# Az Európai Unió C 164/2005

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 164 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 48. évfolyam2005. július 5. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 164

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

48. évfolyam2005. július 5.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Előkészítő jogi aktusok |
| | Régiók Bizottsága |
| | 2005. február 23–24-i 58. plenáris ülés |
| 2005/C 164/1 | A Régiók Bizottsága véleménye a következő témában: Az Európai Bizottság közleménye a Tanács, az Európai Parlament, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága részére: – Az árvízi kockázatok kezelése, árvízmegelőzés, -védelem, az árvízkárok enyhítése | 1 |
| 2005/C 164/2 | A Régiók Bizottsága véleménye a következő témában: Az Európai Bizottság közleménye a Tanács és az Európai Parlament részére: Közös jövőnk építése: A kibővített Unió politikai kihívásai és költségvetési eszközei 2007–2013 | 4 |
| 2005/C 164/3 | A Régiók Bizottsága véleménye a következő témában: Javaslat a vidékfejlesztés Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EAFRD) általi támogatásáról szóló tanácsi rendeletre | 18 |
| 2005/C 164/4 | A Régiók Bizottsága véleménye a következő témában: Javaslat Európai Halászati Alapról szóló tanácsi rendeletre | 31 |
| 2005/C 164/5 | A Régiók Bizottsága véleménye a következő témákban: | 48 |
| 2005/C 164/6 | A Régiók Bizottsága véleménye Az Európai Bizottság az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának szóló, Fehér könyv az általános érdekű szolgáltatásokról című közleményéhez | 53 |
| 2005/C 164/7 | A Régiók Bizottsága véleménye a következő témában: Javaslat az Európai Parlament és a Tanács határozatára az élethosszig tartó tanulásra vonatkozó integrált cselekvési program beindításáról | 59 |
| 2005/C 164/8 | A Régiók Bizottsága véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a Kultúra 2007 program (2007-2013) létrehozásáról | 65 |
| 2005/C 164/9 | A Régiók Bizottsága véleménye az Európai audiovizuális szektor támogatási programjának megvalósításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozati javaslatról (Média 2007) | 76 |
| 2005/C 164/0 | A Régiók Bizottsága véleménye Az EU vegyi anyagokkal kapcsolatos politikájának kihatásairól Európa városaira és régióira | 78 |
| 2005/C 164/1 | A Régiók Bizottsága véleménytervezete a következő témában: Az Európai Bizottság Közleménye az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához A globalizáció szociális dimenziója – hogyan járulhat hozzá az EU politikája az előnyök mindenki számára érzékelhetővé tételéhez címmel | 82 |
| 2005/C 164/2 | A Régiók Bizottságának állásfoglalása az Európai Bizottság munkaprogramjáról és a Régiók Bizottságának 2005. évi prioritásairól | 87 |
| 2005/C 164/3 | A Régiók Bizottsága állásfoglalása a lisszaboni stratégia újjáélesztéséről | 91 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Előkészítő jogi aktusok

Régiók Bizottsága

2005. február 23–24-i 58. plenáris ülés

2005/C 164/1

A Régiók Bizottsága véleménye a következő témában: Az Európai Bizottság közleménye a Tanács, az Európai Parlament, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága részére: – Az árvízi kockázatok kezelése, árvízmegelőzés, -védelem, az árvízkárok enyhítése

1

2005/C 164/2

A Régiók Bizottsága véleménye a következő témában: Az Európai Bizottság közleménye a Tanács és az Európai Parlament részére: Közös jövőnk építése: A kibővített Unió politikai kihívásai és költségvetési eszközei 2007–2013

4

2005/C 164/3

A Régiók Bizottsága véleménye a következő témában: Javaslat a vidékfejlesztés Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EAFRD) általi támogatásáról szóló tanácsi rendeletre

18

2005/C 164/4

A Régiók Bizottsága véleménye a következő témában: Javaslat Európai Halászati Alapról szóló tanácsi rendeletre

31

2005/C 164/5

A Régiók Bizottsága véleménye a következő témákban:

48

2005/C 164/6

A Régiók Bizottsága véleménye Az Európai Bizottság az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának szóló, Fehér könyv az általános érdekű szolgáltatásokról című közleményéhez

53

2005/C 164/7

A Régiók Bizottsága véleménye a következő témában: Javaslat az Európai Parlament és a Tanács határozatára az élethosszig tartó tanulásra vonatkozó integrált cselekvési program beindításáról

59

2005/C 164/8

A Régiók Bizottsága véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a Kultúra 2007 program (2007-2013) létrehozásáról

65

2005/C 164/9

A Régiók Bizottsága véleménye az Európai audiovizuális szektor támogatási programjának megvalósításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozati javaslatról (Média 2007)

76

2005/C 164/0

A Régiók Bizottsága véleménye Az EU vegyi anyagokkal kapcsolatos politikájának kihatásairól Európa városaira és régióira

78

2005/C 164/1

A Régiók Bizottsága véleménytervezete a következő témában: Az Európai Bizottság Közleménye az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához A globalizáció szociális dimenziója – hogyan járulhat hozzá az EU politikája az előnyök mindenki számára érzékelhetővé tételéhez címmel

82

2005/C 164/2

A Régiók Bizottságának állásfoglalása az Európai Bizottság munkaprogramjáról és a Régiók Bizottságának 2005. évi prioritásairól

87

2005/C 164/3

A Régiók Bizottsága állásfoglalása a lisszaboni stratégia újjáélesztéséről

91

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Előkészítő jogi aktusok

Régiók Bizottsága

2005. február 23–24-i 58. plenáris ülés

| 5.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 164/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 164/1

---

A Régiók Bizottsága véleménye a következő témában: Az Európai Bizottság közleménye a Tanács, az Európai Parlament, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága részére: – „Az árvízi kockázatok kezelése, árvízmegelőzés, -védelem, az árvízkárok enyhítése”

(2005/C 164/01)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Bizottság közleményére a Tanács, az Európai Parlament, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága részére a következő témában: „Az árvízi kockázatok kezelése, árvízmegelőzés, -védelem, az árvízkárok enyhítése” (COM(2004) 472 final);

tekintettel az Európai Bizottság 2004. július 12-én hozott döntésére, mely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének első bekezdése alapján a fenti témában kikéri a Régiók Bizottságának véleményét,

tekintettel a Régiók Bizottsága elnökének 2004. május 26-án hozott döntésére, melyben megbízza a „Fenntartható fejlődés” szakbizottságot, hogy a fenti témában véleményt alkosson;

tekintettel a Tanács árvízi kockázatok kezelésével kapcsolatos, 2004. október 14-én elfogadott következtetéseire;

tekintettel az Európai Bizottságnak egy, a vízügyi politika területén közösségi cselekvési keretet meghatározó tanácsi irányelvvel kapcsolatban tett javaslatáról (COM(1997) 49 final) megfogalmazott véleményére – (CdR 171/97 fin (1));

tekintettel a Régiók Bizottságának az Európai Közösség „Környezet 2010: jövőnk, választásunk – a hatodik környezetvédelmi cselekvési program” című, hatodik környezetvédelmi cselekvési programjára vonatkozó európai bizottsági közleményről szóló véleményére, valamint az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a 2001–2010-es időszakra szóló közösségi környezetvédelmi cselekvési programra irányuló határozatára vonatkozó javaslatra (COM(2001) 31 final – CdR 36/2001 fin (2)),

tekintettel a közelmúltbeli európai árvízkatasztrófákról és az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról kibocsátott állásfoglalására (CdR 294/2002 fin) (3)),

tekintettel a Természeti katasztrófák kezelése és következményei: az európai strukturális politika szerepe (CdR 104/2003 fin) témájában alkotott saját kezdeményezésű véleményére (4));

tekintettel az Európai Bizottságnak egy határokon átnyúló együttműködést végző európai csoport létrehozásáról intézkedő rendeletre vonatkozó javaslatáról (COM(2004) 496 final) szóló véleménytervezetére (CdR 62/2004);

tekintettel a pénzügyi kilátásokról, az Európai Bizottság következő témájú közleményéről szóló véleményére: „Közös jövőnk építése – a kibővített Unió politikai kihívásai és költségvetési eszközei 2007–2013” (COM(2004) 101 final – CdR 162/2004 fin);

tekintettel a „Fenntartható fejlődés” szakbizottság által 2004. december 9-én elfogadott véleménytervezetére (CdR 299/2004 rev 1) (előadó: Henk Aalderink, Gelderland tartomány helyhatóságának tagja (NL/ALDE)),

MIVEL

| 1) | Az árvízi kockázatok kezelése fontos kérdés az európai régiók és önkormányzatok számára. Polgárai életminőségének védelme, megóvása érdekében számos regionális és helyi önkormányzatnak kell szembenéznie a folyókból vagy a tengerből eredő áradások kockázatával. |
| --- | --- |

1)

Az árvízi kockázatok kezelése fontos kérdés az európai régiók és önkormányzatok számára. Polgárai életminőségének védelme, megóvása érdekében számos regionális és helyi önkormányzatnak kell szembenéznie a folyókból vagy a tengerből eredő áradások kockázatával.

| 2) | Különböző regionális jellemzőik miatt különféle áradások különböztethetők meg. Az árvizek valószínűségének és hatásának csökkentése érdekében többféle intézkedésre van szükség. Ezért az árvizek kockázatát regionális megközelítéssel kell kezelni. |
| --- | --- |

2)

Különböző regionális jellemzőik miatt különféle áradások különböztethetők meg. Az árvizek valószínűségének és hatásának csökkentése érdekében többféle intézkedésre van szükség. Ezért az árvizek kockázatát regionális megközelítéssel kell kezelni.

| 3) | A folyók és a tengerek nincsenek tekintettel a határokra. Ezért a tengerparti területeken és folyók teljes vízgyűjtő területein határokon átnyúló együttműködésre kell törekedni a lakosok és a köztisztviselők között. Szolidaritásra kell törekedni azok között, akiket közvetlenül nem fenyegetnek az áradások és azok között, akik árvíz fenyegette tenger- vagy folyópartokon élnek. |
| --- | --- |

3)

A folyók és a tengerek nincsenek tekintettel a határokra. Ezért a tengerparti területeken és folyók teljes vízgyűjtő területein határokon átnyúló együttműködésre kell törekedni a lakosok és a köztisztviselők között. Szolidaritásra kell törekedni azok között, akiket közvetlenül nem fenyegetnek az áradások és azok között, akik árvíz fenyegette tenger- vagy folyópartokon élnek.

2005. február 23–24-i 58. plenáris ülésén (a február 23-i ülésen) az alábbi véleményt fogadta el:

1.   A Régiók Bizottsága nézetei

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1.1 | üdvözli az Európai Bizottság közleményének fő elemeit, különösen az árvízvédelemmel kapcsolatos összehangolt cselekvési programot és hangsúlyozza, hogy a folyók és tengerek dinamikus rendszerek, amelyek egyszerű vagy ágazati intézkedésekkel nem szabályozhatók, |
| --- | --- |

1.1

üdvözli az Európai Bizottság közleményének fő elemeit, különösen az árvízvédelemmel kapcsolatos összehangolt cselekvési programot és hangsúlyozza, hogy a folyók és tengerek dinamikus rendszerek, amelyek egyszerű vagy ágazati intézkedésekkel nem szabályozhatók,

| 1.2 | tisztában van azzal, hogy egy régió árvízvédelmi intézkedései – a folyók mindkét irányában – más régiók árvízhelyzetét is befolyásolhatják. Fontos ezért, hogy az intézkedések hatását a folyó egész vízgyűjtő területére vonatkoztatva határozzák meg. Ügyelni kell azonban arra, hogy ez a megközelítés ne eredményezzen előre megszabott modelleket, szabványosított terveket vagy megnövekedett bürokráciát, hiszen a regionális és helyi önkormányzatok tudják, hogy a különbözőség köti össze őket, nem pedig az egyformaság. |
| --- | --- |

1.2

tisztában van azzal, hogy egy régió árvízvédelmi intézkedései – a folyók mindkét irányában – más régiók árvízhelyzetét is befolyásolhatják. Fontos ezért, hogy az intézkedések hatását a folyó egész vízgyűjtő területére vonatkoztatva határozzák meg. Ügyelni kell azonban arra, hogy ez a megközelítés ne eredményezzen előre megszabott modelleket, szabványosított terveket vagy megnövekedett bürokráciát, hiszen a regionális és helyi önkormányzatok tudják, hogy a különbözőség köti össze őket, nem pedig az egyformaság.

| 1.3 | annak is tudatában van azonban, hogy egy folyó teljes vízgyűjtő területére nézve csak egy minimális számú standard mutató segítségével állapítható meg az intézkedések hatása. Ezek a mutatók lehetővé teszik az intézkedések nemzetközi, nemzeti, regionális és helyi szinten történő tökéletesítését és összehangolását. A rugalmasság érdekében – a körülmények függvényében – lehetővé kell tenni a standard mutatók számának módosítását. |
| --- | --- |

1.3

annak is tudatában van azonban, hogy egy folyó teljes vízgyűjtő területére nézve csak egy minimális számú standard mutató segítségével állapítható meg az intézkedések hatása. Ezek a mutatók lehetővé teszik az intézkedések nemzetközi, nemzeti, regionális és helyi szinten történő tökéletesítését és összehangolását. A rugalmasság érdekében – a körülmények függvényében – lehetővé kell tenni a standard mutatók számának módosítását.

| 1.4 | hangsúlyozza, hogy a polgárokat rá kell ébreszteni az akkor hozandó megelőző intézkedések fontosságára, amikor nincs észlelhető veszély. A polgárok elkötelezettsége nagyon fontos, hiszen ők a szolidaritás elvének tényleges képviselői. Ez különösen azon polgárok számára fontos, akik olyan folyók vízgyűjtő területén élnek, amelyeket sem közvetlenül, sem potenciálisan nem fenyeget árvízveszély, ellenben elősegíthetik az áradások kialakulását. |
| --- | --- |

1.4

hangsúlyozza, hogy a polgárokat rá kell ébreszteni az akkor hozandó megelőző intézkedések fontosságára, amikor nincs észlelhető veszély. A polgárok elkötelezettsége nagyon fontos, hiszen ők a szolidaritás elvének tényleges képviselői. Ez különösen azon polgárok számára fontos, akik olyan folyók vízgyűjtő területén élnek, amelyeket sem közvetlenül, sem potenciálisan nem fenyeget árvízveszély, ellenben elősegíthetik az áradások kialakulását.

| 1.5 | tisztában van azzal, hogy 2004. október 14-i következtetéseiben a Tanács megállapította, hogy az EU vízügyi igazgatói rendszeres üléseinek keretében az árvízvédelmi cselekvési programot a többi érdekelt és érintett féllel együttműködve kell elkészíteni és hangsúlyozza, hogy az európai regionális és helyi önkormányzatoknak részt kell venniük e program elkészítésében; |
| --- | --- |

1.5

tisztában van azzal, hogy 2004. október 14-i következtetéseiben a Tanács megállapította, hogy az EU vízügyi igazgatói rendszeres üléseinek keretében az árvízvédelmi cselekvési programot a többi érdekelt és érintett féllel együttműködve kell elkészíteni és hangsúlyozza, hogy az európai regionális és helyi önkormányzatoknak részt kell venniük e program elkészítésében;

| 1.6 | támogatja a regionális és helyi önkormányzatokat abban – és szeretne aktívan részt venni erre irányuló ösztönzésükben –, hogy 2007-ig dolgozzanak ki olyan terveket, amelyek előzetesen beleillenek az EU új finanszírozási lehetőségeibe, tekintetbe véve, hogy az EU pénzügyi támogatásának igénybevételéhez nemzeti, regionális és helyi szintű pénzügyi részvételre van szükség; |
| --- | --- |

1.6

támogatja a regionális és helyi önkormányzatokat abban – és szeretne aktívan részt venni erre irányuló ösztönzésükben –, hogy 2007-ig dolgozzanak ki olyan terveket, amelyek előzetesen beleillenek az EU új finanszírozási lehetőségeibe, tekintetbe véve, hogy az EU pénzügyi támogatásának igénybevételéhez nemzeti, regionális és helyi szintű pénzügyi részvételre van szükség;

2.   A Régiók Bizottságának ajánlásai

| 2.1 | úgy ítéli meg, hogy az árvízveszély több települést érintő probléma, ezért a folyók teljes vízgyűjtő területeinek szintjén kell vele foglalkozni. Az általános cél az legyen, hogy a folyók vízgyűjtő területein közös felelősségérzet és szolidaritás alakuljon ki, hogy amikor a terület egy kisebb részének védelmében hatásos intézkedéseket fontolgatnak az árvízveszély elleni küzdelemhez, az egész területet vegyék figyelembe. |
| --- | --- |

2.1

úgy ítéli meg, hogy az árvízveszély több települést érintő probléma, ezért a folyók teljes vízgyűjtő területeinek szintjén kell vele foglalkozni. Az általános cél az legyen, hogy a folyók vízgyűjtő területein közös felelősségérzet és szolidaritás alakuljon ki, hogy amikor a terület egy kisebb részének védelmében hatásos intézkedéseket fontolgatnak az árvízveszély elleni küzdelemhez, az egész területet vegyék figyelembe.

| 2.2 | úgy ítéli meg, hogy jobban tudatosítani kell a problémát az érdekelt felekben, akik a folyók vízgyűjtő területein és a folyókon felfelé fekvő, az árvíz által nem vagy csak kisebb mértékben fenyegetett területeken tevékenykednek, és akik földhasználatukkal hozzájárulnak az áradások kialakulásához. A Régiók Bizottsága azt ajánlja, hogy a vízgyűjtő területek valamennyi regionális és helyi önkormányzatát kötelezzék arra, hogy aktívan vegyenek részt a megelőző intézkedések tervezési folyamatában; |
| --- | --- |

2.2

úgy ítéli meg, hogy jobban tudatosítani kell a problémát az érdekelt felekben, akik a folyók vízgyűjtő területein és a folyókon felfelé fekvő, az árvíz által nem vagy csak kisebb mértékben fenyegetett területeken tevékenykednek, és akik földhasználatukkal hozzájárulnak az áradások kialakulásához. A Régiók Bizottsága azt ajánlja, hogy a vízgyűjtő területek valamennyi regionális és helyi önkormányzatát kötelezzék arra, hogy aktívan vegyenek részt a megelőző intézkedések tervezési folyamatában;

| 2.3 | támogatja – integrált munkamódszerként – a folyók vízgyűjtő területeire támaszkodó megközelítést, bármiféle ágazatokkal kapcsolatos kivétel nélkül. Ezzel a módszerrel akkor is élni kell, amikor a Régiók Bizottsága által szintén támogatott szolidaritási elvet alkalmazzák; |
| --- | --- |

2.3

támogatja – integrált munkamódszerként – a folyók vízgyűjtő területeire támaszkodó megközelítést, bármiféle ágazatokkal kapcsolatos kivétel nélkül. Ezzel a módszerrel akkor is élni kell, amikor a Régiók Bizottsága által szintén támogatott szolidaritási elvet alkalmazzák;

| 2.4 | úgy véli, hogy az Európai Bizottság Polgári Védelmi Megfigyelő- és Információs Központja a nemzeti, regionális és helyi önkormányzatok tájékoztatásán kívül is fontos szerepet játszhat és azt ajánlja, hogy a Központ olyan tevékenységekkel is foglalkozzon, amelyek mind a nagyközönség, mind az ipar érdekelt feleinek körében is növelik a tudatosságot; az egész vízgyűjtő medencékre kiterjedő szolidaritás erősítése érdekében a Régiók Bizottsága azt ajánlja, hogy a Központ tegyen árvízzel kapcsolatos partnerségi kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

2.4

úgy véli, hogy az Európai Bizottság Polgári Védelmi Megfigyelő- és Információs Központja a nemzeti, regionális és helyi önkormányzatok tájékoztatásán kívül is fontos szerepet játszhat és azt ajánlja, hogy a Központ olyan tevékenységekkel is foglalkozzon, amelyek mind a nagyközönség, mind az ipar érdekelt feleinek körében is növelik a tudatosságot; az egész vízgyűjtő medencékre kiterjedő szolidaritás erősítése érdekében a Régiók Bizottsága azt ajánlja, hogy a Központ tegyen árvízzel kapcsolatos partnerségi kezdeményezéseket;

| 2.5 | úgy véli, hogy hosszú távon csak egy több politikai ágazatot átfogó integrált megközelítéstől várható a kívánt hatás, ezért azt javasolja, hogy az árvízvédelmi cselekvési program aktívan foglalkozzék a talajpolitikák multidiszciplináris körével; |
| --- | --- |

2.5

úgy véli, hogy hosszú távon csak egy több politikai ágazatot átfogó integrált megközelítéstől várható a kívánt hatás, ezért azt javasolja, hogy az árvízvédelmi cselekvési program aktívan foglalkozzék a talajpolitikák multidiszciplináris körével;

| 2.6 | kiemeli, mennyire fontos a szolidaritás elvének megvalósítása egy háromlépcsős stratégiában, amely a víz visszatartásából, tárolásából és elvezetéséből áll. A megfelelő földhasználat és vízkezelő rendszer csökkentheti a nagy – de különösen a kisebb – folyók áradását. Példa erre a talaj víztároló kapacitásának, a kis vízrendszereknek és kis vízgyűjtő területeknek a felhasználása, mivel az esővíz ezekben történő tárolása csökkentheti a folyók áradási szintjét; |
| --- | --- |

2.6

kiemeli, mennyire fontos a szolidaritás elvének megvalósítása egy háromlépcsős stratégiában, amely a víz visszatartásából, tárolásából és elvezetéséből áll. A megfelelő földhasználat és vízkezelő rendszer csökkentheti a nagy – de különösen a kisebb – folyók áradását. Példa erre a talaj víztároló kapacitásának, a kis vízrendszereknek és kis vízgyűjtő területeknek a felhasználása, mivel az esővíz ezekben történő tárolása csökkentheti a folyók áradási szintjét;

| 2.7 | azt tanácsolja az Európai Bizottságnak, hogy az együttműködés valamennyi adminisztratív szintjét bevonó cselekvési programban rögzítse az árvizek hatásának vagy valószínűségének csökkentéséhez szükséges tevékenységeket. Az árvízkockázatok kezelési terveinek kidolgozását semelyik tagállam elkötelezettségének hiánya nem akadályozhatja; |
| --- | --- |

2.7

azt tanácsolja az Európai Bizottságnak, hogy az együttműködés valamennyi adminisztratív szintjét bevonó cselekvési programban rögzítse az árvizek hatásának vagy valószínűségének csökkentéséhez szükséges tevékenységeket. Az árvízkockázatok kezelési terveinek kidolgozását semelyik tagállam elkötelezettségének hiánya nem akadályozhatja;

| 2.8 | azt javasolja, hogy az árvízvédelmi intézkedések tervezésekor és finomhangolásakor a vízügyi keret-irányelv munkamódszereit és alapelveit használják fel, anélkül, hogy az irányelv módosítására törekednének; |
| --- | --- |

2.8

azt javasolja, hogy az árvízvédelmi intézkedések tervezésekor és finomhangolásakor a vízügyi keret-irányelv munkamódszereit és alapelveit használják fel, anélkül, hogy az irányelv módosítására törekednének;

| 2.9 | úgy véli, hogy az árvízvédelmi cselekvési programot hosszú távon össze kell hangolni a vízügyi keretirányelvből fakadó intézkedésekkel; |
| --- | --- |

2.9

úgy véli, hogy az árvízvédelmi cselekvési programot hosszú távon össze kell hangolni a vízügyi keretirányelvből fakadó intézkedésekkel;

| 2.10 | pozitívan értékel egy rövid és hosszú távú célokat megfogalmazó árvízvédelmi cselekvési programot. Rövidtávon feltétlenül szükséges, hogy folytatódjanak a jelenlegi kezdeményezések, különösen azok, amelyek a szerkezeti intézkedések megvalósítására irányulnak. A regionális és helyi önkormányzatoknak arra kell törekedniük, hogy a cselekvési terv megszületése előtt is konkrét lépéseket tegyenek az árvizek megelőzésére; |
| --- | --- |

2.10

pozitívan értékel egy rövid és hosszú távú célokat megfogalmazó árvízvédelmi cselekvési programot. Rövidtávon feltétlenül szükséges, hogy folytatódjanak a jelenlegi kezdeményezések, különösen azok, amelyek a szerkezeti intézkedések megvalósítására irányulnak. A regionális és helyi önkormányzatoknak arra kell törekedniük, hogy a cselekvési terv megszületése előtt is konkrét lépéseket tegyenek az árvizek megelőzésére;

| 2.11 | úgy ítéli meg, hogy az árvízvédelmi cselekvési program sikere nagymértékben a megfelelő finanszírozástól függ. Ez a vélemény tükröződik a 2007–2013-as időszakra javasolt pénzügyi kilátásokban, valamint a Regionális Fejlesztési Alappal, az EU Szociális Alapjával és az EU Kohéziós Alapjával kapcsolatos javaslatokban is; |
| --- | --- |

2.11

úgy ítéli meg, hogy az árvízvédelmi cselekvési program sikere nagymértékben a megfelelő finanszírozástól függ. Ez a vélemény tükröződik a 2007–2013-as időszakra javasolt pénzügyi kilátásokban, valamint a Regionális Fejlesztési Alappal, az EU Szociális Alapjával és az EU Kohéziós Alapjával kapcsolatos javaslatokban is;

| 2.12 | határozottan támogatja a jó gyakorlatoknak az Európai Bizottság által javasolt beazonosítását, terjesztését és népszerűsítését. A tagállamokon túl ebbe be kell vonni a helyi és regionális önkormányzatokat, valamint a különböző területek mindazon szereplőit, akiknek részvétele hasznos lehet. |
| --- | --- |

2.12

határozottan támogatja a jó gyakorlatoknak az Európai Bizottság által javasolt beazonosítását, terjesztését és népszerűsítését. A tagállamokon túl ebbe be kell vonni a helyi és regionális önkormányzatokat, valamint a különböző területek mindazon szereplőit, akiknek részvétele hasznos lehet.

Brüsszel, 2005. február 23.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL C 180, 1998. 6. 11., 38. o.

1

(2)  HL C 357, 2001.12.14., 44 .o.

2

(3)  HL C 66, 2003. 3. 19., 26. o.

3

(4)  HL C 256, 2003. 10. 24., 74. o.

4

---

| 5.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 164/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 164/4

---

A Régiók Bizottsága véleménye a következő témában: Az Európai Bizottság közleménye a Tanács és az Európai Parlament részére: „Közös jövőnk építése: A kibővített Unió politikai kihívásai és költségvetési eszközei 2007–2013”

(2005/C 164/02)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

TEKINTETTEL az Európai Bizottságnak a „Közös jövőnk építése: A kibővített Unió politikai kihívásai és költségvetési eszközei 2007–2013” című közleményére a Tanács és az Európai Parlament részére, COM (2004) 101 final;

TEKINTETTEL az Európai Bizottság 2004. március 18-i felkérésére, melyben – hivatkozással az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének (1) bekezdésére, valamint az Európai Bizottság és a Régiók Bizottsága közötti együttműködésről szóló, 2001. szeptemberi jegyzőkönyvre, mely az RB feladatai közé sorolja, hogy „stratégiai dokumentumokat állítson össze az Európai Bizottság által fontosnak ítélt témákról” – megbízza a Régiók Bizottságát, hogy fogalmazza meg véleményét a témával kapcsolatban;

TEKINTETTEL Elnökének 2004. május 26-i döntésére, amellyel megbízta a „Területi kohéziós politikai” szakbizottságot a véleménykészítés feladatával; valamint a Vezetőtestület 2004. június 15-i döntésére, melyben az előadó munkáját segítő munkacsoport felállításáról határozott;

TEKINTETTEL a munkacsoport első (2004. július 7.), és második (2004. november 16.) Brüsszelben tartott ülésének határozataira és a szakbizottságok képviselőinek hozzászólásaira;

TEKINTETTEL az Európai Bizottságnak a Tanács és az Európai Parlament részére – a részletes politikai javaslatok első csoportjának kidolgozása céljából – írt, „Pénzügyi terv 2007–2013” című kiegészítő közleményére, COM(2004) 487 final;

TEKINTETTEL az Európai Parlament költségvetési bizottságának az Európai Bizottság közleményéről írott jelentésére (COM(2004) 101, A5-0268/2004, előadó: Terence Wynn); valamint a Regionális Politikai Bizottság 2004. március 18-án elfogadott kiegészítő véleményére (előadó: Samuli Pohjamo);

TEKINTETTEL a „Kormányzás és a strukturális alapok egyszerűsítése 2006 után” című, előretekintő jelentésére (CdR 389/2002 final); (1)

TEKINTETTEL2004. június 12-i, a Harmadik Kohéziós Jelentésről kiadott véleményére (CdR 120/2004) (2);

TEKINTETTEL a „Területi kohéziós politika” szakbizottság 2004. november 26-án elfogadott véleménytervezetére (CdR 162/2004 rev.3), (előadó: Sir Albert Bore tanácsos, Birmingham Városi Tanács (Egyesült Királyság, PES))

TEKINTETTEL az Európai Parlament 2004. december 2-án elfogadott állásfoglalására a pénzügyi tervről;

TEKINTETTEL az Európai Bizottságnak az Európai Tanács tavaszi ülésére írott, „Közös munka a növekedésért és a foglalkoztatottságért: a lisszaboni stratégia újraindítása” című közleményére (COM (2005) 24, 2005. február 2.);

FIGYELEMBE VÉVE, hogy az RB értékelésének alapmércéi továbbra is az EK-Szerződés 2. és 158. cikkében (3) lefektetett célkitűzések: a gazdasági és társadalmi kohézió és szolidaritás erősítése a Közösség általános harmonikus fejlődésének elősegítése érdekében, a különböző régiók fejlődési szintje közötti különbségek csökkentése és különösen a leghátrányosabb helyzetű területek fejlődési lemaradásának mérséklése jelentős hozzájárulás a regionális és helyi hatóságok szerepének megerősítéséhez az Európai Unióban, amely hozzájárul a lisszaboni és göteborgi napirendben megjelölt célok eléréséhez;

FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Alkotmányt létrehozó szerződéstervezet a III. fejezet 116. cikkében megerősíti a kohéziós célkitűzést a területi dimenzió bevezetésével: „Átfogó harmonikus fejlődésének előmozdítása érdekében az Unió úgy alakítja és folytatja tevékenységét, hogy az a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítését eredményezze”.

2005. február 23–24-én tartott, 58. plenáris ülésén (a február 23-i ülésen) az alábbi véleményt elfogadta.

1.   Közös jövőnk építésének a helyi és regionális hatóságokat érintő kérdései

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

örömmel üdvözli, hogy az Európai Bizottság közleményt fogadott el a „Közös jövőnk építése: A kibővített Unió politikai kihívásai és költségvetési eszközei” című dokumentumnak a 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi tervéről (4);

1.1.   Prioritások és kihívások a kibővített Unióban

| 1.1.1 | támogatja az Európai Bizottság azon javaslatait, amelyek válaszolnak azokra az igényekre és kihívásokra, melyekkel a 27 tagállamra bővülő Európai Uniónak – köztük Bulgáriának és Romániának – szembe kell néznie, összhangban a tagállamok kormányai által a Lisszabonban és Göteborgban elfogadott, a fenntartható növekedésre és a fenntartható környezeti fejlődésre irányuló stratégiák kiegészítő célkitűzéseivel, amellyel megfelelhetnek az egységes piac jelenlegi és jövőbeli követelményeinek; |
| --- | --- |

1.1.1

támogatja az Európai Bizottság azon javaslatait, amelyek válaszolnak azokra az igényekre és kihívásokra, melyekkel a 27 tagállamra bővülő Európai Uniónak – köztük Bulgáriának és Romániának – szembe kell néznie, összhangban a tagállamok kormányai által a Lisszabonban és Göteborgban elfogadott, a fenntartható növekedésre és a fenntartható környezeti fejlődésre irányuló stratégiák kiegészítő célkitűzéseivel, amellyel megfelelhetnek az egységes piac jelenlegi és jövőbeli követelményeinek;

| 1.1.2 | kihangsúlyozza, hogy az Európai Unió elmarad fő gazdasági versenytársai mögött, már 1995 óta (5); |
| --- | --- |

1.1.2

kihangsúlyozza, hogy az Európai Unió elmarad fő gazdasági versenytársai mögött, már 1995 óta (5);

| 1.1.3 | megjegyzi, hogy a 2004. május 1-jei bővítés óta az EU a világ legnagyobb gazdasági és kereskedelmi blokkja, melyhez a világ számos legtermelékenyebb és leginkább újító jellegű városa és régiója is tartozik, ugyanakkor az EU most az a gazdasági térség is, amelynek a növekedési üteme jelentősen a globális átlag alatt van; |
| --- | --- |

1.1.3

megjegyzi, hogy a 2004. május 1-jei bővítés óta az EU a világ legnagyobb gazdasági és kereskedelmi blokkja, melyhez a világ számos legtermelékenyebb és leginkább újító jellegű városa és régiója is tartozik, ugyanakkor az EU most az a gazdasági térség is, amelynek a növekedési üteme jelentősen a globális átlag alatt van;

| 1.1.4 | kiemeli, hogy amíg az európai gazdaság összes összetevője nem alkalmazkodik a globalizáció által kikényszerített szerkezeti változásokhoz, az európai gazdaság tovább fog süllyedni a 2007–2013 közötti időszak alatt, kockára téve városaink és régióink virágzását, stabilitását és biztonságát; |
| --- | --- |

1.1.4

kiemeli, hogy amíg az európai gazdaság összes összetevője nem alkalmazkodik a globalizáció által kikényszerített szerkezeti változásokhoz, az európai gazdaság tovább fog süllyedni a 2007–2013 közötti időszak alatt, kockára téve városaink és régióink virágzását, stabilitását és biztonságát;

| 1.1.5 | elismeri, hogy szembe kell nézni azzal a kihívással, hogy meg kell védeni és fenn kell tartani a növekedésre, versenyképességre és szolidaritásra alapozott európai társadalmi modellt, miközben a közhangulat egyre jobban kételkedik annak hatékonyságában, és felüti fejét a globális instabilitás, és hogy ezért a kormányzás minden területének összehangolt intézkedéseire van szükség; |
| --- | --- |

1.1.5

elismeri, hogy szembe kell nézni azzal a kihívással, hogy meg kell védeni és fenn kell tartani a növekedésre, versenyképességre és szolidaritásra alapozott európai társadalmi modellt, miközben a közhangulat egyre jobban kételkedik annak hatékonyságában, és felüti fejét a globális instabilitás, és hogy ezért a kormányzás minden területének összehangolt intézkedéseire van szükség;

| 1.1.6 | azt is kiemeli, hogy Európának a bővítés révén történő újraegyesítése a szolidaritás megújulásához és a diverzitás elfogadásához vezetett és kell vezetnie, melyek mind-mind növelik az Európai Unió potenciálját. Mindazonáltal ez a bővítés új és megnövekedett gazdasági-társadalmi egyenlőtlenségeket is eredményezett a városokban és régiókban. Ha figyelmen kívül hagyjuk ezeket, akkor veszélybe kerül a kohézió, az egységes piac sikere és a Szerződés közös célkitűzései. Ezért az európai szolidaritás szellemének megerősítése a sikeres kohéziós politika és az európai társadalmi modell előmozdításának szükséges előfeltétele; |
| --- | --- |

1.1.6

azt is kiemeli, hogy Európának a bővítés révén történő újraegyesítése a szolidaritás megújulásához és a diverzitás elfogadásához vezetett és kell vezetnie, melyek mind-mind növelik az Európai Unió potenciálját. Mindazonáltal ez a bővítés új és megnövekedett gazdasági-társadalmi egyenlőtlenségeket is eredményezett a városokban és régiókban. Ha figyelmen kívül hagyjuk ezeket, akkor veszélybe kerül a kohézió, az egységes piac sikere és a Szerződés közös célkitűzései. Ezért az európai szolidaritás szellemének megerősítése a sikeres kohéziós politika és az európai társadalmi modell előmozdításának szükséges előfeltétele;

| 1.1.7 | megerősíti az Európai Bizottság álláspontját, hogy a pénzügyi erőfeszítések növelése szükséges a Közösség költségvetésében a bővítéssel bekövetkezett aszimmetrikus kihatások helyrebillentésére, hogy át kell hidalni azt a szakadékot, amely a politikai törekvések és a célok eléréséhez jelenleg hiányzó kapacitások között van; |
| --- | --- |

1.1.7

megerősíti az Európai Bizottság álláspontját, hogy a pénzügyi erőfeszítések növelése szükséges a Közösség költségvetésében a bővítéssel bekövetkezett aszimmetrikus kihatások helyrebillentésére, hogy át kell hidalni azt a szakadékot, amely a politikai törekvések és a célok eléréséhez jelenleg hiányzó kapacitások között van;

| 1.1.8 | támogatja az Európai Bizottságnak egy, a modern kormányzásra érzékeny pénzügyi tervre tett javaslatát, és kellően figyelembe veszi a helyi és regionális hatóságokat; |
| --- | --- |

1.1.8

támogatja az Európai Bizottságnak egy, a modern kormányzásra érzékeny pénzügyi tervre tett javaslatát, és kellően figyelembe veszi a helyi és regionális hatóságokat;

| 1.1.9 | azon az állásponton van, hogy ehhez elismerten szükségesek a többszintű tulajdonviszonyok, az összehangolt közös akciók és a tagállamokon túlnyúló felelősség, hogy a polgárok számára az EU által nyújtott értéktöbblet láthatóságát, valamint minden egyes, közpénzből elköltött euró hatékonyságát maximalizálni, és potenciális megtérülését megsokszorozni lehessen. |
| --- | --- |

1.1.9

azon az állásponton van, hogy ehhez elismerten szükségesek a többszintű tulajdonviszonyok, az összehangolt közös akciók és a tagállamokon túlnyúló felelősség, hogy a polgárok számára az EU által nyújtott értéktöbblet láthatóságát, valamint minden egyes, közpénzből elköltött euró hatékonyságát maximalizálni, és potenciális megtérülését megsokszorozni lehessen.

1.2   Költségvetési eszközök

| 1.2.1 | üdvözli az Európai Bizottság javaslatait, melyekkel számításba veszi a meglevő politikai elkötelezettségeket és reális értékelés alapján beosztja a korlátozott pénzügyi forrásokat aszerint, hogy mi szükséges, és mi engedhető meg az Európai Unió céljainak elérése érdekében; |
| --- | --- |

1.2.1

üdvözli az Európai Bizottság javaslatait, melyekkel számításba veszi a meglevő politikai elkötelezettségeket és reális értékelés alapján beosztja a korlátozott pénzügyi forrásokat aszerint, hogy mi szükséges, és mi engedhető meg az Európai Unió céljainak elérése érdekében;

| 1.2.2 | kiemeli, hogy a bővítés folytán 5 %-kal növekedett a Közösség GDP-je, miközben a népesség 20 %-kal lett több; |
| --- | --- |

1.2.2

kiemeli, hogy a bővítés folytán 5 %-kal növekedett a Közösség GDP-je, miközben a népesség 20 %-kal lett több;

| 1.2.3 | kihangsúlyozza, hogy a 25 tagú EU-ban az egy főre jutó átlagos GDP 12,5 %-kal csökkent, tükrözve azt a tényt, hogy a bővítéssel párhuzamosan a jövedelmi aránytalanságok megduplázódtak és az életminőség szintje jelentősen romlott; |
| --- | --- |

1.2.3

kihangsúlyozza, hogy a 25 tagú EU-ban az egy főre jutó átlagos GDP 12,5 %-kal csökkent, tükrözve azt a tényt, hogy a bővítéssel párhuzamosan a jövedelmi aránytalanságok megduplázódtak és az életminőség szintje jelentősen romlott;

| 1.2.4 | megjegyzi, hogy bár az Európai Bizottság javasolja a befizetési kvóták növelését a GNI 1,14 %-ára, a kötelezettségvállalási előirányzatok ez időszak alatt átlagosan 1,22 %-ot érnének el. A saját források 1,24 %-os plafonját megtartották a 2007–2013 közötti időszak pénzügyi terve számára – ugyanazon a szinten, mint a 2000–2006 közötti időszak alatt (6); |
| --- | --- |

1.2.4

megjegyzi, hogy bár az Európai Bizottság javasolja a befizetési kvóták növelését a GNI 1,14 %-ára, a kötelezettségvállalási előirányzatok ez időszak alatt átlagosan 1,22 %-ot érnének el. A saját források 1,24 %-os plafonját megtartották a 2007–2013 közötti időszak pénzügyi terve számára – ugyanazon a szinten, mint a 2000–2006 közötti időszak alatt (6);

| 1.2.5 | azt is kihangsúlyozza, hogy ez éles ellentétet képez az EU saját források plafonjainak az első két időszak alatti növekedésével, de nem vonatkozik a jelenlegi helyzetre.






  1998–1992 | GDP 1,15–1,20%-a |
| --- | --- | --- |
| 1993–1999 | GDP 1,24–1,27%-a |
| 2000–2006 | GDP 1,27 (vagy) 1,24%-a |

1.2.5

azt is kihangsúlyozza, hogy ez éles ellentétet képez az EU saját források plafonjainak az első két időszak alatti növekedésével, de nem vonatkozik a jelenlegi helyzetre.

1998–1992

GDP 1,15–1,20%-a

1993–1999

GDP 1,24–1,27%-a

2000–2006

GDP 1,27 (vagy) 1,24%-a

| 1.2.6 | kiemeli, hogy a bővítés az Európai Bizottság részéről olyan politikai reakciót is követelt, amely (más külső befolyásokkal egyetemben) tükröződik a kötelezettségvállalási előirányzatokban. A kohéziós és versenyképességi (fenntartható fejlődésre vonatkozó) kötelezettségvállalások növekednek; az „on farm”-ra (fenntartható mezőgazdaságra) vonatkozó kötelezettségvállalások csökkennek, és az „off-farm”-ra (vidékfejlesztésre) vonatkozó kötelezettségvállalások növekednek; |
| --- | --- |

1.2.6

kiemeli, hogy a bővítés az Európai Bizottság részéről olyan politikai reakciót is követelt, amely (más külső befolyásokkal egyetemben) tükröződik a kötelezettségvállalási előirányzatokban. A kohéziós és versenyképességi (fenntartható fejlődésre vonatkozó) kötelezettségvállalások növekednek; az „on farm”-ra (fenntartható mezőgazdaságra) vonatkozó kötelezettségvállalások csökkennek, és az „off-farm”-ra (vidékfejlesztésre) vonatkozó kötelezettségvállalások növekednek;

| 1.2.7 | kihangsúlyozza, hogy ily módon a bővítés kikerülhetetlen költségeit fedezni lehet a kifizetési előirányzatok és a saját források plafonjai közti a rés szűkítésével, amely megtalálható a rendkívüli kiadásokra félretéve a korábbi pénzügyi tervidőszakokban; |
| --- | --- |

1.2.7

kihangsúlyozza, hogy ily módon a bővítés kikerülhetetlen költségeit fedezni lehet a kifizetési előirányzatok és a saját források plafonjai közti a rés szűkítésével, amely megtalálható a rendkívüli kiadásokra félretéve a korábbi pénzügyi tervidőszakokban;

| 1.2.8 | megjegyzi, hogy a 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi terv a GNI 1,14 %-át kitevő kifizetési előirányzatok magukban foglalják az Európai Fejlesztési Alapot és a Szolidaritási Alapot. Az 1,14 % GNI ezért is kb. egyenértékű a 2000–2006 közötti pénzügyi időszak 1,10 % GNI kifizetési előirányzatával; |
| --- | --- |

1.2.8

megjegyzi, hogy a 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi terv a GNI 1,14 %-át kitevő kifizetési előirányzatok magukban foglalják az Európai Fejlesztési Alapot és a Szolidaritási Alapot. Az 1,14 % GNI ezért is kb. egyenértékű a 2000–2006 közötti pénzügyi időszak 1,10 % GNI kifizetési előirányzatával;

| 1.2.9 | megerősíti, hogy az Európai Bizottság javaslatát ellenkezéssel fogadták, számos nettó befizető ország felemelte szavát a kiadások megszigorítása érdekében úgy, hogy azok kötelezettségvállalási előirányzatai ne haladják meg a GNI 1 %-át (beleértve az előre számszerűsített kötelezettségvállalásokat is, mint pl. a mezőgazdasági kiadásokat) (7); |
| --- | --- |

1.2.9

megerősíti, hogy az Európai Bizottság javaslatát ellenkezéssel fogadták, számos nettó befizető ország felemelte szavát a kiadások megszigorítása érdekében úgy, hogy azok kötelezettségvállalási előirányzatai ne haladják meg a GNI 1 %-át (beleértve az előre számszerűsített kötelezettségvállalásokat is, mint pl. a mezőgazdasági kiadásokat) (7);

| 1.2.10 | aggódik amiatt, hogy az álláspontja miatt a kifizetések csak a GNI 0,9 %-os szintjét érik el, és hogy a 2007–13 közötti éves számadatok átlagosan jelentősen elmaradnak a 2006-ra megállapodott kifizetési összegtől, amely a GNI 1,09 %-a; |
| --- | --- |

1.2.10

aggódik amiatt, hogy az álláspontja miatt a kifizetések csak a GNI 0,9 %-os szintjét érik el, és hogy a 2007–13 közötti éves számadatok átlagosan jelentősen elmaradnak a 2006-ra megállapodott kifizetési összegtől, amely a GNI 1,09 %-a;

| 1.2.11 | kihangsúlyozza, hogy ez korlátozó jellegű költségvetési kereteket jelentene, amelyek hátrányosan hatnának ki a különleges szerződési státusszal rendelkező politikákra és azokra, amelyeknek multiplikátor hatása van, illetve kihatással vannak az új tagállamok elvárásaira; |
| --- | --- |

1.2.11

kihangsúlyozza, hogy ez korlátozó jellegű költségvetési kereteket jelentene, amelyek hátrányosan hatnának ki a különleges szerződési státusszal rendelkező politikákra és azokra, amelyeknek multiplikátor hatása van, illetve kihatással vannak az új tagállamok elvárásaira;

| 1.2.12 | úgy ítéli meg, hogy az Európai Bizottság javaslatai logikus választ adnak azoknak a tagállamoknak a költségvetési aggodalmaira, melyeknek a saját forrásai jelenleg összekapcsolódnak az Európa-szerte tapasztalható alacsony szintű növekedési rátával, és ennek megfelelően az RB ugyanarra az álláspontra helyezkedik, mint az Európai Beruházási Bank, nevezetesen hogy tartalékolni kell a forrásokat a holnap kihívásai számára; |
| --- | --- |

1.2.12

úgy ítéli meg, hogy az Európai Bizottság javaslatai logikus választ adnak azoknak a tagállamoknak a költségvetési aggodalmaira, melyeknek a saját forrásai jelenleg összekapcsolódnak az Európa-szerte tapasztalható alacsony szintű növekedési rátával, és ennek megfelelően az RB ugyanarra az álláspontra helyezkedik, mint az Európai Beruházási Bank, nevezetesen hogy tartalékolni kell a forrásokat a holnap kihívásai számára;

| 1.2.13 | megjegyzi, hogy az 1,24 %-os GNI szinten, az EU költségvetési főösszege az Unió közpénzekből teljesített összes kiadásának csupán kb. 2,5 %-a; |
| --- | --- |

1.2.13

megjegyzi, hogy az 1,24 %-os GNI szinten, az EU költségvetési főösszege az Unió közpénzekből teljesített összes kiadásának csupán kb. 2,5 %-a;

| 1.2.14 | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy nem reális dolog kevesebb pénzért többet várni Európától – az EU szintű új politikai területek új pénzügyi követelményeket támasztanak; |
| --- | --- |

1.2.14

egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy nem reális dolog kevesebb pénzért többet várni Európától – az EU szintű új politikai területek új pénzügyi követelményeket támasztanak;

| 1.2.15 | megjegyzi, hogy mivel nem lehet pénzügyi terv anélkül, hogy az Európai Parlament és a Tanács között ne lenne benne egyetértés, mivel a jelenleg hatályos Szerződés nem írja elő kötelező jelleggel, hogy legyen pénzügyi terv és csak éves költségvetéseket tesz kötelezővé, a tagállamok közötti, a pénzügyi tervekkel kapcsolatos ellentéteket gyorsan meg kell oldani. Nem lenne bölcs dolog azokat a késedelmeket megismételni, amelyek az Agenda 2000 programjának elfogadásakor fordultak elő. Az elhúzódó tárgyalások jövőbeni eredménye a strukturális alapok programjainak szétesése lehet; |
| --- | --- |

1.2.15

megjegyzi, hogy mivel nem lehet pénzügyi terv anélkül, hogy az Európai Parlament és a Tanács között ne lenne benne egyetértés, mivel a jelenleg hatályos Szerződés nem írja elő kötelező jelleggel, hogy legyen pénzügyi terv és csak éves költségvetéseket tesz kötelezővé, a tagállamok közötti, a pénzügyi tervekkel kapcsolatos ellentéteket gyorsan meg kell oldani. Nem lenne bölcs dolog azokat a késedelmeket megismételni, amelyek az Agenda 2000 programjának elfogadásakor fordultak elő. Az elhúzódó tárgyalások jövőbeni eredménye a strukturális alapok programjainak szétesése lehet;

| 1.2.16 | úgy ítéli meg, hogy a 2007–2013 közötti pénzügyi időszak időkeretében azért logikus a hétéves fázis, mert ez alatt zajlanak le a főbb szerkezeti változások. Ezen felül, lehetőség nyílik benne a későbbi fázisok működő mechanizmusainak és eszközeinek a megteremtésére. A hét évre garantált európai alapjuttatás – összehasonlítva a rövidebb távú finanszírozásokkal, amelyekhez társulnak az általában 4-5 éves nemzeti mandátumok –, olyan időbeni távlatokat nyújt a városok és régiók számára, amelyben el lehet vállalni hosszabb távú stratégiai megközelítéseket is a fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődés érdekében; |
| --- | --- |

1.2.16

úgy ítéli meg, hogy a 2007–2013 közötti pénzügyi időszak időkeretében azért logikus a hétéves fázis, mert ez alatt zajlanak le a főbb szerkezeti változások. Ezen felül, lehetőség nyílik benne a későbbi fázisok működő mechanizmusainak és eszközeinek a megteremtésére. A hét évre garantált európai alapjuttatás – összehasonlítva a rövidebb távú finanszírozásokkal, amelyekhez társulnak az általában 4-5 éves nemzeti mandátumok –, olyan időbeni távlatokat nyújt a városok és régiók számára, amelyben el lehet vállalni hosszabb távú stratégiai megközelítéseket is a fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődés érdekében;

| 1.2.17 | hangsúlyozza azonban, hogy egy ötéves időszak egybeesett volna Parlament és az Európai Bizottság mandátumával, ezért demokratikusabb legitimitást biztosított volna a pénzügyi tervről szóló javaslat számára. |
| --- | --- |

1.2.17

hangsúlyozza azonban, hogy egy ötéves időszak egybeesett volna Parlament és az Európai Bizottság mandátumával, ezért demokratikusabb legitimitást biztosított volna a pénzügyi tervről szóló javaslat számára.

1.3   A kiadási oldal megközelítése

| 1.3.1 | azon az állásponton van, hogy helytálló az Európai Bizottság által a közleményében a 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi tervre vonatkozóan megnevezett három fő prioritás, nevezetesen:






  — | a fenntartható fejlődés; |
| --- | --- | --- |

1.3.1

azon az állásponton van, hogy helytálló az Európai Bizottság által a közleményében a 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi tervre vonatkozóan megnevezett három fő prioritás, nevezetesen:

—

a fenntartható fejlődés;

| — | az európai állampolgárság teljes tartalmának megadása; és |
| --- | --- |

—

az európai állampolgárság teljes tartalmának megadása; és

| — | az EU mint globális partner; |
| --- | --- |

—

az EU mint globális partner;

| 1.3.2 | úgy értékeli, hogy a 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi tervnek el kell ismernie, hogy a közös politika kihívásainak vonatkozásában szükséges az általa meghatározott, Európára kiterjedő konszenzus kiszélesítése, ezeknek a kérdéseknek világosan meg kell határozni az európai dimenzióját, benne egyidejűleg ki kell emelni az EU-intézkedés hozzáadott értékét, de – ugyanakkor – a szubszidiaritás elve alapján, minden egyes kormányzati szféra – a helyi, regionális és nemzeti – külön-külön hozzájárulását; |
| --- | --- |

1.3.2

úgy értékeli, hogy a 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi tervnek el kell ismernie, hogy a közös politika kihívásainak vonatkozásában szükséges az általa meghatározott, Európára kiterjedő konszenzus kiszélesítése, ezeknek a kérdéseknek világosan meg kell határozni az európai dimenzióját, benne egyidejűleg ki kell emelni az EU-intézkedés hozzáadott értékét, de – ugyanakkor – a szubszidiaritás elve alapján, minden egyes kormányzati szféra – a helyi, regionális és nemzeti – külön-külön hozzájárulását;

| 1.3.3 | örömmel üdvözli, hogy az Európai Bizottság a 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi terv minden egyes költségvetési tételében megfontolás tárgyává tette az EU politika végrehajtásánál az akciók EU szintű hozzáadott értékét és a jobb kormányzási kérdéseket, ahogy az kiderült egy későbbi közleményből; |
| --- | --- |

1.3.3

örömmel üdvözli, hogy az Európai Bizottság a 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi terv minden egyes költségvetési tételében megfontolás tárgyává tette az EU politika végrehajtásánál az akciók EU szintű hozzáadott értékét és a jobb kormányzási kérdéseket, ahogy az kiderült egy későbbi közleményből;

| 1.3.4 | egyetért az Európai Bizottság célkitűzéseivel abban a tekintetben, hogy a 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi tervben tilos alapokat EU-szinten egyik zsebből a másikba átrakásos módon átutalni; |
| --- | --- |

1.3.4

egyetért az Európai Bizottság célkitűzéseivel abban a tekintetben, hogy a 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi tervben tilos alapokat EU-szinten egyik zsebből a másikba átrakásos módon átutalni;

| 1.3.5 | támogatja az Európai Bizottságnak azt a véleményét, hogy a következő pénzügyi tervekben a kiadásokra vonatkozóan biztosítani kell, hogy az EU-szintű akciók:






  — | hatékonyak legyenek, amikor az eredményeket kizárólag EU-szintű akciókkal lehet biztosítani; |
| --- | --- | --- |

1.3.5

támogatja az Európai Bizottságnak azt a véleményét, hogy a következő pénzügyi tervekben a kiadásokra vonatkozóan biztosítani kell, hogy az EU-szintű akciók:

—

hatékonyak legyenek, amikor az eredményeket kizárólag EU-szintű akciókkal lehet biztosítani;

| — | költséghatékonyak legyenek, amikor az EU-szintű akciók ugyanazért a pénzért többet nyújtanak; és |
| --- | --- |

—

költséghatékonyak legyenek, amikor az EU-szintű akciók ugyanazért a pénzért többet nyújtanak; és

| — | kiegészítő jellegűek legyenek, azaz ösztönözzék a nemzeti, regionális vagy helyi szféra akcióit és fokozzák azok hatását; |
| --- | --- |

—

kiegészítő jellegűek legyenek, azaz ösztönözzék a nemzeti, regionális vagy helyi szféra akcióit és fokozzák azok hatását;

| 1.3.6 | úgy ítéli meg, hogy az EU-modell egyensúlyt jelent az egyéni és társadalmi, állami és decentralizált hatóság, a piaci nyereség, a szabályok és rendeletek között. Az Európai Bizottságnak a pénzügyi terv költségvetési tételeiben gyakorolt prioritási politikája a záloga annak, hogy létrejöhessen annak a modellnek a fenntartható növekedése, amely az elmúlt 50 évben Európának a stabilitását és növekedését biztosította; |
| --- | --- |

1.3.6

úgy ítéli meg, hogy az EU-modell egyensúlyt jelent az egyéni és társadalmi, állami és decentralizált hatóság, a piaci nyereség, a szabályok és rendeletek között. Az Európai Bizottságnak a pénzügyi terv költségvetési tételeiben gyakorolt prioritási politikája a záloga annak, hogy létrejöhessen annak a modellnek a fenntartható növekedése, amely az elmúlt 50 évben Európának a stabilitását és növekedését biztosította;

| 1.3.7 | úgy érzi, hogy az Európai Bizottság a kohéziós politika kiegyensúlyozott stratégiáját fogadta el a költségvetési tételekben, melyekben különös hangsúlyt kaptak az új tagállamok szükségletei, miközben gondosan egyensúlyt teremtett az egész Európai Unió területén a gazdasági, társadalmi és területi egyenlőtlenségek között; |
| --- | --- |

1.3.7

úgy érzi, hogy az Európai Bizottság a kohéziós politika kiegyensúlyozott stratégiáját fogadta el a költségvetési tételekben, melyekben különös hangsúlyt kaptak az új tagállamok szükségletei, miközben gondosan egyensúlyt teremtett az egész Európai Unió területén a gazdasági, társadalmi és területi egyenlőtlenségek között;

| 1.3.8 | azon az állásponton van, hogy a költségvetési politikáról szóló fejezetekben jó példákat találunk arra, hogy az EU-modell milyen hozzáadott értékeket nyújt. Az uniós befektetés a kutatásba és fejlesztésbe, a határokon átnyúló csere és infrastruktúra-projektek a lisszaboni-göteborgi célkitűzéseket egy olyan partnerségi kapcsolattal kötik össze, amely fokozza a növekedést, a konvergenciát, a versenyképességet és a hosszú távú fenntarthatóságot. A partnerségre alapuló megközelítés az európai K+F-tevékenységekben földrajzilag decentralizált képzési és kutatási infrastruktúrát is magába foglal, amely lehetővé teszi az európai népesség magas képzettségi foka és a növekedési potenciál teljes körű kiaknázását. A piaci alapú megoldások önmagukban nem hoznak létre olyan fenntartható jövőt, mint amilyet Európa keres; |
| --- | --- |

1.3.8

azon az állásponton van, hogy a költségvetési politikáról szóló fejezetekben jó példákat találunk arra, hogy az EU-modell milyen hozzáadott értékeket nyújt. Az uniós befektetés a kutatásba és fejlesztésbe, a határokon átnyúló csere és infrastruktúra-projektek a lisszaboni-göteborgi célkitűzéseket egy olyan partnerségi kapcsolattal kötik össze, amely fokozza a növekedést, a konvergenciát, a versenyképességet és a hosszú távú fenntarthatóságot. A partnerségre alapuló megközelítés az európai K+F-tevékenységekben földrajzilag decentralizált képzési és kutatási infrastruktúrát is magába foglal, amely lehetővé teszi az európai népesség magas képzettségi foka és a növekedési potenciál teljes körű kiaknázását. A piaci alapú megoldások önmagukban nem hoznak létre olyan fenntartható jövőt, mint amilyet Európa keres;

| 1.3.9 | elismeri, hogy úgy az, hogy mit engedhetünk meg, mint a költségvetési fegyelem olyan tárgyalási folyamatot motiváló tényezők, melyek két megközelítést tesznek lehetővé a pénzügyi tervre nézve:






  — | meghatározzuk, hogy mire van szükség, és ehhez rendeljük hozzá a forrásokat; és |
| --- | --- | --- |

1.3.9

elismeri, hogy úgy az, hogy mit engedhetünk meg, mint a költségvetési fegyelem olyan tárgyalási folyamatot motiváló tényezők, melyek két megközelítést tesznek lehetővé a pénzügyi tervre nézve:

—

meghatározzuk, hogy mire van szükség, és ehhez rendeljük hozzá a forrásokat; és

| — | meghatározzuk, hogy mit engedhetünk meg magunknak, és ehhez rendeljük hozzá a prioritásokat; |
| --- | --- |

—

meghatározzuk, hogy mit engedhetünk meg magunknak, és ehhez rendeljük hozzá a prioritásokat;

| 1.3.10 | elismeri, hogy az Európai Bizottság az első megközelítést támogatta egy fentről lefelé irányuló szempont miatt, melyet a fentről lefelé irányuló szükségletek értékeléséből építettek fel; |
| --- | --- |

1.3.10

elismeri, hogy az Európai Bizottság az első megközelítést támogatta egy fentről lefelé irányuló szempont miatt, melyet a fentről lefelé irányuló szükségletek értékeléséből építettek fel;

| 1.3.11 | elutasítja azt a logikát, hogy a második megközelítés fenntartható választ nyújthat az EU gazdasági, szociális és demokratikus kihívásaira. |
| --- | --- |

1.3.11

elutasítja azt a logikát, hogy a második megközelítés fenntartható választ nyújthat az EU gazdasági, szociális és demokratikus kihívásaira.

1.4   Pénzügyi keretek

Örömmel üdvözli az Európai Bizottság javaslatát, mely szerint egy új pénzügyi keretet kell rekonstruálni korlátozott számú politikai cél köré csoportosítva:

| — | (1a) | Versenyképesség a növekedés és a foglalkoztatás érdekében; |
| --- | --- | --- |
| — | (1b) | Kohézió a növekedés és a foglalkoztatás érdekében; |
| — | (2) | Fenntartható irányítás és a természeti erőforrások védelme; |
| — | (3) | Állampolgárság, szabadság, biztonság és igazságszolgáltatás; és |
| — | (4) | Európai Unió, mint globális partner. |

—

(1a)

Versenyképesség a növekedés és a foglalkoztatás érdekében;

—

(1b)

Kohézió a növekedés és a foglalkoztatás érdekében;

—

(2)

Fenntartható irányítás és a természeti erőforrások védelme;

—

(3)

Állampolgárság, szabadság, biztonság és igazságszolgáltatás; és

—

(4)

Európai Unió, mint globális partner.

A bizottság főbb észrevételei a fenntartható fejlődés fejezetének 1.(a), 1.(b) és 2. pontjaira vonatkoznak.

1.4.1   Fenntartható növekedés

| — | elismeri azt a gazdasági következetességet és politikai logikát, amely a fenntartható fejlődést a három kiegészítő pillér (a kiegyenlítődés, versenyképesség és foglalkoztatás) és a területi együttműködés költségvetési közvetítő közegeként használja; |
| --- | --- |

—

elismeri azt a gazdasági következetességet és politikai logikát, amely a fenntartható fejlődést a három kiegészítő pillér (a kiegyenlítődés, versenyképesség és foglalkoztatás) és a területi együttműködés költségvetési közvetítő közegeként használja;

| — | örömmel fogadja a strukturális és kohéziós politika számára a 2007–2013 közötti időszakra a 336,2 milliárd eurós költségvetés javaslatát – a strukturális és kohéziós alapok 2000–2006-os időszakra szóló 213 milliárd eurós keretével szemben; egyben megjegyzi, hogy 78 % (262,3 milliárd €) jut a fejlődésben elmaradottabb régiók konvergenciájának céljára, 18 % (68,5 milliárd €) jut a regionális versenyképesség és foglalkoztatottság céljára, továbbá 4 % (13,5 milliárd €) jut a határokon átnyúló és a régiók közötti fejlesztések terén a területi együttműködések céljára; (8) |
| --- | --- |

—

örömmel fogadja a strukturális és kohéziós politika számára a 2007–2013 közötti időszakra a 336,2 milliárd eurós költségvetés javaslatát – a strukturális és kohéziós alapok 2000–2006-os időszakra szóló 213 milliárd eurós keretével szemben; egyben megjegyzi, hogy 78 % (262,3 milliárd €) jut a fejlődésben elmaradottabb régiók konvergenciájának céljára, 18 % (68,5 milliárd €) jut a regionális versenyképesség és foglalkoztatottság céljára, továbbá 4 % (13,5 milliárd €) jut a határokon átnyúló és a régiók közötti fejlesztések terén a területi együttműködések céljára; (8)

| — | megjegyzi, hogy a konvergencia céljára – azon régiók számára, amelyek egy főre eső GNI-je nem éri el a 25 tagú EU átlagának 75 %-át – elkülönített 262,3 milliárd eurós költségvetési tételből 22 milliárd eurót használhatnak fel a 15 tagú EU azon államai, amelyek még jogosultak a kohéziós támogatásra, de a feltételeknek tisztán statisztikai okokból már nem tesznek eleget („kifelé tartó” régiók). Ez 66 %-a annak az összegnek, amelyet 2007 és 2013 között teljes jogú „konvergencia-régióként” kaptak volna; |
| --- | --- |

—

megjegyzi, hogy a konvergencia céljára – azon régiók számára, amelyek egy főre eső GNI-je nem éri el a 25 tagú EU átlagának 75 %-át – elkülönített 262,3 milliárd eurós költségvetési tételből 22 milliárd eurót használhatnak fel a 15 tagú EU azon államai, amelyek még jogosultak a kohéziós támogatásra, de a feltételeknek tisztán statisztikai okokból már nem tesznek eleget („kifelé tartó” régiók). Ez 66 %-a annak az összegnek, amelyet 2007 és 2013 között teljes jogú „konvergencia-régióként” kaptak volna;

| — | megjegyzi, hogy a 336,2 milliárd eurós költségvetési tétel a GNI 0,41 %-ának (illetve a Szolidaritási Alap adminisztrációs költségeit és egyéb tevékenységeket is beszámítva a 344,9 milliárd euró a GNI 0,46 %-ának) felel meg; |
| --- | --- |

—

megjegyzi, hogy a 336,2 milliárd eurós költségvetési tétel a GNI 0,41 %-ának (illetve a Szolidaritási Alap adminisztrációs költségeit és egyéb tevékenységeket is beszámítva a 344,9 milliárd euró a GNI 0,46 %-ának) felel meg;

| — | hangsúlyozza, hogy a fenntartható növekedést célzó stabil makrogazdaság életre hívásához a pilléreken belüli programokat kifejezetten a lisszaboni-göteborgi célkitűzések elérésének szolgálatába kell állítani; |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, hogy a fenntartható növekedést célzó stabil makrogazdaság életre hívásához a pilléreken belüli programokat kifejezetten a lisszaboni-göteborgi célkitűzések elérésének szolgálatába kell állítani;

| — | megjegyzi, hogy a lisszaboni stratégiát a fenntartható gazdasági növekedés elősegítésére és a szociális kohézió megerősítésére dolgozták ki, a következő célkitűzésekkel:






  — | legalább 70 %-os foglalkoztatottsági arány elérése 2010-re; |
| --- | --- | --- |

—

megjegyzi, hogy a lisszaboni stratégiát a fenntartható gazdasági növekedés elősegítésére és a szociális kohézió megerősítésére dolgozták ki, a következő célkitűzésekkel:

—

legalább 70 %-os foglalkoztatottsági arány elérése 2010-re;

| — | az európai termelékenység szintjének felhozatala a világ vezető vállalatainak teljesítményszintjére; |
| --- | --- |

—

az európai termelékenység szintjének felhozatala a világ vezető vállalatainak teljesítményszintjére;

| — | az információs társadalom előtt álló kihívások megtalálása és európai területek kialakítása; |
| --- | --- |

—

az információs társadalom előtt álló kihívások megtalálása és európai területek kialakítása;

| — | a kutatásra szánt beruházások szintjének felhozatala a GDP 3 %-ára |
| --- | --- |

—

a kutatásra szánt beruházások szintjének felhozatala a GDP 3 %-ára

| — | megjegyzi, hogy az Európai Bizottság kiegészítő közleménye is azt igazolja, hogy igen csak alulmúltuk a növekedési célok teljesítését és az aránytalanságok csökkentését, amelyek pedig alátámasztják a lisszaboni-göteborgi stratégiát. Részben ez a következménye annak a nyomásnak, hogy helyt kell állni a globális versenyben, a termelékenységi kérdésekben, szembe kell nézni az elöregedő lakosság és az egészségügyi ellátás növekvő elvárásainak problémáival, ennek megfelelően terhelve a közkiadást; |
| --- | --- |

—

megjegyzi, hogy az Európai Bizottság kiegészítő közleménye is azt igazolja, hogy igen csak alulmúltuk a növekedési célok teljesítését és az aránytalanságok csökkentését, amelyek pedig alátámasztják a lisszaboni-göteborgi stratégiát. Részben ez a következménye annak a nyomásnak, hogy helyt kell állni a globális versenyben, a termelékenységi kérdésekben, szembe kell nézni az elöregedő lakosság és az egészségügyi ellátás növekvő elvárásainak problémáival, ennek megfelelően terhelve a közkiadást;

| — | úgy véli, hogy a kritikus sikertényezőket meg kell határozni, és mérni kell tudni annak érdekében, hogy a lisszaboni-göteborgi célkitűzéseket figyelemmel lehessen kísérni és teljesíteni lehessen, valamint – főleg – hogy mozgósítani lehessen a civil társadalmat, a regionális és helyi hatóságokat és a vállalatvezetőket – mindazokat, akik érintettek a lisszaboni stratégia sikerében – hogy mindenki számára teljesüljön a lisszaboni-göteborgi stratégia; |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy a kritikus sikertényezőket meg kell határozni, és mérni kell tudni annak érdekében, hogy a lisszaboni-göteborgi célkitűzéseket figyelemmel lehessen kísérni és teljesíteni lehessen, valamint – főleg – hogy mozgósítani lehessen a civil társadalmat, a regionális és helyi hatóságokat és a vállalatvezetőket – mindazokat, akik érintettek a lisszaboni stratégia sikerében – hogy mindenki számára teljesüljön a lisszaboni-göteborgi stratégia;

| — | elismeri, hogy ha a pénzügyi tervben előirányzott kiadási szintek az Európai Bizottság által javasolt, a GNI 1,14 %-ára méretezett kifizetési keret alá csökkennének, akkor ennek az 1.b) Kohézió a növekedés és a foglalkoztatás érdekében pont alatt szereplő, „a regionális versenyképesség és foglalkoztatás támogatása a kevésbé fejlett területeken kívül” alcímhez tartozó programok látják kárát. A regionális különbségek problémája súlyosbodna. Következésképpen nem minden régió vehetné ki egyformán a részét az EU egészére vonatkozó versenyképesség, növekedés és foglalkoztatás fejlesztéséből; |
| --- | --- |

—

elismeri, hogy ha a pénzügyi tervben előirányzott kiadási szintek az Európai Bizottság által javasolt, a GNI 1,14 %-ára méretezett kifizetési keret alá csökkennének, akkor ennek az 1.b) Kohézió a növekedés és a foglalkoztatás érdekében pont alatt szereplő, „a regionális versenyképesség és foglalkoztatás támogatása a kevésbé fejlett területeken kívül” alcímhez tartozó programok látják kárát. A regionális különbségek problémája súlyosbodna. Következésképpen nem minden régió vehetné ki egyformán a részét az EU egészére vonatkozó versenyképesség, növekedés és foglalkoztatás fejlesztéséből;

| — | következetesen támogatta a versenyképességi és foglalkoztatási intézkedések bevezetését annak biztosítására, hogy az EU teljes regionális területe maximális mértékben reagáljon a lisszaboni-göteborgi stratégiára, de felteszi a kérdést, hogy a pilléreken belüli programok milyen mértékben szolgálják átfogóan a lisszaboni-göteborgi célkitűzéseket, ha a regionális gazdasági virágzás hiánya az alapjuttatások egyetlen mutatószáma; |
| --- | --- |

—

következetesen támogatta a versenyképességi és foglalkoztatási intézkedések bevezetését annak biztosítására, hogy az EU teljes regionális területe maximális mértékben reagáljon a lisszaboni-göteborgi stratégiára, de felteszi a kérdést, hogy a pilléreken belüli programok milyen mértékben szolgálják átfogóan a lisszaboni-göteborgi célkitűzéseket, ha a regionális gazdasági virágzás hiánya az alapjuttatások egyetlen mutatószáma;

| — | megérti, ahogy azt a Harmadik Kohéziós Jelentés is elismeri, hogy a GDP-nek, mint fő mutatószámnak, számos gyengesége van, és hogy számtalanszor bebizonyították, hogy a régiókon belüli egyenlőtlenségek – például, amelyek a nagy és közepes méretű városokon belül szembetűnőek (9) – gyakran sokkal kritikusabbak, mint a régiók közti aránytalanságok.; |
| --- | --- |

—

megérti, ahogy azt a Harmadik Kohéziós Jelentés is elismeri, hogy a GDP-nek, mint fő mutatószámnak, számos gyengesége van, és hogy számtalanszor bebizonyították, hogy a régiókon belüli egyenlőtlenségek – például, amelyek a nagy és közepes méretű városokon belül szembetűnőek (9) – gyakran sokkal kritikusabbak, mint a régiók közti aránytalanságok.;

| — | sajnálja ezért, hogy a régiókon belüli és régiók közötti problémát összekapcsolták az új „2. célkitűzéshez” allokált, az előző programozási időszakokhoz képest csökkentett mértékű költségvetési keretszámokkal, amelyben a 2007–2013-as költségvetési keret 18 %-a jut, összehasonlítva a 2000–2006-os 23,8 %-kal (10); |
| --- | --- |

—

sajnálja ezért, hogy a régiókon belüli és régiók közötti problémát összekapcsolták az új „2. célkitűzéshez” allokált, az előző programozási időszakokhoz képest csökkentett mértékű költségvetési keretszámokkal, amelyben a 2007–2013-as költségvetési keret 18 %-a jut, összehasonlítva a 2000–2006-os 23,8 %-kal (10);

| — | örömmel üdvözli a főbb városi területek potenciáljának megnövekedett mértékű elismerését a gazdasági növekedés fő hajtóerőiként, de úgy véli, hogy az egyes nemzeti keretek számára javasolt szabályozásoknak kifejezetten hivatkozniuk kellene a városfejlesztésre, hogy megfelelően tükrözzék a városközpontoknak, mint az európai gazdaság fő hajtóerőinek a szerepét; |
| --- | --- |

—

örömmel üdvözli a főbb városi területek potenciáljának megnövekedett mértékű elismerését a gazdasági növekedés fő hajtóerőiként, de úgy véli, hogy az egyes nemzeti keretek számára javasolt szabályozásoknak kifejezetten hivatkozniuk kellene a városfejlesztésre, hogy megfelelően tükrözzék a városközpontoknak, mint az európai gazdaság fő hajtóerőinek a szerepét;

| — | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy bár a lisszaboni stratégia megfelelően elismeri az idősödő lakosságnak a GDP és a növekedési ütem csökkenésében játszott szerepét – és ezeknek a hatásoknak a leküzdéséhez szükséges intézkedéseket –, ugyanakkor nem ismerik el hasonló módon a versenyképességi és növekedési menetrend megvalósítása számára a fiatalokban rejlő lehetőségeket. |
| --- | --- |

—

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy bár a lisszaboni stratégia megfelelően elismeri az idősödő lakosságnak a GDP és a növekedési ütem csökkenésében játszott szerepét – és ezeknek a hatásoknak a leküzdéséhez szükséges intézkedéseket –, ugyanakkor nem ismerik el hasonló módon a versenyképességi és növekedési menetrend megvalósítása számára a fiatalokban rejlő lehetőségeket.

(a)   Versenyképesség a növekedés és a foglalkoztatás érdekében;

—   A vállalatok versenyképességének elősegítése a teljesen integrált egységes piacon

| — | felismeri, hogy szükség van Európában az iparpolitika újraindítására, mégpedig egy üzletbarát környezet megteremtése által; |
| --- | --- |

—

felismeri, hogy szükség van Európában az iparpolitika újraindítására, mégpedig egy üzletbarát környezet megteremtése által;

| — | sürgeti a KKV-szektor fejlesztési potenciálja – mely az egységes piac növekedéséhez szükséges építőkockákhoz hasonlítható – bevonásának és ösztönzésének szükségességét, felismerve, hogy a KKV-k az egységes piacnak talán a legnagyobb kiaknázatlan potenciálját jelentik; |
| --- | --- |

—

sürgeti a KKV-szektor fejlesztési potenciálja – mely az egységes piac növekedéséhez szükséges építőkockákhoz hasonlítható – bevonásának és ösztönzésének szükségességét, felismerve, hogy a KKV-k az egységes piacnak talán a legnagyobb kiaknázatlan potenciálját jelentik;

| — | megjegyzi, hogy az egységes piac szabályainak alkalmazása a kohéziós politikára a kiskereskedelem élénkítésének érdekében azt eredményezi, hogy mérhető hozzáadott értéket lehet megfigyelni a közösségen belül a legkevésbé fejlett régiók és az EU többi része közötti kereskedelem növekedésében, mivel a versenyképesség növekedését célzó kohéziós politika kiadásainak körülbelül egynegyede a megnövekedett export formájában visszaforgatásra kerül az Unió többi részébe; |
| --- | --- |

—

megjegyzi, hogy az egységes piac szabályainak alkalmazása a kohéziós politikára a kiskereskedelem élénkítésének érdekében azt eredményezi, hogy mérhető hozzáadott értéket lehet megfigyelni a közösségen belül a legkevésbé fejlett régiók és az EU többi része közötti kereskedelem növekedésében, mivel a versenyképesség növekedését célzó kohéziós politika kiadásainak körülbelül egynegyede a megnövekedett export formájában visszaforgatásra kerül az Unió többi részébe;

| — | úgy véli, hogy az állami támogatások szabályozásának reformjában a mentességek átfogó szabályozására van szükség a KKV-k és a kutatás és technológia-fejlesztés támogatásához; |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy az állami támogatások szabályozásának reformjában a mentességek átfogó szabályozására van szükség a KKV-k és a kutatás és technológia-fejlesztés támogatásához;

| — | úgy véli, hogy a hatásvizsgálatok bevezetése az állami támogatások megfelelő helyekre irányítása érdekében nagyobb rugalmasságot tenne lehetővé a nemzeti, regionális és helyi hatóságok számára olyan intézkedések elfogadása érdekében, melyek az EU-szintű versenyre és kereskedelemre ugyan korlátozott mértékben hatnak ki, de a piac valóságos üzemzavarait veszik kezelésbe, hozzájárulnak az elmaradott területek fejlődéséhez, növelik a vállalkozási kedvet. |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy a hatásvizsgálatok bevezetése az állami támogatások megfelelő helyekre irányítása érdekében nagyobb rugalmasságot tenne lehetővé a nemzeti, regionális és helyi hatóságok számára olyan intézkedések elfogadása érdekében, melyek az EU-szintű versenyre és kereskedelemre ugyan korlátozott mértékben hatnak ki, de a piac valóságos üzemzavarait veszik kezelésbe, hozzájárulnak az elmaradott területek fejlődéséhez, növelik a vállalkozási kedvet.

—   A kutatásra és technológiai fejlesztésre fordított európai erőfeszítések erősítése

| — | Azon az állásponton van, hogy amennyiben az EU dinamikus tudásalapú gazdasággá akar válni, ehhez számos intézkedés és pénzügyi támogatás nyújtása szükséges – különösen olyan kiválósági központokat kell létesíteni Európa széles körű oktatási és kutatási infrastruktúrájából, amelyek révén a nagyobb regionális gazdaságok fejlődhetnek, és az EU egész területén a kiválóság terjesztőivé és a versenyképesség fokozóivá válhatnak; |
| --- | --- |

—

Azon az állásponton van, hogy amennyiben az EU dinamikus tudásalapú gazdasággá akar válni, ehhez számos intézkedés és pénzügyi támogatás nyújtása szükséges – különösen olyan kiválósági központokat kell létesíteni Európa széles körű oktatási és kutatási infrastruktúrájából, amelyek révén a nagyobb regionális gazdaságok fejlődhetnek, és az EU egész területén a kiválóság terjesztőivé és a versenyképesség fokozóivá válhatnak;

| — | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a kutatásra és technológiafejlesztésre fordított közösségi erőfeszítések fokozása a kibővített EU-nak jelentős célkitűzése, azonban eközben a köz- és egyéni finanszírozások közötti megfelelő egyensúly fenntartására is ügyelni kell (11); |
| --- | --- |

—

egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a kutatásra és technológiafejlesztésre fordított közösségi erőfeszítések fokozása a kibővített EU-nak jelentős célkitűzése, azonban eközben a köz- és egyéni finanszírozások közötti megfelelő egyensúly fenntartására is ügyelni kell (11);

| — | ezért támogatja a barcelonai Európai Tanácsnak azt a döntését, hogy a kutatásra és fejlesztésre fordított kiadásokat 2010-re az EU GNP-jének 3 %-ára növeli. |
| --- | --- |

—

ezért támogatja a barcelonai Európai Tanácsnak azt a döntését, hogy a kutatásra és fejlesztésre fordított kiadásokat 2010-re az EU GNP-jének 3 %-ára növeli.

—   Európa összekapcsolása az EU-hálózatok révén

| — | Egyetért az Európai Bizottság javaslatával, hogy nagyságrenddel kell megnövelni a transzeurópai hálózatok fejlesztésére szánt pénzügyi erőforrásokat. Külön prioritást kell biztosítani az intermodalitást ösztönző, a fenntartható szállítási módokat alkalmazó, határokon átnyúló projektek számára, különösen a tengeri autópálya-koncepciók számára, feltéve hogy ezek beleillenek egy átfogó, fenntartható közlekedési rendszerbe; |
| --- | --- |

—

Egyetért az Európai Bizottság javaslatával, hogy nagyságrenddel kell megnövelni a transzeurópai hálózatok fejlesztésére szánt pénzügyi erőforrásokat. Külön prioritást kell biztosítani az intermodalitást ösztönző, a fenntartható szállítási módokat alkalmazó, határokon átnyúló projektek számára, különösen a tengeri autópálya-koncepciók számára, feltéve hogy ezek beleillenek egy átfogó, fenntartható közlekedési rendszerbe;

| — | hangsúlyozza, hogy az RTE-T-k nagy szerepet játszhatnak ebben – különösen a tengeri autópályák a szigetek sajátos esetében –, lehetővé téve a földrajzi és demográfiai hátránnyal küzdő régiók számára, hogy úrrá legyenek azokon a nehézségeken, amelyek miatt nem képesek a belső piacon egyenlő feltételekkel megjelenni; |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, hogy az RTE-T-k nagy szerepet játszhatnak ebben – különösen a tengeri autópályák a szigetek sajátos esetében –, lehetővé téve a földrajzi és demográfiai hátránnyal küzdő régiók számára, hogy úrrá legyenek azokon a nehézségeken, amelyek miatt nem képesek a belső piacon egyenlő feltételekkel megjelenni;

| — | megerősíti, hogy a tagállamoknak csak korlátozott kapacitás áll a rendelkezésére ahhoz, hogy előteremtsék az infrastrukturális beruházásokhoz szükséges összegeket akkor, amikor vissza kell fogniuk a közbeszerzési kiadásaikat annak érdekében, hogy kielégítsék a Stabilitási és Növekedési Paktum előírásait; |
| --- | --- |

—

megerősíti, hogy a tagállamoknak csak korlátozott kapacitás áll a rendelkezésére ahhoz, hogy előteremtsék az infrastrukturális beruházásokhoz szükséges összegeket akkor, amikor vissza kell fogniuk a közbeszerzési kiadásaikat annak érdekében, hogy kielégítsék a Stabilitási és Növekedési Paktum előírásait;

| — | kiemeli, hogy TEN-T finanszírozása a helyi és regionális hatóságok által csak periférikus maradhat, tekintettel az egyéb infrastrukturális beruházásoknál vállalt nagyarányú elkötelezettségekre, amelyek gyakran létfontosságúak a TEN-T-k zökkenőmentes működéséhez és a helyi gazdaság és a szociális infrastruktúrák működéséhez; |
| --- | --- |

—

kiemeli, hogy TEN-T finanszírozása a helyi és regionális hatóságok által csak periférikus maradhat, tekintettel az egyéb infrastrukturális beruházásoknál vállalt nagyarányú elkötelezettségekre, amelyek gyakran létfontosságúak a TEN-T-k zökkenőmentes működéséhez és a helyi gazdaság és a szociális infrastruktúrák működéséhez;

| — | megjegyzi, hogy a versenyképesség elősegítése ösztönzi a városok és régiók közti alapvető kölcsönös függés elismerését, amely viszont olyan kritikus tömegeket képes létrehozni, amelyekkel a területek közti külterjes növekedés további lendületet nyerhet, és amelyeket lehetetlen egy-egy városnak vagy régiónak önmagában odavonzani vagy megteremteni. Az európai stratégiai városi hálózatok, mint pl. az URBACT, jó példák erre, és ezeket európai szinten kell támogatni, hogy biztosítani lehessen a jól bevált gyakorlat és szakismeretek cseréjét az egyes területek között, és azokat a szükséges befektetéseket, amelyek a lisszaboni-göteborgi célkitűzéseket szolgálják. |
| --- | --- |

—

megjegyzi, hogy a versenyképesség elősegítése ösztönzi a városok és régiók közti alapvető kölcsönös függés elismerését, amely viszont olyan kritikus tömegeket képes létrehozni, amelyekkel a területek közti külterjes növekedés további lendületet nyerhet, és amelyeket lehetetlen egy-egy városnak vagy régiónak önmagában odavonzani vagy megteremteni. Az európai stratégiai városi hálózatok, mint pl. az URBACT, jó példák erre, és ezeket európai szinten kell támogatni, hogy biztosítani lehessen a jól bevált gyakorlat és szakismeretek cseréjét az egyes területek között, és azokat a szükséges befektetéseket, amelyek a lisszaboni-göteborgi célkitűzéseket szolgálják.

—   Az oktatás és képzés minőségének javítása

| — | aláhúzza a helyi és regionális humán tőke oktatásának és szakképzésének rendkívüli fontosságát az európai egységes piac kifejlesztése és a lisszaboni stratégia végrehajtása érdekében. Az Európai Unió-szerte a mobilitás támogatása érdekében tett intézkedések valóságos gazdasági eredményeket fognak hozni. Egyénileg és egészükben szemlélve ezek az intézkedések a befektetett pénz rendkívül jó értékesítését jelentik. Jóvá kell hagyni azokat a pótlólagos költségvetési kiadásokat, melyek ezekkel együtt járnak, mint amelyek lényegesek az európai közös oktatási terület és az integrált munkaerőpiac zökkenőmentes működéséhez és fejlődéséhez. |
| --- | --- |

—

aláhúzza a helyi és regionális humán tőke oktatásának és szakképzésének rendkívüli fontosságát az európai egységes piac kifejlesztése és a lisszaboni stratégia végrehajtása érdekében. Az Európai Unió-szerte a mobilitás támogatása érdekében tett intézkedések valóságos gazdasági eredményeket fognak hozni. Egyénileg és egészükben szemlélve ezek az intézkedések a befektetett pénz rendkívül jó értékesítését jelentik. Jóvá kell hagyni azokat a pótlólagos költségvetési kiadásokat, melyek ezekkel együtt járnak, mint amelyek lényegesek az európai közös oktatási terület és az integrált munkaerőpiac zökkenőmentes működéséhez és fejlődéséhez.

—   Az európai társadalom segítése a társadalmi változások előrelátása és irányítása területén

| — | támogatja az Európai Bizottságnak azt az álláspontját, hogy megfelelő szabályozó keretekre van szükség mind a vállalatok, mind a munkavállalók számára a szociális normák és az alapvető jogok betartása érdekében. |
| --- | --- |

—

támogatja az Európai Bizottságnak azt az álláspontját, hogy megfelelő szabályozó keretekre van szükség mind a vállalatok, mind a munkavállalók számára a szociális normák és az alapvető jogok betartása érdekében.

(b)   Kohézió a növekedés és a foglalkoztatás érdekében

| — | felismeri, hogy csupán finanszírozásból nem keletkezik közösségi hozzáadott érték, hanem inkább egy olyan közösségi módszerből, amely olyan programok tervezését teszi lehetővé, amelyek figyelembe veszik és megvalósítják a regionális stratégiákat. Csak egy európai intézményi keret garantálhatja, hogy az ágazati politikák és a közösség gazdasági, szociális és területi kohéziós célkitűzéseit megvalósító pénzügyi eszközök kiegészítsék egymást; |
| --- | --- |

—

felismeri, hogy csupán finanszírozásból nem keletkezik közösségi hozzáadott érték, hanem inkább egy olyan közösségi módszerből, amely olyan programok tervezését teszi lehetővé, amelyek figyelembe veszik és megvalósítják a regionális stratégiákat. Csak egy európai intézményi keret garantálhatja, hogy az ágazati politikák és a közösség gazdasági, szociális és területi kohéziós célkitűzéseit megvalósító pénzügyi eszközök kiegészítsék egymást;

| — | elismeri, hogy a kiegyenlítődési célkitűzésnek a bővítéskor elsőbbséget kell biztosítani, s ennek az új tagállamokkal és a „régi” tagállamok leghátrányosabb helyzetű régióival való szolidaritást kifejező aktusnak kell lenni, biztosítva azt, hogy az alapjuttatások a legjobban elmaradott régiókhoz és városokhoz jussanak el; |
| --- | --- |

—

elismeri, hogy a kiegyenlítődési célkitűzésnek a bővítéskor elsőbbséget kell biztosítani, s ennek az új tagállamokkal és a „régi” tagállamok leghátrányosabb helyzetű régióival való szolidaritást kifejező aktusnak kell lenni, biztosítva azt, hogy az alapjuttatások a legjobban elmaradott régiókhoz és városokhoz jussanak el;

| — | felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Bizottság javaslata az EU strukturális alapjainak a következő támogatási időszakra érvényes pénzügyi keretére a korábbi Tizenötök Európájához tartozó régiók számára is méltányos kompromisszumot jelent, amennyiben 109,8 milliárd € jut az új 1. célkitűzésre és 56,6 milliárd € az új 2. célkitűzésre a „régi” tagállamokban (szemben a jelenlegi támogatási időszakban biztosított 154 milliárd, illetve 46,6 milliárd €-val); |
| --- | --- |

—

felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Bizottság javaslata az EU strukturális alapjainak a következő támogatási időszakra érvényes pénzügyi keretére a korábbi Tizenötök Európájához tartozó régiók számára is méltányos kompromisszumot jelent, amennyiben 109,8 milliárd € jut az új 1. célkitűzésre és 56,6 milliárd € az új 2. célkitűzésre a „régi” tagállamokban (szemben a jelenlegi támogatási időszakban biztosított 154 milliárd, illetve 46,6 milliárd €-val);

| — | figyelmeztet a partnerség és a szolidaritás aláásásával fenyegető tényre, hogy bizonyos tagállamok a csatlakozás statisztikai hatása miatt kiesnek a támogatható országok köréből; |
| --- | --- |

—

figyelmeztet a partnerség és a szolidaritás aláásásával fenyegető tényre, hogy bizonyos tagállamok a csatlakozás statisztikai hatása miatt kiesnek a támogatható országok köréből;

| — | elismeri a GDP 4 %-át kitevő támogatásfelvételi plafon bevezetésének indokoltságát az ERFA, az ESZA és a Kohéziós Alap támogatásai tekintetében, beleértve a vidékfejlesztési és halászati szerkezetváltás részét képező forráskiutalásokat is (12). Az Európai Uniónak továbbra is a gazdasági és szociális különbségek csökkentését kell az egyik legfőbb feladatának tekintenie, és ezekre az alapokra szükség van, hogy segítsék a gazdasági és társadalmi fejlődésükben lemaradt régiókat és tagállamokat; |
| --- | --- |

—

elismeri a GDP 4 %-át kitevő támogatásfelvételi plafon bevezetésének indokoltságát az ERFA, az ESZA és a Kohéziós Alap támogatásai tekintetében, beleértve a vidékfejlesztési és halászati szerkezetváltás részét képező forráskiutalásokat is (12). Az Európai Uniónak továbbra is a gazdasági és szociális különbségek csökkentését kell az egyik legfőbb feladatának tekintenie, és ezekre az alapokra szükség van, hogy segítsék a gazdasági és társadalmi fejlődésükben lemaradt régiókat és tagállamokat;

| — | elfogadja, hogy a berlini képlet elve – minél kevésbé fejlett egy régió, annál nagyobb támogatásban kell részesíteni – jól megalapozott, és alkalmazni kellene a jövőben. Az egy főre eső támogatás szintjét tehát a régiók és tagállamok relatív gazdagságával arányosan kell meghatározni; |
| --- | --- |

—

elfogadja, hogy a berlini képlet elve – minél kevésbé fejlett egy régió, annál nagyobb támogatásban kell részesíteni – jól megalapozott, és alkalmazni kellene a jövőben. Az egy főre eső támogatás szintjét tehát a régiók és tagállamok relatív gazdagságával arányosan kell meghatározni;

| — | figyelmeztet azonban arra, hogy az átfogó kifizetési előirányzatokat ezen a 4 %-os plafonon felül eszközlik, és ezért, miközben a Kohéziós Alapból történő juttatásokat garantálják az új tagállamok számára, ennek kihatása mindenki számára jelentősen aláaknázza a lisszaboni-göteborgi cselekvési program elveit; |
| --- | --- |

—

figyelmeztet azonban arra, hogy az átfogó kifizetési előirányzatokat ezen a 4 %-os plafonon felül eszközlik, és ezért, miközben a Kohéziós Alapból történő juttatásokat garantálják az új tagállamok számára, ennek kihatása mindenki számára jelentősen aláaknázza a lisszaboni-göteborgi cselekvési program elveit;

| — | elismeri annak fontosságát, hogy javítani kell a kapacitások kiépítését a tagállamok decentralizált hatóságain belül és az új szomszédos országokkal fenntartott kapcsolatokban. Jelentős előrehaladást lehet elérni a határokon átnyúló és régióközi együttműködésben a helyi és regionális hatóságok közti szakembercsere révén megvalósuló tudás és szakismeret átadással; |
| --- | --- |

—

elismeri annak fontosságát, hogy javítani kell a kapacitások kiépítését a tagállamok decentralizált hatóságain belül és az új szomszédos országokkal fenntartott kapcsolatokban. Jelentős előrehaladást lehet elérni a határokon átnyúló és régióközi együttműködésben a helyi és regionális hatóságok közti szakembercsere révén megvalósuló tudás és szakismeret átadással;

1.4.2   A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

örömmel üdvözli, hogy a pénzügyi elszámolási időszakon belül elismerik, hogy a vidéki tevékenységek között diverzifikálni kell: fejleszteni kell a környezetvédelmet és javítani kell az életminőséget, mint amely a területi kohézió létfontosságú egyensúlyának eléréséhez feltétlenül szükséges, a lisszaboni-göteborgi stratégia fenntartható fejlődési célkitűzésein belül;

kifejezi aggodalmát amiatt, hogy a növekedési és fejlődési mutatószámok, beleértve a foglalkoztatottságot, ipart és diverzitást, jelentősen alacsonyabbak a vidéki területeken, és ezzel komolyan veszélyeztetik a megélhetést;

örömmel üdvözli a városi programoknak azt a képességét, hogy a fejlesszék a szélesebb értelemben vett vidéket a sajátos kutatási és fejlesztési, vállalkozói és társadalmi változást jelentő kezdeményezéseikkel, bár elismert tény, hogy a távolabbi vidéki területek nem valószínű, hogy profitálnak az effajta kezdeményezésekből;

kihangsúlyozza azonban, hogy kiegyensúlyozott megoldásokra van szükség a vidéki területek különféle helyzeteiben, beleértve azokat is, amelyekben természet adta hátrányok és sajátos környezeti feszültségek vannak;

kihangsúlyozza továbbá, hogy tiszteletben kell tartani a területi sokféleséget, amelyben egy növekedési és kohéziós városi/vidéki paradigma koncepciójának való alárendeltség olyan irányú elmozdulást jelent az ipari/mezőgazdasági modellektől, amely már érzéketlen a globalizáció kihívásaira;

arra biztat, hogy a környezetvédelmet annak minden – globális, regionális, városi, vidéki és tengeri – szempontjával együtt úgy ismerjék el, mint a programokat átfogó elemet. Ebben a kontextusban a NATURA 2000 program helyszíneinek fenntartásáért felelős helyi és regionális hatóságok számára megfelelő finanszírozást kell biztosítani az idevonatkozó politikai eszközök által.

1.4.3   Állampolgárság: szabadság, biztonság, igazságszolgáltatás

örömmel veszi tudomásul, hogy az Európai Bizottság az európai állampolgárság kérdését ki akarja fejleszteni és ehhez anyagot szolgáltat, és irányított módon kívánja kézben tartani az olyan kényes kérdéseket, mint az áttelepülés és integráció, szabadság, biztonság és igazságszolgáltatás, amelyek szerte az Európai Unióban érintik a városi és vidéki területeket, amint ezt a Charta előszava tartalmazza (13);

elismeri korrekten, hogy a bevándorlás és a menedékjog kihívásait a tagállamok által meghozott intézkedésekkel nem lehet hatékonyan kezelni; és hangsúlyozza, hogy számos helyi és regionális hatóság már most közvetlen támogatási intézkedéseket és lehetőségeket kínál;

aláhúzza, hogy mind az európai nagyvárosok, mind a vidéki területek egyre növekvő mértékben szereznek átfogó tapasztalatokat a migráns munkavállalókról és az új településekről. Ezt a tudást és a bevándorlók beilleszkedéséről szóló tapasztalatot ezért az Európai Bizottság által ebben a témában benyújtott rendeletjavaslat rendelkezéseinek is tükrözniük kell;

elismeri, hogy a jelenlegi fogyasztóvédelmi, élelmiszerbiztonsági és egészségvédelmi programok nem elégítik ki az európai állampolgárok elvárásait;

ennek megfelelően úgy véli, hogy, a Régiók Bizottsága támogatja két eszköz bevezetését: az élelmiszerbiztonsági programét és egy fogyasztóvédelmi politikai és közegészségügyi programét.

1.4.4   Külpolitika

egyetért azzal, hogy a 2007–2013 közötti pénzügyi időszak tartalmazza annak elismerését, hogy a helyi és regionális kényszerítő szükségszerűségek kiszélesedésével és növekedésével párhuzamosan az EU-nak erősíteni kell azt a képességét, hogy védelmezi az emberi jogokat, elősegíti a demokráciát és harcol a szegénység ellen az EU új szomszédos államaiban, mind multilaterális, mind bilaterális politikájában;

támogatja az Európai Bizottságnak azt az álláspontját, hogy következetes és összehangolt külső akciókra van szükség, hogy a rendelkezésre álló forrásokkal a legtöbbet és a legjobban lehessen elérni;

örömmel üdvözli az Európai Bizottságnak azt az álláspontját, hogy új szomszédsági politikára van szükség az 1989 vagy még régebb óta folyó, a határokon átnyúló pozitív fejlesztések továbbépítéséhez, amelyek tárgyát most már a fokozatos gazdasági integrációt célzó intézkedések, az elmélyültebb politikai együttműködés és a közös infrastruktúra kiépítése támogatásának kell képezniük;

hangsúlyozza az új tagállamokban és a szomszédos országokban a decentralizált hatóságokon belül a kapacitások jobb kiépítésének fontosságát.

1.4.5   Helyesbítő mechanizmus

megérti, hogy a 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi terv tárgyalásai világos mechanizmusokat vonnak be az Unió átfogó finanszírozására és az egyes tagállamok hozzájárulásának mértékére vonatkozóan. Az Európai Bizottság külön javaslatot tett, amelynek eredményeként csökkentették az Egyesült Királyság meglevő engedményét és bevezettek egy általános korrekciós mechanizmust egy-egy tagállam viszonylagos jólétének tükrözésére;

úgy véli, hogy egy tisztességes rendszert szükséges bevezetni az Unió költségvetési szükségleteinek fedezésére, mely megszüntetheti az egyik-másik tagállammal folytatott, engedményt nyújtó megállapodások rendszerét;

támogatja az Európai Bizottságnak azt az álláspontját, hogy ez a megközelítés alkalmat ad a korábbi pénzügyi időszakokban bevezetett korrekciós mechanizmusok megszüntetésére, amelyekkel jelenleg egyes tagállamoknak az EU költségvetési kifizetéseihez való hozzájárulásaiból eredő túlzott nettó mérleghiányát helyesbítik. Ha ezt végrehajtják, megszűnnek az egyes tagállamok túlzott pénzügyi terhei és helyreáll az EU-szintű szolidaritás.

1.4.6   Stabilitási és Növekedési Paktum

elismeri, hogy jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum feltételei, és annak megszorító végrehajtása, mely nem teszi lehetővé a tagállamok számára a GDP 3 %-ának túllépését a költségvetési deficit, illetve 60 %-ának túllépését az államadósság vonatkozásában, az 1990-es évek végének gazdasági feltételein alapulnak, miközben jelenleg a nagyobb növekedésre orientált politikai keret irányába történő elmozdulásra és annak megfelelő megoldásokra van sürgető szükség. E nélkül a növekedésre való koncentrálás nélkül lehetetlenné válik a lisszaboni-göteborgi stratégia szociális és környezetvédelmi szempontjainak számításba vétele;

támogatja az Európai Bizottságnak a Stabilitási és Növekedési Paktum megreformálására irányuló javaslatát. A reformok rugalmas módszert kínálnak olyan gazdaságpolitika folytatására, mellyel a gazdasági ciklusból adódó problémák csökkenthetők a stabil gazdaság jelentőségének figyelmen kívül hagyása nélkül. Ez nagyobb teret fog biztosítani a tagállamoknak, melyek így rendelkezhetnek az állami kiadások fokozásáról és az adócsökkentésről, ha a jövőbeli gazdasági visszaesés azt kívánja meg;

felveti, hogy egy megközelítés lehet egy olyan mechanizmus bevezetése, amelyben a Közösség hatáskörébe tartozó egyes területekkel összhangban végrehajtott és a lisszaboni stratégiával egyeztetett tőkeberuházásokat kiveszik a normális költségvetési számviteli folyamatokból. Ez lehetővé tenné a növekedést segítő szükséges közbeszerzések beruházásainak olyan kivitelezését, amely nem sérti meg a Paktum pénzügyi fegyelmét;

másik megközelítést is javasol, amely oly módon javítaná a Stabilitási és Növekedési Paktum betartatási mechanizmusát, amely figyelembe veszi minden egyes tagállam saját gazdasági helyzetét – ezáltal egy kiegyensúlyozott költségvetés középtávú célkitűzései tagállamonként különbözőek lennének, hogy figyelembe vegyék a beruházás szintjét, az adósságok alakulását, a közfinanszírozások fenntarthatóságát, valamint a potenciális növekedést.

1.5   Teljesítési eszközök és kormányzás

1.5.1   Az útiterv

megjegyzi, hogy a 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi terv záró fejezetei foglalkoznak a teljesítési eszközök és a megfelelő kormányzati rendelkezések hatékonyságával, amelyek igen nagy jelentőségűek a helyi és regionális hatóságok számára;

kihangsúlyozza, hogy a közlemény nem dolgozott ki megkülönböztetett hozzájárulást a – helyi, regionális, nemzeti és európai – kormányzatok számára, a jelenlegi hiányok megoldása céljából;

kiemeli, hogy nemzeti akciók, összehangolás és az EU-költségvetésből finanszírozott közbeszerzések a megfelelő időben végrehajtott megfelelő intézkedések kombinációit igénylik. Az összehangolás nyílt módszere (OMC), amely a lisszaboni-göteborgi stratégia egy része, célokat tűz ki, mutatószámokat és irányszámokat képez, nemzeti és regionális politikákat határoz meg nemzeti cselekvési terveken keresztül és ösztönzi a rendszeres nyomon követést, kiértékelést és szakértői értékelést, és így képes értéket adni a célokhoz a helyi és regionális szinten felgyülemlett tudás és tapasztalat átadása révén;

mindazonáltal úgy véli, hogy ez a folyamat a jelenlegi formájában nem bizonyult eléggé hatékonynak ahhoz, hogy teljesítse a lisszaboni-göteborgi célkitűzéseket. A tagállamok politikái között nemigen történt egyeztetés, és egymást sem ösztönzik a lisszaboni célkitűzések elérésére. Továbbá az OMC sem vonta be a helyi és regionális hatóságokat, akik pedig igen fontos szerepet játszanak a város–régió és a regionális versenyképesség megvalósításában, ami elősegíthetné a szükséges kölcsönös befolyást;

viszont azon az állásponton van, hogy az OMC változatlanul alternatívája marad a transznacionális döntéshozatalnak és képes átalakulni annak érdekében, hogy beilleszthető legyen egy hatékony teljesítési folyamatba, feltéve, hogy van mód a tagállamok és az Európai Bizottság között egyes politikai témákról folytatott egyoldalú vitákon kívül beterjesztett számtalan kérés egyszerűsítésére;

úgy ítéli meg, hogy szükséges lenne felderíteni új, rugalmas módszereket, ki kellene fejleszteni a háromrészes modell segítségével történő megközelítést a szerződéses tevékenységekre alapozott módszerek segítségével, melyekkel be lehet vonni a helyi és regionális kormányzatot az olyan politikai célok érdekében, hogy kapcsolódjanak be és részesedjenek a teljesítési mechanizmusokból. Ez nem bonyolítaná a dolgokat, és nem jelentene többet elvont eszméknél, csak reális alapon folytatott rendszeres párbeszéd jöhetne létre a helyi és regionális hatóságokkal;

nagyon ajánlja, hogy az Európai Bizottság által javasolt útitervbe – amely közös program, amelybe nemzeti és EU-szintű akciók és finanszírozás tartoznak – vonják be a helyi és regionális hatóságokat. A keretprogramoknak ez a területi komponense fontos a tagállamok közötti és a tagállamokon belüli kohéziós célok megvalósítása érdekében;

újfent állítja, hogy a háromoldalú szerződések megfelelő eszközök a helyi és regionális hatóságok bevonására az EU kormányzati megállapodásaiba. A keretprogramok teljesítése nagymértékben függ a helyi és regionális szereplők kötelezettségvállalásától.

1.5.2   Politika és programok

megjegyzi, hogy a 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi terv és a kiegészítő közlemény javasolja, hogy az EU rendelkezésére álló, a további politikai célok megvalósításához szükséges eszközöket a lehetőség határain belül konszolidálják és politikai területenként egyetlen eszközbe, és programonként egyetlen alapjuttatásba racionalizálják;

örömmel üdvözli, hogy a kohéziós politikai programokat külön alapok (a Kohéziós, az Európai Regionális Fejlesztési, valamint a Szociális Alap) támogatják, olyan, a mezőgazdaságot és a halászatot érintő tevékenységekkel együtt, amelyek most a „Fenntartható irányítás és a természeti erőforrások védelme” címszó alá tartoznak;

örömmel fogadja, hogy a városi dimenzió előtérbe került a kohéziós politika programjaiban – a városi területek összességének előnyére –, ezzel is erősítve a városok és régiók közötti partneri együttműködések fontosságát;

felismeri, hogy egy új rendelet szerkezetet teremt a KAP finanszírozásához, amelyben az egyes pilléreket külön alap támogatja: az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EAGF) és az Európai Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Alap (EAFRD);

örömmel üdvözli, hogy valamennyi vidékfejlesztési intézkedést egyetlen eszközbe kell csoportosítani, hogy egyetlen program jöjjön létre, miközben ügyelnek az összefüggésekre a vidékfejlesztési és a kohéziós intézkedések között, amely:

| — | növeli a mezőgazdasági ágazat versenyképességét az átszervezés támogatásával, |
| --- | --- |

—

növeli a mezőgazdasági ágazat versenyképességét az átszervezés támogatásával,

| — | fokozza a környezet- és tájvédelmet a földgazdálkodás támogatásával, |
| --- | --- |

—

fokozza a környezet- és tájvédelmet a földgazdálkodás támogatásával,

| — | javítja a vidéki területek életminőségét, |
| --- | --- |

—

javítja a vidéki területek életminőségét,

| — | elősegíti a gazdasági tevékenységek sokféleségét; |
| --- | --- |

—

elősegíti a gazdasági tevékenységek sokféleségét;

örömmel fogadja az Európai Bizottság egyszerűsítésre irányuló törekvéseit a környezetvédelemre irányuló pénzügyi eszköz (LIFE+) létrehozásával együtt, azonban hangsúlyozza, hogy nem könnyű a környezetvédelmi projekteknek a 2007–2013 között bevezetésre kerülő különféle pénzügyi eszközökkel történő finanszírozásában rejlő valódi lehetőségeket megtalálni. Fontos a többféle típusú finanszírozások koordinálása, hogy a különböző prioritásokra és a közösségi beavatkozási egyezményekre mind kiterjedhessenek;

attól tart, hogy az Európai Bizottságnak szándékában áll a LIFE+ költségvetésének igen jelentős hányadát (75–80 %-át) az egyes tagállamokra átruházni anélkül, hogy az ehhez szükséges megállapodások és feltételek kidolgozásra kerülnének a rendeletjavaslatban;

megjegyzi, hogy új szomszédsági eszközt javasoltak, melynek célja a határokon átnyúló együttműködés az EU és a szomszédos országok között, aláhúzva az EU hozzáadott értékét a belső határokon túlra terjedő stabilitás és felvirágzás elősegítésére a fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődés révén;

örömmel üdvözli az Európai Halászati Alap (EFF) mint egységes eszköz létrehozását a halászati ágazat átszervezésére, amely szorosan kapcsolódik a kohéziós eszközökhöz, és a következőket nyújtja:

| — | a part menti területek fenntartható fejlesztése, |
| --- | --- |

—

a part menti területek fenntartható fejlesztése,

| — | a halászflották, az akvakultúra és a halfeldolgozó ipar átalakítása; |
| --- | --- |

—

a halászflották, az akvakultúra és a halfeldolgozó ipar átalakítása;

úgy értékeli, hogy ezek a javaslatok segítenek a pénzügyi terv átláthatóságát növelni az állampolgárok számára.

2.   A Régiók bizottsága ajánlásai

2.1   Partnerség

| 2.1.1 | kéri, hogy a helyi, regionális, nemzeti és transznacionális szinteket összekötő partnerség elve az Európai Bizottság minden javaslatát átszövő összekötő szál legyen. Ezt az elvet meg kell erősíteni, és sürgősen be kell vezetni mind az Európai Bizottságnak, mind a Miniszterek Tanácsának, és folyamatosan kommunikálni kell a tagállamok között és minden médiumban az EU hozzáadott értékének demonstrálására; |
| --- | --- |

2.1.1

kéri, hogy a helyi, regionális, nemzeti és transznacionális szinteket összekötő partnerség elve az Európai Bizottság minden javaslatát átszövő összekötő szál legyen. Ezt az elvet meg kell erősíteni, és sürgősen be kell vezetni mind az Európai Bizottságnak, mind a Miniszterek Tanácsának, és folyamatosan kommunikálni kell a tagállamok között és minden médiumban az EU hozzáadott értékének demonstrálására;

| 2.1.2 | felszólít arra, hogy következetesen alkalmazzák a partnerségi elvet az Európai Bizottság által benyújtásra kerülő minden végrehajtási rendeletben, amelyet a 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi terv politikai elemeihez bocsát ki; |
| --- | --- |

2.1.2

felszólít arra, hogy következetesen alkalmazzák a partnerségi elvet az Európai Bizottság által benyújtásra kerülő minden végrehajtási rendeletben, amelyet a 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi terv politikai elemeihez bocsát ki;

| 2.1.3 | sürgeti, hogy a partnerség elve teljes egészében épüljön be a programokkal foglalkozó új rendeletekbe, különösen a transzeurópai együttműködésbe, és hogy ezek a programok ismerjék el az illetékes helyi és regionális hatóságok tudásanyagát és szakértelmét; |
| --- | --- |

2.1.3

sürgeti, hogy a partnerség elve teljes egészében épüljön be a programokkal foglalkozó új rendeletekbe, különösen a transzeurópai együttműködésbe, és hogy ezek a programok ismerjék el az illetékes helyi és regionális hatóságok tudásanyagát és szakértelmét;

2.2   Következetesség

| 2.2.1 | ragaszkodik ahhoz, hogy mint fontos tényezőt, növeljék a következetességet a sajátos európai ágazati politikák és a kohéziós politika között, különösen a mezőgazdaság, a kutatás és a szabad verseny, valamint a környezet és a közlekedés területén, területi alapú megközelítéseket téve lehetővé. A partnerségi elv alkalmazása mellett az új programoknak ki kell tudniuk mutatni mind az Európai Bizottság, mind a Miniszterek Tanácsa elkötelezettségét az egyesített kormány támogatását illetően a kormányzás minden szintjén – helyi, regionális, nemzeti és uniós szinten. |
| --- | --- |

2.2.1

ragaszkodik ahhoz, hogy mint fontos tényezőt, növeljék a következetességet a sajátos európai ágazati politikák és a kohéziós politika között, különösen a mezőgazdaság, a kutatás és a szabad verseny, valamint a környezet és a közlekedés területén, területi alapú megközelítéseket téve lehetővé. A partnerségi elv alkalmazása mellett az új programoknak ki kell tudniuk mutatni mind az Európai Bizottság, mind a Miniszterek Tanácsa elkötelezettségét az egyesített kormány támogatását illetően a kormányzás minden szintjén – helyi, regionális, nemzeti és uniós szinten.

2.3   Háromoldalú paktumok és megállapodások

| 2.3.1 | azt ajánlja, hogy a háromoldalú paktumokat és megállapodásokat szélesebb körben alkalmazzák, hogy ilyen módon kapjon mélyebb tartalmat a 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi terv kormányzati időszaka, valamint jobban elkötelezzék magukat a helyi és regionális hatóságok megválasztott tagjai a javasolt útiterv révén a keretprogramok területi komponense mellett, amelyre úgy a tagállamok közötti, mint a tagállamokon belüli kohéziós célok megvalósítása érdekében van szükség; |
| --- | --- |

2.3.1

azt ajánlja, hogy a háromoldalú paktumokat és megállapodásokat szélesebb körben alkalmazzák, hogy ilyen módon kapjon mélyebb tartalmat a 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi terv kormányzati időszaka, valamint jobban elkötelezzék magukat a helyi és regionális hatóságok megválasztott tagjai a javasolt útiterv révén a keretprogramok területi komponense mellett, amelyre úgy a tagállamok közötti, mint a tagállamokon belüli kohéziós célok megvalósítása érdekében van szükség;

| 2.3.2 | javasolja, hogy a helyi és regionális elkötelezettség az útitervfolyamat segítségével, a nemzeti stratégia részét képező regionális stratégiák segítségével ne csak a fenntartható növekedési napirend következetesebben történő teljesítését biztosítsa, hanem tegye átláthatóbbá az európai kohéziós politikát és a források rangsorolását ott, ahol azokra igen nagy szükség van; |
| --- | --- |

2.3.2

javasolja, hogy a helyi és regionális elkötelezettség az útitervfolyamat segítségével, a nemzeti stratégia részét képező regionális stratégiák segítségével ne csak a fenntartható növekedési napirend következetesebben történő teljesítését biztosítsa, hanem tegye átláthatóbbá az európai kohéziós politikát és a források rangsorolását ott, ahol azokra igen nagy szükség van;

| 2.3.3 | hangsúlyozza, hogy ezeket a megállapodásokat anélkül lehetne bevezetni, hogy ez befolyásolná a versenyképességi és kohéziós programok kialakításának és végrehajtásának sürgősen szükséges egyszerűsítését és ésszerűsítését; |
| --- | --- |

2.3.3

hangsúlyozza, hogy ezeket a megállapodásokat anélkül lehetne bevezetni, hogy ez befolyásolná a versenyképességi és kohéziós programok kialakításának és végrehajtásának sürgősen szükséges egyszerűsítését és ésszerűsítését;

| 2.3.4 | ajánl egy intézményközi, kritikai hatásvizsgálatot annak kiértékelésére, hogy mit hajtottak végre, és mi működik a tagállamokon belül a különböző közigazgatási politika területén. Egy egységes audittervvel meg lehet határozni, hogy elérték-e a stratégiai célokat – a lisszaboni-göteborgi stratégiához illeszkedve – és a források rangsorolását elvégezték-e ott, ahol azokra a legnagyobb szükség van. |
| --- | --- |

2.3.4

ajánl egy intézményközi, kritikai hatásvizsgálatot annak kiértékelésére, hogy mit hajtottak végre, és mi működik a tagállamokon belül a különböző közigazgatási politika területén. Egy egységes audittervvel meg lehet határozni, hogy elérték-e a stratégiai célokat – a lisszaboni-göteborgi stratégiához illeszkedve – és a források rangsorolását elvégezték-e ott, ahol azokra a legnagyobb szükség van.

2.4   Kohéziós politika

| 2.4.1 | ismételten hangsúlyozza azt a megbonthatatlan kapcsolatot, amely az Európa-szerte hatékony regionális politika és a lisszaboni–göteborgi cselekvési program végrehajtása között fennáll. Az EU jövőbeni növekedését és Európa minden részének versenyképességét jobban segíti elő az EU kohéziós politikájának továbbfolytatása, mint ennek a politikának nemzeti szintre történő visszahelyezése – amely napjainkig az EU regionális politikájának a Közösség szociális, gazdasági és területi kohéziójára gyakorolt pozitív hatását támasztja alá; |
| --- | --- |

2.4.1

ismételten hangsúlyozza azt a megbonthatatlan kapcsolatot, amely az Európa-szerte hatékony regionális politika és a lisszaboni–göteborgi cselekvési program végrehajtása között fennáll. Az EU jövőbeni növekedését és Európa minden részének versenyképességét jobban segíti elő az EU kohéziós politikájának továbbfolytatása, mint ennek a politikának nemzeti szintre történő visszahelyezése – amely napjainkig az EU regionális politikájának a Közösség szociális, gazdasági és területi kohéziójára gyakorolt pozitív hatását támasztja alá;

| 2.4.2 | ragaszkodik hozzá, hogy a tagállamok és az Európai Bizottság által hozott minden növekedéssel és foglalkoztatással kapcsolatos nemzeti cselekvési program tükrözze a helyi és regionális hatóságokkal folytatott konzultációt és azok bevonását. A nemzeti cselekvési programok elkötelezettségeit és célkitűzéseit a városi és regionális stratégiai tervek alapján kell formába önteni; |
| --- | --- |

2.4.2

ragaszkodik hozzá, hogy a tagállamok és az Európai Bizottság által hozott minden növekedéssel és foglalkoztatással kapcsolatos nemzeti cselekvési program tükrözze a helyi és regionális hatóságokkal folytatott konzultációt és azok bevonását. A nemzeti cselekvési programok elkötelezettségeit és célkitűzéseit a városi és regionális stratégiai tervek alapján kell formába önteni;

| 2.4.3 | ragaszkodik hozzá, hogy a tagállamok és az Európai Bizottság által hozott minden nemzeti cselekvési terv tükrözze a helyi és regionális hatóságokkal folytatott konzultációt és azok bevonását. A nemzeti cselekvési terveket a városi és regionális stratégiai tervek alapján kell formába önteni. Olyan mechanizmust kellene felállítani, amely megkönnyíti azon programok kialakítását, amelyekben két vagy több régió is részt vehet, a terület versenyképességének növelését hatékonyan támogató intézkedések révén; |
| --- | --- |

2.4.3

ragaszkodik hozzá, hogy a tagállamok és az Európai Bizottság által hozott minden nemzeti cselekvési terv tükrözze a helyi és regionális hatóságokkal folytatott konzultációt és azok bevonását. A nemzeti cselekvési terveket a városi és regionális stratégiai tervek alapján kell formába önteni. Olyan mechanizmust kellene felállítani, amely megkönnyíti azon programok kialakítását, amelyekben két vagy több régió is részt vehet, a terület versenyképességének növelését hatékonyan támogató intézkedések révén;

| 2.4.4 | ragaszkodik ahhoz, hogy a 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi terv Versenyképesség a Növekedésért és a Foglalkoztatottságért pillére ne legyen függő változó a következő keretidőszak kifizetési előirányzatairól szóló tárgyalások során; ugyanakkor elfogadja, hogy a kohézió égisze alatt elsőbbséget kell adni a konvergencia célkitűzésének, az RB-nek azonban az a véleménye, hogy az EU-nak a versenyképességi célkitűzést kell támogatnia, hogy felmérhesse és elősegíthesse az „új” lisszaboni stratégia célkitűzéseinek eléréséhez szükséges változásokat; |
| --- | --- |

2.4.4

ragaszkodik ahhoz, hogy a 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi terv Versenyképesség a Növekedésért és a Foglalkoztatottságért pillére ne legyen függő változó a következő keretidőszak kifizetési előirányzatairól szóló tárgyalások során; ugyanakkor elfogadja, hogy a kohézió égisze alatt elsőbbséget kell adni a konvergencia célkitűzésének, az RB-nek azonban az a véleménye, hogy az EU-nak a versenyképességi célkitűzést kell támogatnia, hogy felmérhesse és elősegíthesse az „új” lisszaboni stratégia célkitűzéseinek eléréséhez szükséges változásokat;

| 2.4.5 | arra biztat, hogy a kohéziós politikát az EU GNI-jének legalább 0,41 %-ával finanszírozzák annak biztosítására, hogy a kohéziós politika célkitűzéseit az EU 25 tagállamában teljes körűen véghezvigyék; |
| --- | --- |

2.4.5

arra biztat, hogy a kohéziós politikát az EU GNI-jének legalább 0,41 %-ával finanszírozzák annak biztosítására, hogy a kohéziós politika célkitűzéseit az EU 25 tagállamában teljes körűen véghezvigyék;

| 2.4.6 | támogatja a GDP 4 %-ában meghatározott tagállami szintű befogadási plafon és a berlini képlet kevésbé fejlett régiókra gyakorolt hatása közötti koherenciára való törekvést; |
| --- | --- |

2.4.6

támogatja a GDP 4 %-ában meghatározott tagállami szintű befogadási plafon és a berlini képlet kevésbé fejlett régiókra gyakorolt hatása közötti koherenciára való törekvést;

| 2.4.7 | kéri, hogy a fenntartható vidékfejlesztés programjait szorosan integrálják a kohéziós politikai programokba, hogy ne váljanak a saját források nyomásának hatása alatt kiegészítő mezőgazdasági támogatási programmá; |
| --- | --- |

2.4.7

kéri, hogy a fenntartható vidékfejlesztés programjait szorosan integrálják a kohéziós politikai programokba, hogy ne váljanak a saját források nyomásának hatása alatt kiegészítő mezőgazdasági támogatási programmá;

| 2.4.8 | sürgeti, hogy a versenyképességi és foglalkoztatottsági pillér regionális allokációs kritériumait olyan mutatószámcsomaghoz kössék, amelyek híven tükrözik a regionális és helyi szükségleteket, elérhetőségeket és lehetőségeket, és képesek a régiók közötti egyenlőtlenségek mérésére is; |
| --- | --- |

2.4.8

sürgeti, hogy a versenyképességi és foglalkoztatottsági pillér regionális allokációs kritériumait olyan mutatószámcsomaghoz kössék, amelyek híven tükrözik a regionális és helyi szükségleteket, elérhetőségeket és lehetőségeket, és képesek a régiók közötti egyenlőtlenségek mérésére is;

| 2.4.9 | kéri, hogy ismerjék el és építsék be tényezőként a nemzeti szintű stratégiai tervezésbe a városok által a teljes EU-térség részére felkínált társadalmi és gazdasági fejlesztési lehetőségeket; |
| --- | --- |

2.4.9

kéri, hogy ismerjék el és építsék be tényezőként a nemzeti szintű stratégiai tervezésbe a városok által a teljes EU-térség részére felkínált társadalmi és gazdasági fejlesztési lehetőségeket;

| 2.4.10 | sürgeti az RB-vel folytatott aktív konzultációt az Európai Tanács tavaszi ülése során a versenyképességi és kohéziós menetrendek éves felülvizsgálatán való részvétel által. Ez lehetőséget teremtene a helyi és regionális hatóságok számára arra, hogy kérdéseket vessenek fel és helyes gyakorlatot mutassanak, amint azt a lisszaboni–göteborgi menetrend megvalósításában a nyílt koordinációs módszer jobb működése megkívánja. |
| --- | --- |

2.4.10

sürgeti az RB-vel folytatott aktív konzultációt az Európai Tanács tavaszi ülése során a versenyképességi és kohéziós menetrendek éves felülvizsgálatán való részvétel által. Ez lehetőséget teremtene a helyi és regionális hatóságok számára arra, hogy kérdéseket vessenek fel és helyes gyakorlatot mutassanak, amint azt a lisszaboni–göteborgi menetrend megvalósításában a nyílt koordinációs módszer jobb működése megkívánja.

2.5   Lisszaboni-göteborgi stratégia

| 2.5.1 | sürgeti, hogy sokkal következetesebb megközelítést alkalmazzanak a makrogazdasági intézkedések, a foglalkoztatás és a szociális akciók, illetve a környezetvédelmi és kutatási kezdeményezések bevezetésénél, hogy ez újra erőt adjon a stratégiának és vezérfonalat a tagállamok nemzeti cselekvési programjai számára; |
| --- | --- |

2.5.1

sürgeti, hogy sokkal következetesebb megközelítést alkalmazzanak a makrogazdasági intézkedések, a foglalkoztatás és a szociális akciók, illetve a környezetvédelmi és kutatási kezdeményezések bevezetésénél, hogy ez újra erőt adjon a stratégiának és vezérfonalat a tagállamok nemzeti cselekvési programjai számára;

| 2.5.2 | a lisszaboni-göteborgi stratégia irányításának radikális javítására szólít fel, hogy az hatékonyabb és közérthetőbb legyen; |
| --- | --- |

2.5.2

a lisszaboni-göteborgi stratégia irányításának radikális javítására szólít fel, hogy az hatékonyabb és közérthetőbb legyen;

| 2.5.3 | úgy ítéli meg, hogy a lisszaboni stratégia menet közbeni felülvizsgálata magába kellene, hogy foglalja a helyes gazdálkodás alkalmazásának kritikai elemzését, valamint az adminisztratív dencentralizáció hatásainak elemzését a stratégia alkalmazásának hatékonysága tekintetében; |
| --- | --- |

2.5.3

úgy ítéli meg, hogy a lisszaboni stratégia menet közbeni felülvizsgálata magába kellene, hogy foglalja a helyes gazdálkodás alkalmazásának kritikai elemzését, valamint az adminisztratív dencentralizáció hatásainak elemzését a stratégia alkalmazásának hatékonysága tekintetében;

| 2.5.4 | hangsúlyozza, hogy bár az általános kép a lisszaboni stratégia végrehajtásával kapcsolatban borús és pesszimista, számos tagországnak több politikai területen is sikerült elérnie a kitűzött célokat. A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy nagyobb figyelmet kellene szentelni a siker mögött meghúzódó tényezők vizsgálatának, és ezeket a tényezőket tekintetbe kellene venni a nyílt koordinációs módszer alkalmazásakor; |
| --- | --- |

2.5.4

hangsúlyozza, hogy bár az általános kép a lisszaboni stratégia végrehajtásával kapcsolatban borús és pesszimista, számos tagországnak több politikai területen is sikerült elérnie a kitűzött célokat. A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy nagyobb figyelmet kellene szentelni a siker mögött meghúzódó tényezők vizsgálatának, és ezeket a tényezőket tekintetbe kellene venni a nyílt koordinációs módszer alkalmazásakor;

| 2.5.5 | kifejezetten kéri, hogy határozzák meg a helyi és regionális szintű kritikus sikertényezőket és mérjék ezeket EU-szerte, majd ezeket vezessék be a Wim Kok-féle jelentés (14) tizennégy mutatót és célt tartalmazó keretrendszerébe, amelyekkel meghatározható, mennyire jól vagy rosszul teljesítenek az egyes tagállamok; |
| --- | --- |

2.5.5

kifejezetten kéri, hogy határozzák meg a helyi és regionális szintű kritikus sikertényezőket és mérjék ezeket EU-szerte, majd ezeket vezessék be a Wim Kok-féle jelentés (14) tizennégy mutatót és célt tartalmazó keretrendszerébe, amelyekkel meghatározható, mennyire jól vagy rosszul teljesítenek az egyes tagállamok;

| 2.5.6 | hangsúlyozza, hogy a gazdasági versenyképesség alapvető fontosságú a szociális kohézió és környezetvédelmi fenntarthatóság eléréséhez; |
| --- | --- |

2.5.6

hangsúlyozza, hogy a gazdasági versenyképesség alapvető fontosságú a szociális kohézió és környezetvédelmi fenntarthatóság eléréséhez;

| 2.5.7 | sürgősen azt kéri, hogy kapjanak nagyobb szerepet a helyi és regionális önkormányzatok az ismeretek terjesztésében, valamint a lisszaboni–göteborgi célkitűzések sikeres megvalósításához szükséges újítások bevezetésében és vállalkozások beindításában, hogy ezáltal a stratégiát jobban bevonják a politika körébe; |
| --- | --- |

2.5.7

sürgősen azt kéri, hogy kapjanak nagyobb szerepet a helyi és regionális önkormányzatok az ismeretek terjesztésében, valamint a lisszaboni–göteborgi célkitűzések sikeres megvalósításához szükséges újítások bevezetésében és vállalkozások beindításában, hogy ezáltal a stratégiát jobban bevonják a politika körébe;

| 2.5.8 | továbbá azt ajánlja, hogy a lisszaboni-göteborgi célkitűzések félidei kiértékelésekor fogalmazzanak meg egy Európai Ifjúsági Paktumot, amely a munkanélküliség, a szociális és szakmai beilleszkedés problémáira összpontosít, és a lisszaboni-göteborgi menetrendnek az idősödő polgárok érdekében hozott intézkedéseit egészíti ki; |
| --- | --- |

2.5.8

továbbá azt ajánlja, hogy a lisszaboni-göteborgi célkitűzések félidei kiértékelésekor fogalmazzanak meg egy Európai Ifjúsági Paktumot, amely a munkanélküliség, a szociális és szakmai beilleszkedés problémáira összpontosít, és a lisszaboni-göteborgi menetrendnek az idősödő polgárok érdekében hozott intézkedéseit egészíti ki;

| 2.5.8 | sürgeti, hogy a bővítést követően az egységes valuta és az egységes piac – az EU következő nagyszabású vállalkozása – a növekedés és a foglalkoztatás fokozására törekedjen a lisszaboni–göteborgi menetrendre való megújult összpontosítás révén; |
| --- | --- |

2.5.8

sürgeti, hogy a bővítést követően az egységes valuta és az egységes piac – az EU következő nagyszabású vállalkozása – a növekedés és a foglalkoztatás fokozására törekedjen a lisszaboni–göteborgi menetrendre való megújult összpontosítás révén;

| 2.5.9 | arra buzdít, hogy a lisszaboni-göteborgi célkitűzések elérésében történt haladásról mind nemzeti, mind EU-szinten készüljenek éves összefoglaló jelentések, és ezzel kapcsolatban konzultáljanak a Régiók Bizottságával is. Ezeknek a jelentéseknek a lisszaboni és göteborgi célkitűzések elérésében történt regionális szintű haladás tényezőit is tartalmazniuk kell; |
| --- | --- |

2.5.9

arra buzdít, hogy a lisszaboni-göteborgi célkitűzések elérésében történt haladásról mind nemzeti, mind EU-szinten készüljenek éves összefoglaló jelentések, és ezzel kapcsolatban konzultáljanak a Régiók Bizottságával is. Ezeknek a jelentéseknek a lisszaboni és göteborgi célkitűzések elérésében történt regionális szintű haladás tényezőit is tartalmazniuk kell;

| 2.5.10 | sürgeti, hogy a bővítést követően az egységes valuta és az egységes piac – az EU következő nagyszabású vállalkozása – a növekedés és a foglalkoztatás fokozására törekedjen a lisszaboni–göteborgi menetrendre való megújult összpontosítás révén. |
| --- | --- |

2.5.10

sürgeti, hogy a bővítést követően az egységes valuta és az egységes piac – az EU következő nagyszabású vállalkozása – a növekedés és a foglalkoztatás fokozására törekedjen a lisszaboni–göteborgi menetrendre való megújult összpontosítás révén.

2.6   Kutatás és technológiai fejlesztés

| 2.6.1 | követeli, hogy a kutatásra és technológiai fejlesztésre vonatkozó rendeletekben azon a helyen, ahol javasolják az allokált pénzügyi források összegének lényeges megemelését, világosan ismerjék el a kutatási keretprogram területi komponensét; |
| --- | --- |

2.6.1

követeli, hogy a kutatásra és technológiai fejlesztésre vonatkozó rendeletekben azon a helyen, ahol javasolják az allokált pénzügyi források összegének lényeges megemelését, világosan ismerjék el a kutatási keretprogram területi komponensét;

| 2.6.2 | kéri, hogy a nemzeti és regionális kutatási programokat és politikákat hangolják össze, és hozzanak létre egy valóságos Európai Kutatási Térséget, amely képes a versenyképesség és a növekedés célkitűzéseinek fenntartására; |
| --- | --- |

2.6.2

kéri, hogy a nemzeti és regionális kutatási programokat és politikákat hangolják össze, és hozzanak létre egy valóságos Európai Kutatási Térséget, amely képes a versenyképesség és a növekedés célkitűzéseinek fenntartására;

| 2.6.3 | felszólít arra, hogy segítsék elő Kölcsönös Tanulmányi Platformok és innovációs pólusok kifejlesztését olyan regionális kutatási stratégiák és a regionális tudásfejlesztési modellek létrehozására és fenntartására, amelyek segítik az egyetemek bevonását helyi gazdaságaikkal együtt. Ezeket a platformokat és hálózatokat úgy kell megtervezni, hogy megkönnyítsék az új ötletek és termékek gyors bevezetését; a takarékos gazdálkodásra ösztönözzenek mind az alap-, mind az alkalmazott kutatásban; és rövidítsék le az innováció és az alkalmazás közti időt; |
| --- | --- |

2.6.3

felszólít arra, hogy segítsék elő Kölcsönös Tanulmányi Platformok és innovációs pólusok kifejlesztését olyan regionális kutatási stratégiák és a regionális tudásfejlesztési modellek létrehozására és fenntartására, amelyek segítik az egyetemek bevonását helyi gazdaságaikkal együtt. Ezeket a platformokat és hálózatokat úgy kell megtervezni, hogy megkönnyítsék az új ötletek és termékek gyors bevezetését; a takarékos gazdálkodásra ösztönözzenek mind az alap-, mind az alkalmazott kutatásban; és rövidítsék le az innováció és az alkalmazás közti időt;

| 2.6.4 | arra biztat, hogy a tagállamok nemzeti cselekvési programjaikban körvonalazzák, hogy milyen intézkedésekkel kívánják elérni a kutatásra és fejlesztésre fordított beruházásoknak a GNP 3 %-át kitevő célösszegét. |
| --- | --- |

2.6.4

arra biztat, hogy a tagállamok nemzeti cselekvési programjaikban körvonalazzák, hogy milyen intézkedésekkel kívánják elérni a kutatásra és fejlesztésre fordított beruházásoknak a GNP 3 %-át kitevő célösszegét.

2.7   Mobilitás

| 2.7.1 | örömmel üdvözli az Erasmus-diákok számának megháromszorozására, valamint a diákmobilitási tevékenységek és a szakmai gyakorlatok számának növelésére tett javaslatokat. |
| --- | --- |

2.7.1

örömmel üdvözli az Erasmus-diákok számának megháromszorozására, valamint a diákmobilitási tevékenységek és a szakmai gyakorlatok számának növelésére tett javaslatokat.

2.8   Kormányzás

| 2.8.1 | örömmel üdvözli a partnerségi megállapodások erősítésére és az egyszerűsített döntéshozatali eszközök bevezetésére irányuló javaslatokat, a kormányzás valamennyi szintjén és valamennyi szintje – helyi, regionális, nemzeti és EU – között, azonban azt kéri, hogy ezeket az intézkedéseket sürgősen vezessék be; |
| --- | --- |

2.8.1

örömmel üdvözli a partnerségi megállapodások erősítésére és az egyszerűsített döntéshozatali eszközök bevezetésére irányuló javaslatokat, a kormányzás valamennyi szintjén és valamennyi szintje – helyi, regionális, nemzeti és EU – között, azonban azt kéri, hogy ezeket az intézkedéseket sürgősen vezessék be;

| 2.8.2 | azt ajánlja, hogy a lisszaboni-göteborgi célok teljesítése során az Európai Bizottság évente értékelje ki a nemzeti cselekvési terveket, és ezeknek a kiértékeléseknek a területi szempontjaiba vonja be a helyi és regionális hatóságokat is; |
| --- | --- |

2.8.2

azt ajánlja, hogy a lisszaboni-göteborgi célok teljesítése során az Európai Bizottság évente értékelje ki a nemzeti cselekvési terveket, és ezeknek a kiértékeléseknek a területi szempontjaiba vonja be a helyi és regionális hatóságokat is;

| 2.8.3 | azt ajánlja továbbá, hogy az Európai Bizottság évente készítsen jelentést a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi tervben kitűzött politikai kihívások teljesítésének előrehaladtáról, valamint az egyes – helyi, regionális és nemzeti – kormányzati körök hozzájárulásáról, hogy szükség esetén lendületet adjon egy gazdasági reform számára, valamint ahhoz, hogy az ügynökségek és a helyi, regionális és nemzeti kormányok nagyobb mértékben kötelezzék el magukat és jobban lehessen rájuk számítani. |
| --- | --- |

2.8.3

azt ajánlja továbbá, hogy az Európai Bizottság évente készítsen jelentést a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi tervben kitűzött politikai kihívások teljesítésének előrehaladtáról, valamint az egyes – helyi, regionális és nemzeti – kormányzati körök hozzájárulásáról, hogy szükség esetén lendületet adjon egy gazdasági reform számára, valamint ahhoz, hogy az ügynökségek és a helyi, regionális és nemzeti kormányok nagyobb mértékben kötelezzék el magukat és jobban lehessen rájuk számítani.

2.9   EU-állampolgárság

| 2.9.1 | aláhúzza, hogy a javasolt, az állampolgársággal, szabadsággal, biztonsággal és igazságszolgáltatással kapcsolatos erőforrások növelésén kívül világosan meg kell fogalmazni, hogy az Igazság- és Belügyminisztérium munkája nem csupán a Brüsszel és a tagállamok közötti tárgyalások lefolytatásából áll a helyi és regionális kormányzati szférák szubszidiaritásának tiszteletben tartása mellett. E tekintetben különös figyelmet kell fordítani az új tagállamok helyi és regionális hatóságainak elismerésére; |
| --- | --- |

2.9.1

aláhúzza, hogy a javasolt, az állampolgársággal, szabadsággal, biztonsággal és igazságszolgáltatással kapcsolatos erőforrások növelésén kívül világosan meg kell fogalmazni, hogy az Igazság- és Belügyminisztérium munkája nem csupán a Brüsszel és a tagállamok közötti tárgyalások lefolytatásából áll a helyi és regionális kormányzati szférák szubszidiaritásának tiszteletben tartása mellett. E tekintetben különös figyelmet kell fordítani az új tagállamok helyi és regionális hatóságainak elismerésére;

| 2.9.2 | követeli, hogy a helyi és regionális kormányok növeljék az EU-programok hozzáadott értékét meghatározó mechanizmusok átláthatóságát, hogy növeljék egyszersmind a helyben végrehajtott európai politikák közismertségét és támogatottságát. |
| --- | --- |

2.9.2

követeli, hogy a helyi és regionális kormányok növeljék az EU-programok hozzáadott értékét meghatározó mechanizmusok átláthatóságát, hogy növeljék egyszersmind a helyben végrehajtott európai politikák közismertségét és támogatottságát.

2.10   A 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi terv

| 2.10.1 | emlékeztet a 2007–2013 közötti távlati költségvetés számára a GNI 1,24 %-os, saját forrásokra vonatkozó költségvetési plafonjáról kötött megállapodására, mivel ez a felső határ azt tükrözi, hogy szükség van költségvetési fegyelemre és a közösségi hozzáadott értékre, és mivel ez a forrásokra vonatkozó adat az egyetlen módja a kohézió, a versenyképesség, az egységes piac és a Szerződés szerinti közös kötelezettségeink teljesítésének; |
| --- | --- |

2.10.1

emlékeztet a 2007–2013 közötti távlati költségvetés számára a GNI 1,24 %-os, saját forrásokra vonatkozó költségvetési plafonjáról kötött megállapodására, mivel ez a felső határ azt tükrözi, hogy szükség van költségvetési fegyelemre és a közösségi hozzáadott értékre, és mivel ez a forrásokra vonatkozó adat az egyetlen módja a kohézió, a versenyképesség, az egységes piac és a Szerződés szerinti közös kötelezettségeink teljesítésének;

| 2.10.2 | figyelmeztet arra a potenciális veszélyre, amely a kompromisszumos költségvetésből származhat; |
| --- | --- |

2.10.2

figyelmeztet arra a potenciális veszélyre, amely a kompromisszumos költségvetésből származhat;

| 2.10.3 | csatlakozik az Európai Parlament véleményéhez, mely szerint a jelenlegi pénzügyi terv egy átfogó intézményközi megállapodás részét képezi, amely csak az intézmények közötti kölcsönös bizalom légkörében és a költségvetési hatóság két szárnyának közös megegyezése alapján újítható meg; |
| --- | --- |

2.10.3

csatlakozik az Európai Parlament véleményéhez, mely szerint a jelenlegi pénzügyi terv egy átfogó intézményközi megállapodás részét képezi, amely csak az intézmények közötti kölcsönös bizalom légkörében és a költségvetési hatóság két szárnyának közös megegyezése alapján újítható meg;

| 2.10.4 | ragaszkodik ahhoz, hogy azok, akik a kötelezettségvállaláson alapuló allokálások csökkentését szorgalmazzák, a legnagyobb valószínűséggel a strukturális alapoknak a regionális versenyképességgel és foglalkoztatással kapcsolatos és az 1.(b) pont „Kohézió a növekedésért és foglalkoztatásért cselekvési programja” alcím alatt csoportosított programjaira összpontosítanak. Az aránytalan költségvetési csökkentések ezen a területen kifejezetten újraállamosítják a regionális politikát a korábbi 15 EU-ország többségében; |
| --- | --- |

2.10.4

ragaszkodik ahhoz, hogy azok, akik a kötelezettségvállaláson alapuló allokálások csökkentését szorgalmazzák, a legnagyobb valószínűséggel a strukturális alapoknak a regionális versenyképességgel és foglalkoztatással kapcsolatos és az 1.(b) pont „Kohézió a növekedésért és foglalkoztatásért cselekvési programja” alcím alatt csoportosított programjaira összpontosítanak. Az aránytalan költségvetési csökkentések ezen a területen kifejezetten újraállamosítják a regionális politikát a korábbi 15 EU-ország többségében;

| 2.10.5 | ragaszkodik ahhoz, hogy kifejezetten védjenek ki minden esetleges, a „Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért” pilléren belül a kötelezettségvállaláson alapuló allokálások alfejezeteiben a kutatási és technológiafejlesztési kezdeményezések soraira gyakorolt ellenérdekű nyomást annak érdekében, hogy tiszteletben lehessen tartani és meg lehessen őrizni a tagállamok elkötelezettségét a barcelonai célkitűzés iránt, illetve az iránt, hogy a kutatásra és fejlesztésre szánt kiadások 2010-re elérjék a GDP 3 %-át; |
| --- | --- |

2.10.5

ragaszkodik ahhoz, hogy kifejezetten védjenek ki minden esetleges, a „Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért” pilléren belül a kötelezettségvállaláson alapuló allokálások alfejezeteiben a kutatási és technológiafejlesztési kezdeményezések soraira gyakorolt ellenérdekű nyomást annak érdekében, hogy tiszteletben lehessen tartani és meg lehessen őrizni a tagállamok elkötelezettségét a barcelonai célkitűzés iránt, illetve az iránt, hogy a kutatásra és fejlesztésre szánt kiadások 2010-re elérjék a GDP 3 %-át;

| 2.10.6 | figyelmeztet arra, hogy a programozási időszak kezdetének a hosszúra nyúló tárgyalások miatti elcsúszása pénzügyi fennakadásokat és instabilitást okozna az EU helyi és regionális hatóságai szintjén; |
| --- | --- |

2.10.6

figyelmeztet arra, hogy a programozási időszak kezdetének a hosszúra nyúló tárgyalások miatti elcsúszása pénzügyi fennakadásokat és instabilitást okozna az EU helyi és regionális hatóságai szintjén;

| 2.10.7 | sürgeti, hogy a tárgyalások kimenetele garantálja a szolidaritás elvének tiszteletben tartását, amely az EU politikájának a vezérelve volt a strukturális politikának 1973-75-ben történt létrehozása óta, nevezetesen azt, hogy az EU támogat minden rászoruló régiót, akár gazdagabb, akár szegényebb országban van; |
| --- | --- |

2.10.7

sürgeti, hogy a tárgyalások kimenetele garantálja a szolidaritás elvének tiszteletben tartását, amely az EU politikájának a vezérelve volt a strukturális politikának 1973-75-ben történt létrehozása óta, nevezetesen azt, hogy az EU támogat minden rászoruló régiót, akár gazdagabb, akár szegényebb országban van;

| 2.10.8 | kéri a tagállamokat, működjenek együtt városaikkal és régióikkal, hogy politikai megoldást találjanak azon tagállamok számára, amelyek a bővítés statisztikai hatása miatt a jövőben nem lesznek jogosultak a Kohéziós Alap támogatására. |
| --- | --- |

2.10.8

kéri a tagállamokat, működjenek együtt városaikkal és régióikkal, hogy politikai megoldást találjanak azon tagállamok számára, amelyek a bővítés statisztikai hatása miatt a jövőben nem lesznek jogosultak a Kohéziós Alap támogatására.

2.11   „Egyetlen alap” megközelítés

| 2.11.1 | örömmel üdvözli, hogy számos politikai területen az egyetlen alap irányába mozdultak el, beleértve a kohéziós politikát, a vidékfejlesztést, a környezetvédelmi programokat, a halászati szektor szerkezetátalakítását, mivel ez a megközelítés összehangolja az intézkedések végrehajtásának közigazgatási követelményeit, és egyszerűsíti a végrehajtás folyamatát. |
| --- | --- |

2.11.1

örömmel üdvözli, hogy számos politikai területen az egyetlen alap irányába mozdultak el, beleértve a kohéziós politikát, a vidékfejlesztést, a környezetvédelmi programokat, a halászati szektor szerkezetátalakítását, mivel ez a megközelítés összehangolja az intézkedések végrehajtásának közigazgatási követelményeit, és egyszerűsíti a végrehajtás folyamatát.

2.12   Állami támogatás

| 2.12.1 | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy készítsen el egy támogató kerettervet az állami támogatás szabályainak és rendeleteinek területi differenciálásához, hogy lehetőség legyen célzott közbefektetésre ott, ahol ez korrigálhatja a valódi piaci hibákat a területi kohéziós célkitűzés elérése érdekében, anélkül azonban, hogy mindez torzítaná a versenyfeltételeket vagy nagyobb teret biztosítana a kutatás és innováció támogatásának – különösen a kis- és középvállalkozásokban; |
| --- | --- |

2.12.1

felszólítja az Európai Bizottságot, hogy készítsen el egy támogató kerettervet az állami támogatás szabályainak és rendeleteinek területi differenciálásához, hogy lehetőség legyen célzott közbefektetésre ott, ahol ez korrigálhatja a valódi piaci hibákat a területi kohéziós célkitűzés elérése érdekében, anélkül azonban, hogy mindez torzítaná a versenyfeltételeket vagy nagyobb teret biztosítana a kutatás és innováció támogatásának – különösen a kis- és középvállalkozásokban;

| 2.12.2 | sürgeti, hogy új, az új kohéziós és regionális politikai rendeletekben foglaltak iránt érzékeny szabályozásra van szükség az állami támogatások tekintetében, melynek engedélyezhetővé kell tennie az állami támogatásokat olyan területeken, amelyek már nem jogosultak a kohéziós alapokból történő támogatásra – a problémáknak attól a szintjétől függően, melyekkel szembe kell nézniük; |
| --- | --- |

2.12.2

sürgeti, hogy új, az új kohéziós és regionális politikai rendeletekben foglaltak iránt érzékeny szabályozásra van szükség az állami támogatások tekintetében, melynek engedélyezhetővé kell tennie az állami támogatásokat olyan területeken, amelyek már nem jogosultak a kohéziós alapokból történő támogatásra – a problémáknak attól a szintjétől függően, melyekkel szembe kell nézniük;

| 2.12.3 | kéri, hogy az Európai Bizottság tisztázza a regionális támogatás jövőbeni rendszerét a 87. cikk (3) bekezdésének (c) pontjában foglaltak alapján, a „konvergencia” célkitűzés alá eső kevésbé fejlett területeken kívüli „regionális versenyképesség és foglalkoztatás” célkitűzés alá eső régiók közötti különbségtétel tekintetében; |
| --- | --- |

2.12.3

kéri, hogy az Európai Bizottság tisztázza a regionális támogatás jövőbeni rendszerét a 87. cikk (3) bekezdésének (c) pontjában foglaltak alapján, a „konvergencia” célkitűzés alá eső kevésbé fejlett területeken kívüli „regionális versenyképesség és foglalkoztatás” célkitűzés alá eső régiók közötti különbségtétel tekintetében;

| 2.12.4 | azon az állásponton van, hogy a fenntarthatóság szintén fontos tényező, és az állami támogatásból megvalósított közbefektetéseknek messzemenően a fenntarthatósággal összhangban kell megvalósulniuk. |
| --- | --- |

2.12.4

azon az állásponton van, hogy a fenntarthatóság szintén fontos tényező, és az állami támogatásból megvalósított közbefektetéseknek messzemenően a fenntarthatósággal összhangban kell megvalósulniuk.

2.13   Korrekciós mechanizmusok

| 2.13.1 | támogatja az Európai Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy nyissanak vitát az EU jelenlegi finanszírozási rendszerének hiányosságairól; |
| --- | --- |

2.13.1

támogatja az Európai Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy nyissanak vitát az EU jelenlegi finanszírozási rendszerének hiányosságairól;

| 2.13.2 | támogatja az Európai Bizottság új, igazságosabb korrekciós mechanizmus kialakítására vonatkozó javaslatát. |
| --- | --- |

2.13.2

támogatja az Európai Bizottság új, igazságosabb korrekciós mechanizmus kialakítására vonatkozó javaslatát.

2.14   Stabilitás és növekedés

| 2.14.1 | sürgeti, hogy mivel a Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásából hiányzik a következetesség és hitelképtelen, feltétlenül szükséges, hogy a Paktum vegye számításba az EU jelenlegi gazdasági realitásait, és gazdasági szempontból tegye ésszerűbbé a stabilitási és növekedési szabályokat A nemzeti és EU-folyamatok közötti összhangot erősíteni kell, a nemzeti intézményeket pedig nagyobb mértékben be kell vonni a gazdaságpolitika többoldalú felügyeletébe, továbbá van mit javítani a fiskális és monetáris politika közötti összhang biztosítása terén; |
| --- | --- |

2.14.1

sürgeti, hogy mivel a Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásából hiányzik a következetesség és hitelképtelen, feltétlenül szükséges, hogy a Paktum vegye számításba az EU jelenlegi gazdasági realitásait, és gazdasági szempontból tegye ésszerűbbé a stabilitási és növekedési szabályokat A nemzeti és EU-folyamatok közötti összhangot erősíteni kell, a nemzeti intézményeket pedig nagyobb mértékben be kell vonni a gazdaságpolitika többoldalú felügyeletébe, továbbá van mit javítani a fiskális és monetáris politika közötti összhang biztosítása terén;

| 2.14.2 | emlékeztet arra, hogy komoly problémák merültek fel a tagállamok költségvetéseiben az európai gazdaságok alacsony növekedési rátája miatt, amelyek miatt számos régióban és helységben kapcsolódik a magas munkanélküliségi szint a folyamatos szociális nehézségekkel. Az Európai Bizottság számára a legfontosabb út ennek a problémának a megoldására a Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának felülvizsgálata a gazdaságpolitika hitelességének biztosítása végett. Végtére is az EU csak akkor érheti el a növekedés, a foglalkoztatás és a szociális kohézió kívánt szintjét, ha az európai makrogazdasági feltételek is lépést tartanak a lisszaboni stratégiával és javul a közösségi eszközök koordinációja; |
| --- | --- |

2.14.2

emlékeztet arra, hogy komoly problémák merültek fel a tagállamok költségvetéseiben az európai gazdaságok alacsony növekedési rátája miatt, amelyek miatt számos régióban és helységben kapcsolódik a magas munkanélküliségi szint a folyamatos szociális nehézségekkel. Az Európai Bizottság számára a legfontosabb út ennek a problémának a megoldására a Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának felülvizsgálata a gazdaságpolitika hitelességének biztosítása végett. Végtére is az EU csak akkor érheti el a növekedés, a foglalkoztatás és a szociális kohézió kívánt szintjét, ha az európai makrogazdasági feltételek is lépést tartanak a lisszaboni stratégiával és javul a közösségi eszközök koordinációja;

Brüsszel, 2005. február 23.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL C 256, 2003. 10. 24., 1. oldal

1

(2)  HL C 318, 2004. 12. 22, 1. oldal.

2

(3)  „Átfogó harmonikus fejlődésének előmozdítása érdekében a Közösség úgy alakítja és folytatja tevékenységét, hogy az a gazdasági és társadalmi kohézió erősítését eredményezze. A Közösség különösen a különböző régiók fejlettségi szintje közötti egyenlőtlenségek és a legkedvezőtlenebb helyzetű régiók vagy szigetek — a vidéki térségeket is beleértve — lemaradásának csökkentésére törekszik.”

3

„Átfogó harmonikus fejlődésének előmozdítása érdekében a Közösség úgy alakítja és folytatja tevékenységét, hogy az a gazdasági és társadalmi kohézió erősítését eredményezze. A Közösség különösen a különböző régiók fejlettségi szintje közötti egyenlőtlenségek és a legkedvezőtlenebb helyzetű régiók vagy szigetek — a vidéki térségeket is beleértve — lemaradásának csökkentésére törekszik.”

(4)  COM (2004) 101 final.

4

(5)  1995 óta a 15 tagú Európa gazdasági növekedési mutatója átlagosan 2,2 %. Világszinten ez az átlag 3,6 %, az Egyesült Államokra vetítve pedig 3,2 %. COM(2004) 101 végleges, 3. oldal

5

1995 óta a 15 tagú Európa gazdasági növekedési mutatója átlagosan 2,2 %. Világszinten ez az átlag 3,6 %, az Egyesült Államokra vetítve pedig 3,2 %.

(6)  Az elkötelezettségi számadat nagyobb, mint a kifizetési, mivel olyan erőforrásokra vonatkozik, amelyek egy évnél hosszabb idejű programok számára vannak elkülönítve, és ezért nem szabad mindet elkölteni a költségvetési évben. A kifizetések várhatóan az előirányzott évben esedékesek. A tagállamok kifizetéseit évente állapítják meg a költségvetésben szereplő kifizetési keret alapján. A saját erőforrások plafonját tanácsi határozat alapján rögzítették. Ez maximálja a tagállamok hozzájárulásának összegét.

6

(7)  UTALÁS A HAT ÁLLAMFŐ ÁLTAL ÍRT LEVÉLRE: „Véleményünk szerint a következő pénzügyi terv időszakában az átlagos kiadási szintet a jelenlegi kiadási szint környékén kellene stabilizálni, és annak nem lenne szabad túllépnie a bruttó nemzeti jövedelem (GNI) 1 %-át, beleértve a mezőgazdasági kiadásokat, melyek plafonját a 2002. októberi Európai Tanács határozta meg.”

7

„Véleményünk szerint a következő pénzügyi terv időszakában az átlagos kiadási szintet a jelenlegi kiadási szint környékén kellene stabilizálni, és annak nem lenne szabad túllépnie a bruttó nemzeti jövedelem (GNI) 1 %-át, beleértve a mezőgazdasági kiadásokat, melyek plafonját a 2002. októberi Európai Tanács határozta meg.”

(8)  A konvergencia célkitűzése azokat a régiókat érinti, amelyek GNI-je elmarad a 25 tagú EU átlagának 75 %-ától, valamint átmeneti támogatást jelent a 15 tagú EU „kifelé tartó” régiói számára, amelyeknek egy főre eső GNI-je elmarad a 15 tagú EU átlagának 90 %-ától. A Kohéziós Alap 2000–2006 közötti kerete 18 milliárd €, a négy strukturális alapé (ERFA, ESZA, Halászati Orientációs Pénzügyi Eszköz és az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap Orientációs Részlege) pedig 195 milliárd €;

8

(9)  Az Urban Audit 2004 szerint.

9

(10)  11,5 % (2. célkitűzés) és 12,3 % (3. célkitűzés).

10

(11)  „Az EU jelenleg csupán a GNP 2 %-át költi kutatásra és fejlesztésre – körülbelül egyharmadával kevesebbet, mint az Amerikai Egyesült Államok. Ennek a különbségnek 80 %-a abból ered, hogy a magánszektor nem fektet be eleget a kutatásba és fejlesztésbe.” Az Európai Bizottságnak az Európai Tanács tavaszi ülésére írott, „Közös munka a növekedésért és a foglalkoztatottságért: a lisszaboni stratégia újraindítása” című közleménye (COM (2005) 24, 2005. február 2.), 3.31. pont

11

„Közös munka a növekedésért és a foglalkoztatottságért: a lisszaboni stratégia újraindítása”

(12)  Az Európai Vidékfejlesztési Mezőgazdasági Alapnak és az Európai Halászati Alapnak utalt pénzügyi forrásokat a plafon alkalmazása után számítják ki, hogy költségvetés-semlegesek legyenek.

12

(13)  „Az Unió hozzájárul e közös értékek megőrzéséhez és továbbfejlesztéséhez, miközben tiszteletben tartja az európai népek kultúrájának és hagyományainak sokféleségét, a tagállamok nemzeti identitását és központi, regionális és helyi közhatalmi szervezetét.”

13

„Az Unió hozzájárul e közös értékek megőrzéséhez és továbbfejlesztéséhez, miközben tiszteletben tartja az európai népek kultúrájának és hagyományainak sokféleségét, a tagállamok nemzeti identitását és központi, regionális és helyi közhatalmi szervezetét.”

(14)  „Szembenézni a kihívással: a lisszaboni stratégia a növekedés és a foglalkozatás érdekében”, a Wim Kok által elnökölt magas szintű csoport jelentése, 2004. november.

14

---

| 5.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 164/18 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 164/18

---

A Régiók Bizottsága véleménye a következő témában: „Javaslat a vidékfejlesztés Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EAFRD) általi támogatásáról szóló tanácsi rendeletre”

(2005/C 164/03)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel a vidékfejlesztés Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EAFRD) általi támogatásáról szóló tanácsi rendeletre tett javaslatra (COM(2004) 490 final – 2004/161 (CNS);

Tekintettel az Európai Bizottság 2004. július 15-én hozott döntésére, mely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének első bekezdése alapján a fenti témában kikéri véleményét;

tekintettel vezetőtestületének 2004. június 15.-én hozott döntésére, melyben megbízza a „Fenntartható fejlődés” szakbizottságot, hogy a fenti témában véleményt alkosson;

tekintettel a 2003. november 12–én és 14-én Salzburgban megrendezett Második Vidékfejlesztési Európai Konferencia következtetéseire;

tekintettel az Európai Bizottság „Kibővített Hatástanulmány – a 2006. utáni vidékfejlesztési politika” című dokumentumára;

tekintettel a „Fenntartható fejlődés” szakbizottságnak a Régiók Bizottságának harmadik kohéziós jelentéshez készült véleményéhez adott hozzájárulására (DI CdR 15/2004 rev. 1);

tekintettel a Közös Agrárpolitika reformjáról alkotott véleményére – CdR 66/2003 fin (1);

tekintettel a „Fenntartható fejlődés” szakbizottság által 2004. december 9-én elfogadott véleménytervezetére (CdR 255/2004 rev. 1) (előadó: Jan Pieter Lokker, Utrecht tartomány helyhatóságának tagja (NL/EPP));

2005. február 23-24 én tartott 58. plenáris ülésén (február 23-i ülés) elfogadta a következő véleményt:

1.   A Régiók Bizottsága nézetei

1.   Bevezetés

| 1.1 | Az Európai Unió vidéki térségeit hatalmas mértékű sokféleség jellemzi. A vidékfejlesztési politikának tükröznie és védenie kell ezt a sokféleséget, mely a vidéki területek társadalmi szerkezetét és a környezetet is érinti. Egy élő vidéki térség nemcsak a vidék lakosságának válik javára, hanem a társadalom egészének is. |
| --- | --- |

1.1

Az Európai Unió vidéki térségeit hatalmas mértékű sokféleség jellemzi. A vidékfejlesztési politikának tükröznie és védenie kell ezt a sokféleséget, mely a vidéki területek társadalmi szerkezetét és a környezetet is érinti. Egy élő vidéki térség nemcsak a vidék lakosságának válik javára, hanem a társadalom egészének is.

| 1.2 | Az EU-ban lassanként egy olyan vidékfejlesztési politika jön létre, mely több mint egyszerűen az agrárpolitika kiterjesztése. Az élelmiszertermelés mellett ugyanis a vidéki gazdaságnak a mezőgazdaság csökkenő gazdasági jelentőségét tekintve számos vidéki területen még további tevékenységeket is végeznie kell. Csak így őrizhető meg környezeti, gazdasági és társadalmi szempontból az európai vidéki területek életképessége. Három célkitűzést kell teljesíteni: egyrészt a vidéki lakosság előtt a munkahelyek számának növelésével, az infrastruktúra kibővítésével és a foglalkoztatási lehetőségek nagyobb választékával hosszú távú jövőbeli perspektívákat kell nyitni, másrészt a mezőgazdasági termelésnek inkább a fogyasztóra kell összpontosítania, mint a termelőre, ahogyan az a múltban történt, harmadrészt pedig javítani kell az élelmiszerek minőségét és tökéletesíteni a természet, a táj, a környezet és víz védelmét. |
| --- | --- |

1.2

Az EU-ban lassanként egy olyan vidékfejlesztési politika jön létre, mely több mint egyszerűen az agrárpolitika kiterjesztése. Az élelmiszertermelés mellett ugyanis a vidéki gazdaságnak a mezőgazdaság csökkenő gazdasági jelentőségét tekintve számos vidéki területen még további tevékenységeket is végeznie kell. Csak így őrizhető meg környezeti, gazdasági és társadalmi szempontból az európai vidéki területek életképessége. Három célkitűzést kell teljesíteni: egyrészt a vidéki lakosság előtt a munkahelyek számának növelésével, az infrastruktúra kibővítésével és a foglalkoztatási lehetőségek nagyobb választékával hosszú távú jövőbeli perspektívákat kell nyitni, másrészt a mezőgazdasági termelésnek inkább a fogyasztóra kell összpontosítania, mint a termelőre, ahogyan az a múltban történt, harmadrészt pedig javítani kell az élelmiszerek minőségét és tökéletesíteni a természet, a táj, a környezet és víz védelmét.

| 1.3 | Fontos a realista megközelítés. Ez azt jelenti, hogy tisztában vagyunk az európai mezőgazdaság területfenntartó szerepével, valamint azokkal a területi következményekkel, amelyeket e szerep megszűnése váltana ki abban az esetben, ha a mező- és erdőgazdasági tevékenységekre szigorúan gazdasági kritériumokat alkalmaznánk. A vidékfejlesztési politika ezért önmagában nem nyújthat megoldást az összes problémára, mellyel az EU-n belüli vidéki területeknek meg kell küzdeniük. Néhány ilyen területen a problematika túlnyúlik a rendelet hatáskörén, és különböző alapok együttes alkalmazására lesz szükség. A vidékfejlesztési politika és a regionális politika (2) – regionális szintű – összehangolása itt jelentős tényező. Az RB azonban további javaslatokat tart szükségesnek más uniós és nemzeti politikák kiértékeléséhez, hogy nagyobb komplementaritást lehessen elérni az uniós és a nemzeti vidékfejlesztési politikákkal. Ugyanígy az EAFRD-t is össze kell hasonlítani más politikákkal, hogy kölcsönösen hasznos célkitűzéseket lehessen biztosítani. |
| --- | --- |

1.3

Fontos a realista megközelítés. Ez azt jelenti, hogy tisztában vagyunk az európai mezőgazdaság területfenntartó szerepével, valamint azokkal a területi következményekkel, amelyeket e szerep megszűnése váltana ki abban az esetben, ha a mező- és erdőgazdasági tevékenységekre szigorúan gazdasági kritériumokat alkalmaznánk. A vidékfejlesztési politika ezért önmagában nem nyújthat megoldást az összes problémára, mellyel az EU-n belüli vidéki területeknek meg kell küzdeniük. Néhány ilyen területen a problematika túlnyúlik a rendelet hatáskörén, és különböző alapok együttes alkalmazására lesz szükség. A vidékfejlesztési politika és a regionális politika (2) – regionális szintű – összehangolása itt jelentős tényező. Az RB azonban további javaslatokat tart szükségesnek más uniós és nemzeti politikák kiértékeléséhez, hogy nagyobb komplementaritást lehessen elérni az uniós és a nemzeti vidékfejlesztési politikákkal. Ugyanígy az EAFRD-t is össze kell hasonlítani más politikákkal, hogy kölcsönösen hasznos célkitűzéseket lehessen biztosítani.

| 1.4 | A salzburgi konferenciával (2003) a vidékfejlesztési politika új, erős impulzust kapott. A Régiók Bizottsága örvendetesnek tartja, hogy a salzburgi következtetések nagy részét felvették a rendeletbe. A politikának az Unió összes régiójában való alkalmazása, valamint a végrehajtás és finanszírozás egyszerűsítése fontos pozitív szempontok. Ezenfelül a Régiók Bizottsága támogatja a rendelet 6. cikkében meghatározott partneri együttműködést is. Rendkívül fontos, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat a vidékfejlesztési politika összes fázisába bevonják. Ez a legjobb lehetőség annak biztosítására, hogy az érintett régiókban véghezvigyék azokat az intézkedéseket, melyek mind a régión belül, mind a környező régiókkal nagyobb szociális és gazdasági összetartáshoz vezetnek. |
| --- | --- |

1.4

A salzburgi konferenciával (2003) a vidékfejlesztési politika új, erős impulzust kapott. A Régiók Bizottsága örvendetesnek tartja, hogy a salzburgi következtetések nagy részét felvették a rendeletbe. A politikának az Unió összes régiójában való alkalmazása, valamint a végrehajtás és finanszírozás egyszerűsítése fontos pozitív szempontok. Ezenfelül a Régiók Bizottsága támogatja a rendelet 6. cikkében meghatározott partneri együttműködést is. Rendkívül fontos, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat a vidékfejlesztési politika összes fázisába bevonják. Ez a legjobb lehetőség annak biztosítására, hogy az érintett régiókban véghezvigyék azokat az intézkedéseket, melyek mind a régión belül, mind a környező régiókkal nagyobb szociális és gazdasági összetartáshoz vezetnek.

| 1.5 | E háttérből kiindulva a Régiók Bizottsága a rendelethez az alábbi megjegyzéseket teszi. A legfontosabb feladat egy igazi vidékfejlesztési politika megvalósítása. |
| --- | --- |

1.5

E háttérből kiindulva a Régiók Bizottsága a rendelethez az alábbi megjegyzéseket teszi. A legfontosabb feladat egy igazi vidékfejlesztési politika megvalósítása.

2.   Egy több ágazatot átfogó vidékfejlesztési politika felé...

| 2.1 | A Régiók Bizottsága mindenképpen üdvözli, hogy az Európai Bizottság – a Szerződés 159. cikkének rendelkezéseivel összhangban – lényeges szerepet szán az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapnak (FEADER) az új „konvergencia” célkitűzésbe tartozó régiók esetében. |
| --- | --- |

2.1

A Régiók Bizottsága mindenképpen üdvözli, hogy az Európai Bizottság – a Szerződés 159. cikkének rendelkezéseivel összhangban – lényeges szerepet szán az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapnak (FEADER) az új „konvergencia” célkitűzésbe tartozó régiók esetében.

| 2.2 | A Régiók Bizottság örvendetesnek tartja a vidékfejlesztési politikához kapcsolódó új jogi intézkedésekről szóló javaslatokat, ugyanakkor sajnálja, hogy ezt a politikát a rendelet bevezető szakaszában elsősorban a piac- és jövedelempolitika kiegészítésének és kísérőjének tekintik ahelyett, hogy annak önálló szerepet tulajdonítanának. Ezzel összefüggésben felmerül az a kérdés is, hogy egy törekvő vidékfejlesztési politikához elég költségvetési eszköz áll-e rendelkezésre. |
| --- | --- |

2.2

A Régiók Bizottság örvendetesnek tartja a vidékfejlesztési politikához kapcsolódó új jogi intézkedésekről szóló javaslatokat, ugyanakkor sajnálja, hogy ezt a politikát a rendelet bevezető szakaszában elsősorban a piac- és jövedelempolitika kiegészítésének és kísérőjének tekintik ahelyett, hogy annak önálló szerepet tulajdonítanának. Ezzel összefüggésben felmerül az a kérdés is, hogy egy törekvő vidékfejlesztési politikához elég költségvetési eszköz áll-e rendelkezésre.

| 2.3 | A Régiók Bizottsága elismeri a vidékfejlesztés stratégiai megközelítésének hasznosságát. Fontos, hogy az erőforrások elaprózódására ne kerüljön sor. A bizottság egy európai stratégia további hasznában azonban kételkedik. A lisszaboni és göteborgi stratégia és a salzburgi konferencia következtetései közösségi szinten elegendő keretet képeznek. A tagállamok, a régiók és a helyhatóságok feladata megállapítani, mit jelent ez a keret a vidéki területek és a vidékfejlesztési politika számára. Csak így lehet megbirkózni az EU-szintű vidékfejlesztési politika jobb stratégiájú megközelítésének és nemzeti, regionális és helyi szinten a megfelelő rugalmasság fenntartásának ellentétes célkitűzéseiből eredő problémával. |
| --- | --- |

2.3

A Régiók Bizottsága elismeri a vidékfejlesztés stratégiai megközelítésének hasznosságát. Fontos, hogy az erőforrások elaprózódására ne kerüljön sor. A bizottság egy európai stratégia további hasznában azonban kételkedik. A lisszaboni és göteborgi stratégia és a salzburgi konferencia következtetései közösségi szinten elegendő keretet képeznek. A tagállamok, a régiók és a helyhatóságok feladata megállapítani, mit jelent ez a keret a vidéki területek és a vidékfejlesztési politika számára. Csak így lehet megbirkózni az EU-szintű vidékfejlesztési politika jobb stratégiájú megközelítésének és nemzeti, regionális és helyi szinten a megfelelő rugalmasság fenntartásának ellentétes célkitűzéseiből eredő problémával.

| 2.4 | A Régiók Bizottsága örömmel fogadja azt a javaslatot, hogy legyen kötelező a tagállamoknak konzultálniuk a regionális és helyi hatóságaikkal. Azonban a Régiók Bizottsága azt az időt, mely a tagállamok számára a nemzeti stratégiai tervek és a nemzeti vidékfejlesztési programok felállításához rendelkezésre áll, kritikusnak látja. Ezenkívül sajnálatosnak tartja, hogy a nemzeti stratégia tervezetét azelőtt kell előterjeszteni, hogy a vidékfejlesztési programot az Európai Bizottságnak be lehetne adni, mivel ez a kettő szorosan összefügg. A Régiók Bizottsága azt javasolja, hogy itt ugyanazt az eljárást alkalmazzák, mint a regionális politikánál, melynél a tagállamok a stratégiai keretet az operatív programmal együtt terjeszthetik elő (1. ajánlás). |
| --- | --- |

2.4

A Régiók Bizottsága örömmel fogadja azt a javaslatot, hogy legyen kötelező a tagállamoknak konzultálniuk a regionális és helyi hatóságaikkal. Azonban a Régiók Bizottsága azt az időt, mely a tagállamok számára a nemzeti stratégiai tervek és a nemzeti vidékfejlesztési programok felállításához rendelkezésre áll, kritikusnak látja. Ezenkívül sajnálatosnak tartja, hogy a nemzeti stratégia tervezetét azelőtt kell előterjeszteni, hogy a vidékfejlesztési programot az Európai Bizottságnak be lehetne adni, mivel ez a kettő szorosan összefügg. A Régiók Bizottsága azt javasolja, hogy itt ugyanazt az eljárást alkalmazzák, mint a regionális politikánál, melynél a tagállamok a stratégiai keretet az operatív programmal együtt terjeszthetik elő (1. ajánlás).

| 2.5 | Hosszabb távon egy egységes regionális alap bevezetését lehetne célul kitűzni, melynél a vidékfejlesztési és a regionális politikai alap közti különbség megszűnne, és régiónként a cél az lenne, hogy az egész régió lehetőségeivel és problémáival való foglalkozás során egy, a régió teljes területére kiterjedő összefüggő stratégiát vegyenek alapul. |
| --- | --- |

2.5

Hosszabb távon egy egységes regionális alap bevezetését lehetne célul kitűzni, melynél a vidékfejlesztési és a regionális politikai alap közti különbség megszűnne, és régiónként a cél az lenne, hogy az egész régió lehetőségeivel és problémáival való foglalkozás során egy, a régió teljes területére kiterjedő összefüggő stratégiát vegyenek alapul.

| 2.6 | A vidékfejlesztési politika egy vagy több vidéki terület fejlesztését célzó program alapján kerül kidolgozásra. Az érintett régió, illetve tagállam erősségeinek és gyengeségeinek elemzése alapján irányozza elő a vidékfejlesztési program a szükséges intézkedések megtételét. Lehetséges, hogy ez az intézkedés ellentétben áll a rendelet 16. cikkében szereplő rendelkezésekkel, amelyek az EU-nak az egyes kiemelt célkitűzésekkel kapcsolatos minimális pénzügyi hozzájárulását írják elő (az I. és III. tengely esetén 15 %, a II. tengelynél pedig 25 %). A Régiók Bizottsága is azon a véleményen van, hogy a vidékfejlesztési politikához szükséges kiadásokat kiegyensúlyozottan kell alakítani. Így nézve mindenekelőtt a harmadik kiemelt célkitűzéshez – a vidéki gazdaság diverzifikálásának elősegítéséhez – kellene meghatározni egy minimumértéket. A 2000–2006 közötti időszakra vonatkozó különböző vidékfejlesztési programok értékeléséből ugyanis az derül ki, hogy a vidékfejlesztési politikának éppen ez a részterülete fejlődött kevésbé. Mindenesetre az erősségek és gyengeségek fenti említett programmal kapcsolatban elvégzett elemzését is figyelembe kell venni az erőforrásoknak a különböző célkitűzések közötti felosztásakor. A Régiók Bizottsága ezért sürgeti annak a lehetőségnek a megteremtését, hogy a 16. cikkben megadott százalékoktól el lehessen térni, ha ezt a fent említett elemzések elegendő módon indokolják (3. ajánlás). |
| --- | --- |

2.6

A vidékfejlesztési politika egy vagy több vidéki terület fejlesztését célzó program alapján kerül kidolgozásra. Az érintett régió, illetve tagállam erősségeinek és gyengeségeinek elemzése alapján irányozza elő a vidékfejlesztési program a szükséges intézkedések megtételét. Lehetséges, hogy ez az intézkedés ellentétben áll a rendelet 16. cikkében szereplő rendelkezésekkel, amelyek az EU-nak az egyes kiemelt célkitűzésekkel kapcsolatos minimális pénzügyi hozzájárulását írják elő (az I. és III. tengely esetén 15 %, a II. tengelynél pedig 25 %). A Régiók Bizottsága is azon a véleményen van, hogy a vidékfejlesztési politikához szükséges kiadásokat kiegyensúlyozottan kell alakítani. Így nézve mindenekelőtt a harmadik kiemelt célkitűzéshez – a vidéki gazdaság diverzifikálásának elősegítéséhez – kellene meghatározni egy minimumértéket. A 2000–2006 közötti időszakra vonatkozó különböző vidékfejlesztési programok értékeléséből ugyanis az derül ki, hogy a vidékfejlesztési politikának éppen ez a részterülete fejlődött kevésbé. Mindenesetre az erősségek és gyengeségek fenti említett programmal kapcsolatban elvégzett elemzését is figyelembe kell venni az erőforrásoknak a különböző célkitűzések közötti felosztásakor. A Régiók Bizottsága ezért sürgeti annak a lehetőségnek a megteremtését, hogy a 16. cikkben megadott százalékoktól el lehessen térni, ha ezt a fent említett elemzések elegendő módon indokolják (3. ajánlás).

| 2.7 | Az eszközök felosztása nem hátráltathatja azokat a projekteket sem, melyek egy kiemelt célkitűzésen túlmutatnak, de összességében a rendelet alkalmazási területén belül esnek. A 71. cikk 6. bekezdése alatti határozat miatt, hogy egy művelet csak egyetlen-egy súlyponti tengely keretében finanszírozható, azonban ez lehetetlennek tűnik, ezért a Régiók Bizottsága a cikknek e tekintetben történő módosítását ajánlja (19. ajánlás). |
| --- | --- |

2.7

Az eszközök felosztása nem hátráltathatja azokat a projekteket sem, melyek egy kiemelt célkitűzésen túlmutatnak, de összességében a rendelet alkalmazási területén belül esnek. A 71. cikk 6. bekezdése alatti határozat miatt, hogy egy művelet csak egyetlen-egy súlyponti tengely keretében finanszírozható, azonban ez lehetetlennek tűnik, ezért a Régiók Bizottsága a cikknek e tekintetben történő módosítását ajánlja (19. ajánlás).

| 2.8 | Részint feltűnik a rendelet részletessége, különösen a regionális politikához hozott rendeletekkel összehasonlítva. Bizonyos dolgok felelősségét jobb lenne átengedni a vidékfejlesztési program elkészítéséért felelős személyeknek. Ide tartozik az a rendelkezés, amely azt mondja ki, hogy csak a kis- és mikrovállalkozások jogosultak a feldolgozás és értékesítés ösztönzéséhez nyújtott támogatásokra; az 50. cikk rendelkezése, mely szerint a diverzifikáláshoz nyújtott támogatásra gazdánként csak egy gyerek jogosult; valamint az EU-támogatásokhoz az I. függelékben felsorolt maximális összegek. |
| --- | --- |

2.8

Részint feltűnik a rendelet részletessége, különösen a regionális politikához hozott rendeletekkel összehasonlítva. Bizonyos dolgok felelősségét jobb lenne átengedni a vidékfejlesztési program elkészítéséért felelős személyeknek. Ide tartozik az a rendelkezés, amely azt mondja ki, hogy csak a kis- és mikrovállalkozások jogosultak a feldolgozás és értékesítés ösztönzéséhez nyújtott támogatásokra; az 50. cikk rendelkezése, mely szerint a diverzifikáláshoz nyújtott támogatásra gazdánként csak egy gyerek jogosult; valamint az EU-támogatásokhoz az I. függelékben felsorolt maximális összegek.

| 2.9 | A salzburgi következtetések szerint egy élő vidék nélkülözhetetlen a mezőgazdaság számára, mint ahogy a mezőgazdaság is nélkülözhetetlen egy élő vidékhez. Nagy jelentősége van annak, hogy a vidékfejlesztési programokban a fiatal gazdák vállalkozásainak beindítására elegendő figyelmet szenteljenek. Jelenleg nincs integrált politika a fiatal gazdák számára. Egy ilyen integrált politikára példa lehetne egy indulócsomag, melyben minden, ami egy gazdaság átvételével és egy új gazda vállalkozásának beindításával kapcsolatban összefügg, egy helyen van összegyűjtve. |
| --- | --- |

2.9

A salzburgi következtetések szerint egy élő vidék nélkülözhetetlen a mezőgazdaság számára, mint ahogy a mezőgazdaság is nélkülözhetetlen egy élő vidékhez. Nagy jelentősége van annak, hogy a vidékfejlesztési programokban a fiatal gazdák vállalkozásainak beindítására elegendő figyelmet szenteljenek. Jelenleg nincs integrált politika a fiatal gazdák számára. Egy ilyen integrált politikára példa lehetne egy indulócsomag, melyben minden, ami egy gazdaság átvételével és egy új gazda vállalkozásának beindításával kapcsolatban összefügg, egy helyen van összegyűjtve.

| 2.10 | A Régiók Bizottsága tudomásul veszi azt a javaslatot, hogy ne használják tovább a „hegyvidéki területeken kívül más, hátránnyal küzdő területek” kijelölésére vonatkozó társadalmi-gazdasági kritériumokat, és hogy a juttatások kiszámításának alapját hozzák összhangba a mezőgazdasági és környezeti kifizetésekével. Az Európai Bizottság javaslata mögött rejlő okok kézenfekvők; a Régiók Bizottsága azonban aggódik azok miatt a hatások miatt, amelyeket a kritériumoknak ez a módosítása az érintett területeken lévő mezőgazdasági vállalkozásokra gyakorolhat. Amennyiben a javasolt módosítások messze ható társadalmi-gazdasági következményeket vonnának maguk után, akkor ezeket más politika keretében végrehajtott intézkedésekkel kell enyhíteni. Mérlegelni kellene legalább egy átmeneti időszak szükségességét az azokon a területeken működő gazdák számára nyújtott támogatások fokozatos leépítéséhez, melyek a támogatásokhoz nemsokára már nem fognak számításba jönni. |
| --- | --- |

2.10

A Régiók Bizottsága tudomásul veszi azt a javaslatot, hogy ne használják tovább a „hegyvidéki területeken kívül más, hátránnyal küzdő területek” kijelölésére vonatkozó társadalmi-gazdasági kritériumokat, és hogy a juttatások kiszámításának alapját hozzák összhangba a mezőgazdasági és környezeti kifizetésekével. Az Európai Bizottság javaslata mögött rejlő okok kézenfekvők; a Régiók Bizottsága azonban aggódik azok miatt a hatások miatt, amelyeket a kritériumoknak ez a módosítása az érintett területeken lévő mezőgazdasági vállalkozásokra gyakorolhat. Amennyiben a javasolt módosítások messze ható társadalmi-gazdasági következményeket vonnának maguk után, akkor ezeket más politika keretében végrehajtott intézkedésekkel kell enyhíteni. Mérlegelni kellene legalább egy átmeneti időszak szükségességét az azokon a területeken működő gazdák számára nyújtott támogatások fokozatos leépítéséhez, melyek a támogatásokhoz nemsokára már nem fognak számításba jönni.

| 2.11 | A Régiók Bizottsága örvendetesnek tartja, hogy most a mezőgazdákon kívül más földbirtokosok számára is lehetővé válik a részvétel az agrár-környezetvédelmi intézkedésekben. Ezek a résztvevők képezhetik a hiányzó láncszemet a földgazdálkodásban, amikor a cél egy teljes földterület (nem csak a mezőgazdasági földek) lefedése. A Régiók Bizottsága ezért az agrár-környezetvédelmi intézkedésekhez kifejezetten más jutalmazási alapok lehetőségének felvételét javasolja, mivel a jelenlegi alap – mely a vállalt kötelezettségek következtében felmerülő pótlólagos költségekből és bevételveszteségekből áll – nem mindig alkalmazható. Ez lehetne például egy kártérítés a tényleges termelés és az azzal összefüggő haszon alapján (8. ajánlás). |
| --- | --- |

2.11

A Régiók Bizottsága örvendetesnek tartja, hogy most a mezőgazdákon kívül más földbirtokosok számára is lehetővé válik a részvétel az agrár-környezetvédelmi intézkedésekben. Ezek a résztvevők képezhetik a hiányzó láncszemet a földgazdálkodásban, amikor a cél egy teljes földterület (nem csak a mezőgazdasági földek) lefedése. A Régiók Bizottsága ezért az agrár-környezetvédelmi intézkedésekhez kifejezetten más jutalmazási alapok lehetőségének felvételét javasolja, mivel a jelenlegi alap – mely a vállalt kötelezettségek következtében felmerülő pótlólagos költségekből és bevételveszteségekből áll – nem mindig alkalmazható. Ez lehetne például egy kártérítés a tényleges termelés és az azzal összefüggő haszon alapján (8. ajánlás).

| 2.12 | Az agrár-környezetvédelmi intézkedésekben való részvétel iránti ösztönzést, vagyis a juttatások 20 %-os emelésének lehetőségét a rendelet már nem tartalmazza. Ez az effajta intézkedéseknek a vidéki területek gazdálkodásában érvényesülő hasznát és érdekét tekintve nem kívánatos, ezért a Régiók Bizottsága ennek az ösztönzésnek a visszaállítását javasolja (8. ajánlás). |
| --- | --- |

2.12

Az agrár-környezetvédelmi intézkedésekben való részvétel iránti ösztönzést, vagyis a juttatások 20 %-os emelésének lehetőségét a rendelet már nem tartalmazza. Ez az effajta intézkedéseknek a vidéki területek gazdálkodásában érvényesülő hasznát és érdekét tekintve nem kívánatos, ezért a Régiók Bizottsága ennek az ösztönzésnek a visszaállítását javasolja (8. ajánlás).

| 2.13 | Nagyon jelentős különbségek állnak fenn a fejlett és a kevésbé fejlett erdészeti ágazattal rendelkező országok között. Az Európai Bizottság javaslatai nem elég rugalmasak ahhoz, hogy a fejletlenebb erdészeti ágazattal bíró országokban ösztönözzék az erdőtelepítést. Ha ezeket a különbségeket nem vesszük figyelembe, ezekben az országokban veszélybe kerül a fejlődésben lévő erdészeti ágazat, és elvesznek a környezeti előnyök. |
| --- | --- |

2.13

Nagyon jelentős különbségek állnak fenn a fejlett és a kevésbé fejlett erdészeti ágazattal rendelkező országok között. Az Európai Bizottság javaslatai nem elég rugalmasak ahhoz, hogy a fejletlenebb erdészeti ágazattal bíró országokban ösztönözzék az erdőtelepítést. Ha ezeket a különbségeket nem vesszük figyelembe, ezekben az országokban veszélybe kerül a fejlődésben lévő erdészeti ágazat, és elvesznek a környezeti előnyök.

| 2.14 | Évről évre sok gazda keres foglalkozást az agrárszektoron kívül. Ezáltal bizonyos régiókban az elnéptelenedés problémája súlyosbodhat. Figyelmet kell fordítani a gazdák átképzésére – munkahelyteremtéssel kombinálva – valamint a részidős foglalkoztatás lehetőségeire a mezőgazdaságban. A vidéki fejlesztési programnak – mindenekelőtt azokban a régiókban, melyek kevesebb előnyt élvezhetnek a strukturális alapok (különösen az Európai Szociális Alap) nyújtotta segítségből – erre az átképzésre is ki kell terjednie, és/vagy a tevékenységek diverzifikálására is, együttesen a mezőgazdaságon kívüli tevékenységekkel. Azokban a régiókban, melyeket erősen az ESZA-ból támogatnak, az ESZA-programoknak kifejezetten tartalmazniuk kell a gazdák átképzésének és diverzifikált tevékenységek folytatásának lehetőségét. |
| --- | --- |

2.14

Évről évre sok gazda keres foglalkozást az agrárszektoron kívül. Ezáltal bizonyos régiókban az elnéptelenedés problémája súlyosbodhat. Figyelmet kell fordítani a gazdák átképzésére – munkahelyteremtéssel kombinálva – valamint a részidős foglalkoztatás lehetőségeire a mezőgazdaságban. A vidéki fejlesztési programnak – mindenekelőtt azokban a régiókban, melyek kevesebb előnyt élvezhetnek a strukturális alapok (különösen az Európai Szociális Alap) nyújtotta segítségből – erre az átképzésre is ki kell terjednie, és/vagy a tevékenységek diverzifikálására is, együttesen a mezőgazdaságon kívüli tevékenységekkel. Azokban a régiókban, melyeket erősen az ESZA-ból támogatnak, az ESZA-programoknak kifejezetten tartalmazniuk kell a gazdák átképzésének és diverzifikált tevékenységek folytatásának lehetőségét.

| 2.15 | Az Unióban a vidéki területek értékes természeti és kulturális örökséget kínálnak, ami meghatározó lehet a vidéki gazdaság diverzifikációja során. Azonban a helyi idegenforgalmi ágazat nem képes ezeket a kincseket fenntartható módon kezelni, és a turisták számára a nagyszerű élményt gyakran csorbítják gyenge minőségű szolgáltatások, illetve nem megfelelő termékek kifejlesztése. Következésképpen a rendelet 52. cikkében, az idegenforgalmi intézkedések kapcsán is konkrétan utalni kell a „képzésre”. (12. ajánlás) |
| --- | --- |

2.15

Az Unióban a vidéki területek értékes természeti és kulturális örökséget kínálnak, ami meghatározó lehet a vidéki gazdaság diverzifikációja során. Azonban a helyi idegenforgalmi ágazat nem képes ezeket a kincseket fenntartható módon kezelni, és a turisták számára a nagyszerű élményt gyakran csorbítják gyenge minőségű szolgáltatások, illetve nem megfelelő termékek kifejlesztése. Következésképpen a rendelet 52. cikkében, az idegenforgalmi intézkedések kapcsán is konkrétan utalni kell a „képzésre”. (12. ajánlás)

| 2.16 | A nők nagy szerepet játszanak a vidéki gazdaság diverzifikálásában, mégis gyakran konkrét problémákba ütköznek, mint a vállalkozás alapításához szükséges tőkéhez való korlátozottabb hozzájutás. Az RB nézete szerint a rendeletnek hozzá kell járulnia a nőknek a vidéki gazdaságban való erősebb részvételéhez (11. ajánlás). A vidéki gazdaság diverzifikálásának előmozdításához az Internet is felbecsülhetetlen érték. Mindenesetre még sok vidéki terület Internet-hozzáférése nagyon korlátozott. A Régiók Bizottsága ezért örömmel fogadja az Európai Bizottságnak azt a javaslatát, hogy az ERDF felhasználása révén lássák el a vidéki területeket megfelelő információs és kommunikációs technológiai infrastruktúrával. Ez nagymértékben elősegíti ennek a „digitális szakadéknak” az áthidalását; így a kérdéses területek új vállalkozások számára is vonzóak lennének, a meglévők pedig új piacokat tárhatnának fel. Kiegészítő intézkedéseket az EAFRD-nek a vidéki gazdaság diverzifikációs prioritása keretében lehetne elfogadni. |
| --- | --- |

2.16

A nők nagy szerepet játszanak a vidéki gazdaság diverzifikálásában, mégis gyakran konkrét problémákba ütköznek, mint a vállalkozás alapításához szükséges tőkéhez való korlátozottabb hozzájutás. Az RB nézete szerint a rendeletnek hozzá kell járulnia a nőknek a vidéki gazdaságban való erősebb részvételéhez (11. ajánlás). A vidéki gazdaság diverzifikálásának előmozdításához az Internet is felbecsülhetetlen érték. Mindenesetre még sok vidéki terület Internet-hozzáférése nagyon korlátozott. A Régiók Bizottsága ezért örömmel fogadja az Európai Bizottságnak azt a javaslatát, hogy az ERDF felhasználása révén lássák el a vidéki területeket megfelelő információs és kommunikációs technológiai infrastruktúrával. Ez nagymértékben elősegíti ennek a „digitális szakadéknak” az áthidalását; így a kérdéses területek új vállalkozások számára is vonzóak lennének, a meglévők pedig új piacokat tárhatnának fel. Kiegészítő intézkedéseket az EAFRD-nek a vidéki gazdaság diverzifikációs prioritása keretében lehetne elfogadni.

3.   ... a régiók számára nagy cselekvési mozgástérrel ...

| 3.1 | A Régiók Bizottsága a helyi és regionális önkormányzatok vidékfejlesztési programok kidolgozásába és megvalósításába való bevonásának nagy jelentőséget tulajdonít, és úgy véli, hogy ennek a szerepnek nagyobb hangsúlyt kellene kapnia a rendeletben (13. ajánlás). A Régiók Bizottsága azt kéri, hogy a nemzeti stratégiák elegendő mozgásteret hagyjanak a külön a régiókra és a helyi hatóságok számára szabott intézkedéseknek (lásd a 2.2. pontot is). Az RB fontosnak tartja, hogy a stratégiák figyelembe vegyék a kiegyensúlyozott területfejlesztés igényét minden egyes régió egészében. A követendő stratégiára vonatkozóan túl sok uniós, vagy nemzeti szintű előírás akadályt képezhet azon regionális kezdeményezések megvalósítása előtt, melyek a helyi lehetőségekhez és problémákhoz igazodnak. |
| --- | --- |

3.1

A Régiók Bizottsága a helyi és regionális önkormányzatok vidékfejlesztési programok kidolgozásába és megvalósításába való bevonásának nagy jelentőséget tulajdonít, és úgy véli, hogy ennek a szerepnek nagyobb hangsúlyt kellene kapnia a rendeletben (13. ajánlás). A Régiók Bizottsága azt kéri, hogy a nemzeti stratégiák elegendő mozgásteret hagyjanak a külön a régiókra és a helyi hatóságok számára szabott intézkedéseknek (lásd a 2.2. pontot is). Az RB fontosnak tartja, hogy a stratégiák figyelembe vegyék a kiegyensúlyozott területfejlesztés igényét minden egyes régió egészében. A követendő stratégiára vonatkozóan túl sok uniós, vagy nemzeti szintű előírás akadályt képezhet azon regionális kezdeményezések megvalósítása előtt, melyek a helyi lehetőségekhez és problémákhoz igazodnak.

| 3.2 | A programtervezés, -finanszírozás és -ellenőrzés vonatkozásában pontosan méretezett intézkedésekre van szükség. Meglepő ezért, hogy a tagállamoknak vidékfejlesztési programjukat a rendelet értelmében tagállami vagy regionális szinten kell kialakítaniuk. Jobb lenne ezen a ponton több szabadságot hagyni, beleértve a regionális és nemzeti programok kombinációjának lehetőségét is. Ezenfelül éppen a föderális igazgatással rendelkező tagállamokban vált be a jelenlegi támogatási időszakban a nemzeti keretszabályozások engedélyezésének lehetősége, amelyeket aztán át lehetett ültetni a regionális programokba (2. ajánlás). |
| --- | --- |

3.2

A programtervezés, -finanszírozás és -ellenőrzés vonatkozásában pontosan méretezett intézkedésekre van szükség. Meglepő ezért, hogy a tagállamoknak vidékfejlesztési programjukat a rendelet értelmében tagállami vagy regionális szinten kell kialakítaniuk. Jobb lenne ezen a ponton több szabadságot hagyni, beleértve a regionális és nemzeti programok kombinációjának lehetőségét is. Ezenfelül éppen a föderális igazgatással rendelkező tagállamokban vált be a jelenlegi támogatási időszakban a nemzeti keretszabályozások engedélyezésének lehetősége, amelyeket aztán át lehetett ültetni a regionális programokba (2. ajánlás).

| 3.3 | A Régiók Bizottsága támogatja azt a javaslatot, hogy a harmadik prioritás mindenekelőtt helyi fejlesztési stratégiákon át kerüljön megvalósításra. Az új gazdasági tevékenységek a vidéki területek számára kétségkívül létfontosságúak. Ezek a tevékenységek a mezőgazdasági tevékenység kiegészítését testesítik meg. Mindenesetre ezeket az új tevékenységeket megfontoltan kell bevezetni, hogy a vidéki területek minőségét ne csorbítsák. A Régiók Bizottsága ezen a ponton az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményéhez csatlakozik (3), hogy kerülni kell a „rurbanizációt”, azaz a városi és vidéki területeken ugyanazon intézkedések alkalmazását. Ez mindenképpen igaz a városok befolyása alatt álló területekre, ahol a vidéki terület egyedi jellemzőinek megtartása nagy jelentőségű a városiak életminőségére nézve. Az ezeken a területeken fennálló problémák – köztük a városi mezőgazdasághoz kapcsolódóak – teljesen más kiindulási szempontot kívánnak, mint a periférikusabb vidéki területek problémái. A rendeletnek ehhez elegendő mozgásteret kell biztosítania. |
| --- | --- |

3.3

A Régiók Bizottsága támogatja azt a javaslatot, hogy a harmadik prioritás mindenekelőtt helyi fejlesztési stratégiákon át kerüljön megvalósításra. Az új gazdasági tevékenységek a vidéki területek számára kétségkívül létfontosságúak. Ezek a tevékenységek a mezőgazdasági tevékenység kiegészítését testesítik meg. Mindenesetre ezeket az új tevékenységeket megfontoltan kell bevezetni, hogy a vidéki területek minőségét ne csorbítsák. A Régiók Bizottsága ezen a ponton az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményéhez csatlakozik (3), hogy kerülni kell a „rurbanizációt”, azaz a városi és vidéki területeken ugyanazon intézkedések alkalmazását. Ez mindenképpen igaz a városok befolyása alatt álló területekre, ahol a vidéki terület egyedi jellemzőinek megtartása nagy jelentőségű a városiak életminőségére nézve. Az ezeken a területeken fennálló problémák – köztük a városi mezőgazdasághoz kapcsolódóak – teljesen más kiindulási szempontot kívánnak, mint a periférikusabb vidéki területek problémái. A rendeletnek ehhez elegendő mozgásteret kell biztosítania.

4.   ... és világos szerep a LEADER számára

| 4.1 | A Régiók Bizottsága fontosnak tartja a LEADER kezdeményezést és ezért sajnálatosnak tartja, hogy a rendeletben a LEADER szerepe nem világos. A LEADER egyrészt a 4.2. cikkben negyedik kiemelt célkitűzésként, másrészt az első három kiemelt célkitűzés elérésére hozott intézkedések megvalósításának módszertanaként került meghatározásra. A Régiók Bizottsága ösztönzi, hogy a LEADER megkapja a neki járó helyet, mint külön súlyponti tengely, hasonlóan az INTERREG által a regionális politikában betöltött szerephez. A LEADER módszeres beépítése az összes területbe azt a veszélyt rejti magában, hogy ennek a koncepciónak az egyedisége és hozzáadott értéke elvész. A Régiók Bizottsága kéri az Európai Bizottságot, hogy rendeletben szerepeltesse a LEADER jövőbeni szerepének részleteit, valamint tegye külön prioritássá a LEADER-t. |
| --- | --- |

4.1

A Régiók Bizottsága fontosnak tartja a LEADER kezdeményezést és ezért sajnálatosnak tartja, hogy a rendeletben a LEADER szerepe nem világos. A LEADER egyrészt a 4.2. cikkben negyedik kiemelt célkitűzésként, másrészt az első három kiemelt célkitűzés elérésére hozott intézkedések megvalósításának módszertanaként került meghatározásra. A Régiók Bizottsága ösztönzi, hogy a LEADER megkapja a neki járó helyet, mint külön súlyponti tengely, hasonlóan az INTERREG által a regionális politikában betöltött szerephez. A LEADER módszeres beépítése az összes területbe azt a veszélyt rejti magában, hogy ennek a koncepciónak az egyedisége és hozzáadott értéke elvész. A Régiók Bizottsága kéri az Európai Bizottságot, hogy rendeletben szerepeltesse a LEADER jövőbeni szerepének részleteit, valamint tegye külön prioritássá a LEADER-t.

| 4.2 | A helyi stratégiák megvalósításával kapcsolatban a 63. cikk 1. bekezdéséből látszólag az következik, hogy ennek a stratégiának a négy súlyponti tengelyhez meghatározott összes célt teljesítenie kell. Ez ellentmondásban áll a 62. cikk a) pontjával, mely szerint a LEADER megközelítés által „a három súlyponti tengely közül egy vagy több céljait kell megvalósítani.” A Régiók Bizottsága javasolja ennek a rendeletben álló ellentmondásnak a megszüntetését (14. ajánlás). |
| --- | --- |

4.2

A helyi stratégiák megvalósításával kapcsolatban a 63. cikk 1. bekezdéséből látszólag az következik, hogy ennek a stratégiának a négy súlyponti tengelyhez meghatározott összes célt teljesítenie kell. Ez ellentmondásban áll a 62. cikk a) pontjával, mely szerint a LEADER megközelítés által „a három súlyponti tengely közül egy vagy több céljait kell megvalósítani.” A Régiók Bizottsága javasolja ennek a rendeletben álló ellentmondásnak a megszüntetését (14. ajánlás).

| 4.3 | A Régiók Bizottsága támogatja azt a javaslatot, hogy a tagállamok rendelkezésre álló EU-s költségvetési eszközök jelentős része a LEADER számára legyen fenntartva az érintett területek igényeinek megfelelően. A Régiók Bizottsága örömmel fogadja az egy európai vidékfejlesztési hálózat létrehozatalára irányuló javaslatot. Ehhez a nemzeti LEADER-hálózatok felépítésénél szerzett tapasztalatokból lehetne kiindulni. A Régiók Bizottsága óva int azonban az EU Vidéki Területek Megfigyelőközpontja (LEADER+), a LEADER Európai Megfigyelőközpont (LEADER II) és számos nemzeti LEADER-hálózat beindításával kapcsolatos ismétlődő és elfogadhatatlan késlekedésektől. Az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak a program időtartamának kezdetétől fogva elsődleges fontosságot kell tulajdonítaniuk az említett szervek létrehozatalának. A helyi önkormányzatoknak jelentős tapasztalatuk van a LEADER megközelítés alapján végzett munka terén, melyet a tagállamoknak a LEADER keretrendszerének megteremtésekor fel kellene használniuk. |
| --- | --- |

4.3

A Régiók Bizottsága támogatja azt a javaslatot, hogy a tagállamok rendelkezésre álló EU-s költségvetési eszközök jelentős része a LEADER számára legyen fenntartva az érintett területek igényeinek megfelelően. A Régiók Bizottsága örömmel fogadja az egy európai vidékfejlesztési hálózat létrehozatalára irányuló javaslatot. Ehhez a nemzeti LEADER-hálózatok felépítésénél szerzett tapasztalatokból lehetne kiindulni. A Régiók Bizottsága óva int azonban az EU Vidéki Területek Megfigyelőközpontja (LEADER+), a LEADER Európai Megfigyelőközpont (LEADER II) és számos nemzeti LEADER-hálózat beindításával kapcsolatos ismétlődő és elfogadhatatlan késlekedésektől. Az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak a program időtartamának kezdetétől fogva elsődleges fontosságot kell tulajdonítaniuk az említett szervek létrehozatalának. A helyi önkormányzatoknak jelentős tapasztalatuk van a LEADER megközelítés alapján végzett munka terén, melyet a tagállamoknak a LEADER keretrendszerének megteremtésekor fel kellene használniuk.

| 4.4 | A Régiók Bizottsága ellenzi, hogy a rendelkezésre álló költségvetés jelentős részét a „legteljesítőképesebb” LEADER-programokkal rendelkező tagállamok számára tartalékolják. Ez feltehetőleg oda vezetne, hogy a rövid távú, „egyszerű” projekteket részesítenék előnyben a közép-, illetve hosszú távú projektekhez képest. Ahhoz, hogy a tervezés megbízható legyen, meg kell határozni, hogy milyen erőforrások állnak az illető tagállam rendelkezésére. (15. és 18. ajánlás). |
| --- | --- |

4.4

A Régiók Bizottsága ellenzi, hogy a rendelkezésre álló költségvetés jelentős részét a „legteljesítőképesebb” LEADER-programokkal rendelkező tagállamok számára tartalékolják. Ez feltehetőleg oda vezetne, hogy a rövid távú, „egyszerű” projekteket részesítenék előnyben a közép-, illetve hosszú távú projektekhez képest. Ahhoz, hogy a tervezés megbízható legyen, meg kell határozni, hogy milyen erőforrások állnak az illető tagállam rendelkezésére. (15. és 18. ajánlás).

5.   Következtetések

| 5.1 | A Régiók Bizottsága fontosnak tartja a program 2000–2006-os és 2007–2013-os időszakai közti átmenetet úgy kialakítani, hogy a tevékenységek és intézkedések folyamatossága ne kerüljön veszélybe. Ezért lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy a korábbi fázisban megállapodott többéves intézkedések – mint például a mezőgazdasági és környezetvédelmi intézkedések – a kötelezettségvállalási időszak lejártáig részesüljenek támogatásban illetve, hogy megmaradjon a közösségi részesedés megállapodott szintje (a társfinanszírozási ráta). Annak érdekében, hogy az új időszakban az EU vidékfejlesztési politikája hatékony legyen, a Régiók Bizottsága támogatja az Európai Bizottság javaslatát, mely az EU vidékfejlesztési politikájának finanszírozására 88,75 milliárd eurós költségvetést (moduláció nélkül) irányoz elő. A politika vagy a politika bármely részének tagállami szintre történő visszaminősítését a Régiók Bizottsága határozottan ellenzi. |
| --- | --- |

5.1

A Régiók Bizottsága fontosnak tartja a program 2000–2006-os és 2007–2013-os időszakai közti átmenetet úgy kialakítani, hogy a tevékenységek és intézkedések folyamatossága ne kerüljön veszélybe. Ezért lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy a korábbi fázisban megállapodott többéves intézkedések – mint például a mezőgazdasági és környezetvédelmi intézkedések – a kötelezettségvállalási időszak lejártáig részesüljenek támogatásban illetve, hogy megmaradjon a közösségi részesedés megállapodott szintje (a társfinanszírozási ráta). Annak érdekében, hogy az új időszakban az EU vidékfejlesztési politikája hatékony legyen, a Régiók Bizottsága támogatja az Európai Bizottság javaslatát, mely az EU vidékfejlesztési politikájának finanszírozására 88,75 milliárd eurós költségvetést (moduláció nélkül) irányoz elő. A politika vagy a politika bármely részének tagállami szintre történő visszaminősítését a Régiók Bizottsága határozottan ellenzi.

| 5.2 | Az RB megjegyzi, hogy a rendelettervezet szerint az előzetes, a félidei és az utólagos kiértékelés mellett éves kiértékelést is be kell nyújtani, azonban nem látja, miben rejlik az éves értékelés hozzáadott értéke. |
| --- | --- |

5.2

Az RB megjegyzi, hogy a rendelettervezet szerint az előzetes, a félidei és az utólagos kiértékelés mellett éves kiértékelést is be kell nyújtani, azonban nem látja, miben rejlik az éves értékelés hozzáadott értéke.

| 5.3 | A rendelet egyik célja az e területen érvényes jogszabályok egyszerűsítése. Ahhoz, hogy értékelni lehessen, megvalósult-e ez a cél, bepillantást kell nyerni a végrehajtási rendeletekbe. A Régiók Bizottsága örömmel fogadna egy arra vonatkozó felkérést, hogy dolgozzon ki véleményt e rendeletekről, mivel tagjai sok tapasztalattal rendelkeznek az ezzel a területtel kapcsolatos végrehajtási politikában. |
| --- | --- |

5.3

A rendelet egyik célja az e területen érvényes jogszabályok egyszerűsítése. Ahhoz, hogy értékelni lehessen, megvalósult-e ez a cél, bepillantást kell nyerni a végrehajtási rendeletekbe. A Régiók Bizottsága örömmel fogadna egy arra vonatkozó felkérést, hogy dolgozzon ki véleményt e rendeletekről, mivel tagjai sok tapasztalattal rendelkeznek az ezzel a területtel kapcsolatos végrehajtási politikában.

2.   A Régiók Bizottságának ajánlásai

1. ajánlás

11.a) cikk, 2. pont

| Az európai bizottsági javaslat szövege | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 2. | Minden tagállam a vidékfejlesztési programjainak előterjesztése előtt megküldi az Európai Bizottságnak a nemzeti stratégiai tervét. |

Az európai bizottsági javaslat szövege

Az RB módosítása

2.

Minden tagállam a vidékfejlesztési programjainak előterjesztése előtt megküldi az Európai Bizottságnak a nemzeti stratégiai tervét.

| 2. | Minden tagállam a vidékfejlesztési programjainak előterjesztése előtt vagy azzal egy időben megküldi az Európai Bizottságnak a nemzeti és/vagy regionális stratégiai terveit. |
| --- | --- |

2.

Minden tagállam a vidékfejlesztési programjainak előterjesztése előtt vagy azzal egy időben megküldi az Európai Bizottságnak a nemzeti és/vagy regionális stratégiai terveit.

Indokolás

A módosítás lényege, hogy a nemzeti stratégiai terv és a vidékfejlesztési programok előterjesztésére vonatkozó eljárást hozzá kell igazítani a regionális politikáról szóló rendeletben megfogalmazott eljáráshoz. A vidékfejlesztési stratégiát – a szubszidiaritás elvének megfelelően – a tagállamok a legmegfelelőbb területi szinten határozzák meg, az egyes tagállamok konkrét helyzetétől függően.

2. ajánlás

14. cikk, 2. bekezdés

| Az európai bizottsági javaslat szövege | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Egy tagállam vagy egyetlenegy programot terjeszthet be teljes felségterületére vonatkozóan, vagy régiónként egyet-egyet. | Egy tagállam vagy egyetlenegy
  egy egységes programot terjeszthet be teljes felségterületére vonatkozóan, vagy
  illetve régiónként egyet-egyet. A nemzeti és regionális szinten egyaránt történő programtervezés esetén mindkét programnak egyértelmű összefüggésben kell állnia. A tagállamok általános keretszabályozásokat is beterjeszthetnek engedélyezésre, amelyeknek egésze vagy egyes részei beépülhetnek a régiók programjaiba. |

Az európai bizottsági javaslat szövege

Az RB módosítása

Egy tagállam vagy egyetlenegy programot terjeszthet be teljes felségterületére vonatkozóan, vagy régiónként egyet-egyet.

Egy tagállam vagy egyetlenegy
  egy egységes programot terjeszthet be teljes felségterületére vonatkozóan, vagy
  illetve régiónként egyet-egyet. A nemzeti és regionális szinten egyaránt történő programtervezés esetén mindkét programnak egyértelmű összefüggésben kell állnia. A tagállamok általános keretszabályozásokat is beterjeszthetnek engedélyezésre, amelyeknek egésze vagy egyes részei beépülhetnek a régiók programjaiba.

Indokolás

Ezzel a módosítással a tagállamok több mozgásteret nyernek ahhoz, hogy a programtervezést saját szükségleteikhez igazíthassák.

3. ajánlás

16. cikk

| Az európai bizottsági javaslat szövege | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A közösség pénzbeli hozzájárulása a 4. cikkben említett három cél mindegyikéhez az alap teljes hozzájárulásának legalább 15%-át teszi ki a IV. cím I. fejezetének I., illetve III. szakaszaiban említett I., illetve III. súlyponti tengelyekhez készült program esetében, valamint az alap teljes hozzájárulásának 25%-át az I. fejezet II. szakaszában említett II. súlyponthoz készült program esetében. | A közösség pénzbeli hozzájárulása a 4. cikkben említett három cél mindegyikéhez az alap teljes hozzájárulásának legalább 15%-át teszi ki a IV. cím I. fejezetének I., illetve III. szakaszaiban említett I., illetve III. súlyponti tengelyekhez készült program esetében, valamint az alap teljes hozzájárulásának 25%-át az I. fejezet II. szakaszában említett II. súlyponthoz készült program esetében. Ezektől a százalékoktól akkor lehet eltérni, ha ez a 15. cikk a.) pontja szerinti elemzés alapján elég indokolt. |

Az európai bizottsági javaslat szövege

Az RB módosítása

A közösség pénzbeli hozzájárulása a 4. cikkben említett három cél mindegyikéhez az alap teljes hozzájárulásának legalább 15%-át teszi ki a IV. cím I. fejezetének I., illetve III. szakaszaiban említett I., illetve III. súlyponti tengelyekhez készült program esetében, valamint az alap teljes hozzájárulásának 25%-át az I. fejezet II. szakaszában említett II. súlyponthoz készült program esetében.

A közösség pénzbeli hozzájárulása a 4. cikkben említett három cél mindegyikéhez az alap teljes hozzájárulásának legalább 15%-át teszi ki a IV. cím I. fejezetének I., illetve III. szakaszaiban említett I., illetve III. súlyponti tengelyekhez készült program esetében, valamint az alap teljes hozzájárulásának 25%-át az I. fejezet II. szakaszában említett II. súlyponthoz készült program esetében. Ezektől a százalékoktól akkor lehet eltérni, ha ez a 15. cikk a.) pontja szerinti elemzés alapján elég indokolt.

Indokolás

Ezzel a módosítással a vidékfejlesztési programot készítő hatóságnak több rugalmasságra van lehetősége, hogy a költségvetési eszközöket a programtervezés során szükség szerint oszthassa fel az intézkedések között.

4. ajánlás

19. cikk c) bekezdésének iii) pontjához

| Az európai bizottsági javaslat szövege | Módosítás |
| --- | --- |
| A mezőgazdasági és erdészeti ágazat versenyképességét célzó támogatás az alábbiakra vonatkozik:
  (...) | A mezőgazdasági és erdészeti ágazat versenyképességét célzó támogatás az alábbiakra vonatkozik:
  (...) |
| c) | a mezőgazdasági termelés és termékek minőségének javítását célzó intézkedésekre:
  (...) |

Az európai bizottsági javaslat szövege

Módosítás

A mezőgazdasági és erdészeti ágazat versenyképességét célzó támogatás az alábbiakra vonatkozik:

(...)

A mezőgazdasági és erdészeti ágazat versenyképességét célzó támogatás az alábbiakra vonatkozik:

(...)

c)

a mezőgazdasági termelés és termékek minőségének javítását célzó intézkedésekre:

(...)

| c) | a mezőgazdasági termelés és termékek minőségének javítását célzó intézkedésekre:
  (...) |
| --- | --- |

c)

a mezőgazdasági termelés és termékek minőségének javítását célzó intézkedésekre:

(...)

| iii) | termelői csoportok támogatása az élelmiszer-minőségi programok keretébe tartozó termékekre vonatkozó informálási és promóciós tevékenységek terén; |
| --- | --- |

iii)

termelői csoportok támogatása az élelmiszer-minőségi programok keretébe tartozó termékekre vonatkozó informálási és promóciós tevékenységek terén;

| iii) | termelői csoportok támogatása – ide értve a minőségügyi szabványokkal vagy eszközökkel foglalkozó szerveket és a szakmaközi szervezeteket – az élelmiszer-minőségi programok keretébe tartozó termékekre vonatkozó informálási és promóciós tevékenységek terén; |
| --- | --- |

iii)

termelői csoportok támogatása – ide értve a minőségügyi szabványokkal vagy eszközökkel foglalkozó szerveket és a szakmaközi szervezeteket – az élelmiszer-minőségi programok keretébe tartozó termékekre vonatkozó informálási és promóciós tevékenységek terén;

Indokolás

A hivatkozás a friss és feldolgozott termékek előállítóinak tág értelemben vett csoportjaira vonatkozik. Olyan szervekről van szó, amelyeknek munkájában a termelők és/vagy a feldolgozók is részt vesznek.

5. ajánlás

27. cikk

| Az európai bizottsági javaslat szövege | Módosítás |
| --- | --- |
| | |
| 1. | A 19. cikk b) bekezdése iii) pontjában előírt támogatásban olyan beruházások részesülnek, amelyek: |

Az európai bizottsági javaslat szövege

Módosítás

1.

A 19. cikk b) bekezdése iii) pontjában előírt támogatásban olyan beruházások részesülnek, amelyek:

| 1. | A 19. cikk b) bekezdése iii) pontjában előírt támogatásban olyan beruházások részesülnek, amelyek: |
| --- | --- |

1.

A 19. cikk b) bekezdése iii) pontjában előírt támogatásban olyan beruházások részesülnek, amelyek:

| a) | javítják a vállalkozás általános teljesítményét; |
| --- | --- |

a)

javítják a vállalkozás általános teljesítményét;

| a) | javítják a vállalkozás általános teljesítményét; |
| --- | --- |

a)

javítják a vállalkozás általános teljesítményét;

| b) | a halászati termékek kivételével a Szerződés I. melléklete által lefedett termékek valamint az erdészeti termékek feldolgozására és értékesítésére vonatkoznak, és |
| --- | --- |

b)

a halászati termékek kivételével a Szerződés I. melléklete által lefedett termékek valamint az erdészeti termékek feldolgozására és értékesítésére vonatkoznak, és

| b) | a halászati termékek kivételével a Szerződés I. melléklete által lefedett termékek valamint az erdészeti termékek feldolgozására és értékesítésére vonatkoznak, és |
| --- | --- |

b)

a halászati termékek kivételével a Szerződés I. melléklete által lefedett termékek valamint az erdészeti termékek feldolgozására és értékesítésére vonatkoznak, és

| c) | tiszteletben tartják az érintett beruházására vonatkozó közösségi szabályokat.
  Ha a beruházások a közösségi betartása érdekében kerülnek végrehajtásra, akkor csak az újonnan bevezetett közösségi normáknak való megfelelés érdekében a 2. bekezdésben említett, mikrovállalkozások által végrehajtott beruházások részesülhetnek támogatásban. Ez esetben legfeljebb 36 hónap türelmi idő adható a szabály betartására attól a naptól kezdve, amikor a szabály a vállalkozás számára kötelezővé válik. |
| --- | --- |

c)

tiszteletben tartják az érintett beruházására vonatkozó közösségi szabályokat.

Ha a beruházások a közösségi betartása érdekében kerülnek végrehajtásra, akkor csak az újonnan bevezetett közösségi normáknak való megfelelés érdekében a 2. bekezdésben említett, mikrovállalkozások által végrehajtott beruházások részesülhetnek támogatásban. Ez esetben legfeljebb 36 hónap türelmi idő adható a szabály betartására attól a naptól kezdve, amikor a szabály a vállalkozás számára kötelezővé válik.

| c) | tiszteletben tartják az érintett beruházására vonatkozó közösségi szabályokat.
  Ha a beruházások a közösségi betartása érdekében kerülnek végrehajtásra, akkor csak az újonnan bevezetett közösségi normáknak való megfelelés érdekében a 2. bekezdésben említett, mikrovállalkozások által végrehajtott beruházások részesülhetnek támogatásban. Ez esetben legfeljebb 36 hónap türelmi idő adható a szabály betartására attól a naptól kezdve, amikor a szabály a vállalkozás számára kötelezővé válik. |
| --- | --- |

c)

tiszteletben tartják az érintett beruházására vonatkozó közösségi szabályokat.

Ha a beruházások a közösségi betartása érdekében kerülnek végrehajtásra, akkor csak az újonnan bevezetett közösségi normáknak való megfelelés érdekében a 2. bekezdésben említett, mikrovállalkozások által végrehajtott beruházások részesülhetnek támogatásban. Ez esetben legfeljebb 36 hónap türelmi idő adható a szabály betartására attól a naptól kezdve, amikor a szabály a vállalkozás számára kötelezővé válik.

| 2. | Az 1. bekezdés szerinti támogatás a 2003/361/EK bizottsági ajánlás értelmezése szerinti mikro- és kisvállalkozásokra korlátozódik. Az erdészeti termelés esetében a támogatás a mikrovállalkozásokra korlátozódik.
  Nem adható támogatás a Közösségnek a nehéz helyzetben lévő cégek megmentésére és átszervezésére szolgáló állami segélyre vonatkozó iránymutatásának értelmezése szerint nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak. |
| --- | --- |

2.

Az 1. bekezdés szerinti támogatás a 2003/361/EK bizottsági ajánlás értelmezése szerinti mikro- és kisvállalkozásokra korlátozódik. Az erdészeti termelés esetében a támogatás a mikrovállalkozásokra korlátozódik.

Nem adható támogatás a Közösségnek a nehéz helyzetben lévő cégek megmentésére és átszervezésére szolgáló állami segélyre vonatkozó iránymutatásának értelmezése szerint nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak.

| 2. | Az 1. bekezdés szerinti támogatás a 2003/361/EK bizottsági ajánlás értelmezése szerinti mikro,- és kis- és középvállalkozásokra korlátozódik, valamint az agrár-élelmiszeripari társult vállalkozásokra. Az erdészeti termelés esetében a támogatás a mikrovállalkozásokra korlátozódik.
  Nem adható támogatás a Közösségnek a nehéz helyzetben lévő cégek megmentésére és átszervezésére szolgáló állami segélyre vonatkozó iránymutatásának értelmezése szerint nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak. |
| --- | --- |

2.

Az 1. bekezdés szerinti támogatás a 2003/361/EK bizottsági ajánlás értelmezése szerinti mikro,- és kis- és középvállalkozásokra korlátozódik, valamint az agrár-élelmiszeripari társult vállalkozásokra. Az erdészeti termelés esetében a támogatás a mikrovállalkozásokra korlátozódik.

Nem adható támogatás a Közösségnek a nehéz helyzetben lévő cégek megmentésére és átszervezésére szolgáló állami segélyre vonatkozó iránymutatásának értelmezése szerint nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak.

| 3 | A támogatás az I. mellékletben megállapított maximális összegekre van korlátozva |
| --- | --- |

3

A támogatás az I. mellékletben megállapított maximális összegekre van korlátozva

| 3 | A támogatás az I. mellékletben megállapított maximális összegekre van korlátozva. |
| --- | --- |

3

A támogatás az I. mellékletben megállapított maximális összegekre van korlátozva.

Indokolás

Igazodás a többi strukturális alap tevékenységéhez, figyelembe véve azt is, hogy a többi termelőágazathoz képest az agrár-élelmiszeripari ágazat több munkahelyet generál.

6. ajánlás

34. cikk

| Az európai bizottsági javaslat szövege | Módosítás |
| --- | --- |
| | |
| Az ez alá a szakasz szerinti támogatás a következő intézkedésekre vonatkozik: | Az ez alá a szakasz szerinti támogatás a következő intézkedésekre vonatkozik: |
| a) | a mezőgazdasági földterületek alábbiak révén történő fenntartható használatát célzó intézkedésekre: |

Az európai bizottsági javaslat szövege

Módosítás

Az ez alá a szakasz szerinti támogatás a következő intézkedésekre vonatkozik:

Az ez alá a szakasz szerinti támogatás a következő intézkedésekre vonatkozik:

a)

a mezőgazdasági földterületek alábbiak révén történő fenntartható használatát célzó intézkedésekre:

| a) | a mezőgazdasági földterületek alábbiak révén történő fenntartható használatát célzó intézkedésekre: |
| --- | --- |

a)

a mezőgazdasági földterületek alábbiak révén történő fenntartható használatát célzó intézkedésekre:

| i) | a hegyvidéki gazdáknak történő természeti hátrány kifizetések, |
| --- | --- |

i)

a hegyvidéki gazdáknak történő természeti hátrány kifizetések,

| i) | a hegyvidéki gazdáknak történő természeti hátrány kifizetések, |
| --- | --- |

i)

a hegyvidéki gazdáknak történő természeti hátrány kifizetések,

| ii) | a hegyvidéken kívüli hátrányos területek gazdái számára történő kifizetések, |
| --- | --- |

ii)

a hegyvidéken kívüli hátrányos területek gazdái számára történő kifizetések,

| ii) | a hegyvidéken kívüli hátrányos területek gazdái számára történő kifizetések, |
| --- | --- |

ii)

a hegyvidéken kívüli hátrányos területek gazdái számára történő kifizetések,

| iii) | NATURA 2000 kifizetések, |
| --- | --- |

iii)

NATURA 2000 kifizetések,

| iii) | NATURA 2000 kifizetések, |
| --- | --- |

iii)

NATURA 2000 kifizetések,

| iv) | agrár-környezetvédelmi és állatjóléti kifizetések, |
| --- | --- |

iv)

agrár-környezetvédelmi és állatjóléti kifizetések,

| iv) | agrár-környezetvédelmi és állatjóléti kifizetések, |
| --- | --- |

iv)

agrár-környezetvédelmi és állatjóléti kifizetések,

| v) | támogatás a nem-termelő beruházásokhoz; |
| --- | --- |

v)

támogatás a nem-termelő beruházásokhoz;

| v) | támogatás a nem-termelő beruházásokhoz; |
| --- | --- |

v)

támogatás a nem-termelő beruházásokhoz;

| b) | az erdészeti földterületek alábbiak révén történő fenntartható használatát célzó intézkedésekre: |
| --- | --- |

b)

az erdészeti földterületek alábbiak révén történő fenntartható használatát célzó intézkedésekre:

| b) | az erdészeti földterületek alábbiak révén történő fenntartható használatát célzó intézkedésekre: |
| --- | --- |

b)

az erdészeti földterületek alábbiak révén történő fenntartható használatát célzó intézkedésekre:

| i) | a mezőgazdasági földterület első erdősítése, |
| --- | --- |

i)

a mezőgazdasági földterület első erdősítése,

| i) | a mezőgazdasági földterület első erdősítése, |
| --- | --- |

i)

a mezőgazdasági földterület első erdősítése,

| ii) | agrár-erdészeti rendszerek első létrehozása a mezőgazdasági földterületeken, |
| --- | --- |

ii)

agrár-erdészeti rendszerek első létrehozása a mezőgazdasági földterületeken,

| ii) | agrár-erdészeti rendszerek első létrehozása a mezőgazdasági földterületeken, |
| --- | --- |

ii)

agrár-erdészeti rendszerek első létrehozása a mezőgazdasági földterületeken,

| iii) | nem mezőgazdasági terület első erdősítése, |
| --- | --- |

iii)

nem mezőgazdasági terület első erdősítése,

| iii) | nem mezőgazdasági terület első erdősítése, |
| --- | --- |

iii)

nem mezőgazdasági terület első erdősítése,

| iv) | NATURA 2000 kifizetések, |
| --- | --- |

iv)

NATURA 2000 kifizetések,

| iv) | NATURA 2000 kifizetések, |
| --- | --- |

iv)

NATURA 2000 kifizetések,

| v) | erdészeti-környezetvédelmi kifizetések, |
| --- | --- |

v)

erdészeti-környezetvédelmi kifizetések,

| v) | erdészeti-környezetvédelmi kifizetések, |
| --- | --- |

v)

erdészeti-környezetvédelmi kifizetések,

| vi) | az erdészeti termelési potenciál helyreállítása és megelőző intézkedések bevezetése, |
| --- | --- |

vi)

az erdészeti termelési potenciál helyreállítása és megelőző intézkedések bevezetése,

| vi) | az erdészeti termelési potenciál helyreállítása és megelőző intézkedések bevezetése, |
| --- | --- |

vi)

az erdészeti termelési potenciál helyreállítása és megelőző intézkedések bevezetése,

| vii) | támogatás a nem-termelő beruházásokhoz. |
| --- | --- |

vii)

támogatás a nem-termelő beruházásokhoz.

| vii) | támogatás a nem-termelő beruházásokhoz. |
| --- | --- |

vii)

támogatás a nem-termelő beruházásokhoz.

| c) | Intézkedések az agro-erdészeti-pásztorkodási rendszerek terjesztésére és megóvására, melyekbe a következő rendelkezések tartoznak:







  i) | támogatás agro-erdészeti-pásztorkodási rendszerek első telepítésére, |
| --- | --- | --- |

c)

i)

támogatás agro-erdészeti-pásztorkodási rendszerek első telepítésére,

| ii) | támogatás az agro-erdészeti-pásztorkodási rendszerek megóvására és fenntartására, |
| --- | --- |

ii)

támogatás az agro-erdészeti-pásztorkodási rendszerek megóvására és fenntartására,

| iii) | NATURA 2000 kifizetések. |
| --- | --- |

iii)

NATURA 2000 kifizetések.

Indokolás

Az európai szabályozásban a talajhasználat két kategóriája ismert: mezőgazdasági és erdészeti felhasználás. Az agrár-erdészeti-pásztorkodási rendszerek ugyanazon a földterületen egyesítik a rövidtávú mezőgazdasági vagy pásztorkodási tevékenységeket az erdőgazdálkodással kapcsolatos hosszútávú értékteremtéssel (haszonfa, parafa, szabadidős tevékenységek és sok más, környezetvédelmi szempontból pozitív lehetőség). Az agrár-erdészeti-pásztorkodási tevékenység széles körű termelési formákat ölel fel, melyek a földterület komplex felhasználásán és a különböző formák egyesített lehetőségeinek optimalizálásán alapulnak, annak érdekében, hogy a faállomány és a mezőgazdaság vagy állattenyésztés kölcsönösen egymás számára hasznossá váljon. A rendelettervezet elismeri e harmadik – a mezőgazdaságtól és az erdészettől különböző – földfelhasználási forma létezését. Közösségi támogatás azonban, csak az érintett földterületek első alkalommal történő erdősítése címén adható. A jelen módosító indítványban megfogalmazott javaslattal az agrár-erdészeti rendszer megőrzéséhez fenntartásához kívánunk támogatást nyújtani.

7. ajánlás

36. cikk

| Az európai bizottsági javaslat szövege | Módosítás |
| --- | --- |
| | |
| A 34. cikk a) bekezdése iii) pontjában előírt kifizetésekre a Hasznosított Mezőgazdasági Terület után évente hektáronként kerül sor a gazdák számára a 79/409/EGK és 92/43/EGK irányelvek végrehajtásával összefüggésben az érintett területeken lévő hátrányokból eredően felmerült költségek és jövedelem-kiesés megtérítése céljából. | A 34. cikk a) bekezdése iii) pontjában előírt kifizetésekre a Hasznosított Mezőgazdasági Terület után évente hektáronként kerül sor a gazdák számára a 79/409/EGK és 92/43/EGK irányelvek végrehajtásával összefüggésben az érintett területeken lévő hátrányokból eredően felmerült költségek és jövedelemkiesés megtérítése, valamint a termelés környezetvédelmi szempontból értékes folytatására történő ösztönzés céljából. |

Az európai bizottsági javaslat szövege

Módosítás

A 34. cikk a) bekezdése iii) pontjában előírt kifizetésekre a Hasznosított Mezőgazdasági Terület után évente hektáronként kerül sor a gazdák számára a 79/409/EGK és 92/43/EGK irányelvek végrehajtásával összefüggésben az érintett területeken lévő hátrányokból eredően felmerült költségek és jövedelem-kiesés megtérítése céljából.

A 34. cikk a) bekezdése iii) pontjában előírt kifizetésekre a Hasznosított Mezőgazdasági Terület után évente hektáronként kerül sor a gazdák számára a 79/409/EGK és 92/43/EGK irányelvek végrehajtásával összefüggésben az érintett területeken lévő hátrányokból eredően felmerült költségek és jövedelemkiesés megtérítése, valamint a termelés környezetvédelmi szempontból értékes folytatására történő ösztönzés céljából.

Indokolás

A mezőgazdaság és az állattenyésztés környezetvédelmi összefüggéseit, a növény- és állatvilág megóvása, valamint a tájvédelem szempontjából játszott szerepét társadalmi szinten is el kell ismerni, s nem szabad őket olyan szemléletmóddal megközelíteni, hogy gyakorlásukat korlátok közé lehet szorítani.

8. ajánlás

37. cikk, 4. bekezdés

| Az európai bizottsági javaslat szövege | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 4. | A fizetésekre évente kerül sor és azok a vállalt kötelezettségek következtében felmerülő pótlólagos költségek és bevételveszteségek fedezetére, valamint adott esetben az utalási költségek fedezetére szolgálnak.
  Adott esetben a kedvezményezetteket pályázat útján választják ki olyan hatékonysági kritériumok alkalmazásával, mint a gazdaságosság, környezeti hatás és állatvédelem.
  A támogatások maximális összegei az I. függelékben kerültek meghatározásra. |

Az európai bizottsági javaslat szövege

Az RB módosítása

4.

A fizetésekre évente kerül sor és azok a vállalt kötelezettségek következtében felmerülő pótlólagos költségek és bevételveszteségek fedezetére, valamint adott esetben az utalási költségek fedezetére szolgálnak.

Adott esetben a kedvezményezetteket pályázat útján választják ki olyan hatékonysági kritériumok alkalmazásával, mint a gazdaságosság, környezeti hatás és állatvédelem.

A támogatások maximális összegei az I. függelékben kerültek meghatározásra.

| 4. | A fizetésekre évente kerül sor és azok a vállalt kötelezettségek következtében felmerülő pótlólagos költségek és bevételveszteségek fedezetére, valamint adott esetben az utalási költségek fedezetére szolgálnak.

  A fizetéseket 20%-kal meg lehet emelni, hogy ez ösztönzőleg hasson a részvételre.


  Megfelelő garancia fennállása esetén a tagállamok más támogatási alapokat is javasolhatnak.

  Adott esetben a kedvezményezetteket pályázat útján választják ki olyan hatékonysági kritériumok alkalmazásával, mint a gazdaságosság, környezeti hatás és állatvédelem.
  A támogatások maximális összegei az I. függelékben kerültek meghatározásra. |
| --- | --- |

4.

A fizetésekre évente kerül sor és azok a vállalt kötelezettségek következtében felmerülő pótlólagos költségek és bevételveszteségek fedezetére, valamint adott esetben az utalási költségek fedezetére szolgálnak.

A fizetéseket 20%-kal meg lehet emelni, hogy ez ösztönzőleg hasson a részvételre.

Megfelelő garancia fennállása esetén a tagállamok más támogatási alapokat is javasolhatnak.

Adott esetben a kedvezményezetteket pályázat útján választják ki olyan hatékonysági kritériumok alkalmazásával, mint a gazdaságosság, környezeti hatás és állatvédelem.

A támogatások maximális összegei az I. függelékben kerültek meghatározásra.

Indokolás

A vidéki gazdálkodáshoz létrejött agrár-környezetvédelmi megállapodások jelentőségére való tekintettel továbbra is ösztönözni kell az ezekben a megállapodásokban való részvételt. Fontos a támogatások kiszámolási alapját kibővíteni, mivel a jelenlegi rendszer nem mindig alkalmazható.

9. ajánlás

Új, 46.a) cikk

| Az európai bizottsági javaslat szövege | Módosítás |
| --- | --- |
| | Támogatások a nagy környezeti értéket hordozó agrár-erdészeti-pásztorkodási rendszerek fennmaradása és javítása céljára







  1. | A 34. cikk c) bekezdése i) pontjában előírt támogatást azok a mezőgazdasági termelők kapják, akik olyan gazdálkodási és irányítási rendszert alakítanak ki, amely garantálja a nagy környezeti értéket hordozó agrár-erdészeti-pásztorkodási rendszerek fennmaradását és javítását, ide értve az állatjóléti rendszereket is. |

Az európai bizottsági javaslat szövege

Módosítás

Támogatások a nagy környezeti értéket hordozó agrár-erdészeti-pásztorkodási rendszerek fennmaradása és javítása céljára

1.

| 2. | A tagállamok javaslatot tesznek azon területekre, amelyek nagy környezeti értéket hordozó agrár-erdészeti-pásztorkodási rendszerek hordozóinak minősíthetők. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A támogatás nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális összegeket. |
| --- | --- |

3.

A támogatás nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális összegeket.

Indokolás

Lásd a 6. ajánlást.

10. ajánlás

Új, 46.b) cikk

| Véleménytervezet | Módosítás |
| --- | --- |
| | „NATURA 2000” támogatások

  A 34. cikk c) pontjának ii) bekezdésében előirányzott támogatást magánszemélyek vagy magánszemélyek társulásai kaphatják évente és a mező- vagy erdőgazdasági művelésben álló hektárok száma alapján, a terület használatának – a 79/409/EGK és 92/43/EGK irányelveknek az érintett területen történő alkalmazása alapján bekövetkező – korlátozásából eredő költségeik kompenzálása céljából.

  A támogatás összege az I. mellékletben megállapított keretek között mozoghat. |

Véleménytervezet

Módosítás

„NATURA 2000” támogatások

A 34. cikk c) pontjának ii) bekezdésében előirányzott támogatást magánszemélyek vagy magánszemélyek társulásai kaphatják évente és a mező- vagy erdőgazdasági művelésben álló hektárok száma alapján, a terület használatának – a 79/409/EGK és 92/43/EGK irányelveknek az érintett területen történő alkalmazása alapján bekövetkező – korlátozásából eredő költségeik kompenzálása céljából.

A támogatás összege az I. mellékletben megállapított keretek között mozoghat.

Indokolás

Lásd a 6. ajánlást.

11. ajánlás

49.a) cikk

| Az európai bizottsági javaslat szövege | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Ebben a részben a támogatások a következőkre vonatkoznak: | Ebben a részben a támogatások a következőkre vonatkoznak: |
| a) | A vidéki gazdaság diverzifikálására szolgáló intézkedések, mégpedig az alábbi területeken: |

Az európai bizottsági javaslat szövege

Az RB módosítása

Ebben a részben a támogatások a következőkre vonatkoznak:

Ebben a részben a támogatások a következőkre vonatkoznak:

a)

A vidéki gazdaság diverzifikálására szolgáló intézkedések, mégpedig az alábbi területeken:

| a) | A vidéki gazdaság diverzifikálására szolgáló intézkedések, mégpedig az alábbi területeken: |
| --- | --- |

a)

A vidéki gazdaság diverzifikálására szolgáló intézkedések, mégpedig az alábbi területeken:

| (i) | diverzifikálás nem mezőgazdasági tevékenységekké |
| --- | --- |

(i)

diverzifikálás nem mezőgazdasági tevékenységekké

| (i) | diverzifikálás nem mezőgazdasági tevékenységekké |
| --- | --- |

(i)

diverzifikálás nem mezőgazdasági tevékenységekké

| (ii) | A mikrovállalkozások alapításának és fejlesztésének támogatása a vállalkozói szellem támogatása és a gazdasági szerkezet megerősítése céljából. |
| --- | --- |

(ii)

A mikrovállalkozások alapításának és fejlesztésének támogatása a vállalkozói szellem támogatása és a gazdasági szerkezet megerősítése céljából.

| ii) | A mikrovállalkozások alapításának és fejlesztésének támogatása a vállalkozói szellem támogatása és a gazdasági szerkezet megerősítése céljából. |
| --- | --- |

ii)

A mikrovállalkozások alapításának és fejlesztésének támogatása a vállalkozói szellem támogatása és a gazdasági szerkezet megerősítése céljából.

| (iii) | Az idegenforgalom támogatása |
| --- | --- |

(iii)

Az idegenforgalom támogatása

| (iii) | Az idegenforgalom támogatása, |
| --- | --- |

(iii)

Az idegenforgalom támogatása,

| (iv) | A természeti örökség védelme, javítása és az azzal való gazdálkodás, mint hozzájárulás a fenntartható gazdasági fejlődéshez; |
| --- | --- |

(iv)

A természeti örökség védelme, javítása és az azzal való gazdálkodás, mint hozzájárulás a fenntartható gazdasági fejlődéshez;

| (iv) | Támogatások a nők nagyobb mértékű részvételéhez a vidéki gazdaságban, |
| --- | --- |

(iv)

| (iv) | A természeti örökség védelme, javítása és az azzal való gazdálkodás, mint hozzájárulás a fenntartható gazdasági fejlődéshez; |
| --- | --- |

(iv)

A természeti örökség védelme, javítása és az azzal való gazdálkodás, mint hozzájárulás a fenntartható gazdasági fejlődéshez;

Indoklás

A nők fontos szerepet játszanak a vidéki gazdaság diverzifikálásában, mégis gyakran olyan sajátos problémákba ütköznek, mint a tőkéhez való korlátozott hozzáférés. A módosítással az a szándék, hogy az ilyen akadályok elhárításához szükséges intézkedések támogatása is lehetővé váljék. A LEADER módszerhez kapcsolódó vidékfejlesztési stratégiák keretében nagy hatékonyságú tevékenység folyik a legszélesebb értelemben vett vidéki örökség szempontjából. A természeti örökség mellett figyelembe kell venni a történelmi és kulturális örökséget is, amelyek tekintetében a vidékfejlesztési csoportosulások folytatnak tevékenységet.

12. ajánlás

52. cikk

| Az európai bizottsági javaslat szövege | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | |
| A 49.a) cikk iii. pontjában szereplő támogatás az alábbiakra terjed ki: | A 49.a) cikk iii. pontjában szereplő támogatás az alábbiakra terjed ki: |
| (a) | kis kiterjedésű infrastruktúrák, például információs központok vagy turistalátványosságok tájékoztató táblái; |

Az európai bizottsági javaslat szövege

Az RB módosítása

A 49.a) cikk iii. pontjában szereplő támogatás az alábbiakra terjed ki:

A 49.a) cikk iii. pontjában szereplő támogatás az alábbiakra terjed ki:

(a)

kis kiterjedésű infrastruktúrák, például információs központok vagy turistalátványosságok tájékoztató táblái;

| (a) | kis kiterjedésű infrastruktúrák, például információs központok vagy turistalátványosságok tájékoztató táblái; |
| --- | --- |

(a)

kis kiterjedésű infrastruktúrák, például információs központok vagy turistalátványosságok tájékoztató táblái;

| (b) | üdülési infrastruktúrák, amelyek természetes területekhez tesznek lehetővé hozzáférést, valamint kis kapacitású szálláshelyek; |
| --- | --- |

(b)

üdülési infrastruktúrák, amelyek természetes területekhez tesznek lehetővé hozzáférést, valamint kis kapacitású szálláshelyek;

| (b) | üdülési infrastruktúrák, amelyek természetes területekhez tesznek lehetővé hozzáférést, valamint kis kapacitású szálláshelyek; |
| --- | --- |

(b)

üdülési infrastruktúrák, amelyek természetes területekhez tesznek lehetővé hozzáférést, valamint kis kapacitású szálláshelyek;

| (c) | falusi turizmussal kapcsolatos idegenforgalmi termékek fejlesztése és értékesítése. |
| --- | --- |

(c)

falusi turizmussal kapcsolatos idegenforgalmi termékek fejlesztése és értékesítése.

| (c) | falusi turizmussal kapcsolatos idegenforgalmi termékek fejlesztése és értékesítése, ideértve az online marketinget; |
| --- | --- |

(c)

falusi turizmussal kapcsolatos idegenforgalmi termékek fejlesztése és értékesítése, ideértve az online marketinget;

| (d) | konkrét szakképzés az idegenforgalmi ágazat számára olyan területeken, mint a vevőszolgálat vagy a termékfejlesztés. |
| --- | --- |

(d)

Indokolás

A vidéki területek fantasztikus természeti örökségeket és más látványosságokat mondhatnak magukénak. Azonban a helyi idegenforgalmi ágazat nem képes ezeket a kincseket fenntartható módon kezelni, és a turisták számára a nagyszerű élményt gyakran csorbítják gyenge minőségű szolgáltatások, illetve nem megfelelő termékek kifejlesztése. Az 56. cikk is említi ugyan a „szakképzést”, azonban az idegenforgalmi intézkedések kapcsán is konkrétan utalni kell a képzésre. Az emberek egyre inkább számítógépen keresztül foglalják le utazásaikat, a szállást, a nyaralást és szabadidős termékeket és szolgáltatásokat, és ugyanígy szerzik be a szükséges információkat is. A kisebb vidéki idegenforgalmi szolgáltatók hátrányos helyzetben vannak a számítógépen keresztül történő foglalásokhoz és marketinghez szükséges képzés és egyéb hozzávalók hiányában.

13. ajánlás

58. cikk

| Az európai bizottsági javaslat szövege | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Helyi fejlesztési stratégiák
  A 49. cikkben felsorolt intézkedéseket lehetőleg helyi fejlesztési stratégiákon keresztül kell megvalósítani. | Helyi fejlesztési stratégiák
  A 49. cikkben felsorolt intézkedéseket lehetőleg helyi fejlesztési stratégiákon keresztül kell megvalósítani a helyhatóságok aktív részvételével. |

Az európai bizottsági javaslat szövege

Az RB módosítása

Helyi fejlesztési stratégiák

A 49. cikkben felsorolt intézkedéseket lehetőleg helyi fejlesztési stratégiákon keresztül kell megvalósítani.

Helyi fejlesztési stratégiák

A 49. cikkben felsorolt intézkedéseket lehetőleg helyi fejlesztési stratégiákon keresztül kell megvalósítani a helyhatóságok aktív részvételével.

Indokolás

A 49. cikkben leírt intézkedések között számos az olyan, amely szerves feladata a helyhatóságoknak. A korábbi vidékfejlesztési programokban egyes tagállamokban a helyhatóságokat a folyamat során elhanyagolták, és nem vonták be őket közvetlenül a helyi fejlesztési stratégiák kidolgozásába. A helyhatóságok aktív részvétele az EAFRD-ben számos vidéki terület fejlesztésének átfogóbb és egységesebb megközelítését eredményezi. Ha nem hivatkozunk konkrétan a helyhatóságokra, akkor nem biztos, hogy sikerül elérni az EAFRD célkitűzéseit.

14. ajánlás

63. cikk, 1. bekezdés

| Az európai bizottsági javaslat szövege | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 1. | A 62. cikk a) pontja szerinti támogatáshoz a stratégia keretében végrehajtott intézkedéseknek meg kell felelniük azoknak a céloknak, melyek a jelen rendeletben az egyes súlyponti tengelyekhez meghatározásra kerültek. |

Az európai bizottsági javaslat szövege

Az RB módosítása

1.

A 62. cikk a) pontja szerinti támogatáshoz a stratégia keretében végrehajtott intézkedéseknek meg kell felelniük azoknak a céloknak, melyek a jelen rendeletben az egyes súlyponti tengelyekhez meghatározásra kerültek.

| 1. | A 62. cikk a) pontja szerinti támogatáshoz a stratégia keretében végrehajtott intézkedéseknek meg kell felelniük legalább egynek azoknak
  közül a céloknak
  közül, melyek a jelen rendeletben az egyes súlyponti tengelyekhez meghatározásra kerültek. |
| --- | --- |

1.

A 62. cikk a) pontja szerinti támogatáshoz a stratégia keretében végrehajtott intézkedéseknek meg kell felelniük legalább egynek azoknak
  közül a céloknak
  közül, melyek a jelen rendeletben az egyes súlyponti tengelyekhez meghatározásra kerültek.

Indoklás

A 63. cikk 1. bekezdése szerint a LEADER koncepció keretében véghezvitt intézkedéseknek a rendelkezés összes célját teljesíteniük kell. Ez ellentmondásban áll a 62. cikk a.) pontjával; ez a módosítás összhangba hozza a két cikk megfogalmazását.

15. ajánlás

70. cikk 2. bekezdés

| Az európai bizottsági javaslat szövege | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az 1. bekezdésben felsorolt, 2004-es árakon megadott 2,66 milliárd € összegű eszközök 3%-a kerül a 92. cikk szerinti tartalékként kijelölésre. | Az 1. bekezdésben felsorolt, 2004-es árakon megadott 2,66 milliárd € összegű eszközök 3%-a kerül a 92. cikk szerinti tartalékként kijelölésre. |

Az európai bizottsági javaslat szövege

Az RB módosítása

Az 1. bekezdésben felsorolt, 2004-es árakon megadott 2,66 milliárd € összegű eszközök 3%-a kerül a 92. cikk szerinti tartalékként kijelölésre.

Az 1. bekezdésben felsorolt, 2004-es árakon megadott 2,66 milliárd € összegű eszközök 3%-a kerül a 92. cikk szerinti tartalékként kijelölésre.

Indokolás

Nincs értelme a LEADER koncepcióhoz egy teljesítményhez kötött tartalékot meghatározni.

16. ajánlás

71 cikk, 4. pont

| Az európai bizottsági javaslat szövege | Módosítás |
| --- | --- |
| A 3. bekezdésben ismertetett felső határértékektől eltérve az Alap hozzájárulása öt százalékponttal növelhető a legkülső régiók és az Égei-tenger kisebb szigeteinek programjai esetében | A 3. bekezdésben ismertetett felső határértékektől eltérve az Alap hozzájárulása öt százalékponttal
  közkiadások 85%-os mértékéig növelhető a legkülső régiók és az Égei-tenger kisebb szigeteinek programjai esetében. |

Az európai bizottsági javaslat szövege

Módosítás

A 3. bekezdésben ismertetett felső határértékektől eltérve az Alap hozzájárulása öt százalékponttal növelhető a legkülső régiók és az Égei-tenger kisebb szigeteinek programjai esetében

A 3. bekezdésben ismertetett felső határértékektől eltérve az Alap hozzájárulása öt százalékponttal
  közkiadások 85%-os mértékéig növelhető a legkülső régiók és az Égei-tenger kisebb szigeteinek programjai esetében.

Indokolás

Az európai legkülső régiók sajátos és súlyos fejlődési nehézségeinek elismerése – ahogyan az az EK-Szerződés 299.2. cikkében (a jövendő III-424. cikkben ) megtörtént – feltétlenül szükségessé teszi ezek specifikus és a helyzetnek megfelelő kezelését a 2006 utáni mezőgazdasági politikában.

A legkülső régiók mezőgazdaságának sajátos nehézségei miatt itt magasabb támogatásokat kell előirányozni, mint más régiókban. Ezért a maximális hatékonyság, valamint a főleg a távolságból és a szigetjellegből eredő jelentős strukturális hiányosságok felszámolása érdekében szükség van a támogatások szintjének fenntartására.

17. ajánlás

87. cikk

| Az európai bizottsági javaslat szövege | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 1. | Minden évben – az éves helyzetjelentés benyújtásakor – az Európai Bizottság és az irányító hatóság megvizsgálja a korábbi év főbb eredményeit az érintett tagállam és irányító hatóság által kölcsönösen megállapodott eljárások alapján. |

Az európai bizottsági javaslat szövege

Az RB módosítása

1.

Minden évben – az éves helyzetjelentés benyújtásakor – az Európai Bizottság és az irányító hatóság megvizsgálja a korábbi év főbb eredményeit az érintett tagállam és irányító hatóság által kölcsönösen megállapodott eljárások alapján.

| 1. | Minden évben – az éves helyzetjelentés
  A 2010-es félidei értékelés benyújtásakor az Európai Bizottság és az irányító hatóság megvizsgálja a korábbi év
  program megvalósításának kezdetétől számított főbb eredményeit
  ket az érintett tagállam és irányító hatóság által kölcsönösen megállapodott eljárások alapján. |
| --- | --- |

1.

Minden évben – az éves helyzetjelentés
  A 2010-es félidei értékelés benyújtásakor az Európai Bizottság és az irányító hatóság megvizsgálja a korábbi év
  program megvalósításának kezdetétől számított főbb eredményeit
  ket az érintett tagállam és irányító hatóság által kölcsönösen megállapodott eljárások alapján.

Indokolás

A rendelet meghatározza, hogy a program hét éven át tart, és fel kell ajánlania a tagállamoknak azt a lehetőséget, hogy ezen időszak alatt – a kitűzött célok figyelembevételével – beindítsák saját vidékfejlesztési stratégiáikat. A vidék fenntartható fejlődésének biztosítása és a stratégiai célok elérése érdekében lényeges, hogy e programok több évig tartsanak. Emiatt a javasolt rendelet nem csupán egyetlen évet, hanem hosszabb időszakot ölel fel.

Ez felveti a kérdést, hogy van-e értelme a program évenkénti áttekintésének, különösen mivel az intézkedések hosszú távú célok elérésére irányulnak. Nem logikus tehát rövid egy év után következtetéseket levonni a program megvalósítását illetően. Ésszerűbb és teljesen elegendő volna a program megvalósítását és a minőség javításának lehetőségeit a program félidejében kiértékelni. Az Európai Bizottság javaslatában rögzített éves kiértékelés csupán szükségtelenül bonyolítaná az ügymenetet, és ellentmondana annak a célkitűzésnek, hogy a program egyszerű és áttekinthető legyen, minimális bürokráciával.

11. ajánlás

92. cikk

| Az európai bizottsági javaslat szövege | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 1. | A 70. cikk 2. bekezdésében megnevezett tartalékhoz elkülönített összeget a LEADER koncepció megvalósítására kell felhasználni a programokban. |

Az európai bizottsági javaslat szövege

Az RB módosítása

1.

A 70. cikk 2. bekezdésében megnevezett tartalékhoz elkülönített összeget a LEADER koncepció megvalósítására kell felhasználni a programokban.

| 1. | A 70. cikk 2. bekezdésében megnevezett tartalékhoz elkülönített összeget a LEADER koncepció megvalósítására kell felhasználni a programokban. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A LEADER megközelítés megvalósítása olyan objektív kritériumok segítségével kerül értékelésre, mint: |
| --- | --- |

2.

A LEADER megközelítés megvalósítása olyan objektív kritériumok segítségével kerül értékelésre, mint:

| 2. | A LEADER megközelítés megvalósítása olyan objektív kritériumok segítségével kerül értékelésre, mint: |
| --- | --- |

2.

| (a) | a LEADER koncepciónak biztosított prioritás, |
| --- | --- |

(a)

a LEADER koncepciónak biztosított prioritás,

| (a) | a LEADER koncepciónak biztosított prioritás, |
| --- | --- |

(a)

| (b) | a LEADER koncepció területi lefedettsége, |
| --- | --- |

(b)

a LEADER koncepció területi lefedettsége,

| (b) | a LEADER koncepció területi lefedettsége, |
| --- | --- |

(b)

| (c) | a LEADER súlyponti tengelynél a megvalósítás állapota, |
| --- | --- |

(c)

a LEADER súlyponti tengelynél a megvalósítás állapota,

| (c) | a LEADER súlyponti tengelynél a megvalósítás állapota, |
| --- | --- |

(c)

| (d) | a magántőkére gyakorolt fellendítő hatás, |
| --- | --- |

(d)

a magántőkére gyakorolt fellendítő hatás,

| (d) | a magántőkére gyakorolt fellendítő hatás, |
| --- | --- |

(d)

| (e) | a félidőben végzett értékelések eredményei. |
| --- | --- |

(e)

a félidőben végzett értékelések eredményei.

| (e) | a félidőben végzett értékelések eredményei. |
| --- | --- |

(e)

Indokolás

Ez a cikk felesleges, ha a teljesítéshez kötött tartalékok törlésre kerülnek.

19. ajánlás

71. cikk, 6. bekezdés

| Az európai bizottsági javaslat szövege | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az Alap által finanszírozott műveletek a támogathatóság időszaka alatt egyidejűleg nem részesülhetnek a Strukturális Alapok vagy a Kohéziós Alap, illetve egyéb közösségi pénzügyi eszközök támogatásából. Az alap által közösen finanszírozott kiadásokat nem lehet egy másik közösségi pénzügyi eszközzel közösen finanszírozni. | Az Alap által finanszírozott műveletek a támogathatóság időszaka alatt egyidejűleg nem részesülhetnek a Strukturális Alapok vagy a Kohéziós Alap, illetve egyéb közösségi pénzügyi eszközök támogatásából. Az alap által közösen finanszírozott kiadásokat nem lehet egy másik közösségi pénzügyi eszközzel közösen finanszírozni. |
| Egy művelet az Alap támogatásából egyszerre csak egy vidékfejlesztési program keretében részesülhet. Továbbá csak a vidékfejlesztési program egyetlen súlyponti tengelyének keretén belül finanszírozható. | Egy művelet az Alap támogatásából egyszerre csak egy vidékfejlesztési program keretében részesülhet. Továbbá csak a vidékfejlesztési program egyetlen súlyponti tengelyének keretén belül finanszírozható. |

Az európai bizottsági javaslat szövege

Az RB módosítása

Az Alap által finanszírozott műveletek a támogathatóság időszaka alatt egyidejűleg nem részesülhetnek a Strukturális Alapok vagy a Kohéziós Alap, illetve egyéb közösségi pénzügyi eszközök támogatásából. Az alap által közösen finanszírozott kiadásokat nem lehet egy másik közösségi pénzügyi eszközzel közösen finanszírozni.

Az Alap által finanszírozott műveletek a támogathatóság időszaka alatt egyidejűleg nem részesülhetnek a Strukturális Alapok vagy a Kohéziós Alap, illetve egyéb közösségi pénzügyi eszközök támogatásából. Az alap által közösen finanszírozott kiadásokat nem lehet egy másik közösségi pénzügyi eszközzel közösen finanszírozni.

Egy művelet az Alap támogatásából egyszerre csak egy vidékfejlesztési program keretében részesülhet. Továbbá csak a vidékfejlesztési program egyetlen súlyponti tengelyének keretén belül finanszírozható.

Egy művelet az Alap támogatásából egyszerre csak egy vidékfejlesztési program keretében részesülhet. Továbbá csak a vidékfejlesztési program egyetlen súlyponti tengelyének keretén belül finanszírozható.

Indokolás

A törölt rendelkezés megakadályozná, hogy olyan projektek jöhessenek létre, melyek egy kiemelt célkitűzésen túlmutatnak, de összességében a rendelet alkalmazási területén belül esnek.

20. ajánlás

I. sz. melléklet, hivatkozás a 46.a) és 46.b) cikkre

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Nincs

| Az RB módosítása |
| --- |
| Cikk (bekezdés) | Tárgy | Összeg euróban vagy ráta |
| 46.a)(3) | Maximális kifizetés | 200 € | MHT hektáronként |
| 46. b) | NATURA 2000. maximális. kifizetés | 200 € | MHT hektáronként |

Az RB módosítása

Cikk (bekezdés)

Tárgy

Összeg euróban vagy ráta

46.a)(3)

Maximális kifizetés

200 €

MHT hektáronként

46. b)

NATURA 2000. maximális. kifizetés

200 €

MHT hektáronként

Indokolás

Annak érdekében, hogy következetesek maradjunk az új 46.a) (1) bekezdésével.

Brüsszel, 2005. március 16.

A Régiók Bizottsága

Elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL C 256, 2003. 10. 24. 18. old.

1

(2)  Lásd: Javaslat az Európai Vidékfejlesztési Alapról, az Európai Szociális Alapról és a Kohéziós Alapról szóló általános rendelkezéseket meghatározó tanácsi rendeletre (COM (2004) 492 final.).

2

(3)  Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2004. június 30-i véleménye, NAT/243.

3

---

| 5.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 164/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 164/31

---

A Régiók Bizottsága véleménye a következő témában: Javaslat Európai Halászati Alapról szóló tanácsi rendeletre

(2005/C 164/04)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

Tekintettel az Európai Halászati Alapról szóló tanácsi rendeletre tett európai bizottsági javaslatra – (COM (2004)497 végleges – 2004/0169 (CNS));

Tekintettel az Európai Bizottság 2004. július 15-i határozatára, hogy az Európai Közösség létrehozó Szerződés 265. cikkének (1) bekezdésében foglaltak értelmében a tárgyban kikéri a Régiók Bizottsága véleményét;

Tekintettel a Régiók Bizottsága elnökének 2004. május 26-i határozatára, melyben megbízza a „Fenntartható fejlődés” szakbizottságot, hogy a tárgyban véleményt alkosson;

Tekintettel a Tanács 2792/1999/EK rendeletét módosító 2002. december 20-i 2369/2002/EK rendeletére, amely megállapítja a halászati ágazatban a közösségi strukturális támogatás részletes szabályait és rendjét;

Tekintettel a Tanács „A halászati forrásoknak a közös halászati politika keretében történő megőrzéséről és fenntartható kihasználásáról” szóló 2002. december 20-i 2371/2002/EK rendeletére;

Tekintettel az Európai Bizottság közös halászati politika tárgyában kiadott Zöld Könyvéről megfogalmazott véleményére (COM(2001) 135 final – CdR 153/2001 (1));

Tekintettel a Bizottság közös halászati politika reformja tárgyában kiadott közleményéről alkotott véleményére a (COM(2002) 181 final és A környezetvédelmi követelményeknek a közös halászati politikába történő integrálására vonatkozó közösségi cselekvési tervet létrehozó bizottsági közleményről alkotott véleményére (COM(2002) 186 final – CdR 189/2002 (2));

Tekintettel az Európai Bizottság „Az Európai akvakultúra fenntartható fejlődésének stratégiája” tárgyában kiadott Közleményéről alkotott véleményére –(COM(2002) 511 final- CdR 20/2003 (3));

Tekintettel a pénzügyi tervről szóló véleményére: Az Európai Bizottság Közleménye: Közös jövőnk építése – A kibővített Unió politikai kihívásai és költségvetési eszközei 2007-2013 (COM(2004) 101 final – CdR 162/2004 fin);

Tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére (CdR 252/2004 rev 1), amelyet „Fenntartható fejlődés” szakbizottság 2004. december 9-én elfogadott a (előadó: Simon Day, Devon Megye Tanácsának tagja, UK/EPP);

MIVEL

| 1) | A közös halászati politikának gondoskodni kell az élő vízi erőforrások és az akvakultúra fenntartható kiaknázását a fenntartható fejlődés összefüggésében, kiegyensúlyozott módon számításba véve a környezeti, gazdasági és társadalmi szempontokat, különös figyelemmel az Európai Unió régióinak körülményeire; |
| --- | --- |

1)

A közös halászati politikának gondoskodni kell az élő vízi erőforrások és az akvakultúra fenntartható kiaknázását a fenntartható fejlődés összefüggésében, kiegyensúlyozott módon számításba véve a környezeti, gazdasági és társadalmi szempontokat, különös figyelemmel az Európai Unió régióinak körülményeire;

| 2) | A közös halászati politika fenntartható fejlődés komponensét 1993-ban integrálták a strukturális alapok szabályozásába. Ennek végrehajtását folytatni kell a fenntartható fejlődés feltételei között az Európai Halászati Alap eszközeivel; |
| --- | --- |

2)

A közös halászati politika fenntartható fejlődés komponensét 1993-ban integrálták a strukturális alapok szabályozásába. Ennek végrehajtását folytatni kell a fenntartható fejlődés feltételei között az Európai Halászati Alap eszközeivel;

| 3) | A közös halászati politika területe kiterjed az élő vízi erőforrások és az akvakultúra megőrzésére, kezelésére és kiaknázására, valamint a halászati és akvakultúra-termékek feldolgozására és értékesítésére, amennyiben ezeket a tevékenységeket a tagállamok területén, a közösségi vizeken, vagy közösségi halászhajók vagy tagállamok állampolgárai végzik; |
| --- | --- |

3)

A közös halászati politika területe kiterjed az élő vízi erőforrások és az akvakultúra megőrzésére, kezelésére és kiaknázására, valamint a halászati és akvakultúra-termékek feldolgozására és értékesítésére, amennyiben ezeket a tevékenységeket a tagállamok területén, a közösségi vizeken, vagy közösségi halászhajók vagy tagállamok állampolgárai végzik;

| 4) | Az Európai Halászati Alap jelentős hatást gyakorol a régiókra és ezért lényeges, hogy a regionális és helyi önkormányzatokat bevonják az Európai Halászati Alapról szóló rendeletben javasolt intézkedések végrehajtásába; |
| --- | --- |

4)

Az Európai Halászati Alap jelentős hatást gyakorol a régiókra és ezért lényeges, hogy a regionális és helyi önkormányzatokat bevonják az Európai Halászati Alapról szóló rendeletben javasolt intézkedések végrehajtásába;

a 2005. február 23–24-i, 58. plenáris ülésén (február 23-i ülés), az alábbi véleményt fogadta el:

1.   A Régiók Bizottsága nézetei

Általános megjegyzések

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1.1 | örömmel üdvözli az Európai Bizottság javaslatát az Európai Halászati Alapról (EHA) szóló rendelet megalkotására, a fenntartható halászati ágazat támogatása érdekében. Ez az alap szükséges, mivel létfontosságú, hogy a helyi halászati közösségek maximalizálni tudják a halászatot, az alternatív gazdasági fejlődést és a környezetvédelmi kezdeményezéseket segítő támogatás összegét a radikális változások jelenlegi folyamatában; |
| --- | --- |

1.1

örömmel üdvözli az Európai Bizottság javaslatát az Európai Halászati Alapról (EHA) szóló rendelet megalkotására, a fenntartható halászati ágazat támogatása érdekében. Ez az alap szükséges, mivel létfontosságú, hogy a helyi halászati közösségek maximalizálni tudják a halászatot, az alternatív gazdasági fejlődést és a környezetvédelmi kezdeményezéseket segítő támogatás összegét a radikális változások jelenlegi folyamatában;

| 1.2 | azon az állásponton van, hogy az EHA költségvetése a maga éves kb. €700 milliós összegével többé-kevésbé összhangban van a Halászati Orientációs Pénzügyi Eszköz (FIFG) költségvetésével az Európai Unió jelenlegi pénzügyi tervének időszakában. A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy ez a költségvetés az a minimum, amellyel el lehet érni a javaslatban megfogalmazott célokat, és ezeket semmi esetre sem szabad csökkenteni más európai uniós intézményekkel folytatott tárgyalások során. Az a közös álláspont, hogy véges keretet kell több szereplő között felosztani, és a kohézió miatt az új tagállamok többet fognak kapni a felzárkózási alapból. A „régi” tagállamok számára a pénzügyi kihívás az lesz a jövőben, hogy kisebb összegeket a leghatékonyabb módon kell elkölteni; |
| --- | --- |

1.2

azon az állásponton van, hogy az EHA költségvetése a maga éves kb. €700 milliós összegével többé-kevésbé összhangban van a Halászati Orientációs Pénzügyi Eszköz (FIFG) költségvetésével az Európai Unió jelenlegi pénzügyi tervének időszakában. A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy ez a költségvetés az a minimum, amellyel el lehet érni a javaslatban megfogalmazott célokat, és ezeket semmi esetre sem szabad csökkenteni más európai uniós intézményekkel folytatott tárgyalások során. Az a közös álláspont, hogy véges keretet kell több szereplő között felosztani, és a kohézió miatt az új tagállamok többet fognak kapni a felzárkózási alapból. A „régi” tagállamok számára a pénzügyi kihívás az lesz a jövőben, hogy kisebb összegeket a leghatékonyabb módon kell elkölteni;

| 1.3 | sürgeti, hogy a régiók szerepe legyen világosan meghatározva az Európai Halászati Alap minden szakaszában, melynek közvetlen kihatása van regionális és helyi szinten. Rendelkezésekkel lehetővé kell tenni regionális szinten igazgatott rendszerek működését; például a szerkezetátalakítás regionális kérdés, és a helyi struktúráknak a helyi körülményekhez igazodó rugalmas helyi értelmezést kell lehetővé tenniük. A regionális struktúráknak is lehetővé kell tenniük a diverzifikáció helyi követelményekhez igazodó, rugalmas értelmezését. |
| --- | --- |

1.3

sürgeti, hogy a régiók szerepe legyen világosan meghatározva az Európai Halászati Alap minden szakaszában, melynek közvetlen kihatása van regionális és helyi szinten. Rendelkezésekkel lehetővé kell tenni regionális szinten igazgatott rendszerek működését; például a szerkezetátalakítás regionális kérdés, és a helyi struktúráknak a helyi körülményekhez igazodó rugalmas helyi értelmezést kell lehetővé tenniük. A regionális struktúráknak is lehetővé kell tenniük a diverzifikáció helyi követelményekhez igazodó, rugalmas értelmezését.

| 1.4 | örömmel üdvözli azokat az erőfeszítéseket, hogy szelektívebb és környezetbarátabb halászati technikákat vezessenek be. A visszaengedett halállománnyal és a járulékos halfogással összefüggő problémák, különösen a cetfajták esetében, egyre komolyabbá váltak az elmúlt években az Európai Unió területének nagy részén. E problémák megoldása során figyelembe kell venni a helyi adottságokat; |
| --- | --- |

1.4

örömmel üdvözli azokat az erőfeszítéseket, hogy szelektívebb és környezetbarátabb halászati technikákat vezessenek be. A visszaengedett halállománnyal és a járulékos halfogással összefüggő problémák, különösen a cetfajták esetében, egyre komolyabbá váltak az elmúlt években az Európai Unió területének nagy részén. E problémák megoldása során figyelembe kell venni a helyi adottságokat;

| 1.5 | egyetért azzal, hogy a strukturális támogatás vonatkozásában, az EHA-nak inkább a megőrzésre és a környezetvédelmi kezdeményezésekre, a biztonságra, a jobb termékminőségre és diverzifikálásra kellene koncentrálnia, mint a kapacitásbővítésre irányuló intézkedésekre szánt tőkeberuházásra; |
| --- | --- |

1.5

egyetért azzal, hogy a strukturális támogatás vonatkozásában, az EHA-nak inkább a megőrzésre és a környezetvédelmi kezdeményezésekre, a biztonságra, a jobb termékminőségre és diverzifikálásra kellene koncentrálnia, mint a kapacitásbővítésre irányuló intézkedésekre szánt tőkeberuházásra;

| 1.6 | kéri, hogy bővítsék ki a „kisléptékű part menti halászat” meghatározását, amely jelenleg csak a vontatott halászfelszerelés nélkül dolgozó, 12 méternél nem hosszabb halászhajókkal végzett halászatra terjed ki, oly módon, hogy számításba lehessen venni a hajó méreteivel nem feltétlenül összefüggő kisléptékű, szelektív, illetve környezetkímélő gyakorlatokat; |
| --- | --- |

1.6

kéri, hogy bővítsék ki a „kisléptékű part menti halászat” meghatározását, amely jelenleg csak a vontatott halászfelszerelés nélkül dolgozó, 12 méternél nem hosszabb halászhajókkal végzett halászatra terjed ki, oly módon, hogy számításba lehessen venni a hajó méreteivel nem feltétlenül összefüggő kisléptékű, szelektív, illetve környezetkímélő gyakorlatokat;

| 1.7 | javasolja, hogy tisztázzák, hogy a projekteket szabad-e finanszírozni egynél több prioritás tengely alapján, hogy a projekt szintjén lehetővé tegyék az integrált tevékenységet; |
| --- | --- |

1.7

javasolja, hogy tisztázzák, hogy a projekteket szabad-e finanszírozni egynél több prioritás tengely alapján, hogy a projekt szintjén lehetővé tegyék az integrált tevékenységet;

| 1.8 | kéri, hogy újra gondolják át a vegyesvállalatok működési mechanizmusát, valamint a halászati tevékenység végleges beszüntetésére kijelölt hajók alkalmazási területének kibővítését úgy, hogy a fejlődő országok gazdasági előrehaladásának eszközeivé válhassanak; |
| --- | --- |

1.8

kéri, hogy újra gondolják át a vegyesvállalatok működési mechanizmusát, valamint a halászati tevékenység végleges beszüntetésére kijelölt hajók alkalmazási területének kibővítését úgy, hogy a fejlődő országok gazdasági előrehaladásának eszközeivé válhassanak;

| 1.9 | úgy véli, hogy az EHA-nak és a strukturális juttatásoknak egymással összeférhetőknek kell lenniük a végrehajtás során, hogy lehetővé tegyék a tagállamok és a partnerek számára, hogy a helyi körülményekhez igazodó legalkalmasabb finanszírozási eszközt válasszák ki. Ez a kapcsolat nagyon fontos, mert a jövőben számos ERFA versenyképességi programnak nem lesz a halászattól függő térségek számára elkülönített standard céltartaléka, így anélkül a választási lehetőség nélkül, hogy akár az EHA-t, akár a strukturális alapokat lehessen felhasználni, a parti területi közösségek támogatási rendszerei két szék között a földre kerülhetnek; |
| --- | --- |

1.9

úgy véli, hogy az EHA-nak és a strukturális juttatásoknak egymással összeférhetőknek kell lenniük a végrehajtás során, hogy lehetővé tegyék a tagállamok és a partnerek számára, hogy a helyi körülményekhez igazodó legalkalmasabb finanszírozási eszközt válasszák ki. Ez a kapcsolat nagyon fontos, mert a jövőben számos ERFA versenyképességi programnak nem lesz a halászattól függő térségek számára elkülönített standard céltartaléka, így anélkül a választási lehetőség nélkül, hogy akár az EHA-t, akár a strukturális alapokat lehessen felhasználni, a parti területi közösségek támogatási rendszerei két szék között a földre kerülhetnek;

| 1.10 | tisztázni szeretné a közös halászati politikán (KHP) belül a Regionális Tanácsadó Testületeket (RAC-ok) létrehozó határozatra vonatkozó álláspontot, és a RAC-ok viszonyát az EHA kezeléséhez. A KHP 2002 decemberében elfogadott reformja rendelkezett a RAC-okról a kormányzás javítása érdekében KHP-n belül, és határozott arról, hogy a Tanács fog dönteni a RAC-ok felállításáról. A RAC-ok lehetőséget nyújtanak az érintettek számára, hogy szorosabban legyenek bevonva a KHP fejlesztésébe; |
| --- | --- |

1.10

tisztázni szeretné a közös halászati politikán (KHP) belül a Regionális Tanácsadó Testületeket (RAC-ok) létrehozó határozatra vonatkozó álláspontot, és a RAC-ok viszonyát az EHA kezeléséhez. A KHP 2002 decemberében elfogadott reformja rendelkezett a RAC-okról a kormányzás javítása érdekében KHP-n belül, és határozott arról, hogy a Tanács fog dönteni a RAC-ok felállításáról. A RAC-ok lehetőséget nyújtanak az érintettek számára, hogy szorosabban legyenek bevonva a KHP fejlesztésébe;

| 1.11 | javasolja, hogy tisztázzák azt, hogy a RAC-ok közvetlenül be lesznek-e vonva az EHA eljárásba. Mivel a RAC-októl azt várják, hogy az elkövetkező években növeljék az érintettek részvételét az Európai Unió halászati politikájának megfogalmazásában és végrehajtásában, e tekintetben több információra lesz szükség; |
| --- | --- |

1.11

javasolja, hogy tisztázzák azt, hogy a RAC-ok közvetlenül be lesznek-e vonva az EHA eljárásba. Mivel a RAC-októl azt várják, hogy az elkövetkező években növeljék az érintettek részvételét az Európai Unió halászati politikájának megfogalmazásában és végrehajtásában, e tekintetben több információra lesz szükség;

| 1.12 | támogatja, hogy nagyobb hangsúlyt kapjon a férfiak és nők egyenjogúsága, a fiatalok megnyerésére tett erőfeszítések, valamint a munkamódszerek és munkafeltételek javítása a halászati ágazatban; javasolja, hogy az Európai Bizottság készítsen egy sor esettanulmányt a különböző tagállamokból vett példákkal, amely feltétlenül hasznos lesz számára a meglevő tapasztalatok és a legjobb gyakorlat elterjesztésére; |
| --- | --- |

1.12

támogatja, hogy nagyobb hangsúlyt kapjon a férfiak és nők egyenjogúsága, a fiatalok megnyerésére tett erőfeszítések, valamint a munkamódszerek és munkafeltételek javítása a halászati ágazatban; javasolja, hogy az Európai Bizottság készítsen egy sor esettanulmányt a különböző tagállamokból vett példákkal, amely feltétlenül hasznos lesz számára a meglevő tapasztalatok és a legjobb gyakorlat elterjesztésére;

Az Európai Halászati Alap kezelését érintő megjegyzések

| 1.13 | úgy véli, hogy az új kivételek hozzáadása az N+2 szabály alkalmazásához fokozza a rugalmasságot, és segíti a régiókat, különösen az új tagállamok régióit, hogy időben és rendezett módon vegyék fel a strukturális alapokat; egyetért azzal a javaslattal, hogy évente egy támogatást megelőlegezzenek (78. cikk); javasolja, hogy mindenki számára az lenne a jó, ha a jelenlegi rendszer auditálását időben befejeznék ahhoz, hogy hasznos adatokkal és esettanulmányokkal segítsék a következő program megtervezését; |
| --- | --- |

1.13

úgy véli, hogy az új kivételek hozzáadása az N+2 szabály alkalmazásához fokozza a rugalmasságot, és segíti a régiókat, különösen az új tagállamok régióit, hogy időben és rendezett módon vegyék fel a strukturális alapokat; egyetért azzal a javaslattal, hogy évente egy támogatást megelőlegezzenek (78. cikk); javasolja, hogy mindenki számára az lenne a jó, ha a jelenlegi rendszer auditálását időben befejeznék ahhoz, hogy hasznos adatokkal és esettanulmányokkal segítsék a következő program megtervezését;

| 1.14 | úgy véli, hogy az ellenőrzést egyszerűsíteni kell, és a minimumra kell csökkenteni, de ahhoz még elegendő mértékűnek kell lennie, hogy kimutathassa, hogy a programokat szabályszerűen hajtották-e végre és a tevékenység hatékony-e. Emellett az audit követelményeit is egyszerűbbé és világosabbá kell tenni, és a Régiók Bizottsága ajánlja, hogy a javaslat tartsa meg a hivatalosan elismert szervezetek meghatározását a 3759/92 sz. rendelet értelmezése szerint; |
| --- | --- |

1.14

úgy véli, hogy az ellenőrzést egyszerűsíteni kell, és a minimumra kell csökkenteni, de ahhoz még elegendő mértékűnek kell lennie, hogy kimutathassa, hogy a programokat szabályszerűen hajtották-e végre és a tevékenység hatékony-e. Emellett az audit követelményeit is egyszerűbbé és világosabbá kell tenni, és a Régiók Bizottsága ajánlja, hogy a javaslat tartsa meg a hivatalosan elismert szervezetek meghatározását a 3759/92 sz. rendelet értelmezése szerint;

| 1.15 | ajánlja, hogy az alap adjon elsőbbséget azoknak a projekteknek, amelyek célja, hogy több pénz folyjon be a partra hozott hal egységnyi mennyisége után, pl. a minőségrendszereknek, amelyek javítják az ellátási lánc kapcsolatait, bővítik a piaci ismereteket, valamint elősegítik a hajózás és feldolgozás jobb megértését. Fedezni kell továbbá azokat a projekteket, amelyek a halászati ágazat infrastruktúrájának alternatív és további kihasználását célozzák, hogy az infrastruktúra ne álljon meg a hajók darabszámának csökkentésénél, ha létezhet még egy pótlólagos vevői/felhasználói bázis; |
| --- | --- |

1.15

ajánlja, hogy az alap adjon elsőbbséget azoknak a projekteknek, amelyek célja, hogy több pénz folyjon be a partra hozott hal egységnyi mennyisége után, pl. a minőségrendszereknek, amelyek javítják az ellátási lánc kapcsolatait, bővítik a piaci ismereteket, valamint elősegítik a hajózás és feldolgozás jobb megértését. Fedezni kell továbbá azokat a projekteket, amelyek a halászati ágazat infrastruktúrájának alternatív és további kihasználását célozzák, hogy az infrastruktúra ne álljon meg a hajók darabszámának csökkentésénél, ha létezhet még egy pótlólagos vevői/felhasználói bázis;

Az egyes cikkeket érintő megjegyzések

| 1.16 | örömmel üdvözli azokat az erőfeszítéseket, hogy világosabb keretet kapjon az EHA és általánosságban sokkal „stratégiaibb” megközelítése legyen a halászati politikának.A Régiók Bizottsága különösen üdvözli a „partnerségre” vonatkozó megközelítést (8. cikk), amelyet az Európai Bizottság, a tagállamok és az illetékes helyi és regionális hatóságok között kell létrehozni. Ez fogja biztosítani, hogy megfelelő, odaillő finanszírozással biztosítsák az EHA folyamatos pénzügyi támogatását a halászattól függő területek szerkezetátalakításához és gazdasági fejlesztéséhez; |
| --- | --- |

1.16

örömmel üdvözli azokat az erőfeszítéseket, hogy világosabb keretet kapjon az EHA és általánosságban sokkal „stratégiaibb” megközelítése legyen a halászati politikának.A Régiók Bizottsága különösen üdvözli a „partnerségre” vonatkozó megközelítést (8. cikk), amelyet az Európai Bizottság, a tagállamok és az illetékes helyi és regionális hatóságok között kell létrehozni. Ez fogja biztosítani, hogy megfelelő, odaillő finanszírozással biztosítsák az EHA folyamatos pénzügyi támogatását a halászattól függő területek szerkezetátalakításához és gazdasági fejlesztéséhez;

| 1.17 | kéri az Európai Bizottságot, hogy az kérje ki a Régiók Bizottsága véleményét a közösségi stratégiai irányelvek tartalmával kapcsolatban (14. cikk), mivel ez biztosítja az érintettekhez legközelebb lévő kormányzati szint részvételét; |
| --- | --- |

1.17

kéri az Európai Bizottságot, hogy az kérje ki a Régiók Bizottsága véleményét a közösségi stratégiai irányelvek tartalmával kapcsolatban (14. cikk), mivel ez biztosítja az érintettekhez legközelebb lévő kormányzati szint részvételét;

| 1.18 | ajánlja, hogy az egyes tagállamok stratégiai jelentései (17. cikk) térjenek ki a tagállamok partnereire és arra, hogy a tagállamok hogyan működtek együtt a partnereikkel; |
| --- | --- |

1.18

ajánlja, hogy az egyes tagállamok stratégiai jelentései (17. cikk) térjenek ki a tagállamok partnereire és arra, hogy a tagállamok hogyan működtek együtt a partnereikkel;

| 1.19 | felhívja az Európai Bizottságot, hogy tisztázza a halászati övezetek „gazdasági és társadalmi prosperitására” szánt támogatási körét a 4. tengely, a „fenntartható fejlődés” értelmében (42. cikk); |
| --- | --- |

1.19

felhívja az Európai Bizottságot, hogy tisztázza a halászati övezetek „gazdasági és társadalmi prosperitására” szánt támogatási körét a 4. tengely, a „fenntartható fejlődés” értelmében (42. cikk);

| 1.20 | javasolja, hogy tisztázzák és vizsgálják tovább a 42. cikk (3) bekezdésében említett területek kijelölését. Lehetséges, hogy ebben a környezetben a delegált irányítás ugyanazt kellene, hogy jelentse, mint az integrált Leader programban, ami által lehetővé válik, hogy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EAFRD) keretén belül a közösségi alapú kezdeményezésekkel egy bizonyos fokú összhangot lehessen teremteni, és belőlük tanulni lehessen; |
| --- | --- |

1.20

javasolja, hogy tisztázzák és vizsgálják tovább a 42. cikk (3) bekezdésében említett területek kijelölését. Lehetséges, hogy ebben a környezetben a delegált irányítás ugyanazt kellene, hogy jelentse, mint az integrált Leader programban, ami által lehetővé válik, hogy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EAFRD) keretén belül a közösségi alapú kezdeményezésekkel egy bizonyos fokú összhangot lehessen teremteni, és belőlük tanulni lehessen;

| 1.21 | kéri, hogy több gyakorlati információ legyen elérhető a 4. tengelyhez a 44. cikkben javasolt part menti akciócsoportokról (CAG-ok). Tisztázni kell, hogy hová szándékozzák elhelyezni a CAG-okat a kormányzás regionális és helyi szintű struktúrái között, valamint részleteket kell közölni méretükről és összetételükről, közigazgatási és pénzügyi lehetőségeikről. Azt is tisztázni kell, hogy a magánszektor felelősségét hogyan kívánják meghatározni a 44. cikk (2) bekezdésében; |
| --- | --- |

1.21

kéri, hogy több gyakorlati információ legyen elérhető a 4. tengelyhez a 44. cikkben javasolt part menti akciócsoportokról (CAG-ok). Tisztázni kell, hogy hová szándékozzák elhelyezni a CAG-okat a kormányzás regionális és helyi szintű struktúrái között, valamint részleteket kell közölni méretükről és összetételükről, közigazgatási és pénzügyi lehetőségeikről. Azt is tisztázni kell, hogy a magánszektor felelősségét hogyan kívánják meghatározni a 44. cikk (2) bekezdésében;

| 1.22 | kéri a 45. cikk c) pontjában említett partnerek pontos meghatározását; |
| --- | --- |

1.22

kéri a 45. cikk c) pontjában említett partnerek pontos meghatározását;

| 1.23 | javasolja, hogy az Európai Bizottság már ebben a korai stádiumban pontosabban határozza meg, hogy mit kell érteni a „vis major” fogalmán az EHA alkalmazásában, hogy ezáltal jobban meg lehessen érteni a 90. cikkben foglaltakat; javasolja, hogy az Európai Bizottság elsősorban az alábbi események okozta veszteségeket sorolja ide: politikai zavargások, ellenségeskedések, háborús fenyegetés, terrorista tevékenység, és ne vonja bele, ha a veszteség keletkezésének oka sztrájk, ipari viták, kikötők bezárása és időjárási viszonyok; |
| --- | --- |

1.23

javasolja, hogy az Európai Bizottság már ebben a korai stádiumban pontosabban határozza meg, hogy mit kell érteni a „vis major” fogalmán az EHA alkalmazásában, hogy ezáltal jobban meg lehessen érteni a 90. cikkben foglaltakat; javasolja, hogy az Európai Bizottság elsősorban az alábbi események okozta veszteségeket sorolja ide: politikai zavargások, ellenségeskedések, háborús fenyegetés, terrorista tevékenység, és ne vonja bele, ha a veszteség keletkezésének oka sztrájk, ipari viták, kikötők bezárása és időjárási viszonyok;

| 1.24 | úgy véli, hogy a 32. cikkben foglalt akvakultúra-problémáknak alkalmasabb helye lenne a 90. cikk szempontjai között. |
| --- | --- |

1.24

úgy véli, hogy a 32. cikkben foglalt akvakultúra-problémáknak alkalmasabb helye lenne a 90. cikk szempontjai között.

2.   A Régiók Bizottságának ajánlásai

1. ajánlás

(29). preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága általi módosítás |
| --- | --- |
| 29 | A közösségi flottát csökkenteni kell, hogy alkalmazkodjon a rendelkezésre álló és hozzáférhető erőforrásokhoz |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága általi módosítás

29

A közösségi flottát csökkenteni kell, hogy alkalmazkodjon a rendelkezésre álló és hozzáférhető erőforrásokhoz

| 29 | A közösségi flottáta halászati tevékenységét
  csökkenteni
  úgy kell megtervezni, hogy alkalmazkodjon a rendelkezésre álló és hozzáférhető erőforrásokhoz. |
| --- | --- |

29

A közösségi flottáta halászati tevékenységét
  csökkenteni
  úgy kell megtervezni, hogy alkalmazkodjon a rendelkezésre álló és hozzáférhető erőforrásokhoz.

Indokolás

A flotta csökkentése a halászati tevékenység a rendelkezésre álló erőforrásokhoz való hozzáigazításának egyik lehetséges módja. A halászati tevékenység kiigazítását szolgáló intézkedéseket azonban akkor kell meghozni, amikor a források állapota ezt megkívánja.

2. ajánlás

(33). preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága általi módosítás |
| --- | --- |
| 33 | Részletes szabályokat kell előírni az akvakultúra, valamint a halászati és akvakultúra-termékek feldolgozása és értékesítése számára nyújtott támogatásokra vonatkozóan, miközben biztosítani kell, hogy ezek az ágazatok fenntartsák gazdasági életképességüket; ebből a célból korlátozott számú támogatható kiemelt célkitűzést kell meghatározni, és a kis- és középvállalkozások strukturális megsegítésére kell koncentrálni; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága általi módosítás

33

Részletes szabályokat kell előírni az akvakultúra, valamint a halászati és akvakultúra-termékek feldolgozása és értékesítése számára nyújtott támogatásokra vonatkozóan, miközben biztosítani kell, hogy ezek az ágazatok fenntartsák gazdasági életképességüket; ebből a célból korlátozott számú támogatható kiemelt célkitűzést kell meghatározni, és a kis- és középvállalkozások strukturális megsegítésére kell koncentrálni;

| 33 | Részletes szabályokat kell előírni az akvakultúra, valamint a halászati és akvakultúra-termékek feldolgozása és értékesítése számára nyújtott támogatásokra vonatkozóan, miközben biztosítani kell, hogy ezek az ágazatok fenntartsák gazdasági életképességüket; ebből a célból korlátozott számú támogatható kiemelt célkitűzést kell meghatározni, és a kis- és középvállalkozások strukturális megsegítésére kell koncentrálni; |
| --- | --- |

33

Részletes szabályokat kell előírni az akvakultúra, valamint a halászati és akvakultúra-termékek feldolgozása és értékesítése számára nyújtott támogatásokra vonatkozóan, miközben biztosítani kell, hogy ezek az ágazatok fenntartsák gazdasági életképességüket; ebből a célból korlátozott számú támogatható kiemelt célkitűzést kell meghatározni, és a kis- és középvállalkozások strukturális megsegítésére kell koncentrálni;

Indokolás

A középvállalkozásokat nem szabad kizárni az akvakultúra, illetve a halászati termékek feldolgozása és értékesítése számára nyújtott támogatásokból. Sok ilyen vállalkozás, különösen a konzervipar területén középvállalkozásnak minősül, mivel sok embert foglalkoztatnak, termelési szintjük azonban jóval a középvállalkozásoké alatt marad. Emellett ez a szektorban elkerülhetetlenül végbemenő koncentrációs folyamattal sem egyeztethető össze. [Bár a magyar változatot a módosítás látszólag nem érinti, az eredeti szövegben csak mikro- és kisvállalkozásokról volt szó.]

3. ajánlás

4. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága általi módosítás |
| --- | --- |
| (e) | a fenntartható fejlődés és az életminőség javításának ösztönzése a halászati és akvakultúra tevékenységek által érintett tengeri, tavi és part menti övezeteken; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága általi módosítás

(e)

a fenntartható fejlődés és az életminőség javításának ösztönzése a halászati és akvakultúra tevékenységek által érintett tengeri, tavi és part menti övezeteken;

| (e) | a fenntartható fejlődés és az életminőség javításának ösztönzése a halászati és akvakultúra tevékenységek által érintett tengeri, tavi és part menti övezeteken, különösen a perifériákon elhelyezkedő tengerparti régiókban; |
| --- | --- |

(e)

a fenntartható fejlődés és az életminőség javításának ösztönzése a halászati és akvakultúra tevékenységek által érintett tengeri, tavi és part menti övezeteken, különösen a perifériákon elhelyezkedő tengerparti régiókban;

Indokolás

Az elsőbbséget élvező területek tisztázása.

4. ajánlás

6. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága általi módosítás |
| --- | --- |
| Kiegészítő jelleg, következetesség és megfelelés






  1. | Az Alap olyan segítséget nyújt, amely nemzeti, regionális és helyi intézkedéseket egészít ki, integrálva ezeket a Közösség prioritásaiba. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága általi módosítás

Kiegészítő jelleg, következetesség és megfelelés

1.

Az Alap olyan segítséget nyújt, amely nemzeti, regionális és helyi intézkedéseket egészít ki, integrálva ezeket a Közösség prioritásaiba.

| 2. | A Bizottság és a tagállamok biztosítják, hogy az Alapból nyújtott segítség összhangban legyen a Közösség tevékenységeivel, politikáival és prioritásaival. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság és a tagállamok biztosítják, hogy az Alapból nyújtott segítség összhangban legyen a Közösség tevékenységeivel, politikáival és prioritásaival.

| 3. | A tagállamok biztosítják, hogy az Alap által finanszírozott műveletek megfeleljenek a Szerződés és az ennek alapján elfogadott jogszabályok rendelkezéseinek, valamint a közösségi politikáknak és tevékenységeknek, különös tekintettel a versenyszabályokra és a nyilvános szerződések odaítélésére, valamint a környezet védelmére és fejlesztésére. |
| --- | --- |

3.

A tagállamok biztosítják, hogy az Alap által finanszírozott műveletek megfeleljenek a Szerződés és az ennek alapján elfogadott jogszabályok rendelkezéseinek, valamint a közösségi politikáknak és tevékenységeknek, különös tekintettel a versenyszabályokra és a nyilvános szerződések odaítélésére, valamint a környezet védelmére és fejlesztésére.

| 4. | Az Alap által finanszírozott műveletek nem járulnak hozzá közvetlenül vagy közvetve a halászati erőkifejtés növeléséhez. |
| --- | --- |

4.

Az Alap által finanszírozott műveletek nem járulnak hozzá közvetlenül vagy közvetve a halászati erőkifejtés növeléséhez.

| 5. | A 2371/2002/EK rendelet 16. cikkének rendelkezéseit alkalmazni kell. |
| --- | --- |

5.

A 2371/2002/EK rendelet 16. cikkének rendelkezéseit alkalmazni kell.

Kiegészítő jelleg, következetesség és megfelelés

| 1. | Az Alap olyan segítséget nyújt, amely nemzeti, regionális és helyi intézkedéseket egészít ki, integrálva ezeket a Közösség prioritásaiba. |
| --- | --- |

1.

Az Alap olyan segítséget nyújt, amely nemzeti, regionális és helyi intézkedéseket egészít ki, integrálva ezeket a Közösség prioritásaiba.

| 2. | A Bizottság és a tagállamok biztosítják, hogy az Alapból nyújtott segítség összhangban legyen a Közösség tevékenységeivel, politikáival és prioritásaival. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság és a tagállamok biztosítják, hogy az Alapból nyújtott segítség összhangban legyen a Közösség tevékenységeivel, politikáival és prioritásaival.

| 3. | A tagállamok biztosítják, hogy az Alap által finanszírozott műveletek megfeleljenek a Szerződés és az ennek alapján elfogadott jogszabályok rendelkezéseinek, valamint a közösségi politikáknak és tevékenységeknek, különös tekintettel a versenyszabályokra és a nyilvános szerződések odaítélésére, valamint a környezet védelmére és fejlesztésére. |
| --- | --- |

3.

A tagállamok biztosítják, hogy az Alap által finanszírozott műveletek megfeleljenek a Szerződés és az ennek alapján elfogadott jogszabályok rendelkezéseinek, valamint a közösségi politikáknak és tevékenységeknek, különös tekintettel a versenyszabályokra és a nyilvános szerződések odaítélésére, valamint a környezet védelmére és fejlesztésére.

| 4. | Az Alap által finanszírozott műveletek nem járulhatnak hozzá közvetlenül vagy közvetve a halászati erőkifejtés növeléséhez olyan területeken, amelyeken nyilvánvalóan fennáll a túlhalászás veszélye. Az Alapból származó eszközök szintén nem használhatók fel a halászati tevékenység növelésére olyan fajták esetében, amelyek számára kvótákat állapítottak meg vagy egyéb szabályozásokat dolgoztak ki, vagy amelyeknek állománya egy biológiailag biztosított kereten kívül található. Megengedhető viszont halászati intézkedések finanszírozása olyan fajták esetében, amelyeknek halászata jelenleg nem jelentős. |
| --- | --- |

4.

Az Alap által finanszírozott műveletek nem járulhatnak hozzá közvetlenül vagy közvetve a halászati erőkifejtés növeléséhez olyan területeken, amelyeken nyilvánvalóan fennáll a túlhalászás veszélye. Az Alapból származó eszközök szintén nem használhatók fel a halászati tevékenység növelésére olyan fajták esetében, amelyek számára kvótákat állapítottak meg vagy egyéb szabályozásokat dolgoztak ki, vagy amelyeknek állománya egy biológiailag biztosított kereten kívül található. Megengedhető viszont halászati intézkedések finanszírozása olyan fajták esetében, amelyeknek halászata jelenleg nem jelentős.

| 5. | 5 A 2002. december 20-i 2371/2002/EK rendelet 16. cikkének rendelkezéseit alkalmazni kell. |
| --- | --- |

5.

5 A 2002. december 20-i 2371/2002/EK rendelet 16. cikkének rendelkezéseit alkalmazni kell.

Indokolás

A pontosítás nélkül fennáll annak veszélye, hogy ez a cikk a halászati kapacitás növelésének általános tilalmaként értelmezhető.

5. ajánlás

9. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága általi módosítás |
| --- | --- |
| 1. | Az operatív programok végrehajtása a tagállamok hatásköre. Ezt a hatáskört a rendelet által előírt irányítási és ellenőrzési követelményeknek megfelelően kell gyakorolni a megfelelő területi szinten. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága általi módosítás

1.

Az operatív programok végrehajtása a tagállamok hatásköre. Ezt a hatáskört a rendelet által előírt irányítási és ellenőrzési követelményeknek megfelelően kell gyakorolni a megfelelő területi szinten.

| 1. | Az operatív programok végrehajtása a tagállamok hatásköre kijelölt partnerekkel való együttműködésben. Ezt a hatáskört a rendelet által előírt irányítási és ellenőrzési követelményeknek megfelelően kell gyakorolni a megfelelő területi szinten. |
| --- | --- |

1.

Az operatív programok végrehajtása a tagállamok hatásköre kijelölt partnerekkel való együttműködésben. Ezt a hatáskört a rendelet által előírt irányítási és ellenőrzési követelményeknek megfelelően kell gyakorolni a megfelelő területi szinten.

Indokolás

Ennek jobb partnerségi kapcsolatot kell eredményeznie.

6. ajánlás

10. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága általi módosítás |
| --- | --- |
| 1. | Az Alap számára rendelkezésre bocsátott közösségi költségvetést a tagállamok és a Bizottság közötti megosztott irányítás keretében kell végrehajtani az 1605/2002/EK tanácsi rendelet 53. cikkének megfelelően. A 45. cikk (1) bekezdésében hivatkozott technikai segítségnyújtás költségvetését azonban a Bizottság hajtja végre, közvetlen irányítás keretében. A tagállamok és a Bizottság biztosítják a Szerződés 274. cikkével összhangban a hatékony és eredményes pénzügyi gazdálkodás alapelveit. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága általi módosítás

1.

Az Alap számára rendelkezésre bocsátott közösségi költségvetést a tagállamok és a Bizottság közötti megosztott irányítás keretében kell végrehajtani az 1605/2002/EK tanácsi rendelet 53. cikkének megfelelően. A 45. cikk (1) bekezdésében hivatkozott technikai segítségnyújtás költségvetését azonban a Bizottság hajtja végre, közvetlen irányítás keretében. A tagállamok és a Bizottság biztosítják a Szerződés 274. cikkével összhangban a hatékony és eredményes pénzügyi gazdálkodás alapelveit.

| 1. | Az Alap számára rendelkezésre bocsátott közösségi költségvetést a régiók, a tagállamok és a Bizottság közötti megosztott irányítás keretében kell végrehajtani az 1605/2002/EK tanácsi rendelet 53. cikkének megfelelően. A 45. cikk (1) bekezdésében hivatkozott technikai segítségnyújtás költségvetését azonban a Bizottság hajtja végre, közvetlen irányítás keretében. A tagállamok és a Bizottság biztosítják a Szerződés 274. cikkével összhangban a hatékony és eredményes pénzügyi gazdálkodás alapelveit. |
| --- | --- |

1.

Az Alap számára rendelkezésre bocsátott közösségi költségvetést a régiók, a tagállamok és a Bizottság közötti megosztott irányítás keretében kell végrehajtani az 1605/2002/EK tanácsi rendelet 53. cikkének megfelelően. A 45. cikk (1) bekezdésében hivatkozott technikai segítségnyújtás költségvetését azonban a Bizottság hajtja végre, közvetlen irányítás keretében. A tagállamok és a Bizottság biztosítják a Szerződés 274. cikkével összhangban a hatékony és eredményes pénzügyi gazdálkodás alapelveit.

Indokolás

A régiók szerepét egyértelműen kell meghatározni az Európai Halászati Alap minden olyan területén, amelynek hatása van a helyi vagy regionális szintre. E célból a régiókat az Európai Bizottság által támogatott „megosztott igazgatás” szemléletmódba kell besorolni, annak biztosítására, hogy jelen legyenek az Európai Halászati Alap (EHA) adminisztrációjában és végrehajtásában.

7. ajánlás

18. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága általi módosítás |
| --- | --- |
| 2. | A segítségnyújtás csak operatív programok formájában történhet. A tagállamoknak nemzeti szinten kell létrehozniuk operatív programjukat, szoros együttműködésben a halászati ágazatban érdekelt regionális, helyi, gazdasági és társadalmi partnerekkel, valamint minden egyéb megfelelő szervezettel, intézményi szerkezetüknek megfelelően. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága általi módosítás

2.

A segítségnyújtás csak operatív programok formájában történhet. A tagállamoknak nemzeti szinten kell létrehozniuk operatív programjukat, szoros együttműködésben a halászati ágazatban érdekelt regionális, helyi, gazdasági és társadalmi partnerekkel, valamint minden egyéb megfelelő szervezettel, intézményi szerkezetüknek megfelelően.

| 2. | A segítségnyújtás csak operatív programok formájában történhet. A tagállamoknak a helyi és regionális közigazgatási szervekkel, valamint a gazdasági és szociális partnerekkel együttműködve nemzeti szinten kell létrehozniuk operatív programjukat, szoros együttműködésben a halászati ágazatban érdekelt regionális, helyi, gazdasági és társadalmi partnerekkel, valamint minden egyéb megfelelő szervezettel, intézményi szerkezetüknek megfelelően. |
| --- | --- |

2.

A segítségnyújtás csak operatív programok formájában történhet. A tagállamoknak a helyi és regionális közigazgatási szervekkel, valamint a gazdasági és szociális partnerekkel együttműködve nemzeti szinten kell létrehozniuk operatív programjukat, szoros együttműködésben a halászati ágazatban érdekelt regionális, helyi, gazdasági és társadalmi partnerekkel, valamint minden egyéb megfelelő szervezettel, intézményi szerkezetüknek megfelelően.

Indokolás

Ennek jobb partnerségi kapcsolatot kell eredményeznie.

8. ajánlás

19. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága általi módosítás |
| --- | --- |
| (c) | a közös halászati politika végrehajtását szolgáló adminisztratív struktúrák javítását és modernizálását, valamint az Alap irányítására és ellenőrzésére szolgáló adminisztratív kapacitás erősítését szolgáló tevékenységeket; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága általi módosítás

(c)

a közös halászati politika végrehajtását szolgáló adminisztratív struktúrák javítását és modernizálását, valamint az Alap irányítására és ellenőrzésére szolgáló adminisztratív kapacitás erősítését szolgáló tevékenységeket;

| (c) | a közös halászati politika végrehajtását szolgáló adminisztratív struktúrák javítását és modernizálását, valamint az Alap irányítására és ellenőrzésére szolgáló adminisztratív kapacitás erősítését szolgáló tevékenységeket, beleértve az Irányító Hatóság néhány funkciójának átruházását az alrégiókra, a működés egyszerűsítése érdekében; |
| --- | --- |

(c)

a közös halászati politika végrehajtását szolgáló adminisztratív struktúrák javítását és modernizálását, valamint az Alap irányítására és ellenőrzésére szolgáló adminisztratív kapacitás erősítését szolgáló tevékenységeket, beleértve az Irányító Hatóság néhány funkciójának átruházását az alrégiókra, a működés egyszerűsítése érdekében;

Indokolás

A javasolt Irányító Hatóságot vagy annak részbeni működését nemzeti szintre kell delegálni. Mind a PESCA alap (1996–2000), mind pedig a jelenlegi 1-es célkitűzés programjainak (2000–2006) tapasztalata azt mutatja, hogy a program leghatékonyabb, legkorszerűbb és legegyszerűbb működéséhez helyben történő irányításra van szükség. A rendeletnek ezért lehetővé kell tennie, hogy az Irányító Hatóság néhány funkcióját a tagállamok átruházhassák a helyi partnerségi kapcsolatokra.

9. ajánlás

23. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága általi módosítás |
| --- | --- |
| Alkalmazási kör
  Az Alap hozzájárul a következők finanszírozásához:






  (a) | támogatás a halászati erőkifejtés kiigazítására irányuló nemzeti tervek által érintett hajótulajdonosok és legénység számára, ahol ezek az alábbiak részét képezik:






  — | helyreállítási tervek a 2371/2002/EK rendelet 5. cikke szerint; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága általi módosítás

Alkalmazási kör

Az Alap hozzájárul a következők finanszírozásához:

(a)

támogatás a halászati erőkifejtés kiigazítására irányuló nemzeti tervek által érintett hajótulajdonosok és legénység számára, ahol ezek az alábbiak részét képezik:

—

helyreállítási tervek a 2371/2002/EK rendelet 5. cikke szerint;

| — | szükségintézkedések a 2371/2002/EK rendelet 7. és 8. cikke szerint; |
| --- | --- |

—

szükségintézkedések a 2371/2002/EK rendelet 7. és 8. cikke szerint;

| — | nemzeti erőkifejtés kiigazítási tervek a Közösség és harmadik országok közötti halászati megállapodások meg nem újítását, vagy a halászati lehetőségek nemzetközi szerződések vagy egyéb szerződések miatti alapvető visszaesését követően; |
| --- | --- |

—

nemzeti erőkifejtés kiigazítási tervek a Közösség és harmadik országok közötti halászati megállapodások meg nem újítását, vagy a halászati lehetőségek nemzetközi szerződések vagy egyéb szerződések miatti alapvető visszaesését követően;

| — | gazdálkodási tervek a 2371/2002/EK rendelet 6. cikke szerint; |
| --- | --- |

—

gazdálkodási tervek a 2371/2002/EK rendelet 6. cikke szerint;

| — | a flottából való, legfeljebb kétéves időtartamra történő kilépésre irányuló nemzeti tervek a közösségi halászflotta kapacitásának módosítására vonatkozó 2371/2002/EK rendelet 11-16. cikkében előírt kötelezettségek részeként. |
| --- | --- |

—

a flottából való, legfeljebb kétéves időtartamra történő kilépésre irányuló nemzeti tervek a közösségi halászflotta kapacitásának módosítására vonatkozó 2371/2002/EK rendelet 11-16. cikkében előírt kötelezettségek részeként.

Alkalmazási kör

Az Alap hozzájárul a következők finanszírozásához:

| (a) | támogatás a halászati erőkifejtés kiigazítására irányuló nemzeti tervek által érintett hajótulajdonosok és legénység számára, ahol ezek az alábbiak részét képezik:






  — | helyreállítási tervek a 2371/2002/EK rendelet 5. cikke szerint; |
| --- | --- | --- |

(a)

támogatás a halászati erőkifejtés kiigazítására irányuló nemzeti tervek által érintett hajótulajdonosok és legénység számára, ahol ezek az alábbiak részét képezik:

—

helyreállítási tervek a 2371/2002/EK rendelet 5. cikke szerint;

| — | szükségintézkedések a 2371/2002/EK rendelet 7. és 8. cikke szerint; |
| --- | --- |

—

szükségintézkedések a 2371/2002/EK rendelet 7. és 8. cikke szerint;

| — | nemzeti erőkifejtés kiigazítási tervek a Közösség és harmadik országok közötti halászati megállapodások meg nem újítását, vagy a halászati lehetőségek nemzetközi szerződések vagy egyéb szerződések miatti alapvető visszaesését követően; |
| --- | --- |

—

nemzeti erőkifejtés kiigazítási tervek a Közösség és harmadik országok közötti halászati megállapodások meg nem újítását, vagy a halászati lehetőségek nemzetközi szerződések vagy egyéb szerződések miatti alapvető visszaesését követően;

| — | gazdálkodási tervek a 2371/2002/EK rendelet 6. cikke szerint; |
| --- | --- |

—

gazdálkodási tervek a 2371/2002/EK rendelet 6. cikke szerint;

| — | a flottából való, legfeljebb kétéves időtartamra történő kilépésre irányuló nemzeti tervek a közösségi halászflotta kapacitásának módosítására vonatkozó 2371/2002/EK rendelet 11-16. cikkében előírt kötelezettségek részeként. |
| --- | --- |

—

a flottából való, legfeljebb kétéves időtartamra történő kilépésre irányuló nemzeti tervek a közösségi halászflotta kapacitásának módosítására vonatkozó 2371/2002/EK rendelet 11-16. cikkében előírt kötelezettségek részeként.

Indokolás

A halászati erőfeszítések kiigazítására irányuló terveknek legalább annyi ideig érvényesnek kell lenniük, mint azoknak a programoknak, amelyeken belül megvalósulnak.

10. ajánlás

24. cikk (6) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága általi módosítás |
| --- | --- |
| 6. | A nemzeti halászati erőkifejtés kiigazítására irányuló tervek időtartama a 23. cikk (a) pontja értelmében nem lépheti túl a két évet.
  A 23. cikk (a) pontjának első, második és negyedik francia bekezdésében említett esetekben a nemzeti terveket a tagállamok a Tanács vagy a Bizottság határozatának dátumát követő két hónapon belül fogadják el.
  A 23. cikk (a) pontjának harmadik francia bekezdésében említett esetekben a tagállamok a hajókra és az érintett halászokra vonatkozó szerkezetátalakítási terveket a Bizottságtól kapott értesítést követő két hónapon belül fogadják el. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága általi módosítás

6.

A nemzeti halászati erőkifejtés kiigazítására irányuló tervek időtartama a 23. cikk (a) pontja értelmében nem lépheti túl a két évet.

A 23. cikk (a) pontjának első, második és negyedik francia bekezdésében említett esetekben a nemzeti terveket a tagállamok a Tanács vagy a Bizottság határozatának dátumát követő két hónapon belül fogadják el.

A 23. cikk (a) pontjának harmadik francia bekezdésében említett esetekben a tagállamok a hajókra és az érintett halászokra vonatkozó szerkezetátalakítási terveket a Bizottságtól kapott értesítést követő két hónapon belül fogadják el.

| 6. | A nemzeti halászati erőkifejtés kiigazítására irányuló tervek időtartama a 23. cikk (a) pontja értelmében nem lépheti túl a két évet.
  A 23. cikk (a) pontjának első, második és negyedik francia bekezdésében említett esetekben a nemzeti terveket a tagállamok a Tanács vagy a Bizottság határozatának dátumát követő két hónapon belül fogadják el.
  A 23. cikk (a) pontjának harmadik francia bekezdésében említett esetekben a tagállamok a hajókra és az érintett halászokra vonatkozó szerkezetátalakítási terveket a Bizottságtól kapott értesítést követő két
  négy hónapon belül fogadják el. |
| --- | --- |

6.

A 23. cikk (a) pontjának első, második és negyedik francia bekezdésében említett esetekben a nemzeti terveket a tagállamok a Tanács vagy a Bizottság határozatának dátumát követő két hónapon belül fogadják el.

A 23. cikk (a) pontjának harmadik francia bekezdésében említett esetekben a tagállamok a hajókra és az érintett halászokra vonatkozó szerkezetátalakítási terveket a Bizottságtól kapott értesítést követő két
  négy hónapon belül fogadják el.

Indokolás

Egy 2007–13-ig tartó programozási időszakra nézve nem megalapozott a flotta kiigazítási terveinek csupán két évre történő korlátozása. Ami a második módosítást illeti, két hónap rövid idő, ezért a határidőt legalább négy hónapra ki kellene terjeszteni.

11. ajánlás

25. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága általi módosítás |
| --- | --- |
| Támogatás végleges megszüntetés esetén






  1. | Az Alap hozzájárul a hajók halászati tevékenysége végleges megszüntetésének finanszírozásához, amennyiben ez a 23. cikk (a) pontjában hivatkozott halászati erőkifejtés kiigazítás részét képezi. Egy hajó halászati tevékenységének végleges megszüntetése csak a hajó leselejtezésével vagy nem nyereségorientált célokra való alkalmazásával érhető el.
  A hajók tulajdonosainak a végleges megszüntetésért fizetett támogatás a hajó halászati kapacitására, és ahol érvényes, az ehhez kapcsolódó halászati jogra érvényes. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága általi módosítás

Támogatás végleges megszüntetés esetén

1.

Az Alap hozzájárul a hajók halászati tevékenysége végleges megszüntetésének finanszírozásához, amennyiben ez a 23. cikk (a) pontjában hivatkozott halászati erőkifejtés kiigazítás részét képezi. Egy hajó halászati tevékenységének végleges megszüntetése csak a hajó leselejtezésével vagy nem nyereségorientált célokra való alkalmazásával érhető el.

A hajók tulajdonosainak a végleges megszüntetésért fizetett támogatás a hajó halászati kapacitására, és ahol érvényes, az ehhez kapcsolódó halászati jogra érvényes.

Támogatás végleges megszüntetés esetén

| 1 | Az Alap hozzájárul a hajók halászati tevékenysége végleges megszüntetésének finanszírozásához, amennyiben ez a 23. cikk (a) pontjában hivatkozott halászati erőkifejtés kiigazítás részét képezi. Egy hajó halászati tevékenységének végleges megszüntetése csak a hajó leselejtezésével vagy nem nyereségorientált célokra való alkalmazásával érhető el.
  A hajók tulajdonosainak a végleges megszüntetésért fizetett támogatás a hajó halászati kapacitására, és ahol érvényes, az ehhez kapcsolódó halászati jogra érvényes. |
| --- | --- |

1

Az Alap hozzájárul a hajók halászati tevékenysége végleges megszüntetésének finanszírozásához, amennyiben ez a 23. cikk (a) pontjában hivatkozott halászati erőkifejtés kiigazítás részét képezi. Egy hajó halászati tevékenységének végleges megszüntetése csak a hajó leselejtezésével vagy nem nyereségorientált célokra való alkalmazásával érhető el.

A hajók tulajdonosainak a végleges megszüntetésért fizetett támogatás a hajó halászati kapacitására, és ahol érvényes, az ehhez kapcsolódó halászati jogra érvényes.

Indokolás

A flotta tevékenységének végleges megszüntetésére irányuló támogatások célja a halászati erőkifejtés csökkentése. Ez a szóban forgó hajó kiiktatásával érhető el, nem pedig a halászati jog elvételével. A NEAFC-flotta hajói esetében egy halászati egység megszüntetése azt feltételezné, hogy megszűnik az a jelenleg érvényes jogi lehetőség, hogy az ugyanazon flotta más hajói „felhalmozzák” a halászati jogot, azért hogy jobban ki tudják használni az egyéni kvótaelosztási rendszert.

12. ajánlás

26. cikk (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága általi módosítás |
| --- | --- |
| Támogatás ideiglenes szüneteltetésre






  1. | A 23. cikk (a) pontja első, második és negyedik francia bekezdésében hivatkozott halászati erőkifejtés kiigazítási tervek vonatkozásában az Alap hozzájárulhat halászok és halászhajó tulajdonosok halászati tevékenységének legfeljebb egyéves időtartamú ideiglenes szüneteltetéséhez, amelyet egy évre meg lehet hosszabbítani.
  Ezeket az ideiglenes szüneteltetési intézkedéseket halászati erőkifejtés kiigazítási terv egészíti ki, amely két éven belül biztosítja a kapacitás csökkenését legalább olyan mértékben, amennyire a halászati erőkifejtés az ideiglenes szüneteltetés eredményeként csökkent. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága általi módosítás

Támogatás ideiglenes szüneteltetésre

1.

A 23. cikk (a) pontja első, második és negyedik francia bekezdésében hivatkozott halászati erőkifejtés kiigazítási tervek vonatkozásában az Alap hozzájárulhat halászok és halászhajó tulajdonosok halászati tevékenységének legfeljebb egyéves időtartamú ideiglenes szüneteltetéséhez, amelyet egy évre meg lehet hosszabbítani.

Ezeket az ideiglenes szüneteltetési intézkedéseket halászati erőkifejtés kiigazítási terv egészíti ki, amely két éven belül biztosítja a kapacitás csökkenését legalább olyan mértékben, amennyire a halászati erőkifejtés az ideiglenes szüneteltetés eredményeként csökkent.

Támogatás ideiglenes szüneteltetésre

| 1. | A 23. cikk (a) pontja első, második és negyedik francia bekezdésében hivatkozott halászati erőkifejtés kiigazítási tervek vonatkozásában az Alap hozzájárulhat halászok és halászhajó tulajdonosok halászati tevékenységének legfeljebb egyéves időtartamú ideiglenes szüneteltetéséhez, amelyet egy évre meg lehet hosszabbítani.

  Ezeket az ideiglenes szüneteltetési intézkedéseket halászati erőkifejtés kiigazítási terv egészíti ki, amely két éven belül biztosítja a kapacitás csökkenését legalább olyan mértékben, amennyire a halászati erőkifejtés az ideiglenes szüneteltetés eredményeként csökkent. |
| --- | --- |

1.

A 23. cikk (a) pontja első, második és negyedik francia bekezdésében hivatkozott halászati erőkifejtés kiigazítási tervek vonatkozásában az Alap hozzájárulhat halászok és halászhajó tulajdonosok halászati tevékenységének legfeljebb egyéves időtartamú ideiglenes szüneteltetéséhez, amelyet egy évre meg lehet hosszabbítani.

Ezeket az ideiglenes szüneteltetési intézkedéseket halászati erőkifejtés kiigazítási terv egészíti ki, amely két éven belül biztosítja a kapacitás csökkenését legalább olyan mértékben, amennyire a halászati erőkifejtés az ideiglenes szüneteltetés eredményeként csökkent.

Indokolás

Az ideiglenes szüneteltetési intézkedéseknek tartós pozitív hatása kell, hogy legyen, ezért halászati erőkifejtés kiigazítási terv részét kell, hogy képezzék. Túlzás azonban azt a feltételt szabni, hogy az ideiglenes szüneteltetésből eredő alacsonyabb erőkifejtéssel egyenértékűen csökkentsék a flottát is. Ennek meghatározását a kiigazítási tervekre kell hagyni.

13. ajánlás

27. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága általi módosítás |
| --- | --- |
| Halászhajók fedélzeti beruházásai és szelektivitás






  1. | Az Alap az alábbi berendezések finanszírozásához járulhat hozzá:






  (a) | a 2371/2002/EK rendelet 11. cikkének (5) bekezdése szerintiek; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága általi módosítás

Halászhajók fedélzeti beruházásai és szelektivitás

1.

Az Alap az alábbi berendezések finanszírozásához járulhat hozzá:

(a)

a 2371/2002/EK rendelet 11. cikkének (5) bekezdése szerintiek;

| (b) | amelyek lehetővé teszik, hogy fedélzeten tartsák az olyan fogásokat, amelyek kirakodása már nem engedélyezett; |
| --- | --- |

(b)

amelyek lehetővé teszik, hogy fedélzeten tartsák az olyan fogásokat, amelyek kirakodása már nem engedélyezett;

| (c) | amely új technikai intézkedések előkészítésére vagy kipróbálására irányuló kísérleti projektek része, a Tanács vagy a Bizottság által meghatározandó korlátozott időtartamra; |
| --- | --- |

(c)

amely új technikai intézkedések előkészítésére vagy kipróbálására irányuló kísérleti projektek része, a Tanács vagy a Bizottság által meghatározandó korlátozott időtartamra;

| (d) | amelyek csökkentik a halászatnak az élőhelyekre és a tengerfenékre, valamint a nem kereskedelmi fajokra gyakorolt hatását, kivéve a halászati eszközöket. |
| --- | --- |

(d)

amelyek csökkentik a halászatnak az élőhelyekre és a tengerfenékre, valamint a nem kereskedelmi fajokra gyakorolt hatását, kivéve a halászati eszközöket.

| 2. | Az Alap hozzájárulhat halászfelszerelések szelektivitására irányuló beruházások finanszírozásához, feltéve, hogy az érintett hajó részt vesz a 23. cikk (a) pontja első francia bekezdésében hivatkozott helyreállítási tervben, megváltoztatja halászati módszerét és felhagy az érintett halászattal, hogy olyan egyéb halászatot folytasson, ahol az erőforrások lehetővé teszik a halászatot, valamint hogy a beruházás a halászeszközöknek csak az első cseréjére vonatkozik. |
| --- | --- |

2.

Az Alap hozzájárulhat halászfelszerelések szelektivitására irányuló beruházások finanszírozásához, feltéve, hogy az érintett hajó részt vesz a 23. cikk (a) pontja első francia bekezdésében hivatkozott helyreállítási tervben, megváltoztatja halászati módszerét és felhagy az érintett halászattal, hogy olyan egyéb halászatot folytasson, ahol az erőforrások lehetővé teszik a halászatot, valamint hogy a beruházás a halászeszközöknek csak az első cseréjére vonatkozik.

| 3. | A (2) bekezdésben leírt eseteken túlmenően az Alap hozzájárulhat a halászeszközök első cseréjének finanszírozásához, amennyiben az új halászeszköz szelektívebb, és megfelel olyan elismert környezetvédelmi kritériumoknak és gyakorlatoknak, amelyek túlmennek a jelenlegi jogszabályi kötelezettségeken. |
| --- | --- |

3.

A (2) bekezdésben leírt eseteken túlmenően az Alap hozzájárulhat a halászeszközök első cseréjének finanszírozásához, amennyiben az új halászeszköz szelektívebb, és megfelel olyan elismert környezetvédelmi kritériumoknak és gyakorlatoknak, amelyek túlmennek a jelenlegi jogszabályi kötelezettségeken.

Halászhajók fedélzeti beruházásai és szelektivitás

| 1. | Az Alap az alábbi berendezések finanszírozásához járulhat hozzá:






  (a) | a 2371/2002/EK rendelet 11. cikkének (5) bekezdése szerintiek; |
| --- | --- | --- |

1.

Az Alap az alábbi berendezések finanszírozásához járulhat hozzá:

(a)

a 2371/2002/EK rendelet 11. cikkének (5) bekezdése szerintiek;

| (b) | amelyek lehetővé teszik, hogy fedélzeten tartsák az olyan fogásokat, amelyek kirakodása már nem engedélyezett; |
| --- | --- |

(b)

amelyek lehetővé teszik, hogy fedélzeten tartsák az olyan fogásokat, amelyek kirakodása már nem engedélyezett;

| (c) | amely új technikai intézkedések előkészítésére vagy kipróbálására irányuló kísérleti projektek része, a Tanács vagy a Bizottság által meghatározandó korlátozott időtartamra; |
| --- | --- |

(c)

amely új technikai intézkedések előkészítésére vagy kipróbálására irányuló kísérleti projektek része, a Tanács vagy a Bizottság által meghatározandó korlátozott időtartamra;

| (d) | amelyek csökkentik a halászatnak az élőhelyekre és a tengerfenékre, valamint a nem kereskedelmi fajokra gyakorolt hatását, kivéve a halászati eszközöket. |
| --- | --- |

(d)

amelyek csökkentik a halászatnak az élőhelyekre és a tengerfenékre, valamint a nem kereskedelmi fajokra gyakorolt hatását, kivéve a halászati eszközöket.

| (e) | amely összefügg a szelektívebb vagy kisebb hatású halászati technikákkal – elkerülve a nem kívánatos járulékos halfogást – a kifogott és fedélzeten tárolt hal minőségének és biztonságának növelésével, a munka- és a biztonsági feltételek javításával. |
| --- | --- |

(e)

amely összefügg a szelektívebb vagy kisebb hatású halászati technikákkal – elkerülve a nem kívánatos járulékos halfogást – a kifogott és fedélzeten tárolt hal minőségének és biztonságának növelésével, a munka- és a biztonsági feltételek javításával.

| 2. | Az Alap hozzájárulhat halászfelszerelések szelektivitására irányuló beruházások finanszírozásához, feltéve, hogy az érintett hajó részt vesz a 23. cikk (a) pontja első francia bekezdésében hivatkozott helyreállítási tervben, megváltoztatja halászati módszerét és felhagy az érintett halászattal, hogy olyan egyéb halászatot folytasson, ahol az erőforrások lehetővé teszik a halászatot, valamint hogy a beruházás a halászeszközöknek csak az első cseréjére vonatkozik. |
| --- | --- |

2.

Az Alap hozzájárulhat halászfelszerelések szelektivitására irányuló beruházások finanszírozásához, feltéve, hogy az érintett hajó részt vesz a 23. cikk (a) pontja első francia bekezdésében hivatkozott helyreállítási tervben, megváltoztatja halászati módszerét és felhagy az érintett halászattal, hogy olyan egyéb halászatot folytasson, ahol az erőforrások lehetővé teszik a halászatot, valamint hogy a beruházás a halászeszközöknek csak az első cseréjére vonatkozik.

| 3. | A (2) bekezdésben leírt eseteken túlmenően az Alap hozzájárulhat a halászeszközök első cseréjének finanszírozásához, amennyiben az új halászeszköz szelektívebb, és megfelel olyan elismert környezetvédelmi kritériumoknak és gyakorlatoknak, amelyek túlmennek a jelenlegi jogszabályi kötelezettségeken. |
| --- | --- |

3.

A (2) bekezdésben leírt eseteken túlmenően az Alap hozzájárulhat a halászeszközök első cseréjének finanszírozásához, amennyiben az új halászeszköz szelektívebb, és megfelel olyan elismert környezetvédelmi kritériumoknak és gyakorlatoknak, amelyek túlmennek a jelenlegi jogszabályi kötelezettségeken.

| 4. | Az Alap hozzájárulhat új halászhajók építésének finanszírozásához, abban az esetben, ha:






  — | az intézkedés megfelelő részletességgel benne foglaltatik a nemzeti stratégiai tervben, |
| --- | --- | --- |

4.

—

az intézkedés megfelelő részletességgel benne foglaltatik a nemzeti stratégiai tervben,

| — | nem csökkenti a nemzeti halászati erőkifejtés kiigazítására irányuló terv hatékonyságát. |
| --- | --- |

—

nem csökkenti a nemzeti halászati erőkifejtés kiigazítására irányuló terv hatékonyságát.

Indokolás

Annak biztosítása, hogy a flotta minőségének emelése céljából a támogatás magába foglalhassa a hajók felszerelésére és modernizálására vonatkozó rendelkezést, valamint közösségi halászflotta elavulásának elkerülése, amennyiben az nem csökkenti a nemzeti halászati erőkifejtés kiigazítására irányuló terv hatékonyságát.

14. ajánlás

27a cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága általi módosítás |
| --- | --- |
| Kisléptékű part menti halászat






  1. | E cikk értelmében a „kisléptékű part menti halászat” olyan 12 méternél nem hosszabb halászhajókkal végzett halászatot jelent, amelyek nem használnak a közösségi halászflotta nyilvántartásról szóló 2003. december 30-i 26/2004/EK bizottsági rendelet I. mellékletének 2. táblázatában felsorolt vontatott halászfelszerelést. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága általi módosítás

Kisléptékű part menti halászat

1.

E cikk értelmében a „kisléptékű part menti halászat” olyan 12 méternél nem hosszabb halászhajókkal végzett halászatot jelent, amelyek nem használnak a közösségi halászflotta nyilvántartásról szóló 2003. december 30-i 26/2004/EK bizottsági rendelet I. mellékletének 2. táblázatában felsorolt vontatott halászfelszerelést.

| 2. | Ahol az Alap az e rendelet 27. cikke szerinti intézkedésekhez nyújt finanszírozást kisléptékű part menti halászat számára, a II. melléklet táblázatának 2. csoportjában bemutatott magánfinanszírozási arány 20%-kal csökken. |
| --- | --- |

2.

Ahol az Alap az e rendelet 27. cikke szerinti intézkedésekhez nyújt finanszírozást kisléptékű part menti halászat számára, a II. melléklet táblázatának 2. csoportjában bemutatott magánfinanszírozási arány 20%-kal csökken.

| 3. | Ahol az Alap az e rendelet 28. cikke szerinti intézkedésekhez nyújt finanszírozást, a II. melléklet 3. csoportjában bemutatott arányokat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

3.

Ahol az Alap az e rendelet 28. cikke szerinti intézkedésekhez nyújt finanszírozást, a II. melléklet 3. csoportjában bemutatott arányokat kell alkalmazni.

| 4. | Az Alap hozzájárulhat a kisléptékű part menti halászattal foglalkozó halászok és hajók prémiumainak kifizetéséhez az alábbiak céljából:






  — | halászati övezetekhez való hozzáférési feltételek irányításának és ellenőrzésének javítása; |
| --- | --- | --- |

4.

Az Alap hozzájárulhat a kisléptékű part menti halászattal foglalkozó halászok és hajók prémiumainak kifizetéséhez az alábbiak céljából:

—

halászati övezetekhez való hozzáférési feltételek irányításának és ellenőrzésének javítása;

| — | a halászati termékek termelési, feldolgozási és értékesítési lánca szervezésének ösztönzése; |
| --- | --- |

—

a halászati termékek termelési, feldolgozási és értékesítési lánca szervezésének ösztönzése;

| — | önkéntes lépések ösztönzése a halászati erőkifejtés csökkentésére az erőforrások megőrzése céljából; |
| --- | --- |

—

önkéntes lépések ösztönzése a halászati erőkifejtés csökkentésére az erőforrások megőrzése céljából;

| — | olyan technológiai újítások alkalmazása, amelyek nem növelik a halászati erőkifejtést (szelektívebb halászati technikák, amelyek túlmutatnak az érvényes jogszabályi előírásokon); |
| --- | --- |

—

olyan technológiai újítások alkalmazása, amelyek nem növelik a halászati erőkifejtést (szelektívebb halászati technikák, amelyek túlmutatnak az érvényes jogszabályi előírásokon);

Az e rendelet II. mellékletében található táblázat 3. csoportjában előírt arányokat kell alkalmazni.

Kisléptékű part menti halászat

| 1. | E cikk értelmében a „kisléptékű part menti halászat” olyan 12 méternél nem hosszabb halászhajókkal végzett halászatot jelent, amelyek nem használnak a közösségi halászflotta nyilvántartásról szóló 2003. december 30-i 26/2004/EK bizottsági rendelet I. mellékletének 2. táblázatában felsorolt vontatott halászfelszerelést. |
| --- | --- |

1.

E cikk értelmében a „kisléptékű part menti halászat” olyan 12 méternél nem hosszabb halászhajókkal végzett halászatot jelent, amelyek nem használnak a közösségi halászflotta nyilvántartásról szóló 2003. december 30-i 26/2004/EK bizottsági rendelet I. mellékletének 2. táblázatában felsorolt vontatott halászfelszerelést.

| 2. | Ahol az Alap az e rendelet 27. cikke szerinti intézkedésekhez nyújt finanszírozást kisléptékű part menti halászat számára, a II. melléklet táblázatának 2. csoportjában bemutatott magánfinanszírozási arány 20%-kal csökken. |
| --- | --- |

2.

Ahol az Alap az e rendelet 27. cikke szerinti intézkedésekhez nyújt finanszírozást kisléptékű part menti halászat számára, a II. melléklet táblázatának 2. csoportjában bemutatott magánfinanszírozási arány 20%-kal csökken.

| 3. | Ahol az Alap az e rendelet 28. cikke szerinti intézkedésekhez nyújt finanszírozást, a II. melléklet 3. csoportjában bemutatott arányokat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

3.

Ahol az Alap az e rendelet 28. cikke szerinti intézkedésekhez nyújt finanszírozást, a II. melléklet 3. csoportjában bemutatott arányokat kell alkalmazni.

| 4. | Az Alap hozzájárulhat a kisléptékű part menti halászattal foglalkozó halászok és hajótulajdonosok prémiumainak kifizetéséhez az alábbiak céljából:






  — | halászati övezetekhez való hozzáférési feltételek irányításának és ellenőrzésének javítása; |
| --- | --- | --- |

4.

Az Alap hozzájárulhat a kisléptékű part menti halászattal foglalkozó halászok és hajótulajdonosok prémiumainak kifizetéséhez az alábbiak céljából:

—

halászati övezetekhez való hozzáférési feltételek irányításának és ellenőrzésének javítása;

| — | a halászati termékek termelési, feldolgozási és értékesítési lánca szervezésének ösztönzése; |
| --- | --- |

—

a halászati termékek termelési, feldolgozási és értékesítési lánca szervezésének ösztönzése;

| — | önkéntes lépések ösztönzése a halászati erőkifejtés csökkentésére az erőforrások megőrzése céljából; |
| --- | --- |

—

önkéntes lépések ösztönzése a halászati erőkifejtés csökkentésére az erőforrások megőrzése céljából;

| — | olyan technológiai újítások alkalmazása, amelyek nem növelik a halászati erőkifejtést (szelektívebb halászati technikák, amelyek túlmutatnak az érvényes jogszabályi előírásokon); |
| --- | --- |

—

olyan technológiai újítások alkalmazása, amelyek nem növelik a halászati erőkifejtést (szelektívebb halászati technikák, amelyek túlmutatnak az érvényes jogszabályi előírásokon);

| — | felújítási támogatás a partmenti területek integrált fejlesztésének javítása érdekében; |
| --- | --- |

—

felújítási támogatás a partmenti területek integrált fejlesztésének javítása érdekében;

| — | a fedélzeti biztonsági felszerelések fejlesztése, és az egészségügyi és munkakörülmények javítása; |
| --- | --- |

—

a fedélzeti biztonsági felszerelések fejlesztése, és az egészségügyi és munkakörülmények javítása;

| — | lebomló anyagból készült halászati eszközök használatának bevezetése a fokozottan védett tengeri területeken; |
| --- | --- |

—

lebomló anyagból készült halászati eszközök használatának bevezetése a fokozottan védett tengeri területeken;

Az e rendelet II. mellékletében található táblázat 3. csoportjában előírt arányokat kell alkalmazni

Indokolás

A cikk meghatározásainak és alkalmazásának javítása és az, hogy a halászokat a túlhalászással kimerített állományokra való összpontosítás helyett a kisebb mértékben halászott fajták fogására kell felszólítani.

15. ajánlás

28. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága általi módosítás |
| --- | --- |
| A flottagazdálkodás miatti társadalmi-gazdasági kompenzáció






  1. | Az alap hozzájárulhat a halászatban folyó fejlesztések által érintett halászok számára a tagállamok által javasolt társadalmi-gazdasági intézkedések finanszírozásához, amelyek az alábbiakat foglalhatják magukban:






  a) | a tevékenységek diverzifikálása, tekintettel a halászati ágazatban aktívan foglalkoztatott emberek többszörös állásainak ösztönzésére, |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága általi módosítás

A flottagazdálkodás miatti társadalmi-gazdasági kompenzáció

1.

Az alap hozzájárulhat a halászatban folyó fejlesztések által érintett halászok számára a tagállamok által javasolt társadalmi-gazdasági intézkedések finanszírozásához, amelyek az alábbiakat foglalhatják magukban:

a)

a tevékenységek diverzifikálása, tekintettel a halászati ágazatban aktívan foglalkoztatott emberek többszörös állásainak ösztönzésére,

| b) | a tengeri halászaton kívüli munkalehetőségek megtartására irányuló támogatások, |
| --- | --- |

b)

a tengeri halászaton kívüli munkalehetőségek megtartására irányuló támogatások,

| c) | a halászati ágazat korai elhagyása, beleértve a korai nyugdíjazást is. |
| --- | --- |

c)

a halászati ágazat korai elhagyása, beleértve a korai nyugdíjazást is.

| 2. | Az Alap hozzájárulhat az olyan fiatal halászok képzési intézkedéseinek és képzési kezdeményezéseinek finanszírozásához, akik első alkalommal kívánnak halászhajó tulajdonosokká válni. |
| --- | --- |

2.

Az Alap hozzájárulhat az olyan fiatal halászok képzési intézkedéseinek és képzési kezdeményezéseinek finanszírozásához, akik első alkalommal kívánnak halászhajó tulajdonosokká válni.

A flottagazdálkodás miatti társadalmi-gazdasági kompenzáció

| 1. | Az alap hozzájárulhat a halászatban folyó fejlesztések által érintett halászok számára a tagállamok által javasolt társadalmi-gazdasági intézkedések finanszírozásához, amelyek az alábbiakat foglalhatják magukban:






  a) | a tevékenységek diverzifikálása, tekintettel a halászati ágazatban aktívan foglalkoztatott emberek többszörös állásainak ösztönzésére, |
| --- | --- | --- |

1.

Az alap hozzájárulhat a halászatban folyó fejlesztések által érintett halászok számára a tagállamok által javasolt társadalmi-gazdasági intézkedések finanszírozásához, amelyek az alábbiakat foglalhatják magukban:

a)

a tevékenységek diverzifikálása, tekintettel a halászati ágazatban aktívan foglalkoztatott emberek többszörös állásainak ösztönzésére,

| b) | a tengeri halászaton kívüli munkalehetőségek megtartására irányuló támogatások, |
| --- | --- |

b)

a tengeri halászaton kívüli munkalehetőségek megtartására irányuló támogatások,

| c) | a halászati ágazat korai elhagyása, beleértve a korai nyugdíjazást is. |
| --- | --- |

c)

a halászati ágazat korai elhagyása, beleértve a korai nyugdíjazást is.

| d) | az ideiglenes halászati tilalmak következményeinek csökkentése. |
| --- | --- |

d)

az ideiglenes halászati tilalmak következményeinek csökkentése.

| (e) | a végleges megszüntetési intézkedések következtében a hajón adódó munkalehetőségek megszűnése. |
| --- | --- |

(e)

a végleges megszüntetési intézkedések következtében a hajón adódó munkalehetőségek megszűnése.

| 2. | Az Alap hozzájárulhat az olyan fiatal halászok képzési intézkedéseinek és képzési kezdeményezéseinek finanszírozásához, akik első alkalommal kívánnak halászhajó tulajdonosokká válni. |
| --- | --- |

2.

Az Alap hozzájárulhat az olyan fiatal halászok képzési intézkedéseinek és képzési kezdeményezéseinek finanszírozásához, akik első alkalommal kívánnak halászhajó tulajdonosokká válni.

Indokolás

Nyilvánvaló, hogy egy üzemet nem sújthat gazdaságilag egy hatósági tilalom. Emellett a halászati erőkifejtés kiigazítási intézkedések halászati egységek és az azokon adódó munkalehetőségek megszűnésével járnak. A jelenleg hatályban lévő rendelkezések szerint a társadalmi-gazdasági intézkedéseknek a végleges megszüntetés révén tevékenységüktől eltiltott hajók legénységére is kell vonatkozniuk.

16. ajánlás

30. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága általi módosítás |
| --- | --- |
| Jogosult intézkedések






  1. | Az Alap az alábbiak közül egy vagy több célkitűzés megvalósítását segítő beruházáshoz nyújt segítséget:






  a) | diverzifikáció új fajok irányában és jó piaci lehetőségekkel rendelkező fajok termelése irányában; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága általi módosítás

Jogosult intézkedések

1.

Az Alap az alábbiak közül egy vagy több célkitűzés megvalósítását segítő beruházáshoz nyújt segítséget:

a)

diverzifikáció új fajok irányában és jó piaci lehetőségekkel rendelkező fajok termelése irányában;

| b) | új tenyésztési módszerek bevezetése, amelyek jelentősen csökkentik a környezeti hatást, összehasonlítva a halászati ágazat normál gyakorlatával; |
| --- | --- |

b)

új tenyésztési módszerek bevezetése, amelyek jelentősen csökkentik a környezeti hatást, összehasonlítva a halászati ágazat normál gyakorlatával;

| c) | olyan hagyományos akvakultúra tevékenységek támogatása, amelyek fontosak mind a gazdasági és társadalmi szövet, mint a környezet megóvása számára; |
| --- | --- |

c)

olyan hagyományos akvakultúra tevékenységek támogatása, amelyek fontosak mind a gazdasági és társadalmi szövet, mint a környezet megóvása számára;

| d) | az akvakultúrával kapcsolatos közös érdekeket szolgáló intézkedések az e cím III. fejezetében említettek szerint, valamint szakképzés; |
| --- | --- |

d)

az akvakultúrával kapcsolatos közös érdekeket szolgáló intézkedések az e cím III. fejezetében említettek szerint, valamint szakképzés;

| e) | kompenzáció az olyan akvakultúra termelési módszerek alkalmazásáért, amelyek segítenek a környezet védelmében és a természet megőrzésében; |
| --- | --- |

e)

kompenzáció az olyan akvakultúra termelési módszerek alkalmazásáért, amelyek segítenek a környezet védelmében és a természet megőrzésében;

| f) | közegészségügyi és állategészségügyi intézkedések bevezetése. |
| --- | --- |

f)

közegészségügyi és állategészségügyi intézkedések bevezetése.

| 2. | A beruházási támogatás a mikro- és kisvállalkozások számára van fenntartva. |
| --- | --- |

2.

A beruházási támogatás a mikro- és kisvállalkozások számára van fenntartva.

Jogosult intézkedések

| 1. | Az Alap az alábbiak közül egy vagy több célkitűzés megvalósítását segítő beruházáshoz nyújt segítséget:






  a) | diverzifikáció új fajok irányában és jó piaci lehetőségekkel rendelkező fajok termelése irányában; |
| --- | --- | --- |

1.

Az Alap az alábbiak közül egy vagy több célkitűzés megvalósítását segítő beruházáshoz nyújt segítséget:

a)

diverzifikáció új fajok irányában és jó piaci lehetőségekkel rendelkező fajok termelése irányában;

| b) | új tenyésztési módszerek bevezetése, amelyek jelentősen csökkentik a környezeti hatást, összehasonlítva a halászati ágazat normál gyakorlatával; |
| --- | --- |

b)

új tenyésztési módszerek bevezetése, amelyek jelentősen csökkentik a környezeti hatást, összehasonlítva a halászati ágazat normál gyakorlatával;

| c) | olyan hagyományos akvakultúra tevékenységek támogatása, amelyek fontosak mind a gazdasági és társadalmi szövet, mint a környezet megóvása számára; |
| --- | --- |

c)

olyan hagyományos akvakultúra tevékenységek támogatása, amelyek fontosak mind a gazdasági és társadalmi szövet, mint a környezet megóvása számára;

| d) | az akvakultúrával kapcsolatos közös érdekeket szolgáló intézkedések az e cím III. fejezetében említettek szerint, valamint szakképzés; |
| --- | --- |

d)

az akvakultúrával kapcsolatos közös érdekeket szolgáló intézkedések az e cím III. fejezetében említettek szerint, valamint szakképzés;

| e) | kompenzáció az olyan akvakultúra termelési módszerek alkalmazásáért, amelyek segítenek a környezet védelmében és a természet megőrzésében; |
| --- | --- |

e)

kompenzáció az olyan akvakultúra termelési módszerek alkalmazásáért, amelyek segítenek a környezet védelmében és a természet megőrzésében;

| f) | közegészségügyi és állategészségügyi intézkedések bevezetése. |
| --- | --- |

f)

közegészségügyi és állategészségügyi intézkedések bevezetése.

| 2. | A beruházási támogatás a mikro- és kisvállalkozások számára van fenntartva. |
| --- | --- |

2.

Indokolás

Az EHA hozzájárul munkahelyek teremtéséhez és új gazdasági tevékenységek beindításához a mezőgazdasági szektorban és a termékek értékesítésében és feldolgozásában. Nem szabad a befektetési lehetőségeket csak a mikro- és kisvállalkozásokra korlátozni. A tagállamok azonban lehetőségeik keretein belül felállíthatnak fontossági sorrendet a támogatandó projektek között az alapján, hogy melyik segíti hatékonyabban a halászati szektor, illetve a halászattól függő területek társadalmi-gazdasági fejlődését.

17. ajánlás

33. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága általi módosítás |
| --- | --- |
| Beruházások a feldolgozás és értékesítés területén






  1. | Az Alap a nemzeti stratégiai tervekben megfogalmazott stratégiák keretében támogatást nyújthat a közvetlen emberi fogyasztásra történő feldolgozás valamint a halászati és akvakultúra termékek értékesítése területén történő beruházásokhoz. Ez a támogatás a mikro- és kisvállalkozásokra korlátozódik. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága általi módosítás

Beruházások a feldolgozás és értékesítés területén

1.

Az Alap a nemzeti stratégiai tervekben megfogalmazott stratégiák keretében támogatást nyújthat a közvetlen emberi fogyasztásra történő feldolgozás valamint a halászati és akvakultúra termékek értékesítése területén történő beruházásokhoz. Ez a támogatás a mikro- és kisvállalkozásokra korlátozódik.

Beruházások a feldolgozás és értékesítés területén

| 1. | Az Alap a nemzeti stratégiai tervekben megfogalmazott stratégiák keretében támogatást nyújthat a közvetlen emberi fogyasztásra történő feldolgozás valamint a halászati és akvakultúra termékek értékesítése területén történő beruházásokhoz. Ez a támogatás a mikro- és kisvállalkozásokra korlátozódik. |
| --- | --- |

1.

Az Alap a nemzeti stratégiai tervekben megfogalmazott stratégiák keretében támogatást nyújthat a közvetlen emberi fogyasztásra történő feldolgozás valamint a halászati és akvakultúra termékek értékesítése területén történő beruházásokhoz. Ez a támogatás a mikro- és kisvállalkozásokra korlátozódik.

Indokolás

Az EHA hozzájárul munkahelyek teremtéséhez és új gazdasági tevékenységek beindításához a mezőgazdasági szektorban és a termékek értékesítésében és feldolgozásában. Nem szabad a befektetési lehetőségeket csak a mikro- és kisvállalkozásokra korlátozni. A tagállamok azonban lehetőségeik keretein belül felállíthatnak fontossági sorrendet a támogatandó projektek között az alapján, hogy melyik segíti hatékonyabban a halászati szektor, illetve a halászattól függő területek társadalmi-gazdasági fejlődését.

18. ajánlás

34. cikk (2) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága általi módosítás |
| --- | --- |
| | (g) | érték hozzáadása a forrásnál elsődleges és másodlagos feldolgozás formájában. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága általi módosítás

(g)

Indokolás

Ez számos jelenlegi stratégia egyik legfőbb célkitűzése, és jelentős gazdasági fejlődést mozdít elő az új és a meglévő feldolgozóipari vállalkozásokon belül.

19. ajánlás

36. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága általi módosítás |
| --- | --- |
| | (e) | hozzájárulás a kollektív csoportok tevékenyégének megkezdéséhez szükséges költségekhez a halászati szektorban. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága általi módosítás

(e)

Indokolás

Örömmel üdvözljük a közös projektek támogatását. Mindazonáltal a közös tevékenységek gyakran új szervezetek felállítását követelik meg, ezért az indulási költségeket bele kell venni a támogatásba.

20. ajánlás

38. cikk (2) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága általi módosítás |
| --- | --- |
| | (f) | a rakodóparti halpiacok korszerűsítésének támogatása. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága általi módosítás

(f)

Indokolás

Ez olyan terület, ahol a hozzáadott érték segít megerősíteni a cikkben említett egyéb beruházásokat.

21. ajánlás

39. cikk (3) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága általi módosítás |
| --- | --- |
| 3) | A beruházás az alábbiakra irányul:






  a) | nemzeti vagy nemzetek közötti ösztönző kampányok végrehajtása; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága általi módosítás

3)

A beruházás az alábbiakra irányul:

a)

nemzeti vagy nemzetek közötti ösztönző kampányok végrehajtása;

| b) | olyan többlet, vagy kevésbé kiaknázott fajok elhelyezése, amelyeket kiselejteztek, vagy amelyekre nincs kereskedelmi érdeklődés; |
| --- | --- |

b)

olyan többlet, vagy kevésbé kiaknázott fajok elhelyezése, amelyeket kiselejteztek, vagy amelyekre nincs kereskedelmi érdeklődés;

| c) | minőségpolitika bevezetése halászati és akvakultúra termékek számára; |
| --- | --- |

c)

minőségpolitika bevezetése halászati és akvakultúra termékek számára;

| d) | olyan termékek ösztönzése, amelyeket a környezetre alacsony hatást gyakorló módszerekkel nyertek; |
| --- | --- |

d)

olyan termékek ösztönzése, amelyeket a környezetre alacsony hatást gyakorló módszerekkel nyertek;

| e) | a 2081/92/EGK rendelet értelmében elismert termékek ösztönzése; |
| --- | --- |

e)

a 2081/92/EGK rendelet értelmében elismert termékek ösztönzése;

| f) | minőségtanúsítás; |
| --- | --- |

f)

minőségtanúsítás;

| g) | címkézés, beleértve a környezetbarát halászati módszerek alkalmazásával fogott termékek címkézését is; |
| --- | --- |

g)

címkézés, beleértve a környezetbarát halászati módszerek alkalmazásával fogott termékek címkézését is;

| h) | termékösztönző kampányok vagy a halászati ágazat imázsának növelését célzó kampányok; |
| --- | --- |

h)

termékösztönző kampányok vagy a halászati ágazat imázsának növelését célzó kampányok;

| i) | piaci tanulmányok készítése. |
| --- | --- |

i)

piaci tanulmányok készítése.

| 3. | A beruházás az alábbiakra irányul:






  (a) | nemzeti vagy nemzetek közötti ösztönző kampányok végrehajtása; |
| --- | --- | --- |

3.

A beruházás az alábbiakra irányul:

(a)

nemzeti vagy nemzetek közötti ösztönző kampányok végrehajtása;

| (b) | olyan többlet, vagy kevésbé kiaknázott fajok elhelyezése, amelyeket kiselejteztek, vagy amelyekre nincs kereskedelmi érdeklődés; |
| --- | --- |

(b)

olyan többlet, vagy kevésbé kiaknázott fajok elhelyezése, amelyeket kiselejteztek, vagy amelyekre nincs kereskedelmi érdeklődés;

| (c) | minőségpolitika bevezetése halászati és akvakultúra termékek számára; |
| --- | --- |

(c)

minőségpolitika bevezetése halászati és akvakultúra termékek számára;

| (d) | olyan termékek ösztönzése, amelyeket a környezetre alacsony hatást gyakorló módszerekkel nyertek; |
| --- | --- |

(d)

olyan termékek ösztönzése, amelyeket a környezetre alacsony hatást gyakorló módszerekkel nyertek;

| (e) | a 2081/92/EGK rendelet értelmében elismert termékek ösztönzése; |
| --- | --- |

(e)

a 2081/92/EGK rendelet értelmében elismert termékek ösztönzése;

| (f) | minőségtanúsítás; |
| --- | --- |

(f)

minőségtanúsítás;

| (g) | címkézés, beleértve a környezetbarát halászati módszerek alkalmazásával fogott termékek címkézését is; |
| --- | --- |

(g)

címkézés, beleértve a környezetbarát halászati módszerek alkalmazásával fogott termékek címkézését is;

| (h) | termékösztönző kampányok vagy a halászati ágazat imázsának növelését célzó kampányok; |
| --- | --- |

(h)

termékösztönző kampányok vagy a halászati ágazat imázsának növelését célzó kampányok;

| (i) | piaci tanulmányok készítése. |
| --- | --- |

(i)

piaci tanulmányok készítése.

| (j) | a halászati termelő szervezetek összetételének és működésének fejlesztése |
| --- | --- |

(j)

a halászati termelő szervezetek összetételének és működésének fejlesztése

Indokolás

A módosítás első fele megkönnyíti a megértést, a második fele pedig a szervezetek támogatásának biztosítását célozza, tekintettel a halászatitermék-ösztönzés pozitív hatásaira, amely ezen intézkedés által a HOPE-alapokból jött létre.

22. ajánlás

41. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága általi módosítás |
| --- | --- |
| Halászhajók átalakítása vagy átregisztrálása
  Az Alap hozzájárulhat ahhoz, hogy állami vagy félig állami szervek átalakítsanak halászhajókat, kizárólag a halászati ágazatban történő oktatás vagy kutatás céljaira, valamely tagállam lobogója alatt.
  Az Alap hozzájárulhat ahhoz, hogy halászhajót véglegesen átregisztráljanak a hivatásszerű halászaton kívüli nem nyereségtermelési célú tevékenységre. | Halászhajók átalakítása vagy átregisztrálása
  Az Alap hozzájárulhat ahhoz, hogy állami vagy félig állami szervek átalakítsanak halászhajókat, kizárólag a halászati ágazatban történő oktatás vagy kutatás céljaira, valamely tagállam lobogója alatt.
  Az Alap hozzájárulhat ahhoz, hogy halászhajót véglegesen átregisztráljanak a hivatásszerű halászaton kívüli nem nyereségtermelési célú tevékenységre. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága általi módosítás

Halászhajók átalakítása vagy átregisztrálása

Az Alap hozzájárulhat ahhoz, hogy állami vagy félig állami szervek átalakítsanak halászhajókat, kizárólag a halászati ágazatban történő oktatás vagy kutatás céljaira, valamely tagállam lobogója alatt.

Az Alap hozzájárulhat ahhoz, hogy halászhajót véglegesen átregisztráljanak a hivatásszerű halászaton kívüli nem nyereségtermelési célú tevékenységre.

Halászhajók átalakítása vagy átregisztrálása

Az Alap hozzájárulhat ahhoz, hogy állami vagy félig állami szervek átalakítsanak halászhajókat, kizárólag a halászati ágazatban történő oktatás vagy kutatás céljaira, valamely tagállam lobogója alatt.

Az Alap hozzájárulhat ahhoz, hogy halászhajót véglegesen átregisztráljanak a hivatásszerű halászaton kívüli nem nyereségtermelési célú tevékenységre.

Indokolás

Támogatni kell a halászhajók más, akár nyereségtermelési célokra való felhasználását is, amennyiben azoknak nincs közük a hivatásszerű halászathoz. A halászflották 2002-ig érvényben lévő többéves orientációs programjai jobb eredményeket hoztak volna, ha a hajókat fel lehetett volna használni a halászattal nem összefüggő kereskedelmi (például turisztikai) célokra is.

23. ajánlás

42. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága általi módosítás |
| --- | --- |
| A segítségnyújtás köre






  1. | Az Alap az egyéb közösségi eszközöket kiegészítve segítséget nyújt a közös halászati politika célkitűzéseinek végrehajtását támogató általános stratégia részeként jogosult part menti halászati övezetek életminőségének fenntartható fejlesztéséhez és javításához, különösen figyelembe véve annak társadalmi-gazdasági következményeit. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága általi módosítás

A segítségnyújtás köre

1.

Az Alap az egyéb közösségi eszközöket kiegészítve segítséget nyújt a közös halászati politika célkitűzéseinek végrehajtását támogató általános stratégia részeként jogosult part menti halászati övezetek életminőségének fenntartható fejlesztéséhez és javításához, különösen figyelembe véve annak társadalmi-gazdasági következményeit.

| 2) | A part menti halászati övezetek fenntartható fejlesztésére irányuló intézkedések az alábbiakra törekednek:






  (a) | e területek gazdasági és társadalmi prosperitásának, valamint a halászat és az akvakultúra értékeinek fenntartása; |
| --- | --- | --- |

2)

A part menti halászati övezetek fenntartható fejlesztésére irányuló intézkedések az alábbiakra törekednek:

(a)

e területek gazdasági és társadalmi prosperitásának, valamint a halászat és az akvakultúra értékeinek fenntartása;

| (b) | munkahelyek fenntartása és létrehozása a part menti halászati övezeteken a diverzifikáció vagy a halászati ágazatban végbemenő változások eredményeként fellépő társadalmi-gazdasági nehézségekkel szembenéző területek gazdasági és társadalmi szerkezetátalakításának támogatásával; |
| --- | --- |

(b)

munkahelyek fenntartása és létrehozása a part menti halászati övezeteken a diverzifikáció vagy a halászati ágazatban végbemenő változások eredményeként fellépő társadalmi-gazdasági nehézségekkel szembenéző területek gazdasági és társadalmi szerkezetátalakításának támogatásával;

| (c) | a part menti környezet minőségének javítása; |
| --- | --- |

(c)

a part menti környezet minőségének javítása;

| (d) | a nemzeti és nemzetközi part menti halászati övezetek közötti együttműködés támogatása és fejlesztése. |
| --- | --- |

(d)

a nemzeti és nemzetközi part menti halászati övezetek közötti együttműködés támogatása és fejlesztése.

| 3. | Minden tagállam operatív programjában felsorolja azokat a területeket, amelyeket az Alap a part menti övezetek fenntartható fejlődése vonatkozásában támogat.
  Egy part menti halászati terület általában kisebb mint egy NUTS III terület, és tó- vagy tengerparttal vagy olyan folyótorkolattal rendelkezik, amely kötődik a halászathoz. A területnek célszerűen koherensnek kell lennie földrajzi és óceánográfiai, gazdasági és társadalmi szempontból.
  A terület népsűrűsége alacsony és jelentős a halászati ágazatban a foglalkoztatási szint, a halászat csökkenő tendenciájú, és nincs százezernél nagyobb lélekszámú települése. |
| --- | --- |

3.

Minden tagállam operatív programjában felsorolja azokat a területeket, amelyeket az Alap a part menti övezetek fenntartható fejlődése vonatkozásában támogat.

Egy part menti halászati terület általában kisebb mint egy NUTS III terület, és tó- vagy tengerparttal vagy olyan folyótorkolattal rendelkezik, amely kötődik a halászathoz. A területnek célszerűen koherensnek kell lennie földrajzi és óceánográfiai, gazdasági és társadalmi szempontból.

A terület népsűrűsége alacsony és jelentős a halászati ágazatban a foglalkoztatási szint, a halászat csökkenő tendenciájú, és nincs százezernél nagyobb lélekszámú települése.

| 4. | A tagállam tájékoztatja a Bizottságot a (3) bekezdés szerinti jogosult területekről. |
| --- | --- |

4.

A tagállam tájékoztatja a Bizottságot a (3) bekezdés szerinti jogosult területekről.

A segítségnyújtás köre

| 1. | Az Alap az egyéb közösségi eszközöket kiegészítve segítséget nyújt a közös halászati politika célkitűzéseinek végrehajtását támogató általános stratégia részeként jogosult part menti halászati övezetek és különösen a perifériákon elhelyezkedő tengerparti övezetek életminőségének fenntartható fejlesztéséhez és javításához, különösen figyelembe véve annak társadalmi-gazdasági következményeit. |
| --- | --- |

1.

Az Alap az egyéb közösségi eszközöket kiegészítve segítséget nyújt a közös halászati politika célkitűzéseinek végrehajtását támogató általános stratégia részeként jogosult part menti halászati övezetek és különösen a perifériákon elhelyezkedő tengerparti övezetek életminőségének fenntartható fejlesztéséhez és javításához, különösen figyelembe véve annak társadalmi-gazdasági következményeit.

| 2) | A part menti halászati övezetek fenntartható fejlesztésére irányuló intézkedések az alábbiakra törekednek:






  a) | e területek gazdasági és társadalmi prosperitásának, valamint a halászat és az akvakultúra értékeinek fenntartása; |
| --- | --- | --- |

2)

A part menti halászati övezetek fenntartható fejlesztésére irányuló intézkedések az alábbiakra törekednek:

a)

e területek gazdasági és társadalmi prosperitásának, valamint a halászat és az akvakultúra értékeinek fenntartása;

| b) | munkahelyek fenntartása és létrehozása a part menti halászati övezeteken a diverzifikáció vagy a halászati ágazatban végbemenő változások eredményeként fellépő társadalmi-gazdasági nehézségekkel szembenéző területek gazdasági és társadalmi szerkezetátalakításának támogatásával; |
| --- | --- |

b)

munkahelyek fenntartása és létrehozása a part menti halászati övezeteken a diverzifikáció vagy a halászati ágazatban végbemenő változások eredményeként fellépő társadalmi-gazdasági nehézségekkel szembenéző területek gazdasági és társadalmi szerkezetátalakításának támogatásával;

| c) | a part menti környezet minőségének javítása; |
| --- | --- |

c)

a part menti környezet minőségének javítása;

| d) | a nemzeti és nemzetközi part menti halászati övezetek közötti együttműködés támogatása és fejlesztése. |
| --- | --- |

d)

a nemzeti és nemzetközi part menti halászati övezetek közötti együttműködés támogatása és fejlesztése.

| 3. | Minden tagállam operatív programjában felsorolja azokat a területeket, amelyeket az Alap a part menti övezetek fenntartható fejlődése vonatkozásában támogat.
  Egy part menti halászati terület általában kisebb mint egy NUTS III terület, és tó- vagy tengerparttal vagy olyan folyótorkolattal rendelkezik, amely kötődik a halászathoz. A területnek célszerűen koherensnek kell lennie földrajzi és óceánográfiai, gazdasági és társadalmi szempontból.

  A terület népsűrűsége alacsony és jelentős a halászati ágazatban a foglalkoztatási szint, a halászat csökkenő tendenciájú, és nincs százezernél nagyobb lélekszámú települése. |
| --- | --- |

3.

Minden tagállam operatív programjában felsorolja azokat a területeket, amelyeket az Alap a part menti övezetek fenntartható fejlődése vonatkozásában támogat.

Egy part menti halászati terület általában kisebb mint egy NUTS III terület, és tó- vagy tengerparttal vagy olyan folyótorkolattal rendelkezik, amely kötődik a halászathoz. A területnek célszerűen koherensnek kell lennie földrajzi és óceánográfiai, gazdasági és társadalmi szempontból.

A terület népsűrűsége alacsony és jelentős a halászati ágazatban a foglalkoztatási szint, a halászat csökkenő tendenciájú, és nincs százezernél nagyobb lélekszámú települése.

| 4. | A tagállam tájékoztatja a Bizottságot a (3) bekezdés szerinti jogosult területekről. |
| --- | --- |

4.

A tagállam tájékoztatja a Bizottságot a (3) bekezdés szerinti jogosult területekről.

Indokolás

A módosítás első része az elsőbbséget élvező területek pontosabb meghatározását szolgálja. A második része amiatt íródott, mivel a cikk első két bekezdésében benne foglaltatnak az intézkedés alapvető célterületei. Elegendő előírni azt, hogy a terület földrajzi és óceánográfiai, gazdasági és társadalmi szempontból homogén legyen, nem kell ezt még a százezernél alacsonyabb lélekszámú településekre is korlátozni.

24. ajánlás

44. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága általi módosítás |
| --- | --- |
| Részvétel part menti halászati övezetek fenntartható fejlesztésben






  1. | A part menti halászati övezetek fenntartható fejlődését segítő tevékenységet egy helyi állami vagy magán partnerekből felállított csoport, a továbbiakban „part menti akciócsoport” (CAG) hajtja végre egy adott területen. Az érintett tagállam jogszabályainak megfelelően létrehozott minden egyes CAG kiválasztása átlátható módon történik, nyilvános javaslattételi felhívást követően. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága általi módosítás

Részvétel part menti halászati övezetek fenntartható fejlesztésben

1.

A part menti halászati övezetek fenntartható fejlődését segítő tevékenységet egy helyi állami vagy magán partnerekből felállított csoport, a továbbiakban „part menti akciócsoport” (CAG) hajtja végre egy adott területen. Az érintett tagállam jogszabályainak megfelelően létrehozott minden egyes CAG kiválasztása átlátható módon történik, nyilvános javaslattételi felhívást követően.

| 2. | A CAG-ok kezdeményezésére végrehajtott műveletekért a projektek legalább kétharmadában a magánszektor felelős. |
| --- | --- |

2.

A CAG-ok kezdeményezésére végrehajtott műveletekért a projektek legalább kétharmadában a magánszektor felelős.

| 3. | A CAG-ok jogosultak lehetnek az Alapból folyósított támogatásra, amennyiben alulról történő kezdeményezésen alapuló integrált helyi fejlesztési tevékenységeket hajtanak végre és alkalmaznak egy adott területre vagy személyek egy adott kategóriájára vagy egy projekt típusra. A tagállam biztosítja, hogy a CAG megfelelő adminisztratív és pénzügyi kapacitással rendelkezzen a támogatási formák kezeléséhez és a tervezett műveletek sikeres befejezéséhez. |
| --- | --- |

3.

A CAG-ok jogosultak lehetnek az Alapból folyósított támogatásra, amennyiben alulról történő kezdeményezésen alapuló integrált helyi fejlesztési tevékenységeket hajtanak végre és alkalmaznak egy adott területre vagy személyek egy adott kategóriájára vagy egy projekt típusra. A tagállam biztosítja, hogy a CAG megfelelő adminisztratív és pénzügyi kapacitással rendelkezzen a támogatási formák kezeléséhez és a tervezett műveletek sikeres befejezéséhez.

| 4. | A CAG által fedett terület konzisztens és elegendő kritikus tömeggel rendelkezik emberi, pénzügyi és gazdasági erőforrások vonatkozásában egy életképes fejlesztési stratégia támogatásához. |
| --- | --- |

4.

A CAG által fedett terület konzisztens és elegendő kritikus tömeggel rendelkezik emberi, pénzügyi és gazdasági erőforrások vonatkozásában egy életképes fejlesztési stratégia támogatásához.

| 5. | Egy adott tagországban vagy régióban a CAG-ok az intézményi szerkezet adott természetétől függően szövetséget hozhatnak létre olyan alapokmánnyal, amely garantálja megfelelő működésüket. |
| --- | --- |

5.

Egy adott tagországban vagy régióban a CAG-ok az intézményi szerkezet adott természetétől függően szövetséget hozhatnak létre olyan alapokmánnyal, amely garantálja megfelelő működésüket.

Részvétel part menti halászati övezetek fenntartható fejlesztésben

| 1) | A part menti halászati övezetek fenntartható fejlődését segítő tevékenységet egy helyi állami és/vagy magán partnerekből felállított csoport, a továbbiakban „part menti akciócsoport” (CAG) hajthatja végre egy adott területen. Az érintett tagállam jogszabályainak megfelelően létrehozott minden egyes CAG kiválasztása átlátható módon történik, nyilvános javaslattételi felhívást követően. |
| --- | --- |

1)

A part menti halászati övezetek fenntartható fejlődését segítő tevékenységet egy helyi állami és/vagy magán partnerekből felállított csoport, a továbbiakban „part menti akciócsoport” (CAG) hajthatja végre egy adott területen. Az érintett tagállam jogszabályainak megfelelően létrehozott minden egyes CAG kiválasztása átlátható módon történik, nyilvános javaslattételi felhívást követően.

| 2) | A CAG-ok kezdeményezésére végrehajtott műveletekért a projektek legalább kétharmadában a magánszektor felelős. |
| --- | --- |

2)

| 3) | A CAG-ok jogosultak lehetnek az Alapból folyósított támogatásra, amennyiben alulról történő kezdeményezésen alapuló integrált helyi fejlesztési tevékenységeket hajtanak végre és alkalmaznak egy adott területre vagy személyek egy adott kategóriájára vagy egy projekt típusra. A tagállam biztosítja, hogy a CAG megfelelő adminisztratív és pénzügyi kapacitással rendelkezzen a támogatási formák kezeléséhez és a tervezett műveletek sikeres befejezéséhez. |
| --- | --- |

3)

A CAG-ok jogosultak lehetnek az Alapból folyósított támogatásra, amennyiben alulról történő kezdeményezésen alapuló integrált helyi fejlesztési tevékenységeket hajtanak végre és alkalmaznak egy adott területre vagy személyek egy adott kategóriájára vagy egy projekt típusra. A tagállam biztosítja, hogy a CAG megfelelő adminisztratív és pénzügyi kapacitással rendelkezzen a támogatási formák kezeléséhez és a tervezett műveletek sikeres befejezéséhez.

| 4) | A CAG által fedett terület konzisztens és elegendő kritikus tömeggel rendelkezik emberi, pénzügyi és gazdasági erőforrások vonatkozásában egy életképes fejlesztési stratégia támogatásához. |
| --- | --- |

4)

A CAG által fedett terület konzisztens és elegendő kritikus tömeggel rendelkezik emberi, pénzügyi és gazdasági erőforrások vonatkozásában egy életképes fejlesztési stratégia támogatásához.

| 5) | Egy adott tagországban vagy régióban a CAG-ok az intézményi szerkezet adott természetétől függően szövetséget hozhatnak létre olyan alapokmánnyal, amely garantálja megfelelő működésüket. |
| --- | --- |

5)

Egy adott tagországban vagy régióban a CAG-ok az intézményi szerkezet adott természetétől függően szövetséget hozhatnak létre olyan alapokmánnyal, amely garantálja megfelelő működésüket.

| 6. | A CAG-ok részére lehetővé kell tenni, hogy legjobb gyakorlatot és kapacitásfejlesztési tapasztalatot cseréljenek a vezető akciócsoportokkal. |
| --- | --- |

6.

A CAG-ok részére lehetővé kell tenni, hogy legjobb gyakorlatot és kapacitásfejlesztési tapasztalatot cseréljenek a vezető akciócsoportokkal.

Indokolás

A módosítás első része segíti az érthetőséget és a helyi feltételek rugalmasságát. Az Európai Bizottság szövegének második pontját törölni kell, mivel nem szabad a közszféra által esetlegesen kezdeményezett projekteket korlátozni a beavatkozás e területén. Arra kell koncentrálni, hogy a lehető legjobban megkönnyítsék azon projektek kivitelezését, amelyek hozzájárulnak a kitűzött célok megvalósításához, függetlenül attól, hogy azok a köz- vagy a magánszektorból jövő kezdeményezéseknek köszönhetők-e. Az új, 6. pont hozzáadását az indokolja, hogy a strukturális alapok segítségével a vidéki közösségek számára kifejlesztett legjobb gyakorlatból tanulni kell, mivel ezáltal már a program kezdetén jobb lesz a szervezettség és a CAG-ok is könnyebben indulnak el.

25. ajánlás

54. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága általi módosítás |
| --- | --- |
| A költségek jogosultsága






  1. | Egy költség akkor jogosult az Alapból történő hozzájárulásra, ha az valóban a kedvezményezettnél merült fel egy művelet végrehajtása céljából, 2007. január 1. és 2015. december 31. között. A társfinanszírozott műveletek nem fejeződhetnek be a jogosultság kezdőnapját megelőzően. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága általi módosítás

A költségek jogosultsága

1.

Egy költség akkor jogosult az Alapból történő hozzájárulásra, ha az valóban a kedvezményezettnél merült fel egy művelet végrehajtása céljából, 2007. január 1. és 2015. december 31. között. A társfinanszírozott műveletek nem fejeződhetnek be a jogosultság kezdőnapját megelőzően.

| 2. | Egy költség csak akkor jogosult az Alapból való hozzájárulásra, ha az az érintett operatív program irányító hatósága által meghatározott műveletek céljából merült fel, vagy annak hatáskörében, a Monitoring Bizottság által előre meghatározott kritériumokkal összhangban.
  Egy operatív program felülvizsgálata során bevezetett új költség csak attól a naptól jogosult, amikor a Bizottság megkapta az operatív program módosítására vonatkozó kérést. |
| --- | --- |

2.

Egy költség csak akkor jogosult az Alapból való hozzájárulásra, ha az az érintett operatív program irányító hatósága által meghatározott műveletek céljából merült fel, vagy annak hatáskörében, a Monitoring Bizottság által előre meghatározott kritériumokkal összhangban.

Egy operatív program felülvizsgálata során bevezetett új költség csak attól a naptól jogosult, amikor a Bizottság megkapta az operatív program módosítására vonatkozó kérést.

| 3. | A költségek jogosultsági szabályait nemzeti szinten határozzák meg az e rendeletben szabályozott kivételek figyelembevételével. |
| --- | --- |

3.

A költségek jogosultsági szabályait nemzeti szinten határozzák meg az e rendeletben szabályozott kivételek figyelembevételével.

| 4. | Az alábbi költségek nem jogosultak:






  (a) | ÁFA, |
| --- | --- | --- |

4.

Az alábbi költségek nem jogosultak:

(a)

ÁFA,

| (b) | hitelkamat, |
| --- | --- |

(b)

hitelkamat,

| (c) | földvásárlás az érintett tevékenység összes jogosult költségének 10%-át meghaladó összegért, |
| --- | --- |

(c)

földvásárlás az érintett tevékenység összes jogosult költségének 10%-át meghaladó összegért,

| (d) | szállás. |
| --- | --- |

(d)

szállás.

| 5. | E cikk (1) és (3) bekezdésének rendelkezései nem érintik a 45. cikk rendelkezéseit. |
| --- | --- |

5.

E cikk (1) és (3) bekezdésének rendelkezései nem érintik a 45. cikk rendelkezéseit.

A költségek jogosultsága

| 1. | Egy költség akkor jogosult az Alapból történő hozzájárulásra, ha az valóban a kedvezményezettnél merült fel egy művelet végrehajtása céljából, 2007. január 1. és 2015. december 31. között. A társfinanszírozott műveletek nem fejeződhetnek be a jogosultság kezdőnapját megelőzően. |
| --- | --- |

1.

Egy költség akkor jogosult az Alapból történő hozzájárulásra, ha az valóban a kedvezményezettnél merült fel egy művelet végrehajtása céljából, 2007. január 1. és 2015. december 31. között. A társfinanszírozott műveletek nem fejeződhetnek be a jogosultság kezdőnapját megelőzően.

| 2. | Egy költség csak akkor jogosult az Alapból való hozzájárulásra, ha az az érintett operatív program irányító hatósága által meghatározott műveletek céljából merült fel, vagy annak hatáskörében, a Monitoring Bizottság által előre meghatározott kritériumokkal összhangban.
  Egy operatív program felülvizsgálata során bevezetett új költség csak attól a naptól jogosult, amikor a Bizottság megkapta az operatív program módosítására vonatkozó kérést. |
| --- | --- |

2.

Egy költség csak akkor jogosult az Alapból való hozzájárulásra, ha az az érintett operatív program irányító hatósága által meghatározott műveletek céljából merült fel, vagy annak hatáskörében, a Monitoring Bizottság által előre meghatározott kritériumokkal összhangban.

Egy operatív program felülvizsgálata során bevezetett új költség csak attól a naptól jogosult, amikor a Bizottság megkapta az operatív program módosítására vonatkozó kérést.

| 3. | A költségek jogosultsági szabályait nemzeti szinten határozzák meg az e rendeletben szabályozott kivételek figyelembevételével. Az alábbi költségek nem jogosultak: |
| --- | --- |

3.

A költségek jogosultsági szabályait nemzeti szinten határozzák meg az e rendeletben szabályozott kivételek figyelembevételével. Az alábbi költségek nem jogosultak:

| 4. | Az alábbi költségek nem jogosultak:







  (a) | ÁFA, |
| --- | --- | --- |

4.

Az alábbi költségek nem jogosultak:

(a)

ÁFA,

| (b) | hitelkamat, |
| --- | --- |

(b)

hitelkamat,

| (c) | földvásárlás az érintett tevékenység összes jogosult költségének 10%-át meghaladó összegért, |
| --- | --- |

(c)

földvásárlás az érintett tevékenység összes jogosult költségének 10%-át meghaladó összegért,

| (d) | szállás. |
| --- | --- |

(d)

szállás.

| 5. | E cikk (1) és (3) bekezdésének rendelkezései nem érintik a 45. cikk rendelkezéseit. |
| --- | --- |

5.

E cikk (1) és (3) bekezdésének rendelkezései nem érintik a 45. cikk rendelkezéseit.

Indokolás

A hozzáadottértékadó-köteles vállalkozásoknak nyújtott támogatást a hozzáadottérték-adóval együtt kellene adni.

A szállásköltségek akkor kell, hogy jogosultak legyenek a támogatásra, ha támogatásra jogosult konkrét projektekre és e projektek keretében valós költségekre vonatkoznak.

26. ajánlás

63. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága általi módosítás |
| --- | --- |
| (c) | megvizsgálja a végrehajtás eredményeit, különösen az egyes prioritások által meghatározott célok elérését, valamint a 48. cikkben hivatkozott időközi értékeléseket; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága általi módosítás

(c)

megvizsgálja a végrehajtás eredményeit, különösen az egyes prioritások által meghatározott célok elérését, valamint a 48. cikkben hivatkozott időközi értékeléseket;

| (c) | megvizsgálja a végrehajtás eredményeit, különösen az egyes prioritások által meghatározott célok elérését, valamint a 48. cikkben hivatkozott időközi értékeléseket, és ha kell, a célok elérésének biztosításához szükséges átcsoportosításokat hajt végre; |
| --- | --- |

(c)

megvizsgálja a végrehajtás eredményeit, különösen az egyes prioritások által meghatározott célok elérését, valamint a 48. cikkben hivatkozott időközi értékeléseket, és ha kell, a célok elérésének biztosításához szükséges átcsoportosításokat hajt végre;

Indokolás

Ez a folyamat egyszerűsítésének irányába fog hatni.

27. ajánlás

II. melléklet

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága általi módosítás |
| --- | --- |
| 2. csoport: (termelő beruházások)
  A part menti halászati övezetek fenntartható fejlesztésére irányuló intézkedések (43. cikk); halászhajók fedélzeti beruházásai (27. cikk); akvakultúra beruházások (30. cikk); beruházások a halászati termékek feldolgozása és értékesítése területén (34. cikk); új piacok ösztönzése és fejlesztése (39. cikk). | 2. csoport: (termelő beruházások)
  A part menti halászati övezetek fenntartható fejlesztésére irányuló intézkedések (43. cikk); halászhajók fedélzeti beruházásai (27. cikk); akvakultúra beruházások (30. cikk); beruházások a halászati termékek feldolgozása és értékesítése területén (34. cikk); halászkikötők létesítményei (38. cikk); új piacok ösztönzése és fejlesztése (39. cikk). |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága általi módosítás

2. csoport: (termelő beruházások)

A part menti halászati övezetek fenntartható fejlesztésére irányuló intézkedések (43. cikk); halászhajók fedélzeti beruházásai (27. cikk); akvakultúra beruházások (30. cikk); beruházások a halászati termékek feldolgozása és értékesítése területén (34. cikk); új piacok ösztönzése és fejlesztése (39. cikk).

2. csoport: (termelő beruházások)

A part menti halászati övezetek fenntartható fejlesztésére irányuló intézkedések (43. cikk); halászhajók fedélzeti beruházásai (27. cikk); akvakultúra beruházások (30. cikk); beruházások a halászati termékek feldolgozása és értékesítése területén (34. cikk); halászkikötők létesítményei (38. cikk); új piacok ösztönzése és fejlesztése (39. cikk).

Indokolás

Nem szabad kizárni a támogatott intézkedések köréből azokat a halászkikötőkbe való magánbefektetéseket, amelyek a szóban forgó kikötőket használó összes halász érdekét szolgálják, és amelyek hozzájárulnak a halászoknak nyújtott szolgáltatások javításához.

Brüsszel, 2005. február 23.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL C 107., 2002..5. 3., p.44

1

(2)  HL C 128., 2003. 5. 29., p. 6

2

(3)  HL C 256., 2003.10. 24., p. 29

3

---

| 5.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 164/48 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 164/48

---

A Régiók Bizottsága véleménye a következő témákban:

| — | „Javaslat az Európai Szociális Alapról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre” valamint: |
| --- | --- |

—

„Javaslat az Európai Szociális Alapról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre” valamint:

| — | Javaslat a PROGRESS „a foglalkoztatásért és a szociális szolidaritásért” közösségi programot létrehozó európai parlamenti és tanácsi határozatra |
| --- | --- |

—

Javaslat a PROGRESS „a foglalkoztatásért és a szociális szolidaritásért” közösségi programot létrehozó európai parlamenti és tanácsi határozatra

(2005/C 164/05)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Szociális Alapról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre tett javaslatra COM(2004) 493 final -2004/0165 (COD);

tekintettel a PROGRESS – „a foglalkoztatásért és a szociális szolidaritásért” közösségi programot létrehozó európai parlamenti és tanácsi határozatra tett javaslatra;

tekintettel az Európai Bizottság 2004. július 15-én hozott határozatára, mely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének első bekezdése és 148. cikke alapján a fenti témában kikéri a Régiók Bizottsága véleményét;

tekintettel a Régiók Bizottsága elnökének 2004. április 5-én hozott döntésére, mely szerint megbízza a gazdaság- és szociálpolitikai szakbizottságot, hogy a fenti témában véleményt alkosson;

tekintettel az Európai Bizottság közleményére a gazdasági és szociális kohézióról szóló 3. jelentésről (COM(2004) 107 final);

tekintettel az RB véleményére a gazdasági és szociális kohézióról szóló 3. jelentésről (CdR 120/2004 fin.);

tekintettel az Európai Bizottság által az európai kormányzás tárgyában kiadott Fehér Könyvre (COM(2001) 428 final);

tekintettel az RB véleményére az Európai Bizottság által az európai kormányzás tárgyában kiadott Fehér Könyvről (CdR 103/2001 fin.);

tekintettel az Európai Szociális Alapról szóló tanácsi rendeletre tett javaslatra (COM(98) 131 final);

tekintettel az Rb által az Európai Szociális Alapról szóló tanácsi rendeletre tett javaslatról alkotott véleményére (CdR 155/98) (1);

tekintettel az RB-nek „A kormányzás új formái: Európa mint a polgárok kezdeményezéseinek kerete” c. véleményére (CdR 182/2000 fin.);

tekintettel az Európai Bizottság „Párbeszéd a területi önkormányzatok szervezeteivel az Európai Unió politikáinak kidolgozásáról” c. közleményére (COM(2003) 811 final);

tekintettel az RB véleménytervezetére (CdR 240/2004 rev. 2), melyet a „Gazdaság- és szociálpolitika” szakbizottság 2004. december 8-án elfogadott (előadó: Paz Fernandez Felgueroso asszony, Gijón város polgármestere (ES– PES);

A Régiók Bizottsága 2005. február 23-án és 24-én tartott 58. plenáris ülésén (február 23-i ülés) a következő véleményt egyhangúlag elfogadta:

1.   A Régiók Bizottságának észrevételei

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1.1 | hangsúlyozza, hogy ez a rendelet részét képezi a strukturális alapokról hozott, más jogalkotási javaslatokkal egyetemben 2004. július 14-én az Európai Bizottság elé terjesztett rendeletcsomagnak. A rendelet az Európai Szociális Alap (továbbiakban Alap vagy ESZA) egészére vonatkozó általános rendelkezéseket tartalmaz, és meghatározza, hogy az Alap milyen típusú tevékenységeket finanszírozhat a konvergenciára, valamint a regionális versenyképességre és foglalkoztatásra vonatkozó célkitűzések keretein belül. Ezenfelül tartalmaz még szektorokon átívelő jellegű rendelkezéseket is az Alap által beindított folyamatokra vonatkozóan; |
| --- | --- |

1.1

hangsúlyozza, hogy ez a rendelet részét képezi a strukturális alapokról hozott, más jogalkotási javaslatokkal egyetemben 2004. július 14-én az Európai Bizottság elé terjesztett rendeletcsomagnak. A rendelet az Európai Szociális Alap (továbbiakban Alap vagy ESZA) egészére vonatkozó általános rendelkezéseket tartalmaz, és meghatározza, hogy az Alap milyen típusú tevékenységeket finanszírozhat a konvergenciára, valamint a regionális versenyképességre és foglalkoztatásra vonatkozó célkitűzések keretein belül. Ezenfelül tartalmaz még szektorokon átívelő jellegű rendelkezéseket is az Alap által beindított folyamatokra vonatkozóan;

| 1.2 | hangsúlyozza, hogy az Alap ez idáig jelentős pénzügyi szerepet töltött be a foglalkoztatáspolitikában, elindítva a munkahelyek számának fenntartható növekedését eredményező folyamatot. Ezen túlmenően, az Alap lehetővé tette számos aktív politika kialakítását a foglalkoztatás területén mind nemzeti, mind pedig regionális és helyi szinten. A jelenlegi tervezési időszakban az Európai Foglalkoztatási Stratégiához fűződő kapcsolatából számos rendkívül értékes eredmény született. A Régiók Bizottsága bízik benne, hogy a lisszaboni stratégiához fűződő viszonya is ugyanilyen pozitív lesz; |
| --- | --- |

1.2

hangsúlyozza, hogy az Alap ez idáig jelentős pénzügyi szerepet töltött be a foglalkoztatáspolitikában, elindítva a munkahelyek számának fenntartható növekedését eredményező folyamatot. Ezen túlmenően, az Alap lehetővé tette számos aktív politika kialakítását a foglalkoztatás területén mind nemzeti, mind pedig regionális és helyi szinten. A jelenlegi tervezési időszakban az Európai Foglalkoztatási Stratégiához fűződő kapcsolatából számos rendkívül értékes eredmény született. A Régiók Bizottsága bízik benne, hogy a lisszaboni stratégiához fűződő viszonya is ugyanilyen pozitív lesz;

| 1.3 | hangsúlyozza, hogy az Európai Szociális Alap legfontosabb feladata a gazdasági és szociális kohézió erősítése a tagállamok teljes foglalkoztatottságot, a minőség és termelékenység javítását, a szociális befogadás elősegítését és a foglalkoztatás regionális szintű egyenlőtlenségeinek csökkentését célzó politikáinak támogatása által, az Európai Foglalkoztatási Stratégiában rögzített irányadó elveknek és ajánlásoknak megfelelően. Ezt a stratégiát 2003-ban felülvizsgálták annak érdekében, hogy hozzáigazítsák a lisszaboni stratégiához, és hogy még inkább összhangban legyen a gazdasági és szociális kohéziós politikákkal; |
| --- | --- |

1.3

hangsúlyozza, hogy az Európai Szociális Alap legfontosabb feladata a gazdasági és szociális kohézió erősítése a tagállamok teljes foglalkoztatottságot, a minőség és termelékenység javítását, a szociális befogadás elősegítését és a foglalkoztatás regionális szintű egyenlőtlenségeinek csökkentését célzó politikáinak támogatása által, az Európai Foglalkoztatási Stratégiában rögzített irányadó elveknek és ajánlásoknak megfelelően. Ezt a stratégiát 2003-ban felülvizsgálták annak érdekében, hogy hozzáigazítsák a lisszaboni stratégiához, és hogy még inkább összhangban legyen a gazdasági és szociális kohéziós politikákkal;

| 1.4 | megjegyzi, hogy a rendeletre tett javaslat jelenlegi szövegezése nem elég pontos. Bizonyos esetekben – igazi hatókörének megértéséhez – a rendeletet más, ebben a véleményben nem vizsgált jogi eszközökkel együtt kell vizsgálni. Ilyen például a rendeletben szereplő vagy a partnerségi kapcsolatokkal összefüggő tevékenységek finanszírozásáról szóló rész – ezek esetében a rendelet eredményessége a fentiek alapján fokozott lenne; |
| --- | --- |

1.4

megjegyzi, hogy a rendeletre tett javaslat jelenlegi szövegezése nem elég pontos. Bizonyos esetekben – igazi hatókörének megértéséhez – a rendeletet más, ebben a véleményben nem vizsgált jogi eszközökkel együtt kell vizsgálni. Ilyen például a rendeletben szereplő vagy a partnerségi kapcsolatokkal összefüggő tevékenységek finanszírozásáról szóló rész – ezek esetében a rendelet eredményessége a fentiek alapján fokozott lenne;

| 1.5 | hangot ad aggodalmának, melyet a tagállamoknak és az alapokat igazgató hatóságoknak az Alap célkitűzéseinek elérésében játszott szerepével kapcsolatban érez, mivel az említett partnerségi kapcsolatok vonatkozásában egyetlen hivatkozás sem található a szövegben a regionális és helyi hatóságokra. Rá kíván mutatni a regionális és helyi önkormányzatok nagyobb és teljesebb bevonásának szükségességére az Alap intézkedéseinek meghatározásába, tervezésébe és végrehajtásába, a szubszidiaritás elvének megfelelően, ugyanakkor tiszteletben tartva az egyes tagállamok intézményi felépítését; |
| --- | --- |

1.5

hangot ad aggodalmának, melyet a tagállamoknak és az alapokat igazgató hatóságoknak az Alap célkitűzéseinek elérésében játszott szerepével kapcsolatban érez, mivel az említett partnerségi kapcsolatok vonatkozásában egyetlen hivatkozás sem található a szövegben a regionális és helyi hatóságokra. Rá kíván mutatni a regionális és helyi önkormányzatok nagyobb és teljesebb bevonásának szükségességére az Alap intézkedéseinek meghatározásába, tervezésébe és végrehajtásába, a szubszidiaritás elvének megfelelően, ugyanakkor tiszteletben tartva az egyes tagállamok intézményi felépítését;

| 1.6 | mérlegeli a gazdasági és szociális kohézióról szóló harmadik jelentésben foglaltakat. A jelentés az európai népesség elöregedésének kérdését és ennek a munka világára gyakorolt hatását vizsgálja. A dokumentumból kiderül, hogy a legutóbbi előrejelzések szerint a 15 és 64 év közötti személyek száma az EU-ban 2025-re várhatóan 10 %-al csökken. Ez a 65 éven felüliek számának növekedését vonja maga után. Röviden, a népesség elöregedése az EU aktív népességének fokozatos csökkenéséhez vezet. Ezek a kilátások jól mutatják, hogy fenn kell tartani az EU gazdasági növekedését, és emelni kell a foglalkoztatási arányt, ugyanakkor csökkenteni kell a korai nyugdíjazások számát. Ebben az összefüggésben felhívjuk a figyelmet a Régiók Bizottsága véleményére az Európai Bizottság „Az idősebb dolgozók foglalkoztatottsági szintjének növelése és annak késleltetése, hogy elhagyják a munkaerőpiacot” című közleményéről (... sz. vélemény, mely a 2004. szeptember 29-i plenáris ülésen került elfogadásra); |
| --- | --- |

1.6

mérlegeli a gazdasági és szociális kohézióról szóló harmadik jelentésben foglaltakat. A jelentés az európai népesség elöregedésének kérdését és ennek a munka világára gyakorolt hatását vizsgálja. A dokumentumból kiderül, hogy a legutóbbi előrejelzések szerint a 15 és 64 év közötti személyek száma az EU-ban 2025-re várhatóan 10 %-al csökken. Ez a 65 éven felüliek számának növekedését vonja maga után. Röviden, a népesség elöregedése az EU aktív népességének fokozatos csökkenéséhez vezet. Ezek a kilátások jól mutatják, hogy fenn kell tartani az EU gazdasági növekedését, és emelni kell a foglalkoztatási arányt, ugyanakkor csökkenteni kell a korai nyugdíjazások számát. Ebben az összefüggésben felhívjuk a figyelmet a Régiók Bizottsága véleményére az Európai Bizottság „Az idősebb dolgozók foglalkoztatottsági szintjének növelése és annak késleltetése, hogy elhagyják a munkaerőpiacot” című közleményéről (... sz. vélemény, mely a 2004. szeptember 29-i plenáris ülésen került elfogadásra);

| 1.7 | úgy véli, hogy az Alapra vonatkozó készülő rendeletnek egyszerre kell megoldania az élethosszig tartó foglalkoztathatóság és a 40 év feletti férfi és női munkavállalók átképzésének politikáját, valamint elő kell segítenie a fiatalok munkaerő-piaci beilleszkedését – ez az aspektus ugyanis nem található meg a rendeletre tett javaslatban. Az aktív öregedésnek és az előnyugdíjazásoknak összhangban kell lenniük a fenntarthatóság kritériumaival; |
| --- | --- |

1.7

úgy véli, hogy az Alapra vonatkozó készülő rendeletnek egyszerre kell megoldania az élethosszig tartó foglalkoztathatóság és a 40 év feletti férfi és női munkavállalók átképzésének politikáját, valamint elő kell segítenie a fiatalok munkaerő-piaci beilleszkedését – ez az aspektus ugyanis nem található meg a rendeletre tett javaslatban. Az aktív öregedésnek és az előnyugdíjazásoknak összhangban kell lenniük a fenntarthatóság kritériumaival;

| 1.8 | úgy véli, hogy helyénvaló, hogy a rendelet figyelembe veszi azokat a sajátságos gazdasági és szociális problémákat, melyekkel a legkülső régiókban fekvő városi területek – szemben Európa magasan fejlett területeivel – jelenleg küzdenek. Ez a helyzet állandósíthatja azokat a problémákat, melyekkel a polgároknak szembe kell nézniük a foglalkoztatási szolgálatokhoz való hozzáférés vonatkozásában; úgy véli, hogy a szociális problémák teljes skáláját meg kell vizsgálni annak érdekében, hogy az európai városok igen szerteágazó igényeinek meg lehessen felelni; |
| --- | --- |

1.8

úgy véli, hogy helyénvaló, hogy a rendelet figyelembe veszi azokat a sajátságos gazdasági és szociális problémákat, melyekkel a legkülső régiókban fekvő városi területek – szemben Európa magasan fejlett területeivel – jelenleg küzdenek. Ez a helyzet állandósíthatja azokat a problémákat, melyekkel a polgároknak szembe kell nézniük a foglalkoztatási szolgálatokhoz való hozzáférés vonatkozásában; úgy véli, hogy a szociális problémák teljes skáláját meg kell vizsgálni annak érdekében, hogy az európai városok igen szerteágazó igényeinek meg lehessen felelni;

| 1.9 | üdvözli a PROGRESS „a foglalkoztatásért és a szociális szolidaritásért” közösségi program közzétételét, különösen, mivel a rendeletre tett javaslat nem tartalmaz utalást a közösségi kezdeményezésre. A Régiók Bizottsága ajánlja, hogy az Európai Szociális Alapról szóló rendeletre tett javaslat szövege tartalmazzon hivatkozást erre a közösségi programra; |
| --- | --- |

1.9

üdvözli a PROGRESS „a foglalkoztatásért és a szociális szolidaritásért” közösségi program közzétételét, különösen, mivel a rendeletre tett javaslat nem tartalmaz utalást a közösségi kezdeményezésre. A Régiók Bizottsága ajánlja, hogy az Európai Szociális Alapról szóló rendeletre tett javaslat szövege tartalmazzon hivatkozást erre a közösségi programra;

| 1.10 | üdvözli a koherenciával és a kiegészítő jelleggel kapcsolatos rendelkezést a PROGRESS programról szóló határozati javaslatban. Szükségesnek tartja, hogy a strukturális alapok, különösen az Európai Szociális Alap által támogatott akciók a koherencia, a kiegészítő jelleg és az összefonódás elvén alapuljanak; |
| --- | --- |

1.10

üdvözli a koherenciával és a kiegészítő jelleggel kapcsolatos rendelkezést a PROGRESS programról szóló határozati javaslatban. Szükségesnek tartja, hogy a strukturális alapok, különösen az Európai Szociális Alap által támogatott akciók a koherencia, a kiegészítő jelleg és az összefonódás elvén alapuljanak;

| 1.11 | emlékeztet rá, hogy 2001 júliusában az Európai Bizottság elfogadta az európai kormányzásról szóló Fehér Könyvet, melynek célja az EU-politikák kialakítási folyamatának nyíltabbá tétele volt. Az RB arra is emlékeztet, hogy ezzel több személyt és szervezetet kívántak bevonni az EU politikáinak alakításába és végrehajtásába, ezáltal nagyobb nyitottságot és felelősséget juttatva minden érintettnek. Néhány tagállamban a regionális és helyi hatóságok fokozottabb részvétele az EU politikáinak kidolgozásában jól tükrözi ezen résztvevők szerepének jelentőségét a politikaalkotásban, növekvő elszámoltathatóságukat, valamint a polgárok és polgárokhoz legközelebbi szervezetek egyre erősödő elkötelezettségét a helyi demokrácia iránt. Úgy véli, hogy a strukturális alapokról – és különösen az Európai Szociális Alapról – szóló rendelet kialakításakor ezt figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

1.11

emlékeztet rá, hogy 2001 júliusában az Európai Bizottság elfogadta az európai kormányzásról szóló Fehér Könyvet, melynek célja az EU-politikák kialakítási folyamatának nyíltabbá tétele volt. Az RB arra is emlékeztet, hogy ezzel több személyt és szervezetet kívántak bevonni az EU politikáinak alakításába és végrehajtásába, ezáltal nagyobb nyitottságot és felelősséget juttatva minden érintettnek. Néhány tagállamban a regionális és helyi hatóságok fokozottabb részvétele az EU politikáinak kidolgozásában jól tükrözi ezen résztvevők szerepének jelentőségét a politikaalkotásban, növekvő elszámoltathatóságukat, valamint a polgárok és polgárokhoz legközelebbi szervezetek egyre erősödő elkötelezettségét a helyi demokrácia iránt. Úgy véli, hogy a strukturális alapokról – és különösen az Európai Szociális Alapról – szóló rendelet kialakításakor ezt figyelembe kell venni;

| 1.12 | üdvözli a rendeletre tett javaslatban található kifejezett utalást az innovációra, mivel ez pontosan illeszkedik a lisszaboni stratégia filozófiájához, amely javasolta az európai kutatás és innováció térségének létrehozására; |
| --- | --- |

1.12

üdvözli a rendeletre tett javaslatban található kifejezett utalást az innovációra, mivel ez pontosan illeszkedik a lisszaboni stratégia filozófiájához, amely javasolta az európai kutatás és innováció térségének létrehozására;

| 1.13 | úgy véli, hogy a rendeletre tett javaslat, az Európai Foglalkoztatási Stratégia (EES) és a lisszaboni stratégia közötti kapcsolat dicséretre méltó, és hatékonyabbá fogja tenni az Európai Unió jogi és pénzügyi eszközeit. Szeretné kifejezni aggodalmát a rendeletre tett javaslat néhány cikkének nehezen érthetősége miatt, mind tartalmi, mind a finanszírozásra vonatkozó kérdések tekintetében, melyeket jelen vélemény több alkalommal is felvet; végül úgy véli, hogy a pontosabb rendelkezések az új rendelet javát szolgálnák. |
| --- | --- |

1.13

úgy véli, hogy a rendeletre tett javaslat, az Európai Foglalkoztatási Stratégia (EES) és a lisszaboni stratégia közötti kapcsolat dicséretre méltó, és hatékonyabbá fogja tenni az Európai Unió jogi és pénzügyi eszközeit. Szeretné kifejezni aggodalmát a rendeletre tett javaslat néhány cikkének nehezen érthetősége miatt, mind tartalmi, mind a finanszírozásra vonatkozó kérdések tekintetében, melyeket jelen vélemény több alkalommal is felvet; végül úgy véli, hogy a pontosabb rendelkezések az új rendelet javát szolgálnák.

2.   A Régiók Bizottsága ajánlásai

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 2.1 | reméli, hogy az ESZA küldetésének meghatározásakor a 2. cikk (1) bekezdésébe bekerül egy kifejezett hivatkozás a tagállamok megkülönböztetés elleni politikáinak támogatásáról, az esélyegyenlőség tiszteletben tartásával, az EU-Szerződés 2. cikkében szereplő elv fontosságának, az európai alkotmányszerződés I-2. és I-3. cikkében, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. cikkében foglaltaknak megfelelően, mivel a rendeletre tett javaslat szövegében ilyen hivatkozás jelenleg nem található. A Régiók Bizottsága emlékeztet rá, hogy a jövőbeli PROGRESS program egyik konkrét feladata a megkülönböztetés-mentesség elvének végrehajtása, és éppen ezért ajánlja, hogy ez kerüljön bele a rendeletbe is; |
| --- | --- |

2.1

reméli, hogy az ESZA küldetésének meghatározásakor a 2. cikk (1) bekezdésébe bekerül egy kifejezett hivatkozás a tagállamok megkülönböztetés elleni politikáinak támogatásáról, az esélyegyenlőség tiszteletben tartásával, az EU-Szerződés 2. cikkében szereplő elv fontosságának, az európai alkotmányszerződés I-2. és I-3. cikkében, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. cikkében foglaltaknak megfelelően, mivel a rendeletre tett javaslat szövegében ilyen hivatkozás jelenleg nem található. A Régiók Bizottsága emlékeztet rá, hogy a jövőbeli PROGRESS program egyik konkrét feladata a megkülönböztetés-mentesség elvének végrehajtása, és éppen ezért ajánlja, hogy ez kerüljön bele a rendeletbe is;

| 2.2 | ajánlja, hogy az európai foglalkoztatási stratégiára tett hivatkozással együtt a rendeletre tett javaslat érvelő része tartalmazzon hivatkozást a lisszaboni stratégiára is, mivel az Európai Unió e dokumentum alapján tűzte ki maga elé azt a stratégiai célt, hogy a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává váljon, amely több és jobb minőségű munkahely létrehozásával és nagyobb szociális kohézióval képes a fenntartható gazdasági növekedésre. A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy az Alap által támogatott tevékenységeknek hozzá kell járulniuk e célkitűzés megvalósításához; |
| --- | --- |

2.2

ajánlja, hogy az európai foglalkoztatási stratégiára tett hivatkozással együtt a rendeletre tett javaslat érvelő része tartalmazzon hivatkozást a lisszaboni stratégiára is, mivel az Európai Unió e dokumentum alapján tűzte ki maga elé azt a stratégiai célt, hogy a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává váljon, amely több és jobb minőségű munkahely létrehozásával és nagyobb szociális kohézióval képes a fenntartható gazdasági növekedésre. A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy az Alap által támogatott tevékenységeknek hozzá kell járulniuk e célkitűzés megvalósításához;

| 2.3 | úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat be kell vonni az éves foglalkoztatási irányelvek kidolgozásába és végrehajtásába. Mivel ezek az iránymutatások az Alap prioritásainak meghatározásával ideális keretet nyújtanak az Alap felhasználásához, ki kell kérni a helyi és regionális önkormányzatok véleményét, és be kell őket vonni az említett, elsőbbséget élvező felhasználási területek megállapításába. Ez a szempont, melyet a Régiók Bizottsága az Európai Szociális Alapról szóló tanácsi rendeletre tett javaslatról alkotott (1998. november 18-19-én, a 26. plenáris ülés keretében elfogadott) véleményében tárgyalt, olyan cél, amely elérésére a Régiók Bizottságának továbbra is törekednie kell a 2007-2013-as új tervezés időszakban; |
| --- | --- |

2.3

úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat be kell vonni az éves foglalkoztatási irányelvek kidolgozásába és végrehajtásába. Mivel ezek az iránymutatások az Alap prioritásainak meghatározásával ideális keretet nyújtanak az Alap felhasználásához, ki kell kérni a helyi és regionális önkormányzatok véleményét, és be kell őket vonni az említett, elsőbbséget élvező felhasználási területek megállapításába. Ez a szempont, melyet a Régiók Bizottsága az Európai Szociális Alapról szóló tanácsi rendeletre tett javaslatról alkotott (1998. november 18-19-én, a 26. plenáris ülés keretében elfogadott) véleményében tárgyalt, olyan cél, amely elérésére a Régiók Bizottságának továbbra is törekednie kell a 2007-2013-as új tervezés időszakban;

| 2.4 | ajánlja, hogy a képzést és oktatást elősegítő tevékenységeket, melyek elsősorban a konvergencia célkitűzésének keretében jelennek meg, ki kell terjeszteni és a regionális versenyképesség és foglalkoztatás célkitűzése alá kell vonni, valamint ezt a kérdést érthetőbben kell megvitatni. Ezenfelül ajánlja, hogy az élethosszig tartó tanulást – mint konkrét tevékenységet – be kell sorolni a képzés területére; |
| --- | --- |

2.4

ajánlja, hogy a képzést és oktatást elősegítő tevékenységeket, melyek elsősorban a konvergencia célkitűzésének keretében jelennek meg, ki kell terjeszteni és a regionális versenyképesség és foglalkoztatás célkitűzése alá kell vonni, valamint ezt a kérdést érthetőbben kell megvitatni. Ezenfelül ajánlja, hogy az élethosszig tartó tanulást – mint konkrét tevékenységet – be kell sorolni a képzés területére;

| 2.5 | ajánlja, hogy amellett, hogy a cikk alapján végrehajtandó akciók közös célja a nők, a férfiak és a fiatalok helyzetének egyenlő módon történő kezelése a 3. cikkben történjen kifejezett hivatkozás a fiatalokra – tekintettel arra, hogy a fiatalok munkanélküliségi aránya az euróövezetben majdnem kétszerese az általános munkanélküliségi rátának –, kiegészítve ezt a 40 év feletti munkanélküliek csoportjára tett hivatkozással, mely csoport tagjait a javaslatban említett csoportokhoz – igazi szakképzettséggel nem rendelkező idős munkavállalók, munkanélküliek és inaktívak – hasonlóan sajátságos helyzetükből adódóan a foglalkoztatásból való kirekesztés veszélyezteti. Megelégedéssel fogadja a foglalkoztatáshoz való hozzáférés területén alkalmazott megelőző szemléletmódot, melynek célja a munkanélküliség elleni harc; |
| --- | --- |

2.5

ajánlja, hogy amellett, hogy a cikk alapján végrehajtandó akciók közös célja a nők, a férfiak és a fiatalok helyzetének egyenlő módon történő kezelése a 3. cikkben történjen kifejezett hivatkozás a fiatalokra – tekintettel arra, hogy a fiatalok munkanélküliségi aránya az euróövezetben majdnem kétszerese az általános munkanélküliségi rátának –, kiegészítve ezt a 40 év feletti munkanélküliek csoportjára tett hivatkozással, mely csoport tagjait a javaslatban említett csoportokhoz – igazi szakképzettséggel nem rendelkező idős munkavállalók, munkanélküliek és inaktívak – hasonlóan sajátságos helyzetükből adódóan a foglalkoztatásból való kirekesztés veszélyezteti. Megelégedéssel fogadja a foglalkoztatáshoz való hozzáférés területén alkalmazott megelőző szemléletmódot, melynek célja a munkanélküliség elleni harc;

| 2.6 | hangsúlyozni kívánja a 3. cikkben rögzített támogatási prioritások tekintetében a folyamatos képzésre, az élethosszig tartó tanulásra és az új információs és kommunikációs technológiákban történő képzésre irányuló intézkedések fontosságát. Üdvözli, hogy az emberi erőforrásokba történő beruházások növelése és ösztönzése a munkaerőpiacra gyakorolt hatásai miatt prioritást élvez. E prioritások mindegyike tökéletesen összhangban van a lisszaboni stratégiával. Szintén hangsúlyozni kívánja a munkaügyi szolgálatok modernizálására és a nyelvoktatásra vonatkozó intézkedések, valamint a szociális gazdaságra történő hivatkozások jelentőségét. Ami a munkaügyi szolgálatokat illeti, ajánlja a helyi önkormányzatokkal történő koordináció megemlítését a szövegben. A Régiók Bizottsága ezenkívül javasolja olyan specifikus intézkedések elfogadását, melyek a nőket a munka világában felelős pozíciók felvállalására ösztönzik; |
| --- | --- |

2.6

hangsúlyozni kívánja a 3. cikkben rögzített támogatási prioritások tekintetében a folyamatos képzésre, az élethosszig tartó tanulásra és az új információs és kommunikációs technológiákban történő képzésre irányuló intézkedések fontosságát. Üdvözli, hogy az emberi erőforrásokba történő beruházások növelése és ösztönzése a munkaerőpiacra gyakorolt hatásai miatt prioritást élvez. E prioritások mindegyike tökéletesen összhangban van a lisszaboni stratégiával. Szintén hangsúlyozni kívánja a munkaügyi szolgálatok modernizálására és a nyelvoktatásra vonatkozó intézkedések, valamint a szociális gazdaságra történő hivatkozások jelentőségét. Ami a munkaügyi szolgálatokat illeti, ajánlja a helyi önkormányzatokkal történő koordináció megemlítését a szövegben. A Régiók Bizottsága ezenkívül javasolja olyan specifikus intézkedések elfogadását, melyek a nőket a munka világában felelős pozíciók felvállalására ösztönzik;

| 2.7 | ajánlja, hogy az ESZA-rendelet tervezetének 3.4. pontjában szereplő, a szociális beilleszkedésre vonatkozó prioritás (c prioritás) alkalmazási körének kiterjesztésére vonatkozó korlát 10 %-ra való emelése a foglalkoztatáshoz való hozzáférés javításának prioritása (b prioritás) tekintetében is alkalmazandó legyen; |
| --- | --- |

2.7

ajánlja, hogy az ESZA-rendelet tervezetének 3.4. pontjában szereplő, a szociális beilleszkedésre vonatkozó prioritás (c prioritás) alkalmazási körének kiterjesztésére vonatkozó korlát 10 %-ra való emelése a foglalkoztatáshoz való hozzáférés javításának prioritása (b prioritás) tekintetében is alkalmazandó legyen;

| 2.8 | általánosságban azt javasolja, hogy a rendeletre tett javaslat 3. cikkének terminológiáját és megfogalmazását még tovább kellene csiszolni, mivel az nyelvtani értelmezési problémákat vethet fel, különösen a jelenlegi helyzetben, amikor tíz új tagállam csatlakozott az Európai Unióhoz és következésképpen a közösségi joganyagnak az új nyelveken is hozzáférhetővé kell lennie. Ezt az elvet valójában ki lehetne terjeszteni a rendeletre tett javaslat minden cikkére; |
| --- | --- |

2.8

általánosságban azt javasolja, hogy a rendeletre tett javaslat 3. cikkének terminológiáját és megfogalmazását még tovább kellene csiszolni, mivel az nyelvtani értelmezési problémákat vethet fel, különösen a jelenlegi helyzetben, amikor tíz új tagállam csatlakozott az Európai Unióhoz és következésképpen a közösségi joganyagnak az új nyelveken is hozzáférhetővé kell lennie. Ezt az elvet valójában ki lehetne terjeszteni a rendeletre tett javaslat minden cikkére;

| 2.9 | megjegyzi, hogy az Alapra vonatkozó rendeletre tett javaslat kiemeli, hogy a tagállamok és az igazgató hatóságok feladata annak biztosítása, hogy az Alap által támogatott tevékenységek összhangban legyenek az európai foglalkoztatási stratégiával. Ezért úgy véli, hogy hasznos lenne a helyi és regionális önkormányzatok – mint az Alap által finanszírozott tevékenységek koherenciájáért részben felelős hatóságok – szerepének tisztázása, különösen, mivel az említett tevékenységek a regionális és helyi kormányzás szintjén valósulnak meg. Úgy véli, hogy a koherencia és koncentráció igényének, melyet a rendeletre tett javaslat 4. cikke elismer, figyelembe kell vennie a következményeket a szociális kohézió szempontjából; |
| --- | --- |

2.9

megjegyzi, hogy az Alapra vonatkozó rendeletre tett javaslat kiemeli, hogy a tagállamok és az igazgató hatóságok feladata annak biztosítása, hogy az Alap által támogatott tevékenységek összhangban legyenek az európai foglalkoztatási stratégiával. Ezért úgy véli, hogy hasznos lenne a helyi és regionális önkormányzatok – mint az Alap által finanszírozott tevékenységek koherenciájáért részben felelős hatóságok – szerepének tisztázása, különösen, mivel az említett tevékenységek a regionális és helyi kormányzás szintjén valósulnak meg. Úgy véli, hogy a koherencia és koncentráció igényének, melyet a rendeletre tett javaslat 4. cikke elismer, figyelembe kell vennie a következményeket a szociális kohézió szempontjából;

| 2.10 | üdvözli azon területek felsorolását, melyekre az Alap akcióinak irányulniuk kell, és hivatkozik a régiók és helységek legkomolyabb problémáira, köztük az elhagyott városi területekre és a hanyatlóban lévő vidéki és halászatból élő területekre; javasolja, hogy a 4. cikk tartalmazzon konkrét hivatkozást a „válsághelyzetben lévő ipari térségekre”, mivel ezen a téren az Alap által finanszírozott akciók hozzájárulhatnak az erősebb szociális kohézió megvalósításához a népesség – főként a nők – számára leginkább nehéz időszakokban; |
| --- | --- |

2.10

üdvözli azon területek felsorolását, melyekre az Alap akcióinak irányulniuk kell, és hivatkozik a régiók és helységek legkomolyabb problémáira, köztük az elhagyott városi területekre és a hanyatlóban lévő vidéki és halászatból élő területekre; javasolja, hogy a 4. cikk tartalmazzon konkrét hivatkozást a „válsághelyzetben lévő ipari térségekre”, mivel ezen a téren az Alap által finanszírozott akciók hozzájárulhatnak az erősebb szociális kohézió megvalósításához a népesség – főként a nők – számára leginkább nehéz időszakokban;

| 2.11 | üdvözli a kormányzás és együttműködés vonatkozásában a regionális és helyi közigazgatási szervekre tett hivatkozásokat; ennek ellenére úgy véli, hogy az Alap által finanszírozott intézkedések tervezése során figyelembe kell venni a regionális és helyi önkormányzatokat az egyes tagállamok sajátságos intézményi jellegzetességeinek megfelelően, mivel – ahogy ezt a Régiók Bizottsága a 2000. december 14-én megtartott 36. plenáris ülésén az „A kormányzás új formái: Európa keretet biztosít a polgárok számára” című kezdeményezésről kijelentette – néhány kérdést (mint például a munkahelyek teremtését vagy a beilleszkedés és a szociális kohézió kérdését) nem lehet kizárólag egy szinten sikeresen megoldani; ehhez minden oldalról segítség szükséges, a közelség és az arányosság elvével összhangban. Úgy véli, hogy helyénvaló lenne, ha az Alap keretében elfogadott tevékenységek egy részét a regionális és helyi résztvevők irányítanák, ez hozzájárulna az e cikkben foglaltak célok eléréséhez; |
| --- | --- |

2.11

üdvözli a kormányzás és együttműködés vonatkozásában a regionális és helyi közigazgatási szervekre tett hivatkozásokat; ennek ellenére úgy véli, hogy az Alap által finanszírozott intézkedések tervezése során figyelembe kell venni a regionális és helyi önkormányzatokat az egyes tagállamok sajátságos intézményi jellegzetességeinek megfelelően, mivel – ahogy ezt a Régiók Bizottsága a 2000. december 14-én megtartott 36. plenáris ülésén az „A kormányzás új formái: Európa keretet biztosít a polgárok számára” című kezdeményezésről kijelentette – néhány kérdést (mint például a munkahelyek teremtését vagy a beilleszkedés és a szociális kohézió kérdését) nem lehet kizárólag egy szinten sikeresen megoldani; ehhez minden oldalról segítség szükséges, a közelség és az arányosság elvével összhangban. Úgy véli, hogy helyénvaló lenne, ha az Alap keretében elfogadott tevékenységek egy részét a regionális és helyi résztvevők irányítanák, ez hozzájárulna az e cikkben foglaltak célok eléréséhez;

| 2.12 | üdvözli a hivatkozást a szociális partnerek részvételének és a nem-kormányzati résztvevőkkel történő megfelelő konzultáció biztosításának szükségességére (a megfelelő területi szinten) az ESZA-támogatások tervezésének, végrehajtásának és felügyeletének vonatkozásában. Megjegyzi azonban, hogy a rendeletre tett javaslat nem elég részletes, és ezért kéri az 5. cikk kérdéses bekezdésének újrafogalmazását; ajánlja mind az ezen a területen mérlegelhető társulási típusoknak (pl. munkavállalók-munkaadók), mind pedig a konzultáció ideális szintjének és hatókörének meghatározását. A gyakorlatban a részletesség hiánya ezt a cikket használhatatlanná teheti, és a Régiók Bizottsága szeretné kifejezni ezzel kapcsolatban érzett aggodalmát. A Régiók Bizottsága emlékeztetni szeretne az Európai Bizottság „Párbeszéd a regionális és helyi hatósági társulásokkal az Európai Unió politikáinak alakításáról” szóló közleményére (2003. december 19.) melynek legfőbb célja az volt, hogy a területi partnerek – társulásaikon keresztül – alkalmuk legyen álláspontjuk kifejtésére és hozzájárulhassanak az európai politikák megvalósításához; |
| --- | --- |

2.12

üdvözli a hivatkozást a szociális partnerek részvételének és a nem-kormányzati résztvevőkkel történő megfelelő konzultáció biztosításának szükségességére (a megfelelő területi szinten) az ESZA-támogatások tervezésének, végrehajtásának és felügyeletének vonatkozásában. Megjegyzi azonban, hogy a rendeletre tett javaslat nem elég részletes, és ezért kéri az 5. cikk kérdéses bekezdésének újrafogalmazását; ajánlja mind az ezen a területen mérlegelhető társulási típusoknak (pl. munkavállalók-munkaadók), mind pedig a konzultáció ideális szintjének és hatókörének meghatározását. A gyakorlatban a részletesség hiánya ezt a cikket használhatatlanná teheti, és a Régiók Bizottsága szeretné kifejezni ezzel kapcsolatban érzett aggodalmát. A Régiók Bizottsága emlékeztetni szeretne az Európai Bizottság „Párbeszéd a regionális és helyi hatósági társulásokkal az Európai Unió politikáinak alakításáról” szóló közleményére (2003. december 19.) melynek legfőbb célja az volt, hogy a területi partnerek – társulásaikon keresztül – alkalmuk legyen álláspontjuk kifejtésére és hozzájárulhassanak az európai politikák megvalósításához;

| 2.13 | üdvözli a szektorokon átívelő szempontok említését a rendeletjavaslat szövegében, különösen a nemek közötti esélyegyenlőség vonatkozásában. A tagállamoknak és az igazgató hatóságoknak meg kell győződniük arról, hogy a folyamatban lévő programok pontosan leírják, hogy hogyan lehet elősegíteni a nemek közti esélyegyenlőséget a program tervezési, végrehajtási, ellenőrzési és értékelési szakaszaiban. A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy a regionális és helyi hatóságok átadhatják a 2000-2006-os tervezési időszakban szerzett tapasztalataikat, és ezért azt ajánlja, hogy a 6. cikk tartalmazzon hivatkozást erre is; |
| --- | --- |

2.13

üdvözli a szektorokon átívelő szempontok említését a rendeletjavaslat szövegében, különösen a nemek közötti esélyegyenlőség vonatkozásában. A tagállamoknak és az igazgató hatóságoknak meg kell győződniük arról, hogy a folyamatban lévő programok pontosan leírják, hogy hogyan lehet elősegíteni a nemek közti esélyegyenlőséget a program tervezési, végrehajtási, ellenőrzési és értékelési szakaszaiban. A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy a regionális és helyi hatóságok átadhatják a 2000-2006-os tervezési időszakban szerzett tapasztalataikat, és ezért azt ajánlja, hogy a 6. cikk tartalmazzon hivatkozást erre is;

| 2.14 | úgy véli, hogy az ESZA által finanszírozott tevékenységeknek aktív szerepet kell játszaniuk a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatáshoz való hozzáférés, szakképzés és előmenetel, valamint a munkafeltételek területén történő végrehajtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi 2002/73/ számú irányelv (2002. szeptember 23.) végrehajtásában. Üdvözli, hogy a nemek közötti esélyegyenlőség egyike azoknak a tevékenységi területeknek, melyek a jövőbeli PROGRESS program részét képezik; |
| --- | --- |

2.14

úgy véli, hogy az ESZA által finanszírozott tevékenységeknek aktív szerepet kell játszaniuk a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatáshoz való hozzáférés, szakképzés és előmenetel, valamint a munkafeltételek területén történő végrehajtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi 2002/73/ számú irányelv (2002. szeptember 23.) végrehajtásában. Üdvözli, hogy a nemek közötti esélyegyenlőség egyike azoknak a tevékenységi területeknek, melyek a jövőbeli PROGRESS program részét képezik;

| 2.15 | ajánlja a rendeletre tett javaslat 6. cikkben említett „leírás” szó jelentésének tisztázását, mivel a Régiók Bizottsága úgy véli, hogy helyénvaló lenne, ha a rendelet nem csak a nemek közötti esélyegyenlőség elősegítésének leírását tartalmazná, hanem irányelveket is az esélyegyenlőség elvének megfelelő kivitelezéséről. A fenti okok miatt a Régiók Bizottsága ajánlja ennek a rendelkezésnek a részletesebb kidolgozását; |
| --- | --- |

2.15

ajánlja a rendeletre tett javaslat 6. cikkben említett „leírás” szó jelentésének tisztázását, mivel a Régiók Bizottsága úgy véli, hogy helyénvaló lenne, ha a rendelet nem csak a nemek közötti esélyegyenlőség elősegítésének leírását tartalmazná, hanem irányelveket is az esélyegyenlőség elvének megfelelő kivitelezéséről. A fenti okok miatt a Régiók Bizottsága ajánlja ennek a rendelkezésnek a részletesebb kidolgozását;

| 2.16 | szeretné kifejezni aggodalmát a regionális és helyi dimenzióra történő hivatkozások teljes hiánya miatt, mivel ez az a szint, ahol a legkönnyebb meghatározni a 7. cikkben rögzített innovációs szükségleteket. A helyzet alapos ismerete már a kezdetektől megkönnyíti a kutatási és innovációs tevékenységeket. Közelségük miatt a helyi hatóságok könnyen felismerik az innovációkat, és a rendelkezésükre álló eszközökkel támogathatják is ezeket, ezáltal lehetővé téve hatékonyabb kutatási és innovációs tevékenységek kialakítását regionális és nemzeti szinten; |
| --- | --- |

2.16

szeretné kifejezni aggodalmát a regionális és helyi dimenzióra történő hivatkozások teljes hiánya miatt, mivel ez az a szint, ahol a legkönnyebb meghatározni a 7. cikkben rögzített innovációs szükségleteket. A helyzet alapos ismerete már a kezdetektől megkönnyíti a kutatási és innovációs tevékenységeket. Közelségük miatt a helyi hatóságok könnyen felismerik az innovációkat, és a rendelkezésükre álló eszközökkel támogathatják is ezeket, ezáltal lehetővé téve hatékonyabb kutatási és innovációs tevékenységek kialakítását regionális és nemzeti szinten;

| 2.17 | aggodalommal jegyzi meg az „innovatív tevékenységek” törlését, mivel ezek a tevékenységek segítséget nyújtottak a munkaerő- és szakképzési piacokra jelentős hatást gyakorló, rendkívül hasznos kísérleti projektek végrehajtásában. Helyénvalónak találná, ha mégis lenne egy olyan innovációs eszköz, amely nem tartozna az Alap által támogatott tevékenységek általános körébe, összhangban a közösségi támogatásokkal, aminek révén lehetővé válna új módszerek kipróbálása a foglalkoztatás, a férfi és női munkavállalók, a társadalmi beilleszkedés és a területi egyenlőtlenségek vonatkozásában; |
| --- | --- |

2.17

aggodalommal jegyzi meg az „innovatív tevékenységek” törlését, mivel ezek a tevékenységek segítséget nyújtottak a munkaerő- és szakképzési piacokra jelentős hatást gyakorló, rendkívül hasznos kísérleti projektek végrehajtásában. Helyénvalónak találná, ha mégis lenne egy olyan innovációs eszköz, amely nem tartozna az Alap által támogatott tevékenységek általános körébe, összhangban a közösségi támogatásokkal, aminek révén lehetővé válna új módszerek kipróbálása a foglalkoztatás, a férfi és női munkavállalók, a társadalmi beilleszkedés és a területi egyenlőtlenségek vonatkozásában;

| 2.18 | üdvözli, hogy a rendeletről szóló javaslat tartalmaz egy kifejezetten a transznacionális együttműködésnek szánt bekezdést – 8. cikk –, ami a régiók szerepének nagyobb elismeréséről tesz tanúbizonyságot. A Régiók Bizottsága az 55. plenáris ülés keretében, 2004. június 16-án elfogadott, a gazdasági és szociális kohézióról szóló harmadik jelentésről megfogalmazott véleményében foglaltaknak megfelelően ajánlja, hogy a különböző területi együttműködést szolgáló eszközök támogassák a városi hálózatok létrehozását és megerősítését, valamint olyan kezdeményezések bővítését, melyek decentralizált együttműködést hoznak létre a helyi, illetve regionális hatóságok között; |
| --- | --- |

2.18

üdvözli, hogy a rendeletről szóló javaslat tartalmaz egy kifejezetten a transznacionális együttműködésnek szánt bekezdést – 8. cikk –, ami a régiók szerepének nagyobb elismeréséről tesz tanúbizonyságot. A Régiók Bizottsága az 55. plenáris ülés keretében, 2004. június 16-án elfogadott, a gazdasági és szociális kohézióról szóló harmadik jelentésről megfogalmazott véleményében foglaltaknak megfelelően ajánlja, hogy a különböző területi együttműködést szolgáló eszközök támogassák a városi hálózatok létrehozását és megerősítését, valamint olyan kezdeményezések bővítését, melyek decentralizált együttműködést hoznak létre a helyi, illetve regionális hatóságok között;

| 2.19 | aggodalmának kíván hangot adni a regionális és helyi dimenzióra tett hivatkozások hiánya miatt a transznacionális együttműködésre vonatkozó 8. cikkben, különös tekintettel a jelenlegi tervezési időszakban a nemzeti hatóságoktól különálló, független igazgató hatóságok által a régiókon belül lebonyolított INTERREG közösségi kezdeményezés keretében szerzett tapasztalatokra; ajánlja ennek a cikknek a pontosabb megfogalmazását, amely tartalmazza az akcióra vonatkozó intézkedéseket, az akció finanszírozási módját és a regionális és helyi hatóságok pontos szerepét; |
| --- | --- |

2.19

aggodalmának kíván hangot adni a regionális és helyi dimenzióra tett hivatkozások hiánya miatt a transznacionális együttműködésre vonatkozó 8. cikkben, különös tekintettel a jelenlegi tervezési időszakban a nemzeti hatóságoktól különálló, független igazgató hatóságok által a régiókon belül lebonyolított INTERREG közösségi kezdeményezés keretében szerzett tapasztalatokra; ajánlja ennek a cikknek a pontosabb megfogalmazását, amely tartalmazza az akcióra vonatkozó intézkedéseket, az akció finanszírozási módját és a regionális és helyi hatóságok pontos szerepét;

| 2.20 | üdvözli a rendeletre tett javaslatban azt a rendelkezést, amely kiköti, hogy az Európai Bizottságnak támogatnia kell a tapasztalatcserét, a lakosság felvilágosítását szolgáló tevékenységeket, a szemináriumokat, a helyes gyakorlat meghatározását és terjesztését, valamint a kölcsönös tanulást segítő hálózatok kialakítását, abból a célból, hogy fokozza az Alap hozzájárulását a Közösség foglalkoztatáshoz és szociális befogadáshoz kapcsolódó célkitűzéseihez. Sajnálatát fejezi ki, hogy a rendeletre tett javaslat nem tartalmaz pontosabb meghatározást a technikai segítségnyújtás tekintetében, valamint e program és a következő tervezési időszakban végrehajtásra kerülő programok közötti koordináció vonatkozásában; ezért kéri ennek a cikknek a részletekre jobban kitérő megfogalmazását; |
| --- | --- |

2.20

üdvözli a rendeletre tett javaslatban azt a rendelkezést, amely kiköti, hogy az Európai Bizottságnak támogatnia kell a tapasztalatcserét, a lakosság felvilágosítását szolgáló tevékenységeket, a szemináriumokat, a helyes gyakorlat meghatározását és terjesztését, valamint a kölcsönös tanulást segítő hálózatok kialakítását, abból a célból, hogy fokozza az Alap hozzájárulását a Közösség foglalkoztatáshoz és szociális befogadáshoz kapcsolódó célkitűzéseihez. Sajnálatát fejezi ki, hogy a rendeletre tett javaslat nem tartalmaz pontosabb meghatározást a technikai segítségnyújtás tekintetében, valamint e program és a következő tervezési időszakban végrehajtásra kerülő programok közötti koordináció vonatkozásában; ezért kéri ennek a cikknek a részletekre jobban kitérő megfogalmazását;

| 2.21 | üdvözli az éves jelentésekkel és az ezeket összefoglaló zárójelentésekkel foglalkozó cikket; úgy véli, hogy ezeknek a jelentéseknek tartalmazniuk kellene a részvétel és konzultáció formáit a szociális partnerek és a nem kormányzati szervezetek vonatkozásában is; |
| --- | --- |

2.21

üdvözli az éves jelentésekkel és az ezeket összefoglaló zárójelentésekkel foglalkozó cikket; úgy véli, hogy ezeknek a jelentéseknek tartalmazniuk kellene a részvétel és konzultáció formáit a szociális partnerek és a nem kormányzati szervezetek vonatkozásában is;

| 2.22 | szeretné kifejezni aggodalmát a cikk néhány, a költségek támogathatóságáról szóló bekezdésének kidolgozatlansága miatt. Ez a cikk bevezeti a „közvetlen működési költség” fogalmát, melyet átalányalapon állapítanak meg, a szóban forgó tevékenység megadott közvetlen költségeinek maximum 20 %-ában, ám a szövegben nem megmagyarázott tényezők alapján. Ajánlja e rendelkezés egészének pontosabb megfogalmazását a végső változatban, mivel a részletesség hiánya ezekben a kérdésekben megnehezíti a végrehajtást és rontja a kiadások hatékonyságát, ami viszont ellentmond a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének, mely követelményt maga az Európai Bizottság gyakran emlegeti. |
| --- | --- |

2.22

szeretné kifejezni aggodalmát a cikk néhány, a költségek támogathatóságáról szóló bekezdésének kidolgozatlansága miatt. Ez a cikk bevezeti a „közvetlen működési költség” fogalmát, melyet átalányalapon állapítanak meg, a szóban forgó tevékenység megadott közvetlen költségeinek maximum 20 %-ában, ám a szövegben nem megmagyarázott tényezők alapján. Ajánlja e rendelkezés egészének pontosabb megfogalmazását a végső változatban, mivel a részletesség hiánya ezekben a kérdésekben megnehezíti a végrehajtást és rontja a kiadások hatékonyságát, ami viszont ellentmond a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének, mely követelményt maga az Európai Bizottság gyakran emlegeti.

Brüsszel, 2004. február 23.

A Régiók Bizottsága

Elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL C 51, 1999.2.22., 48. o.

1

---

| 5.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 164/53 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 164/53

---

A Régiók Bizottsága véleménye „Az Európai Bizottság az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának szóló, »Fehér könyv az általános érdekű szolgáltatásokról« című közleményéhez”

(2005/C 164/06)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

tekintettel az Európai Bizottság „Fehér könyv az általános érdekű szolgáltatásokról” című közleményére az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága számára (COM (2004) 374 final);

tekintettel az Európai Bizottság 2004. május 13-i határozatára, melyben megbízza a Régiók Bizottságát, hogy e témával az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének (1) bekezdése alapján foglalkozzék;

tekintettel elnökének 2004. április 5-én hozott határozatára, melyben megbízza a „Gazdaság- és szociálpolitika” szakbizottságot, hogy a fenti témában véleményt alkosson;

tekintettel az EKSz általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat érintő 16. cikkére, valamint annak 2., 5., 73., 81., 86., 87., 88. és 295. cikkeire;

tekintettel az Európai Unió alapjogi chartájának az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokhoz való hozzáférést érintő 36. cikkére;

tekintettel az Európai Alkotmányt létrehozó, az állam- és kormányfők által 2004. október 29-én, Rómában aláírt szerződés III-122 cikkére;

tekintettel az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló zöld könyvhöz készült véleményére (CdR 149/2003 fin) (1);

tekintettel az Európai Bizottság „Általános érdekű szolgáltatások Európában” című közleményéhez készített véleményére (CdR 470/2000 fin) (2);

tekintettel az „Európai Bizottság által az EK-szerződés 86. cikke rendelkezéseinek az állami támogatások közszolgáltatási kompenzáció formájában történő alkalmazására alkotott határozattervezetről, valamint a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról szóló 80/723/EGK bizottsági irányelvet módosító irányelvtervezetről, továbbá a közszolgáltatási kompenzáció formájában történő állami támogatások közösségi szabályozásának tervezetéről” alkotott véleményére (CdR 155/2004) (3),

tekintettel az „Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a belső piaci szolgáltatásokról szóló irányelvjavaslatáról” alkotott véleményére (CdR 154/2004), (4)

tekintettel az „Európai Bizottság közszféra/magánszféra partnerségről, valamint a közbeszerzések és koncessziók jogáról szóló Fehér Könyvéről” alkotott véleményére (CdR 239/2004);

tekintettel véleménytervezetére (CdR 327/2004 rev 1), melyet 2004. december 8-án a „Gazdaság és szociálpolitika” szakbizottság elfogadott (előadó: Claudio Martini, Toscana régió elnöke, IT/SPE) –

a Régiók Bizottsága 2005. február 23–24-én tartott 58. plenáris ülésén (február 23-i ülés) elfogadta a következő véleményt:

1.   A Régiók Bizottsága nézetei

Bevezető

| 1.1 | A Fehér Könyv, melynek megszületését széles körű nyilvános vita előzte meg, amelyben a Régiók Bizottsága a helyi önkormányzatokkal szoros együttműködésben intenzíven részt vett, pontosan ismerteti az Európai Bizottság 2006-ig szóló irányelveit. |
| --- | --- |

1.1

A Fehér Könyv, melynek megszületését széles körű nyilvános vita előzte meg, amelyben a Régiók Bizottsága a helyi önkormányzatokkal szoros együttműködésben intenzíven részt vett, pontosan ismerteti az Európai Bizottság 2006-ig szóló irányelveit.

A Régiók Bizottsága

| 1.2 | úgy véli, a Fehér Könyv alkalmat ad arra, hogy a vitát a benne szereplő stratégiákról, javaslatokról és megállapításokról tovább folytassák. A hatóságoknak, mindenekelőtt a regionális és helyi közigazgatási szervekhez tartozóknak, valamint a szociális erőknek főképp a következő területeken kell közreműködniük:






  — | kiegyensúlyozott viszony teremtése az általános érdekű szolgáltatások és a versenyszabályok betartása között, azon szerepet tekintve is, amelyet az alkotmányszerződés az általános érdekű szolgáltatások számára előirányoz; |
| --- | --- | --- |

1.2

úgy véli, a Fehér Könyv alkalmat ad arra, hogy a vitát a benne szereplő stratégiákról, javaslatokról és megállapításokról tovább folytassák. A hatóságoknak, mindenekelőtt a regionális és helyi közigazgatási szervekhez tartozóknak, valamint a szociális erőknek főképp a következő területeken kell közreműködniük:

—

kiegyensúlyozott viszony teremtése az általános érdekű szolgáltatások és a versenyszabályok betartása között, azon szerepet tekintve is, amelyet az alkotmányszerződés az általános érdekű szolgáltatások számára előirányoz;

| — | jogi keretek meghatározása az általános érdekű szolgáltatások, számára (különösen a hatóságok szerepe, az irányítás választható módozatai, a hosszú távú finanszírozás garanciái, a szabályozás, az értékelés szempontjából); |
| --- | --- |

—

jogi keretek meghatározása az általános érdekű szolgáltatások, számára (különösen a hatóságok szerepe, az irányítás választható módozatai, a hosszú távú finanszírozás garanciái, a szabályozás, az értékelés szempontjából);

| — | a szektorspecifikus liberalizálási irányelvek megvalósításának és hatásainak felmérése az elektronikus kommunikáció, a postai szolgáltatások, az energia- és gázellátás területén a Zöld és Fehér Könyv keretében folyó konzultációk fényében, adott esetben pedig ezen irányelvek felülvizsgálata; |
| --- | --- |

—

a szektorspecifikus liberalizálási irányelvek megvalósításának és hatásainak felmérése az elektronikus kommunikáció, a postai szolgáltatások, az energia- és gázellátás területén a Zöld és Fehér Könyv keretében folyó konzultációk fényében, adott esetben pedig ezen irányelvek felülvizsgálata;

| — | az általános érdekű célok továbbfejlesztése a polgárok szükségleteinek megfelelően, ezzel is hozzájárulva a nagyobb társadalmi és területi összefogáshoz, valamint az európai gazdaság versenyképességének javításához (lisszaboni folyamat). A Régiók Bizottsága ezért sajnálattal állapítja meg, hogy a „Közös munkával a növekedésért és a munkahelyekért – A lisszaboni stratégia új kezdete” című közleményében (5) az Európai Bizottság nem ad kitüntetett helyet az általános érdekű szolgáltatásokról szóló Fehér Könyv utánkövetésének a lisszaboni stratégia megvalósításának azonnali célkitűzései között; |
| --- | --- |

—

az általános érdekű célok továbbfejlesztése a polgárok szükségleteinek megfelelően, ezzel is hozzájárulva a nagyobb társadalmi és területi összefogáshoz, valamint az európai gazdaság versenyképességének javításához (lisszaboni folyamat). A Régiók Bizottsága ezért sajnálattal állapítja meg, hogy a „Közös munkával a növekedésért és a munkahelyekért – A lisszaboni stratégia új kezdete” című közleményében (5) az Európai Bizottság nem ad kitüntetett helyet az általános érdekű szolgáltatásokról szóló Fehér Könyv utánkövetésének a lisszaboni stratégia megvalósításának azonnali célkitűzései között;

| — | demokratikus, pluralisztikus értékelések biztosítása, melyek során az érintettek egymásnak ellentmondó álláspontjait is figyelembe veszik; |
| --- | --- |

—

demokratikus, pluralisztikus értékelések biztosítása, melyek során az érintettek egymásnak ellentmondó álláspontjait is figyelembe veszik;

| — | gondoskodás arról, hogy a szolgáltatások világméretű kereskedelmére vonatkozó szabályok azt a célt kövessék, hogy minden polgárnak hozzáférése legyen a közjavakhoz; |
| --- | --- |

—

gondoskodás arról, hogy a szolgáltatások világméretű kereskedelmére vonatkozó szabályok azt a célt kövessék, hogy minden polgárnak hozzáférése legyen a közjavakhoz;

| — | a fejlődő országokkal közös együttműködési programok kibővítése az általános érdekű szolgáltatások beruházásainak támogatása területére is, továbbá arra, hogy e szolgáltatások a polgárok szélesebb köre számára hozzáférhetőek legyenek. |
| --- | --- |

—

a fejlődő országokkal közös együttműködési programok kibővítése az általános érdekű szolgáltatások beruházásainak támogatása területére is, továbbá arra, hogy e szolgáltatások a polgárok szélesebb köre számára hozzáférhetőek legyenek.

Külön megjegyzések a Fehér Könyvhöz

A Régiók Bizottsága

| 1.3 | azt az álláspontot képviseli, hogy a Fehér Könyv következő elemei méltánylandók:






  — | az Európai Bizottság, az önkormányzati szervek és a tagállamok közös felelősségének elismerése; |
| --- | --- | --- |

1.3

azt az álláspontot képviseli, hogy a Fehér Könyv következő elemei méltánylandók:

—

az Európai Bizottság, az önkormányzati szervek és a tagállamok közös felelősségének elismerése;

| — | az a tény, hogy az Európai Bizottság az alkotmányszerződés III-122 cikkét az általános érdekű szolgáltatások jogi alapjának nyilvánítja; |
| --- | --- |

—

az a tény, hogy az Európai Bizottság az alkotmányszerződés III-122 cikkét az általános érdekű szolgáltatások jogi alapjának nyilvánítja;

| — | a szándék, hogy fokozza a jogbiztonságot az általános érdekű szolgáltatások finanszírozási formái terén, megadva a helyi és regionális önkormányzatoknak azt a jogot, hogy az ügykezelés és a finanszírozás módját megválasszák (e változásokat 2005 júliusáig kell elérni, akárcsak az „általános érdekű szolgáltatások” és az „általános gazdasági érdekű szolgáltatások” világosabb megkülönböztetését); |
| --- | --- |

—

a szándék, hogy fokozza a jogbiztonságot az általános érdekű szolgáltatások finanszírozási formái terén, megadva a helyi és regionális önkormányzatoknak azt a jogot, hogy az ügykezelés és a finanszírozás módját megválasszák (e változásokat 2005 júliusáig kell elérni, akárcsak az „általános érdekű szolgáltatások” és az „általános gazdasági érdekű szolgáltatások” világosabb megkülönböztetését);

| — | ha az általános érdekű szolgáltatások céljai és feladatai ütköznek a versenyelőírásokkal, az előbbieknek kell előnyt élvezniük (2006-ra a szektorspecifikus irányelvek átdolgozását jelentették be); |
| --- | --- |

—

ha az általános érdekű szolgáltatások céljai és feladatai ütköznek a versenyelőírásokkal, az előbbieknek kell előnyt élvezniük (2006-ra a szektorspecifikus irányelvek átdolgozását jelentették be);

| — | kötelezettségvállalás egy specifikus közlemény 2005 végéig történő kidolgozására a szociális és egészségügyi szolgáltatásokról; |
| --- | --- |

—

kötelezettségvállalás egy specifikus közlemény 2005 végéig történő kidolgozására a szociális és egészségügyi szolgáltatásokról;

| — | kötelezettségvállalás a liberalizációk értékelési eljárásának átdolgozására; |
| --- | --- |

—

kötelezettségvállalás a liberalizációk értékelési eljárásának átdolgozására;

| — | megjegyzi azonban, hogy a Fehér Könyv — e nagyrészt pozitív elemektől eltekintve — jelentős bizonytalanságokat és tisztázatlanságokat hagy a szolgáltatások vállalkozói és felelősei szempontjából; |
| --- | --- |

—

megjegyzi azonban, hogy a Fehér Könyv — e nagyrészt pozitív elemektől eltekintve — jelentős bizonytalanságokat és tisztázatlanságokat hagy a szolgáltatások vállalkozói és felelősei szempontjából;

| — | jogi bizonytalanságokat az előírások rangsorát, illetve értelmezését és alkalmazását illetően; |
| --- | --- |

—

jogi bizonytalanságokat az előírások rangsorát, illetve értelmezését és alkalmazását illetően;

| — | gazdasági bizonytalanságokat, mivel nincs megbízható keret a közszolgáltatási kötelezettségek kompenzációs kifizetései és beruházásai hosszú távú finanszírozásának biztosítására; |
| --- | --- |

—

gazdasági bizonytalanságokat, mivel nincs megbízható keret a közszolgáltatási kötelezettségek kompenzációs kifizetései és beruházásai hosszú távú finanszírozásának biztosítására;

| — | bizonytalanságokat a szubszidiaritás elvének betartását, s ezzel valamennyi szintű (helyi, regionális, országos) hatóság jogosultságait és hatáskörét illetően; |
| --- | --- |

—

bizonytalanságokat a szubszidiaritás elvének betartását, s ezzel valamennyi szintű (helyi, regionális, országos) hatóság jogosultságait és hatáskörét illetően;

| — | politikai jellegű bizonytalanságokat az általános érdekű szolgáltatásoknak az európai integráció folyamatában betöltött szerepét illetően. |
| --- | --- |

—

politikai jellegű bizonytalanságokat az általános érdekű szolgáltatásoknak az európai integráció folyamatában betöltött szerepét illetően.

Az általános érdekű szolgáltatások az európai intézményi keretben

A Régiók Bizottsága

| 1.4 | kiemeli, hogy az általános érdekű szolgáltatások részei annak az értékrendszernek, amely az EU és a tagállamok életének alapját képezi, amelyben a gazdasági és a társadalmi előrehaladás közötti szoros kölcsönhatások elősegítik a polgárok minél nagyobb mértékű részvételét az európai gazdaságban és társadalomban; |
| --- | --- |

1.4

kiemeli, hogy az általános érdekű szolgáltatások részei annak az értékrendszernek, amely az EU és a tagállamok életének alapját képezi, amelyben a gazdasági és a társadalmi előrehaladás közötti szoros kölcsönhatások elősegítik a polgárok minél nagyobb mértékű részvételét az európai gazdaságban és társadalomban;

| 1.5 | aláhúzza, hogy az általános érdekű szolgáltatások szerveződése elősegíti a gazdasági, társadalmi és területi összefogást, a szolidaritást és a közösségekben az összetartozás érzését, a polgárok általános érdeklődésének növekedését, továbbá a fenntartható fejlődést, az eljövendő nemzedékek érdekében is; |
| --- | --- |

1.5

aláhúzza, hogy az általános érdekű szolgáltatások szerveződése elősegíti a gazdasági, társadalmi és területi összefogást, a szolidaritást és a közösségekben az összetartozás érzését, a polgárok általános érdeklődésének növekedését, továbbá a fenntartható fejlődést, az eljövendő nemzedékek érdekében is;

| 1.6 | üdvözli, hogy az Európai Bizottság európai szinten állást foglal az általános érdekű szolgáltatások jelentőségét illetően. Így híd épül a jelenlegi helyzet — melyben a szerződések és az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlata alapján a versenypolitika áll az előtérben — és az alkotmányszerződés révén előálló új forgatókönyv között; |
| --- | --- |

1.6

üdvözli, hogy az Európai Bizottság európai szinten állást foglal az általános érdekű szolgáltatások jelentőségét illetően. Így híd épül a jelenlegi helyzet — melyben a szerződések és az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlata alapján a versenypolitika áll az előtérben — és az alkotmányszerződés révén előálló új forgatókönyv között;

| 1.7 | elégedettségét fejezi ki a szubszidiaritás elvének elismerése fölött, melyből az a kijelentés következik, hogy az általános érdekű szolgáltatások meghatározása, szervezése és ellenőrzése elsősorban az országos, regionális és helyi szinten illetékes hatóságok feladata. Ezen túlmenően a Régiók Bizottsága arra is fel szeretné hívni a figyelmet, hogy a nemzeti, regionális és helyi hatóságoknak lehetőségük van olyan jogszabályokat hozni és megvalósítani, melyek az állampolgároknak nagyobb választási szabadságot biztosítanak, hogy maguk dönthessenek arról, ki nyújtsa a mindenkori szolgáltatást; |
| --- | --- |

1.7

elégedettségét fejezi ki a szubszidiaritás elvének elismerése fölött, melyből az a kijelentés következik, hogy az általános érdekű szolgáltatások meghatározása, szervezése és ellenőrzése elsősorban az országos, regionális és helyi szinten illetékes hatóságok feladata. Ezen túlmenően a Régiók Bizottsága arra is fel szeretné hívni a figyelmet, hogy a nemzeti, regionális és helyi hatóságoknak lehetőségük van olyan jogszabályokat hozni és megvalósítani, melyek az állampolgároknak nagyobb választási szabadságot biztosítanak, hogy maguk dönthessenek arról, ki nyújtsa a mindenkori szolgáltatást;

| 1.8 | üdvözli, hogy az Európai Bizottság támogatja az EKSz 16. cikkének (immár az új alkotmányszerződés III-122 cikkének) módosítását; ebben egy európai törvény terve szerepel együttdöntési eljárással, az Unió illetékességi körén belül, melynek célja, hogy az általános érdekű szolgáltatásoknak világos jogi alapot teremtsen. Az, hogy egy általános keretelőírás ellen továbbra is ellenállás tapasztalható, nem indok arra, hogy a jelenlegi helyzetet — melyben az Európai Bíróság előírás hiányában jogalkotást végez ahelyett, hogy a jogot alkalmazná — változatlanul hagyjuk. A Fehér Könyvben szerepel annak a lehetőségnek a felülvizsgálata, hogy az alkotmányszerződés ratifikálása után kerettörvény lefektetésére kerüljön sor. Az Európai Bizottság erre való tekintettel kötelezettséget vállal, hogy értékelő jelentést terjeszt be, esetleges javaslatokkal; |
| --- | --- |

1.8

üdvözli, hogy az Európai Bizottság támogatja az EKSz 16. cikkének (immár az új alkotmányszerződés III-122 cikkének) módosítását; ebben egy európai törvény terve szerepel együttdöntési eljárással, az Unió illetékességi körén belül, melynek célja, hogy az általános érdekű szolgáltatásoknak világos jogi alapot teremtsen. Az, hogy egy általános keretelőírás ellen továbbra is ellenállás tapasztalható, nem indok arra, hogy a jelenlegi helyzetet — melyben az Európai Bíróság előírás hiányában jogalkotást végez ahelyett, hogy a jogot alkalmazná — változatlanul hagyjuk. A Fehér Könyvben szerepel annak a lehetőségnek a felülvizsgálata, hogy az alkotmányszerződés ratifikálása után kerettörvény lefektetésére kerüljön sor. Az Európai Bizottság erre való tekintettel kötelezettséget vállal, hogy értékelő jelentést terjeszt be, esetleges javaslatokkal;

| 1.9 | aláhúzza, hogy széles körű konszenzus áll fenn a tekintetben, hogy az EU szerepét világosabbá és átláthatóbbá kell tenni, anélkül azonban, hogy új hatásköröket kapna. Úgy tűnik, a Fehér Könyv átvette ezt a kezdeményezést, mivel elismeri a tagállamok és a helyi önkormányzatok illetékességét az általános érdekű szolgáltatások terén, az ilyen szolgáltatásokkal megbízott vállalatok jogi formája, illetve közjogi vagy magánjogi státusa megválasztásának jogától kezdve. |
| --- | --- |

1.9

aláhúzza, hogy széles körű konszenzus áll fenn a tekintetben, hogy az EU szerepét világosabbá és átláthatóbbá kell tenni, anélkül azonban, hogy új hatásköröket kapna. Úgy tűnik, a Fehér Könyv átvette ezt a kezdeményezést, mivel elismeri a tagállamok és a helyi önkormányzatok illetékességét az általános érdekű szolgáltatások terén, az ilyen szolgáltatásokkal megbízott vállalatok jogi formája, illetve közjogi vagy magánjogi státusa megválasztásának jogától kezdve.

Általános érdekű szolgáltatások a kohéziós politika keretében

A Régiók Bizottsága

| 1.10 | kifejezésre juttatja azt a meggyőződését, hogy a jó minőségű általános érdekű szolgáltatásokhoz való általános hozzáférés – a termelési és beszerzési költségek alapján megszabott árakon – az egész EU gazdasági, társadalmi és területi kohéziójának lényeges eleme, valamint hogy a régiók és a helyi önkormányzatok szintje a legalkalmasabb a polgárok szükségleteinek megítélésére és annak meghatározására, hogy saját területükön melyek az általános érdekű szolgáltatások nyújtásának legmegfelelőbb formái és struktúrái; |
| --- | --- |

1.10

kifejezésre juttatja azt a meggyőződését, hogy a jó minőségű általános érdekű szolgáltatásokhoz való általános hozzáférés – a termelési és beszerzési költségek alapján megszabott árakon – az egész EU gazdasági, társadalmi és területi kohéziójának lényeges eleme, valamint hogy a régiók és a helyi önkormányzatok szintje a legalkalmasabb a polgárok szükségleteinek megítélésére és annak meghatározására, hogy saját területükön melyek az általános érdekű szolgáltatások nyújtásának legmegfelelőbb formái és struktúrái;

| 1.11 | kiemeli azonban, hogy a területi kohézió céljának eléréséhez a helyi közszolgáltatások és az európai méretű, nagy szolgáltatásláncok kifejlesztése is szükséges. A strukturális alapokat — az európai kohéziós politika elengedhetetlen eszközeit — át kell alakítani, hogy az általános érdekű szolgáltatásokat a kohéziós célokkal összhangban lehessen fejleszteni, különös figyelmet szentelve a határokon átnyúló együttműködésnek és az általános érdekű szolgáltatások támogatásának a közép- és kelet-európai országokban. |
| --- | --- |

1.11

kiemeli azonban, hogy a területi kohézió céljának eléréséhez a helyi közszolgáltatások és az európai méretű, nagy szolgáltatásláncok kifejlesztése is szükséges. A strukturális alapokat — az európai kohéziós politika elengedhetetlen eszközeit — át kell alakítani, hogy az általános érdekű szolgáltatásokat a kohéziós célokkal összhangban lehessen fejleszteni, különös figyelmet szentelve a határokon átnyúló együttműködésnek és az általános érdekű szolgáltatások támogatásának a közép- és kelet-európai országokban.

Az általános érdekű szolgáltatások és a verseny

A Régiók Bizottsága

| 1.12 | kiemeli a belső piac alapelvei és az általános érdekű szolgáltatások közötti kapcsolat kényes voltát; |
| --- | --- |

1.12

kiemeli a belső piac alapelvei és az általános érdekű szolgáltatások közötti kapcsolat kényes voltát;

| 1.13 | úgy véli azonban, hogy a beruházások és a közszolgáltatási kötelezettségek hosszú távú finanszírozásának biztonsága központi kérdés abból a szempontból, hogy a teljes EU területén mindenkinek hozzáférése lehessen a jó minőségű általános érdekű szolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

1.13

úgy véli azonban, hogy a beruházások és a közszolgáltatási kötelezettségek hosszú távú finanszírozásának biztonsága központi kérdés abból a szempontból, hogy a teljes EU területén mindenkinek hozzáférése lehessen a jó minőségű általános érdekű szolgáltatásokhoz;

| 1.14 | úgy véli, a Zöld Könyv tehető felelőssé azért, hogy a szektorspecifikus liberalizációs intézkedéseknek elsősorban a pozitív oldalai kerültek előtérbe, és hogy a könyv a tisztességes verseny és az általános érdekű szolgáltatások közötti megfelelő egyensúly megtartására nem fordított elég figyelmet; |
| --- | --- |

1.14

úgy véli, a Zöld Könyv tehető felelőssé azért, hogy a szektorspecifikus liberalizációs intézkedéseknek elsősorban a pozitív oldalai kerültek előtérbe, és hogy a könyv a tisztességes verseny és az általános érdekű szolgáltatások közötti megfelelő egyensúly megtartására nem fordított elég figyelmet;

| 1.15 | üdvözli, hogy az Európai Bizottság a Fehér Könyvvel egyértelműen elismeri, hogy a belső piaci előírások a versenyelőírásokkal, illetve az általános érdekű szolgáltatások munkamódjával nehezen egyeztethetők össze, habár a közérdek szempontjai és a versenyelőírások közötti egyenlőtlenséget még nem sikerült teljesen kiküszöbölni; |
| --- | --- |

1.15

üdvözli, hogy az Európai Bizottság a Fehér Könyvvel egyértelműen elismeri, hogy a belső piaci előírások a versenyelőírásokkal, illetve az általános érdekű szolgáltatások munkamódjával nehezen egyeztethetők össze, habár a közérdek szempontjai és a versenyelőírások közötti egyenlőtlenséget még nem sikerült teljesen kiküszöbölni;

| 1.16 | megismétli, hogy nem kötelező a közbeszerzési eljárás alkalmazása egy cég közszolgáltatással való megbízása esetén, és az nem is feltétele annak, hogy egy közszolgáltatási kompenzáció formájában nyújtott állami támogatás törvényesnek minősüljön. Úgy véli, hogy az utóbbi idők ítélkezési gyakorlatának fényében – amely jelentősen korlátozza a közszolgáltatások területi önkormányzat általi direkt kezelésének fogalmát –, az Európai Bizottságnak javasolnia kellene a közbeszerzési szerződések szabályozásának módosítását annak érdekében, hogy a direkt kezelés fogalmát a helyi önkormányzati valósághoz igazodóan lehessen meghatározni; |
| --- | --- |

1.16

megismétli, hogy nem kötelező a közbeszerzési eljárás alkalmazása egy cég közszolgáltatással való megbízása esetén, és az nem is feltétele annak, hogy egy közszolgáltatási kompenzáció formájában nyújtott állami támogatás törvényesnek minősüljön. Úgy véli, hogy az utóbbi idők ítélkezési gyakorlatának fényében – amely jelentősen korlátozza a közszolgáltatások területi önkormányzat általi direkt kezelésének fogalmát –, az Európai Bizottságnak javasolnia kellene a közbeszerzési szerződések szabályozásának módosítását annak érdekében, hogy a direkt kezelés fogalmát a helyi önkormányzati valósághoz igazodóan lehessen meghatározni;

| 1.17 | egyetért az Európai Bizottságnak azon elemzésével, mely szerint a nyitott belső piac kiépítésének célja összeegyeztethető az általános érdekű szolgáltatások fejlesztésének céljával, szükségesnek véli azonban a „kereskedelmi kapcsolatok eloszlása” fogalom pontosítását, amely az EK-Szerződés 12. és 81-89. cikke alapján szabályozza a versenyelőírásoknak az általános érdekű szolgáltatásokra történő alkalmazását. Jelenleg ugyanis a Bíróság olyan tág értelemben alkalmazza a Közösségen belüli kereskedelem lehetséges eloszlása fogalmát, hogy még a szigorúan helyi szintű közszolgáltatási feladatokkal megbízott vállalatok is az EK-Szerződés 87.1. cikkében foglalt rendelkezések hatálya alá kerülhetnek; |
| --- | --- |

1.17

egyetért az Európai Bizottságnak azon elemzésével, mely szerint a nyitott belső piac kiépítésének célja összeegyeztethető az általános érdekű szolgáltatások fejlesztésének céljával, szükségesnek véli azonban a „kereskedelmi kapcsolatok eloszlása” fogalom pontosítását, amely az EK-Szerződés 12. és 81-89. cikke alapján szabályozza a versenyelőírásoknak az általános érdekű szolgáltatásokra történő alkalmazását. Jelenleg ugyanis a Bíróság olyan tág értelemben alkalmazza a Közösségen belüli kereskedelem lehetséges eloszlása fogalmát, hogy még a szigorúan helyi szintű közszolgáltatási feladatokkal megbízott vállalatok is az EK-Szerződés 87.1. cikkében foglalt rendelkezések hatálya alá kerülhetnek;

Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások és az egyéb általános érdekű szolgáltatások megkülönböztetése

| 1.18 | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy az Alkotmányszerződés szövegére támaszkodva mihamarabb terjesszen elő javaslatot olyan keretjogszabályra, amely lehetővé teszi bizonyos olyan közös alapelvek meghatározását, mint:







  — | az általános érdekű gazdasági és nem gazdasági szolgáltatások megkülönböztetésének kritériumai; |
| --- | --- | --- |

1.18

felszólítja az Európai Bizottságot, hogy az Alkotmányszerződés szövegére támaszkodva mihamarabb terjesszen elő javaslatot olyan keretjogszabályra, amely lehetővé teszi bizonyos olyan közös alapelvek meghatározását, mint:

—

az általános érdekű gazdasági és nem gazdasági szolgáltatások megkülönböztetésének kritériumai;

| — | az általános érdekű szolgáltatások elvei és általános kötelezettségei, köztük az egyetemesség, a folyamatosság, a minőség, a hatékonyság, a hozzáférhetőség, valamint a felhasználók és fogyasztók védelme; |
| --- | --- |

—

az általános érdekű szolgáltatások elvei és általános kötelezettségei, köztük az egyetemesség, a folyamatosság, a minőség, a hatékonyság, a hozzáférhetőség, valamint a felhasználók és fogyasztók védelme;

| — | a kereskedelem torzulásainak megakadályozására hivatott kritériumok; |
| --- | --- |

—

a kereskedelem torzulásainak megakadályozására hivatott kritériumok;

| — | a helyi és regionális hatóságok általános érdekű gazdasági szolgáltatások saját előállítására való joga és a finanszírozás irányelvei |
| --- | --- |

—

a helyi és regionális hatóságok általános érdekű gazdasági szolgáltatások saját előállítására való joga és a finanszírozás irányelvei

| — | az értékelés mechanizmusai. |
| --- | --- |

—

az értékelés mechanizmusai.

A közösségi szabályozás alá eső szektorokra horizontális irányban közös terminológiát kell alkalmazni, mely azonban a többi szektor számára is hasznos vonatkoztatási alap lesz;

| 1.19 | hangsúlyozza, hogy a keretjogszabály annál is fontosabb, mivel a közszolgáltatási kompenzációk témájában az „Altmark Trans”-ítélet két első kritériuma – annak a közszolgáltatásnak a világos meghatározása, amelyet a támogatás kedvezményezettjének el kell látnia, valamint azon paraméterek objektív és átlátható előzetes megfogalmazása, amelyek alapján a kompenzációs kifizetések történnek – a helyi önkormányzatokat már most is a közszolgáltatásokat érintő szerződések átgondolására kényszeríti. Ez az erőfeszítés mindenképpen nagyobb átláthatóságot és demokratikus felelősségtudatot eredményez a közérdekű gazdasági szolgáltatások irányításában. |
| --- | --- |

1.19

hangsúlyozza, hogy a keretjogszabály annál is fontosabb, mivel a közszolgáltatási kompenzációk témájában az „Altmark Trans”-ítélet két első kritériuma – annak a közszolgáltatásnak a világos meghatározása, amelyet a támogatás kedvezményezettjének el kell látnia, valamint azon paraméterek objektív és átlátható előzetes megfogalmazása, amelyek alapján a kompenzációs kifizetések történnek – a helyi önkormányzatokat már most is a közszolgáltatásokat érintő szerződések átgondolására kényszeríti. Ez az erőfeszítés mindenképpen nagyobb átláthatóságot és demokratikus felelősségtudatot eredményez a közérdekű gazdasági szolgáltatások irányításában.

A Régiók Bizottsága

| 1.20 | úgy véli, hogy amíg nem tesznek világosan különbséget a gazdasági és a nem gazdasági általános érdekű szolgáltatások között, és az általános érdekű szolgáltatások szerződésekben szereplő fogalom-meghatározásait nem egészítik ki ennek megfelelően, addig a versenyelőírások automatikus alkalmazásakor tapasztalható kiegyensúlyozatlanság továbbra is fennmarad; |
| --- | --- |

1.20

úgy véli, hogy amíg nem tesznek világosan különbséget a gazdasági és a nem gazdasági általános érdekű szolgáltatások között, és az általános érdekű szolgáltatások szerződésekben szereplő fogalom-meghatározásait nem egészítik ki ennek megfelelően, addig a versenyelőírások automatikus alkalmazásakor tapasztalható kiegyensúlyozatlanság továbbra is fennmarad;

| 1.21 | véleményében is tette –, hogy „az általános érdekű szolgáltatásokat eleve vegyék ki az irányelv hatálya alól (s nem csak részlegesen, azaz a származási ország elvének hatálya alól), annak érdekében, hogy a jövőben a megvalósítást ne kísérjék nézeteltérések, valamint ne kelljen ezt a területet záros határidőn belül az egész Közösségre érvényes szabályozás révén harmonizálni”; üdvözli, hogy a „Közös munkával a növekedésért és a munkahelyekért – A lisszaboni stratégia új kezdete” című közleményében (6) az Európai Bizottság elismeri a származási ország elvének alkalmazását illető aggodalmakat a szolgáltatásokról szóló irányelvtervezetében; |
| --- | --- |

1.21

véleményében is tette –, hogy „az általános érdekű szolgáltatásokat eleve vegyék ki az irányelv hatálya alól (s nem csak részlegesen, azaz a származási ország elvének hatálya alól), annak érdekében, hogy a jövőben a megvalósítást ne kísérjék nézeteltérések, valamint ne kelljen ezt a területet záros határidőn belül az egész Közösségre érvényes szabályozás révén harmonizálni”; üdvözli, hogy a „Közös munkával a növekedésért és a munkahelyekért – A lisszaboni stratégia új kezdete” című közleményében (6) az Európai Bizottság elismeri a származási ország elvének alkalmazását illető aggodalmakat a szolgáltatásokról szóló irányelvtervezetében;

| 1.22 | nagyra értékeli, hogy komoly próbálkozás történik egyrészt az általános gazdasági érdekű szolgáltatások, másrészt a közszolgáltatási kötelezettségek problémájának megoldására; csodálkozását fejezi ki ugyanakkor amiatt, hogy az Európai Bizottság negyedéves programja szerint 2004 decemberében megjelenik a szárazföldi utasforgalommal kapcsolatos közszolgáltatási kötelezettségekről szóló tanácsi és európai parlamenti rendeletre tett javaslat felülvizsgált változata, holott az általános érdekű szolgáltatásokról szóló Fehér Könyv alapján folyó konzultációs folyamat még távolról sem ért véget; |
| --- | --- |

1.22

nagyra értékeli, hogy komoly próbálkozás történik egyrészt az általános gazdasági érdekű szolgáltatások, másrészt a közszolgáltatási kötelezettségek problémájának megoldására; csodálkozását fejezi ki ugyanakkor amiatt, hogy az Európai Bizottság negyedéves programja szerint 2004 decemberében megjelenik a szárazföldi utasforgalommal kapcsolatos közszolgáltatási kötelezettségekről szóló tanácsi és európai parlamenti rendeletre tett javaslat felülvizsgált változata, holott az általános érdekű szolgáltatásokról szóló Fehér Könyv alapján folyó konzultációs folyamat még távolról sem ért véget;

| 1.23 | rámutat azonban, hogy a Fehér Könyv nem adja az általános érdekű szolgáltatások pontos meghatározását, csupán arra a megállapításra szorítkozik, hogy az általános érdekű javak szállításából, illetve az ilyen szolgáltatások nyújtásából közszolgáltatási kötelezettségek keletkeznek. Az általános érdekű szolgáltatások azonosítására a Fehér Könyv kilenc vezérelvet nevez meg, amelyek utólagos értékelési sémát nyújtanak, anélkül azonban, hogy a verseny alapelvét vitatnák. A Fehér Könyv ezzel csak nyomatékosítja az általános érdekű szolgáltatások alapértékei és a versenyelőírások közötti egyensúly megtalálásának kényes voltát; |
| --- | --- |

1.23

rámutat azonban, hogy a Fehér Könyv nem adja az általános érdekű szolgáltatások pontos meghatározását, csupán arra a megállapításra szorítkozik, hogy az általános érdekű javak szállításából, illetve az ilyen szolgáltatások nyújtásából közszolgáltatási kötelezettségek keletkeznek. Az általános érdekű szolgáltatások azonosítására a Fehér Könyv kilenc vezérelvet nevez meg, amelyek utólagos értékelési sémát nyújtanak, anélkül azonban, hogy a verseny alapelvét vitatnák. A Fehér Könyv ezzel csak nyomatékosítja az általános érdekű szolgáltatások alapértékei és a versenyelőírások közötti egyensúly megtalálásának kényes voltát;

| 1.24 | kifejezésre juttatja azon aggodalmát is, hogy a belső piaci szabályok alkalmazására való törekvés esetleg elsőbbséget élvezhet az általános érdekű szolgáltatások indokolt védelmével szemben. A hatóságok által feladataik gyakorlása során térítésmentesen nyújtott szolgáltatásokat kivéve ugyanis minden általános érdekű szolgáltatásnak lehet gazdasági vonatkozása; |
| --- | --- |

1.24

kifejezésre juttatja azon aggodalmát is, hogy a belső piaci szabályok alkalmazására való törekvés esetleg elsőbbséget élvezhet az általános érdekű szolgáltatások indokolt védelmével szemben. A hatóságok által feladataik gyakorlása során térítésmentesen nyújtott szolgáltatásokat kivéve ugyanis minden általános érdekű szolgáltatásnak lehet gazdasági vonatkozása;

| 1.25 | észrevételezi emellett, hogy mindennek jelentős hatása van az általános érdekű szolgáltatások önigazgatását szervező helyi és regionális hatóságok felelősségi körére; |
| --- | --- |

1.25

észrevételezi emellett, hogy mindennek jelentős hatása van az általános érdekű szolgáltatások önigazgatását szervező helyi és regionális hatóságok felelősségi körére;

| 1.26 | úgy véli, hogy mindenekelőtt az alapvető jogok garantálása, az általános hozzáférés, a szolidaritás és a fenntartható fejlődés szempontjait kell figyelembe venni ahhoz, hogy eredményes megkülönböztetést tudjunk tenni az általános gazdasági érdekű szolgáltatások és az egyéb általános érdekű szolgáltatások között. |
| --- | --- |

1.26

úgy véli, hogy mindenekelőtt az alapvető jogok garantálása, az általános hozzáférés, a szolidaritás és a fenntartható fejlődés szempontjait kell figyelembe venni ahhoz, hogy eredményes megkülönböztetést tudjunk tenni az általános gazdasági érdekű szolgáltatások és az egyéb általános érdekű szolgáltatások között.

Általános érdekű szolgáltatások szociális és egészségügyi területen

A Régiók Bizottsága

| 1.27 | üdvözli azt az ígéretet, hogy a sajátos jellemzők és a szükséges korszerűsítési intézkedések meghatározása, valamint a jelenlegi jogbizonytalanság megszüntetése érdekében 2005 végéig speciális közlemény kerül kidolgozásra az általános érdekű szociális és egészségügyi szolgáltatásokról. Az emberek Unión belüli mobilitása ezzel párhuzamosan lépéseket tesz szükségessé abba az irányba, hogy az EU teljes területén joguk legyen hozzáférni a szociális juttatásokhoz és az orvosi ellátáshoz. Arról van tehát szó, hogy fel kell mérni e szektor specifikumait, meg kell állapodni a definíciókban, figyelembe kell venni a vegyes helyzeteket, és megfelelően be kell építeni az egyes szereplők sajátosságait; |
| --- | --- |

1.27

üdvözli azt az ígéretet, hogy a sajátos jellemzők és a szükséges korszerűsítési intézkedések meghatározása, valamint a jelenlegi jogbizonytalanság megszüntetése érdekében 2005 végéig speciális közlemény kerül kidolgozásra az általános érdekű szociális és egészségügyi szolgáltatásokról. Az emberek Unión belüli mobilitása ezzel párhuzamosan lépéseket tesz szükségessé abba az irányba, hogy az EU teljes területén joguk legyen hozzáférni a szociális juttatásokhoz és az orvosi ellátáshoz. Arról van tehát szó, hogy fel kell mérni e szektor specifikumait, meg kell állapodni a definíciókban, figyelembe kell venni a vegyes helyzeteket, és megfelelően be kell építeni az egyes szereplők sajátosságait;

| 1.28 | kiemeli, hogy az Európai Bizottságnak javaslatai lefektetésekor az együttműködés hatékony szintjét kell kiépítenie az országos, regionális és helyi szintű hatóságokkal és valamennyi érintett intézménnyel, figyelembe véve, hogy a legtöbb uniós tagállam szociális és egészségügyi szolgáltatásai szolidaritási megfontolásokon és a kollektív finanszírozás elvén alapulnak. |
| --- | --- |

1.28

kiemeli, hogy az Európai Bizottságnak javaslatai lefektetésekor az együttműködés hatékony szintjét kell kiépítenie az országos, regionális és helyi szintű hatóságokkal és valamennyi érintett intézménnyel, figyelembe véve, hogy a legtöbb uniós tagállam szociális és egészségügyi szolgáltatásai szolidaritási megfontolásokon és a kollektív finanszírozás elvén alapulnak.

A szektorspecifikus irányelvek

A Régiók Bizottsága

| 1.29 | tudomásul veszi, hogy a Fehér Könyv azt irányozza elő, hogy a 2005-ös szektorspecifikus irányelvek kihatásait egy jelentésben fogják értékelni, és a 2006-os új változatban már nagyobb horizontális koherenciát próbálnak elérni. A páneurópai általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra a belső piac távközlés, postaügy, áramszolgáltatás, gázszolgáltatás, illetve légi, vasúti és közúti forgalom területére érvényes szektorspecifikus irányelvei vonatkoznak. Ezen irányelvekben összefonódnak egymással a versenykötelezettségek és a közszolgáltatási kötelezettségek. Hatásaikat rendszeresen értékelni kell, hogy át lehessen dolgozni őket. Ezen átdolgozások során a közszolgáltatási kötelezettségeket ki kell egészíteni, erősebb horizontális koherenciát kell elérni a különféle szektorspecifikus közszolgáltatási kötelezettségek közt, és javítani kell az előírásokon. Más általános gazdasági érdekű szolgáltatások — mint például a vízszolgáltatás, szemétszállítás, városi közlekedés vagy a közszolgálati televíziózás — esetében még vita folyik arról, hogy ezekre alkalmazandó-e valamilyen közösségi keret, és ha igen, az milyen jogi alapokon történjék (környezet, kulturális sokszínűség, az információhoz jutás szabadsága). |
| --- | --- |

1.29

tudomásul veszi, hogy a Fehér Könyv azt irányozza elő, hogy a 2005-ös szektorspecifikus irányelvek kihatásait egy jelentésben fogják értékelni, és a 2006-os új változatban már nagyobb horizontális koherenciát próbálnak elérni. A páneurópai általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra a belső piac távközlés, postaügy, áramszolgáltatás, gázszolgáltatás, illetve légi, vasúti és közúti forgalom területére érvényes szektorspecifikus irányelvei vonatkoznak. Ezen irányelvekben összefonódnak egymással a versenykötelezettségek és a közszolgáltatási kötelezettségek. Hatásaikat rendszeresen értékelni kell, hogy át lehessen dolgozni őket. Ezen átdolgozások során a közszolgáltatási kötelezettségeket ki kell egészíteni, erősebb horizontális koherenciát kell elérni a különféle szektorspecifikus közszolgáltatási kötelezettségek közt, és javítani kell az előírásokon. Más általános gazdasági érdekű szolgáltatások — mint például a vízszolgáltatás, szemétszállítás, városi közlekedés vagy a közszolgálati televíziózás — esetében még vita folyik arról, hogy ezekre alkalmazandó-e valamilyen közösségi keret, és ha igen, az milyen jogi alapokon történjék (környezet, kulturális sokszínűség, az információhoz jutás szabadsága).

Általános érdekű szolgáltatások a világkereskedelemben és a nemzetközi együttműködésben

A Régiók Bizottsága

| 1.30 | üdvözli, hogy a Fehér Könyvben a fejlődő országokkal való együttműködés témája is szerepel, azzal a céllal, hogy segítse ezen országokat a jó minőségű általános érdekű szolgáltatások kiépítésében. Az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférés megteremtése a fejlődés elősegítésének egyik fontos eszköze. Sajnos megállapítható, hogy nemzetközi szinten az általános érdekű szolgáltatásoknak nincsenek általánosan elismert alapelvei, és nem léteznek igazságos finanszírozási módok. A fejlődő országok általános érdekű szolgáltatásainak fejlesztése érdekében az EU-nak meg kell határoznia egy regionális együttműködési politikát, mely világszerte lehetővé teszi a közjavak megteremtését azáltal, hogy kézzelfogható előírásokat és intézményes kereteket vezet be az általános érdekű, alapvető szolgáltatásokba történő befektetések elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

1.30

üdvözli, hogy a Fehér Könyvben a fejlődő országokkal való együttműködés témája is szerepel, azzal a céllal, hogy segítse ezen országokat a jó minőségű általános érdekű szolgáltatások kiépítésében. Az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférés megteremtése a fejlődés elősegítésének egyik fontos eszköze. Sajnos megállapítható, hogy nemzetközi szinten az általános érdekű szolgáltatásoknak nincsenek általánosan elismert alapelvei, és nem léteznek igazságos finanszírozási módok. A fejlődő országok általános érdekű szolgáltatásainak fejlesztése érdekében az EU-nak meg kell határoznia egy regionális együttműködési politikát, mely világszerte lehetővé teszi a közjavak megteremtését azáltal, hogy kézzelfogható előírásokat és intézményes kereteket vezet be az általános érdekű, alapvető szolgáltatásokba történő befektetések elősegítése érdekében;

| 1.31 | azon a véleményen van azonban, hogy mélyreható nyilvános vita szükséges ahhoz, hogy a szolgáltatások kereskedelméről folytatott nemzetközi tárgyalásokon hozott, az általános érdekű szolgáltatásokra vonatkozó döntéseket tisztázzák. Az EU álláspontja a saját belső jogi keretei és a nemzetközi kereskedelmi egyezmények adta jogi keretek közötti koherencia elvének alkalmazásán nyugszik, s ez eddig oda vezetett, hogy a lényeges és közpénzekből finanszírozott általános érdekű szolgáltatások (egészségügy, oktatás, kultúra) kikerültek a körből, és a szükséges biztosítékok nyújtása nélkül számos korlátozást vezettek be azon szektorok esetében, amelyek megnyitását az EU elhatározta. |
| --- | --- |

1.31

azon a véleményen van azonban, hogy mélyreható nyilvános vita szükséges ahhoz, hogy a szolgáltatások kereskedelméről folytatott nemzetközi tárgyalásokon hozott, az általános érdekű szolgáltatásokra vonatkozó döntéseket tisztázzák. Az EU álláspontja a saját belső jogi keretei és a nemzetközi kereskedelmi egyezmények adta jogi keretek közötti koherencia elvének alkalmazásán nyugszik, s ez eddig oda vezetett, hogy a lényeges és közpénzekből finanszírozott általános érdekű szolgáltatások (egészségügy, oktatás, kultúra) kikerültek a körből, és a szükséges biztosítékok nyújtása nélkül számos korlátozást vezettek be azon szektorok esetében, amelyek megnyitását az EU elhatározta.

2.   Ajánlások a jövőbeli fejlesztésekhez

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | úgy véli, hogy — noha a Fehér Könyv intenzív munkatervet tartalmaz az elkövetkező két évre, és abban a helyi önkormányzatok számos gondját és kívánságát figyelembe vették — az Európai Bizottság a jogalkotás tekintetében nem tette elég világossá, hogy milyen jövőbeni jogi eszközöket, illetve a jelenlegi belső piaci és versenyjogban milyen módosításokat tervez; |
| --- | --- |

2.1

úgy véli, hogy — noha a Fehér Könyv intenzív munkatervet tartalmaz az elkövetkező két évre, és abban a helyi önkormányzatok számos gondját és kívánságát figyelembe vették — az Európai Bizottság a jogalkotás tekintetében nem tette elég világossá, hogy milyen jövőbeni jogi eszközöket, illetve a jelenlegi belső piaci és versenyjogban milyen módosításokat tervez;

| 2.2 | tudomásul veszi az Európai Bizottságnak azt az ígéretét, hogy 2005 júliusáig előterjeszti azon javaslatokat, melyek az általános érdekű szolgáltatások finanszírozási feltételeinek biztosítását szolgálják az Altmark Trans-ítélet alkalmazásában; |
| --- | --- |

2.2

tudomásul veszi az Európai Bizottságnak azt az ígéretét, hogy 2005 júliusáig előterjeszti azon javaslatokat, melyek az általános érdekű szolgáltatások finanszírozási feltételeinek biztosítását szolgálják az Altmark Trans-ítélet alkalmazásában;

| 2.3 | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy a versenyhez hasonló területeken továbbra is vonja be valamennyi érdekelt szereplőt; e területnél először „informális” konzultációkat tartottak, melyek lehetővé tették, hogy az RB kifejezésre juttassa a helyi és regionális önkormányzatok álláspontját a számukra különösen érzékeny témákban (vö. a CdR 155/2004 fin jelzésű véleményével, melyet a szeptember 29-i plenáris ülésén egyhangúlag elfogadtak); |
| --- | --- |

2.3

felszólítja az Európai Bizottságot, hogy a versenyhez hasonló területeken továbbra is vonja be valamennyi érdekelt szereplőt; e területnél először „informális” konzultációkat tartottak, melyek lehetővé tették, hogy az RB kifejezésre juttassa a helyi és regionális önkormányzatok álláspontját a számukra különösen érzékeny témákban (vö. a CdR 155/2004 fin jelzésű véleményével, melyet a szeptember 29-i plenáris ülésén egyhangúlag elfogadtak);

| 2.4 | megerősíti, hogy az EU jogalkotásának a szubszidiaritás elvének legszigorúbb betartása mellett kell folynia, és hogy ennek során biztosítani kell, hogy a helyi önkormányzatok az adott ország előírásaival összhangban, szabadon dönthessenek szervezeti felépítésük milyenségéről és előjogaik gyakorlásáról; |
| --- | --- |

2.4

megerősíti, hogy az EU jogalkotásának a szubszidiaritás elvének legszigorúbb betartása mellett kell folynia, és hogy ennek során biztosítani kell, hogy a helyi önkormányzatok az adott ország előírásaival összhangban, szabadon dönthessenek szervezeti felépítésük milyenségéről és előjogaik gyakorlásáról;

| 2.5 | kiemeli, hogy a fenti elvek betartásának kötelezettsége nem jelenti a helyi önkormányzatok arról hozott döntéseinek megkérdőjelezését, hogy milyen úton és módon teljesítik ama kötelezettségüket, hogy minden polgár számára — úgy a városi, mint a vidéki és a gyéren lakott területeken — hozzáférést biztosítsanak a szolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

2.5

kiemeli, hogy a fenti elvek betartásának kötelezettsége nem jelenti a helyi önkormányzatok arról hozott döntéseinek megkérdőjelezését, hogy milyen úton és módon teljesítik ama kötelezettségüket, hogy minden polgár számára — úgy a városi, mint a vidéki és a gyéren lakott területeken — hozzáférést biztosítsanak a szolgáltatásokhoz;

| 2.6 | úgy véli, hogy konkrét operatív intézkedések eléréséhez — figyelembe véve, hogy az általános érdekű szolgáltatások finanszírozási feltételeinek biztosítása sürgős ügy — elengedhetetlen, hogy az elkövetkező két évre meghirdetett nagyra törő munkaprogramot (jelentések, határozatok, jogalkotási javaslatok, tanulmányok, közlemények stb.) a megadott határidőkön belül teljes mértékben megvalósítsák; |
| --- | --- |

2.6

úgy véli, hogy konkrét operatív intézkedések eléréséhez — figyelembe véve, hogy az általános érdekű szolgáltatások finanszírozási feltételeinek biztosítása sürgős ügy — elengedhetetlen, hogy az elkövetkező két évre meghirdetett nagyra törő munkaprogramot (jelentések, határozatok, jogalkotási javaslatok, tanulmányok, közlemények stb.) a megadott határidőkön belül teljes mértékben megvalósítsák;

| 2.7 | méltányolja az Európai Bizottságnak azt az ígéretét, hogy 2005-ben valamennyi érintett intézmény állásfoglalása, valamint a társadalmi és ökológiai hatások fényében felülvizsgálja a liberalizáció értékelésére szolgáló eljárásokat; |
| --- | --- |

2.7

méltányolja az Európai Bizottságnak azt az ígéretét, hogy 2005-ben valamennyi érintett intézmény állásfoglalása, valamint a társadalmi és ökológiai hatások fényében felülvizsgálja a liberalizáció értékelésére szolgáló eljárásokat;

| 2.8 | egyetért azzal a kijelentéssel, hogy az Európai Bizottságnak munkája során arra kell törekednie, hogy szabadságot biztosítson a helyi és regionális önkormányzatoknak abban, hogy kiválasszák a szolgáltatások alakításának általuk legcélszerűbbnek tartott útját és módját, ami kizárja az e szabadságot korlátozó, kötelező érvényű uniós jogalkotási kezdeményezéseket. Létre kell hozni egy olyan rendszert, amelyben az egyes országok adatainak minősége és összehasonlíthatósága biztosított. Javítani kell azon általános gazdasági érdekű szolgáltatások minőségének és hatékonyságának jelenlegi értékelését, amelyekre szektorspecifikus irányelvek vonatkoznak; az olyan általános gazdasági érdekű szolgáltatások esetében viszont, amelyekre nem vonatkoznak szektorspecifikus irányelvek, értékelési kötelezettségeket kell megállapítani, melyeket a függetlenség, pluralizmus és a minőség alapelvein nyugvó módszerrel kell teljesíteni. Semmiképp sem szabad továbbmenni a liberalizáció útján annak gazdasági, társadalmi, területi és ökológiai kihatásainak mélyreható és rendszeres értékelése nélkül. |
| --- | --- |

2.8

egyetért azzal a kijelentéssel, hogy az Európai Bizottságnak munkája során arra kell törekednie, hogy szabadságot biztosítson a helyi és regionális önkormányzatoknak abban, hogy kiválasszák a szolgáltatások alakításának általuk legcélszerűbbnek tartott útját és módját, ami kizárja az e szabadságot korlátozó, kötelező érvényű uniós jogalkotási kezdeményezéseket. Létre kell hozni egy olyan rendszert, amelyben az egyes országok adatainak minősége és összehasonlíthatósága biztosított. Javítani kell azon általános gazdasági érdekű szolgáltatások minőségének és hatékonyságának jelenlegi értékelését, amelyekre szektorspecifikus irányelvek vonatkoznak; az olyan általános gazdasági érdekű szolgáltatások esetében viszont, amelyekre nem vonatkoznak szektorspecifikus irányelvek, értékelési kötelezettségeket kell megállapítani, melyeket a függetlenség, pluralizmus és a minőség alapelvein nyugvó módszerrel kell teljesíteni. Semmiképp sem szabad továbbmenni a liberalizáció útján annak gazdasági, társadalmi, területi és ökológiai kihatásainak mélyreható és rendszeres értékelése nélkül.

Brüsszel, 2005. február 23.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL C 73, 2004. 03. 23., 7. oldal

1

(2)  HL C 19, 2002. 01. 22., 8. oldal

2

(3)  HL C-43., 2005, 02. 18., 13. oldal

3

(4)  HL C-43., 2005. 02. 18., 18. oldal

4

(5)  COM(2005) 24, 18.o.

5

(6)  COM(2005) 24, 18.o.

6

---

| 5.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 164/59 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 164/59

---

A Régiók Bizottsága véleménye a következő témában: „Javaslat az Európai Parlament és a Tanács határozatára az élethosszig tartó tanulásra vonatkozó integrált cselekvési program beindításáról”

(2005/C 164/07)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel a következő témával kapcsolatos javaslatra: „Az Európai Parlament és a Tanács határozata az élethosszig tartó tanulásra vonatkozó integrált cselekvési program beindításáról” (COM(2004)474 final – 2004/0153 (COD);

tekintettel az Európai Bizottság 2004. július 15-én hozott döntésére, mely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének első bekezdése és 149. cikke alapján a fenti témában kikéri a Régiók Bizottságának véleményét;

tekintettel a Régiók Bizottsága elnökének 2004. április 5-án hozott döntésére, mely szerint az elnök megbízza a kulturális és oktatási szakbizottságot, hogy a fenti témában véleményt alkosson;

tekintettel az RB véleménytervezetére (CdR 258/2004 rev. 2), melyet a „Kultúra- és oktatás” szakbizottság 2004. december 7-én elfogadott (előadó: Christina Tallberg, Stockholm megye tanácsának tagja (SE-PES);

továbbá figyelembe véve a következőket:

az Európai Bizottság közleménye a közösségi oktatási és képzési programok 2006 utánra szóló új nemzedékéről (COM(2004) 156 final);

Az Európai Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez címzett közleménye – Közös jövőnk építése: a kibővült Unió politikai kihívásai és költségvetési eszközei 2007-2013 (COM(2004) 101 final).

2005. február 23–24-én tartott, 58. plenáris ülésén (a február 23-i ülésen) egyhangúlag elfogadta a következő véleményt.

Háttér

Az Európai Bizottság olyan határozati javaslatot készített az Európai Parlament és a Tanács részére az élethosszig tartó tanulásra vonatkozó integrált cselekvési program létrehozataláról, mely néhány egész szektorra kiterjedő programot, valamint egyedi programokat is tartalmaz. Az integrált program a már jelenleg is futó programokra épít, a Socrates és Leonardo da Vinci programokra, az eLearning programra, az Europass kezdeményezésre, valamint a közösségi cselekvési programok révén finanszírozott különféle intézkedésekre.

Ez a javaslat olyan kérdésekre összpontosít, melyek jelentősek a regionális és helyi politikai élet számára – vagyis az alulról jövő kezdeményezések szintjén – és ezért rendkívül fontosak a Régiók Bizottsága számára is. Az Európai Bizottság javaslata viszont szinte kizárólag EU- és tagállami szinten marad. A dokumentum csak futólag említi a helyi és regionális szintet és annak fontosságát, hogy ez a szint is Európa-szerte be legyen vonva a program összeállításába és megvalósításába.

Az Eurostat 2001. évi adatai szerint a 18 és 24 év közötti európai uniós fiatalok átlagosan 19,6 %-a nem szerepel a továbbtanulási és –képzési adatokban, és az iskolát befejezők 20-30 %-a semmilyen – szakmai vagy általános – továbbtanulási vagy képzési formában nem vesz részt.

A tagállamok és 14 más európai ország oktatási miniszterei a Bolognai Nyilatkozatban (1999. június 19.) leszögezték, hogy az európai felsőoktatási szektornak Európa rendkívüli kulturális és tudományos vívmányaihoz hasonló mértékű vonzerőt kell gyakorolnia az egész világ számára.

Az Európai Tanács 2000 márciusában, Lisszabonban tartott ülésének következtetéseivel összhangban a Feirában ülésező Európai Tanács arra kérte a tagállamokat, a Tanácsot és az Európai Bizottságot, hogy egységes stratégiákat és gyakorlati intézkedéseket dolgozzanak ki, amelyek mindenki számára elősegítik az élethosszig tartó tanulást.

Az Európai Bizottság ezt szem előtt tartva fogadta el Memorandumát az élethosszig tartó tanulásról, azzal a szándékkal, hogy európai szintű vitát indít egy átfogó stratégiáról egyéni és intézményi szinten, valamint a köz- és magánélet minden területén megvalósítandó élethosszig tartó tanulás érdekében. Az európai oktatásügyben a hangsúly az egyéni tanuláson van.

Amikor az Európai Unió felsőoktatásért felelős miniszterei 2001. május 19-én Prágában találkoztak, hangsúlyozták többek között annak a fontosságát, hogy az európai felsőoktatást vonzóbbá tegyék az európai és a világ más részeiben élő diákok számára.

Az Európai Tanács 2001 márciusában, Stockholmban tartott ülése meghatározta a célkitűzéseket az európai uniós oktatási és képzési rendszerek számára. A Tanács a következő kiemelt fejlesztési területeket határozta meg az Oktatás 2010 munkaprogram végrehajtása érdekében: hozzáférés a tanácsadáshoz, a szolgáltatások minőségbiztosítása, a tanácsadás szerepe az emberi erőforrások fejlesztésében, valamint az európai uniós tanulást és foglalkoztatást szolgáló mobilitás elősegítése érdekében végzett tanácsadás. Az Európai Tanács 2002-es barcelonai ülése munkaprogramot állított össze e célok elérése érdekében.

A javaslat az Európai Bizottság részéről az Európai Parlamenthez és Tanácshoz címzett következő témájú közlemény továbbdolgozása: A harmadik országokkal a felsőoktatás területén folytatott együttműködés erősítése (COM(2001) 385 final).

Az „Új lendület Európa fiataljai számára” című Fehér Könyv azt tárgyalja, milyen nagy szükségük van a fiataloknak egy rugalmas orientációs és tanácsadási rendszerre, amely megkönnyíti az élethosszig tartó és az élet minden területére kiterjedő tanuláshoz való folyamatos hozzáférést.

2002-ben az Európai Bizottság úgy döntött, hogy megvalósítja az élethosszig tartó tanulás európai térségét. Ennek egyik konkrét eredménye a „Learning Regions” (az élethosszig történő tanulást elősegítő regionális hálózatok – R3L program) program volt, melyet az Európai Bizottság a Régiók Bizottságával együtt fejlesztett ki. Ez a projekt 120 régiót egyesít 17 hálózatban, és átfogó stratégiát igyekszik kialakítani az élethosszig tartó tanulás elősegítésére.

Az Európai Unió 2006-ot követő időszakra szóló oktatási programjairól szóló közleményében az Európai Bizottság bejelenti új EU-programokra, többek között egy olyan új, integrált programra vonatkozó terveit, amely az EU-s tagállamok, az EGT/EFTA-tagországok és a felvételt kérő országok transznacionális mobilitására és az élethosszig tartó tanulás terén történő együttműködésére irányul. A program az általános oktatásra és a szakképzésre egyaránt kiterjed.

A Tanács és az Európai Bizottság „Oktatás és képzés 2010”című közös időszaki jelentése a lisszaboni stratégia megvalósításához elengedhetetlen reformokat taglalja, és három kiemelt területet jelöl meg: a reformoknak és a befektetéseknek az információs társadalom kulcsfontosságú területeire történő összpontosítása; az élethosszig tartó tanulás valósággá változtatása és az oktatás és képzés Európájának felépítése. 2006-ra új időközi jelentés várható.

2004 novemberében Wim Kok, a középtávú elemzést végző magas szintű csoport elnöke jelentést nyújtott be a lisszaboni stratégia előrehaladtáról. A jelentés egyik következtetése az volt, hogy túl lassú az előrehaladás a kitűzött célok felé. Az élethosszig tartó tanulás integrált cselekvési programjáról szóló javaslatot is ebben a vonatkozásban kell szemlélni. A helyi és regionális szint óriási lehetőségeket tartogat, amelyek kihasználásával aktívan hozzájárulhatna az oktatás szintjén kitűzött célok eléréséhez.

A Régiók Bizottsága több alkalommal hangsúlyozta, hogy az élethosszig tartó tanulást már helyi és regionális szinten is biztosítani kell. Annak tudatában, hogy ez a kérdés mennyire fontos abból a szempontból, hogy hogyan alakul a társadalom szerkezete helyi és regionális szinten, a Régiók Bizottsága aktív szerepet kíván vállalni az élethosszig tartó tanulással kapcsolatos kampányok megtervezésében és megvalósításában.

Az Európai Bizottság javaslata röviden

Az integrált program

Az új szabályok a mobilitást, az élethosszig tartó tanulásra irányuló együttműködési projekteket, valamint a hálózatépítést elősegítő új, integrált oktatási és képzési programra terjednek ki. A program a következőket foglalja magában:

| 1. | Az egész szektorokra kiterjedő programok:






  — | A Comenius, amely általános oktatási tevékenységekhez nyújt támogatást iskoláknak, a középiskolai szint végéig; |
| --- | --- | --- |

1.

Az egész szektorokra kiterjedő programok:

—

A Comenius, amely általános oktatási tevékenységekhez nyújt támogatást iskoláknak, a középiskolai szint végéig;

| — | az Erasmus, oktatási és magas szintű képzési tevékenységek támogatása felsőoktatási szinten; |
| --- | --- |

—

az Erasmus, oktatási és magas szintű képzési tevékenységek támogatása felsőoktatási szinten;

| — | a Leonardo da Vinci, a szakoktatás és –képzés minden más vonatkozásához, és |
| --- | --- |

—

a Leonardo da Vinci, a szakoktatás és –képzés minden más vonatkozásához, és

| — | a Grundtvig, a felnőttoktatás területén. |
| --- | --- |

—

a Grundtvig, a felnőttoktatás területén.

| 2. | Egy általános/keresztirányú program négy kulcsfontosságú tevékenységet foglal magában:






  — | Közösségi együttműködés az élethosszig tartó tanulással kapcsolatos politikákban, |
| --- | --- | --- |

2.

Egy általános/keresztirányú program négy kulcsfontosságú tevékenységet foglal magában:

—

Közösségi együttműködés az élethosszig tartó tanulással kapcsolatos politikákban,

| — | a nyelvtanulás kiemelt figyelemmel kísérése, |
| --- | --- |

—

a nyelvtanulás kiemelt figyelemmel kísérése,

| — | IKT-hoz kapcsolódó tevékenységek fejlesztése, amikor ezek nem korlátozódnak egyedi programokra, |
| --- | --- |

—

IKT-hoz kapcsolódó tevékenységek fejlesztése, amikor ezek nem korlátozódnak egyedi programokra,

| — | az ismeretek továbbadásának tökéletesítése. |
| --- | --- |

—

az ismeretek továbbadásának tökéletesítése.

| 3. | A Jean Monnet program, amely az európai integrációval, valamint az európai uniós intézményekkel és társulásokkal kapcsolatos tevékenységek támogatására hivatott az oktatás és képzés területén. |
| --- | --- |

3.

A Jean Monnet program, amely az európai integrációval, valamint az európai uniós intézményekkel és társulásokkal kapcsolatos tevékenységek támogatására hivatott az oktatás és képzés területén.

Célszintek

Az élethosszig tartó tanulás és szakképzés programjának költségei hét év alatt várhatóan mintegy 13620 milliárd eurót tesznek ki. A költségvetés a 2007-2013-as pénzügyi tervben meghatározott négy kiemelt célra összpontosít.

Az általános cél az, hogy a Közösség az élethosszig tartó tanulás révén fejlett, tudásalapú társadalommá váljék. A négy egyedi program a következő:

| — | Annak elérése, hogy 2007 és 20013 között minden huszadik iskolai tanuló részt vegyen a Comenius programban; |
| --- | --- |

—

Annak elérése, hogy 2007 és 20013 között minden huszadik iskolai tanuló részt vegyen a Comenius programban;

| — | 2011-ig az Erasmus-ban részt vevő diákok számának 3 millióra történő növelése; |
| --- | --- |

—

2011-ig az Erasmus-ban részt vevő diákok számának 3 millióra történő növelése;

| — | 2013-ig évi 150 000 szakmai gyakorlat létrehozása a Leonardo keretében; |
| --- | --- |

—

2013-ig évi 150 000 szakmai gyakorlat létrehozása a Leonardo keretében;

| — | Annak elérése, hogy 2013-ra évente 25 000-ren vegyenek részt transznacionális tevékenységekben a Grundtvig keretében. |
| --- | --- |

—

Annak elérése, hogy 2013-ra évente 25 000-ren vegyenek részt transznacionális tevékenységekben a Grundtvig keretében.

A Régiók Bizottságának észrevételei

| 1. | A Régiók Bizottsága támogatja az Európai Bizottságnak azt a javaslatát, hogy az EU oktatási programjai az élethosszig tartó tanulás integrált programjának keretében kerüljenek koordinálásra. Az RB úgy véli, hogy ez igen jelentősen hozzájárulna az erőfeszítésekhez, amelyek azt célozzák, hogy az összes érdekelt felet arra ösztönözzék, hogy gyors változásokat igyekezzenek elérni az általános, valamint a továbbtanulási és –képzési rendszerek területén. Megfelel az új tudásalapú gazdaság szükségleteinek, és összhangban van a társadalomban történő egyéni részvételre és felelősségvállalásra irányuló közösségi elképzelésekkel. |
| --- | --- |

1.

A Régiók Bizottsága támogatja az Európai Bizottságnak azt a javaslatát, hogy az EU oktatási programjai az élethosszig tartó tanulás integrált programjának keretében kerüljenek koordinálásra. Az RB úgy véli, hogy ez igen jelentősen hozzájárulna az erőfeszítésekhez, amelyek azt célozzák, hogy az összes érdekelt felet arra ösztönözzék, hogy gyors változásokat igyekezzenek elérni az általános, valamint a továbbtanulási és –képzési rendszerek területén. Megfelel az új tudásalapú gazdaság szükségleteinek, és összhangban van a társadalomban történő egyéni részvételre és felelősségvállalásra irányuló közösségi elképzelésekkel.

| 2. | A Régiók Bizottsága korábbi alkalmakkor már többször kiemelte az élethosszig tartó tanulás stratégiájának jelentőségét, és mindent meg akar tenni annak elősegítése érdekében, hogy az integrált program nagy hatást fejtsen ki, és jelentős fejlődést eredményezzen a demokrácia és a prosperitás tekintetében. |
| --- | --- |

2.

A Régiók Bizottsága korábbi alkalmakkor már többször kiemelte az élethosszig tartó tanulás stratégiájának jelentőségét, és mindent meg akar tenni annak elősegítése érdekében, hogy az integrált program nagy hatást fejtsen ki, és jelentős fejlődést eredményezzen a demokrácia és a prosperitás tekintetében.

| 2. a) | 2004. november 17–18-án, a Régiók Bizottsága 10 éves fennállásának ünnepsége keretében egy, az ifjúságról szóló vitát tartottak. Az ifjúság képviselői hangsúlyozták, hogy mihamarabb meg kell adni minden tanulónak a lehetőséget arra, hogy csereprogramokban vehessen részt, ezáltal megismerhessen más kultúrákat, nyelveket és az Európai Közösséget. A Régiók Bizottsága a javasolt mennyiségi célokat a jó irányba tett lépésként értékeli, valamint támogatja az ifjúság képviselői által kiemelt hosszú távú célkitűzést. |
| --- | --- |

2. a)

2004. november 17–18-án, a Régiók Bizottsága 10 éves fennállásának ünnepsége keretében egy, az ifjúságról szóló vitát tartottak. Az ifjúság képviselői hangsúlyozták, hogy mihamarabb meg kell adni minden tanulónak a lehetőséget arra, hogy csereprogramokban vehessen részt, ezáltal megismerhessen más kultúrákat, nyelveket és az Európai Közösséget. A Régiók Bizottsága a javasolt mennyiségi célokat a jó irányba tett lépésként értékeli, valamint támogatja az ifjúság képviselői által kiemelt hosszú távú célkitűzést.

| 3. | Lisszaboni ülésén az Európai Tanács megjegyezte, hogy az általános oktatás és a szakképzés döntő fontosságú ahhoz, hogy az EU képes legyen szembenézni a kihívásokkal, és gondoskodni tudjon arról, hogy az információs társadalom mindenki számára rendelkezésre álljon. Ez képessé teszi az EU-t lehetőségeinek teljes kiaknázására. Az oktatási kezdeményezéseknek a tudás megszerzésének és továbbfejlesztésének többféle formáját ösztönözniük kell, hogy mind több és több embert lehessen egyre sikeresebben támogatni. |
| --- | --- |

3.

Lisszaboni ülésén az Európai Tanács megjegyezte, hogy az általános oktatás és a szakképzés döntő fontosságú ahhoz, hogy az EU képes legyen szembenézni a kihívásokkal, és gondoskodni tudjon arról, hogy az információs társadalom mindenki számára rendelkezésre álljon. Ez képessé teszi az EU-t lehetőségeinek teljes kiaknázására. Az oktatási kezdeményezéseknek a tudás megszerzésének és továbbfejlesztésének többféle formáját ösztönözniük kell, hogy mind több és több embert lehessen egyre sikeresebben támogatni.

A helyi és regionális hatóságoknak kulcsfontosságú a szerepük.

| 4. | A helyi és regionális szintre szerte az Európai Unióban döntő fontosságú szerep hárul azokra a területekre, amelyekkel az Európai Bizottság dokumentuma foglalkozik. |
| --- | --- |

4.

A helyi és regionális szintre szerte az Európai Unióban döntő fontosságú szerep hárul azokra a területekre, amelyekkel az Európai Bizottság dokumentuma foglalkozik.

| 5. | Sok európai országban a regionális és helyi hatóságok felelősek az általános oktatásért, a szakképzésért és a felnőttoktatásért. Ezen a szinten történik az oktatási és képzési döntések meghozása és megvalósítása. Helyi és regionális szinten folyik a szociális partneri együttműködés, valamint a helyi és regionális fejlődéshez és növekedéshez szükséges koordinációs munka is. Következésképpen ezen a szinten is fontos kérdés a dolgozók továbbképzése. |
| --- | --- |

5.

Sok európai országban a regionális és helyi hatóságok felelősek az általános oktatásért, a szakképzésért és a felnőttoktatásért. Ezen a szinten történik az oktatási és képzési döntések meghozása és megvalósítása. Helyi és regionális szinten folyik a szociális partneri együttműködés, valamint a helyi és regionális fejlődéshez és növekedéshez szükséges koordinációs munka is. Következésképpen ezen a szinten is fontos kérdés a dolgozók továbbképzése.

| 6. | A helyi önkormányzatok gondoskodnak a szociális szolgáltatásokról is, és az ezen a szinten működők felelősek a lakosság – gyerekek, felnőttek vagy idősebb polgárok – szociális jólétéért. A helyi vezetők másik feladata, hogy a legveszélyeztetettebb csoportok is szerves részei maradjanak a társadalomnak, különös tekintettel a mozgáskorlátozottakra és a szellemi fogyatékkal élőkre. Az önkormányzatok munkáltatók is, és így közvetlenül érdekeltek személyi állományuk szakértelmének fejlesztésében. |
| --- | --- |

6.

A helyi önkormányzatok gondoskodnak a szociális szolgáltatásokról is, és az ezen a szinten működők felelősek a lakosság – gyerekek, felnőttek vagy idősebb polgárok – szociális jólétéért. A helyi vezetők másik feladata, hogy a legveszélyeztetettebb csoportok is szerves részei maradjanak a társadalomnak, különös tekintettel a mozgáskorlátozottakra és a szellemi fogyatékkal élőkre. Az önkormányzatok munkáltatók is, és így közvetlenül érdekeltek személyi állományuk szakértelmének fejlesztésében.

| 7. | A helyi és regionális törekvéseknek van egy fontos demokratikus eleme az európai oktatási rendszert illetően: a részvétel lehetősége azt jelenti, hogy egy demokratikus társadalomban bárki az élvonalba kerülhet. |
| --- | --- |

7.

A helyi és regionális törekvéseknek van egy fontos demokratikus eleme az európai oktatási rendszert illetően: a részvétel lehetősége azt jelenti, hogy egy demokratikus társadalomban bárki az élvonalba kerülhet.

| 8. | Az is elmondható, hogy a helyi és regionális önkormányzatok helyzete egyedülállóan alkalmas arra, hogy konstruktív partneri együttműködést alakíthassanak ki az általános és a továbbtanulás területén működő szociális partnerekkel és intézményekkel annak érdekében, hogy az általános oktatási és szakképzési tanfolyamokat a sajátos helyi igényekhez és szükségletekhez igazítsák. |
| --- | --- |

8.

Az is elmondható, hogy a helyi és regionális önkormányzatok helyzete egyedülállóan alkalmas arra, hogy konstruktív partneri együttműködést alakíthassanak ki az általános és a továbbtanulás területén működő szociális partnerekkel és intézményekkel annak érdekében, hogy az általános oktatási és szakképzési tanfolyamokat a sajátos helyi igényekhez és szükségletekhez igazítsák.

| 9. | Számos regionális és helyi együttműködési projekt jelentős lökést ad a növekedésnek és a fejlődésnek. |
| --- | --- |

9.

Számos regionális és helyi együttműködési projekt jelentős lökést ad a növekedésnek és a fejlődésnek.

| 10. | Az EU oktatási programjai révén közvetlenül is kapcsolatba kerül az egyes polgárokkal. Egyetlen más EU-program sem érint évente ennyi embert. A programok támogatják az oktatási rendszerek korszerűsítését is, és segítik az embereket szakértelmük naprakésszé hozatalában. A helyi és regionális hatóságok feladatköreire való tekintettel a regionális szereplőknek az oktatás és képzés területén fontos célcsoportot kell alkotniuk a program tevékenységei számára. |
| --- | --- |

10.

Az EU oktatási programjai révén közvetlenül is kapcsolatba kerül az egyes polgárokkal. Egyetlen más EU-program sem érint évente ennyi embert. A programok támogatják az oktatási rendszerek korszerűsítését is, és segítik az embereket szakértelmük naprakésszé hozatalában. A helyi és regionális hatóságok feladatköreire való tekintettel a regionális szereplőknek az oktatás és képzés területén fontos célcsoportot kell alkotniuk a program tevékenységei számára.

| 11. | Azok a regionális hálózatok, melyeket az Európai Bizottság és a Régiók Bizottsága az élethosszig tartó tanulás (R3L programok) elősegítése érdekében indított be, kiváló példák arra, hogyan lehet az élethosszig tartó tanulás kérdését megismertetni és elősegíteni Európában. A Régiók Bizottsága szívesen látna még sok ilyen gyorsan megvalósítható kezdeményezést, melyek az alulról jövő kezdeményezések szintjén aktívan hozzájárulhatnának az európai integrációhoz. |
| --- | --- |

11.

Azok a regionális hálózatok, melyeket az Európai Bizottság és a Régiók Bizottsága az élethosszig tartó tanulás (R3L programok) elősegítése érdekében indított be, kiváló példák arra, hogyan lehet az élethosszig tartó tanulás kérdését megismertetni és elősegíteni Európában. A Régiók Bizottsága szívesen látna még sok ilyen gyorsan megvalósítható kezdeményezést, melyek az alulról jövő kezdeményezések szintjén aktívan hozzájárulhatnának az európai integrációhoz.

| 12. | Az európai helyi és regionális önkormányzatoknak az oktatási és képzési programokhoz kapcsolódó intézkedések korai szakaszában szerepet kell kapniuk. Nem szabad olyan helyzetbe hozni őket, hogy – a projektek lezajlása után – szerepük csupán a passzív haszonélvező szerepére korlátozódjon. |
| --- | --- |

12.

Az európai helyi és regionális önkormányzatoknak az oktatási és képzési programokhoz kapcsolódó intézkedések korai szakaszában szerepet kell kapniuk. Nem szabad olyan helyzetbe hozni őket, hogy – a projektek lezajlása után – szerepük csupán a passzív haszonélvező szerepére korlátozódjon.

Az élethosszig tartó tanulás stratégiájának helye az integrált programban

| 13. | Az élethosszig tartó tanulás inkább a tanulásra összpontosít, mint az oktatásra, és inkább az egyéni képességek fejlesztését tartja szem előtt, mint az intézményes oktatási rendszerek érdekét. |
| --- | --- |

13.

Az élethosszig tartó tanulás inkább a tanulásra összpontosít, mint az oktatásra, és inkább az egyéni képességek fejlesztését tartja szem előtt, mint az intézményes oktatási rendszerek érdekét.

| 14. | A stratégia magába foglalja – a bölcsődétől kezdve egészen a felnőttoktatásig – a tanulás és oktatás különböző formáit. Fontos, hogy ez az átfogó megközelítés ténylegesen és szervesen beépüljön a javasolt integrált programba és az egész szektorra kiterjedő programokba. |
| --- | --- |

14.

A stratégia magába foglalja – a bölcsődétől kezdve egészen a felnőttoktatásig – a tanulás és oktatás különböző formáit. Fontos, hogy ez az átfogó megközelítés ténylegesen és szervesen beépüljön a javasolt integrált programba és az egész szektorra kiterjedő programokba.

| 15. | Az összes egyedi program – nemcsak a Comenius – feladata kell, hogy legyen, hogy fokozottan felhívja a figyelmet az európai kultúrák sokféleségére és értékére. |
| --- | --- |

15.

Az összes egyedi program – nemcsak a Comenius – feladata kell, hogy legyen, hogy fokozottan felhívja a figyelmet az európai kultúrák sokféleségére és értékére.

| 16. | A fenntartható gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődés fontosságával – az élethosszig tartó tanulás szempontjából – a közös célkitűzések között kell foglalkozni. |
| --- | --- |

16.

A fenntartható gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődés fontosságával – az élethosszig tartó tanulás szempontjából – a közös célkitűzések között kell foglalkozni.

| 17. | Az Európai Bizottság Memoranduma ezért leszögezi, hogy az oktatási és gyakorlati képzési rendszereket integrálni kell az élethosszig tartó tanulás kontextusába. Az Európai Bizottság azt már kijelentette, hogy az új integrált programnak a felsőoktatásra és a szakképzésre egyaránt ki kell terjednie. A Régiók Bizottsága támogatja ezt a megközelítést. Nehézségeket okozott eddig az, hogy a Socrates és a Leonardo programokra különböző szabályozások voltak érvényesek, és ennek megfelelően különböző eljárásokat is kellett alkalmazni. |
| --- | --- |

17.

Az Európai Bizottság Memoranduma ezért leszögezi, hogy az oktatási és gyakorlati képzési rendszereket integrálni kell az élethosszig tartó tanulás kontextusába. Az Európai Bizottság azt már kijelentette, hogy az új integrált programnak a felsőoktatásra és a szakképzésre egyaránt ki kell terjednie. A Régiók Bizottsága támogatja ezt a megközelítést. Nehézségeket okozott eddig az, hogy a Socrates és a Leonardo programokra különböző szabályozások voltak érvényesek, és ennek megfelelően különböző eljárásokat is kellett alkalmazni.

| 18. | Az, hogy az alapfokú szakképzés a Leonardóhoz tartozik, a középiskola utáni szakképzés pedig az Erasmus-hoz, még inkább rávilágít arra, milyen nagy szükség van szektorok közötti jó projektekre. |
| --- | --- |

18.

Az, hogy az alapfokú szakképzés a Leonardóhoz tartozik, a középiskola utáni szakképzés pedig az Erasmus-hoz, még inkább rávilágít arra, milyen nagy szükség van szektorok közötti jó projektekre.

| 19. | A Régiók Bizottsága hangsúlyozza az egész szektorra kiterjedő programok közötti kapcsolatok szükségességét. Az élethosszig tartó tanulási program keretében mind a horizontális, mind a vertikális projekteket lehetővé kell tenni és elő kell segíteni. A javasolt szerkezet lehetővé teszi a szektorok közötti efféle szorosabb együttműködést. |
| --- | --- |

19.

A Régiók Bizottsága hangsúlyozza az egész szektorra kiterjedő programok közötti kapcsolatok szükségességét. Az élethosszig tartó tanulási program keretében mind a horizontális, mind a vertikális projekteket lehetővé kell tenni és elő kell segíteni. A javasolt szerkezet lehetővé teszi a szektorok közötti efféle szorosabb együttműködést.

| 20. | A Régiók Bizottsága azonban úgy véli, hogy e nyitáson kívül egyértelmű akaratnyilvánításra is szükség van a különféle egyedi programok közötti együttműködés elősegítése érdekében, az Európai Unió élethosszig tartó tanulásra vonatkozó stratégiájának keretében. |
| --- | --- |

20.

A Régiók Bizottsága azonban úgy véli, hogy e nyitáson kívül egyértelmű akaratnyilvánításra is szükség van a különféle egyedi programok közötti együttműködés elősegítése érdekében, az Európai Unió élethosszig tartó tanulásra vonatkozó stratégiájának keretében.

A készségekkel kapcsolatos aktuális igények kielégítése

| 21. | A szakképzés gyorsan változik. Az egész életre kiterjedő tanulási program szellemében zajló szakmai képzés keretei között az olyan fogalmak, mint „tudás” és „tanulás”, különleges jelentést kapnak, és a munka jelenlegi világában például jobb nyelvismeretre van szükség. |
| --- | --- |

21.

A szakképzés gyorsan változik. Az egész életre kiterjedő tanulási program szellemében zajló szakmai képzés keretei között az olyan fogalmak, mint „tudás” és „tanulás”, különleges jelentést kapnak, és a munka jelenlegi világában például jobb nyelvismeretre van szükség.

| 22. | Az olyan társadalmi készségek, mint a felelősségvállalás, az együttműködési képesség, jó viszony kialakítása kollégákkal és más felnőttekkel, a kreativitás, a szintetikus látásmód és a minőség megfelelő értékelése, szintén fontos tényezőkké válnak a szakképzésben. A vállalkozói szellem, az aktív állampolgári öntudat, az egyenlő esélyek elve, valamint a rasszizmus és az idegengyűlölet elleni küzdelem a szakképzés más nagyon fontos, általános elemeinek példái. Ezek közül sok szerepel az integrált program egyedi célkitűzései között, amit az RB kedvezően értékel. |
| --- | --- |

22.

Az olyan társadalmi készségek, mint a felelősségvállalás, az együttműködési képesség, jó viszony kialakítása kollégákkal és más felnőttekkel, a kreativitás, a szintetikus látásmód és a minőség megfelelő értékelése, szintén fontos tényezőkké válnak a szakképzésben. A vállalkozói szellem, az aktív állampolgári öntudat, az egyenlő esélyek elve, valamint a rasszizmus és az idegengyűlölet elleni küzdelem a szakképzés más nagyon fontos, általános elemeinek példái. Ezek közül sok szerepel az integrált program egyedi célkitűzései között, amit az RB kedvezően értékel.

| 23. | Az általános oktatási programoknak szintén nyitottabbá kell válniuk a munka és a majdani munkaadók világa iránt például vállalatokkal való partneri kapcsolatok, projektekben való részvétel és a munka világának képviselői oktatásba történő bevonása révén. |
| --- | --- |

23.

Az általános oktatási programoknak szintén nyitottabbá kell válniuk a munka és a majdani munkaadók világa iránt például vállalatokkal való partneri kapcsolatok, projektekben való részvétel és a munka világának képviselői oktatásba történő bevonása révén.

| 24. | A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy a program értékes támogatást nyújthat a felsőoktatásnak. Ez a regionális fejlődés igen fontos előfeltétele. |
| --- | --- |

24.

A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy a program értékes támogatást nyújthat a felsőoktatásnak. Ez a regionális fejlődés igen fontos előfeltétele.

| 25. | A fejlődés a kis és középvállalkozásoktól is függ, ahol sok olyan alkalmazott dolgozik, aki nem végzett főiskolát vagy egyetemet. Ezen a téren különbözőek az oktatási és képzési hagyományok. Következésképpen olyan fejlesztési program támogatása is fontos, amely az alapfokú vagy középiskolai szintű oktatási igényekkel rendelkező dolgozókhoz szól. Az oktatási és készségfejlesztési programokat olyan módon kell fejleszteni, hogy a kis- és középvállalkozásokban dolgozókhoz is eljussanak. |
| --- | --- |

25.

A fejlődés a kis és középvállalkozásoktól is függ, ahol sok olyan alkalmazott dolgozik, aki nem végzett főiskolát vagy egyetemet. Ezen a téren különbözőek az oktatási és képzési hagyományok. Következésképpen olyan fejlesztési program támogatása is fontos, amely az alapfokú vagy középiskolai szintű oktatási igényekkel rendelkező dolgozókhoz szól. Az oktatási és készségfejlesztési programokat olyan módon kell fejleszteni, hogy a kis- és középvállalkozásokban dolgozókhoz is eljussanak.

| 26. | Azt is fontos tisztázni, hogy milyen módon lehet majd biztosítani azt, hogy a programok kellő rugalmassággal kezeljék azokat a változásokat, melyek menet közben mehetnek végbe a politika célkitűzéseinek és szükségleteinek vonatkozásában. |
| --- | --- |

26.

Azt is fontos tisztázni, hogy milyen módon lehet majd biztosítani azt, hogy a programok kellő rugalmassággal kezeljék azokat a változásokat, melyek menet közben mehetnek végbe a politika célkitűzéseinek és szükségleteinek vonatkozásában.

| 27. | A Régiók Bizottsága azt is hangsúlyozza, hogy az erőforrások különböző programok részére történő elosztása állandó folyamat legyen, amely a költségvetéshez és az integrált program célkitűzéseihez kapcsolódik. Ez az egyedi programok közötti fejlesztésre és az újraelosztási lehetőségekre is vonatkozik, annak érdekében, hogy nagyobb mértékű ösztönzést lehessen biztosítani azon diákok fejlődéséhez és a számukra szervezett csereakciókhoz, akik mögött kevesebb tanulással töltött év áll. |
| --- | --- |

27.

A Régiók Bizottsága azt is hangsúlyozza, hogy az erőforrások különböző programok részére történő elosztása állandó folyamat legyen, amely a költségvetéshez és az integrált program célkitűzéseihez kapcsolódik. Ez az egyedi programok közötti fejlesztésre és az újraelosztási lehetőségekre is vonatkozik, annak érdekében, hogy nagyobb mértékű ösztönzést lehessen biztosítani azon diákok fejlődéséhez és a számukra szervezett csereakciókhoz, akik mögött kevesebb tanulással töltött év áll.

A résztvevők helyzete

| 28. | Az Európai Parlament nemrég rámutatott, hogy mivel a diákcserék finanszírozása nem megfelelő mértékű, a csereprogramokat elsősorban jómódú családokhoz tartozó diákok tudják kihasználni. Fontos, hogy a tagállamok gondoskodjanak róla, hogy a diákok valóban hozzáférjenek a csereprogramokhoz és ezek anyagi támogatásához, és hogy vegyék figyelembe a jelentkezők anyagi helyzetét. |
| --- | --- |

28.

Az Európai Parlament nemrég rámutatott, hogy mivel a diákcserék finanszírozása nem megfelelő mértékű, a csereprogramokat elsősorban jómódú családokhoz tartozó diákok tudják kihasználni. Fontos, hogy a tagállamok gondoskodjanak róla, hogy a diákok valóban hozzáférjenek a csereprogramokhoz és ezek anyagi támogatásához, és hogy vegyék figyelembe a jelentkezők anyagi helyzetét.

| 29. | A Régiók Bizottsága számára kiemelt fontosságú fejlesztési terület – ahol nagy hatása lehet az élethosszig tartó tanulással kapcsolatos integrált cselekvési programnak – a társadalmi integráció. Ez a diákok széles, eltérő csoportjaira vonatkozik, akik különböző támogatási formákat igényelnek, kezdve a tanulási nehézségekkel küzdőktől vagy társadalmi kiszolgáltatottságban és kirekesztettségben szenvedőktől egészen azokig, akik egy számukra idegen országba és kultúrába kerülnek. Ma az tapasztalható, hogy nem kielégítő alapismeretekkel rendelkező fiatalok széles köre félbeszakítja tanulmányait, vagy teljesen abbahagyja a kötelező iskolát. Lehetővé kell tenni a metodológia fejlesztésének, a készségek átadásának és más kezdeményezéseknek a támogatását a fiatalok fejlődése érdekében. |
| --- | --- |

29.

A Régiók Bizottsága számára kiemelt fontosságú fejlesztési terület – ahol nagy hatása lehet az élethosszig tartó tanulással kapcsolatos integrált cselekvési programnak – a társadalmi integráció. Ez a diákok széles, eltérő csoportjaira vonatkozik, akik különböző támogatási formákat igényelnek, kezdve a tanulási nehézségekkel küzdőktől vagy társadalmi kiszolgáltatottságban és kirekesztettségben szenvedőktől egészen azokig, akik egy számukra idegen országba és kultúrába kerülnek. Ma az tapasztalható, hogy nem kielégítő alapismeretekkel rendelkező fiatalok széles köre félbeszakítja tanulmányait, vagy teljesen abbahagyja a kötelező iskolát. Lehetővé kell tenni a metodológia fejlesztésének, a készségek átadásának és más kezdeményezéseknek a támogatását a fiatalok fejlődése érdekében.

| 30. | Olyan fontos ez a probléma, hogy világosan szerepeltetni kell a program célkitűzései között, és közösségi, nemzeti, valamint regionális és helyi programok révén lehetővé kell tenni megoldását. A „Második esély iskolái” kiváló példát jelentenek az ilyen jellegű európai uniós hálózatokra, amelyek hozzájárulnak a metodológia fejlesztéséhez, a készségek átadásához és a cselekvési formák fejlődéséhez. |
| --- | --- |

30.

Olyan fontos ez a probléma, hogy világosan szerepeltetni kell a program célkitűzései között, és közösségi, nemzeti, valamint regionális és helyi programok révén lehetővé kell tenni megoldását. A „Második esély iskolái” kiváló példát jelentenek az ilyen jellegű európai uniós hálózatokra, amelyek hozzájárulnak a metodológia fejlesztéséhez, a készségek átadásához és a cselekvési formák fejlődéséhez.

| 31. | A hátrányos helyzetű és fogyatékkal élő tanulóknak valódi lehetőségeket kell adni arra, hogy részt vehessenek az integrált program tevékenységeiben. |
| --- | --- |

31.

A hátrányos helyzetű és fogyatékkal élő tanulóknak valódi lehetőségeket kell adni arra, hogy részt vehessenek az integrált program tevékenységeiben.

| 32. | A felnőttek csereprogramokban történő részvételével kapcsolatban szintén hangsúlyozni kell az egyenlő esélyek elvét, hogy férfiak és nők egyaránt részt vehessenek bennük. Az új tanulási igényekkel rendelkező dolgozókra külön figyelmet kell fordítani. |
| --- | --- |

32.

A felnőttek csereprogramokban történő részvételével kapcsolatban szintén hangsúlyozni kell az egyenlő esélyek elvét, hogy férfiak és nők egyaránt részt vehessenek bennük. Az új tanulási igényekkel rendelkező dolgozókra külön figyelmet kell fordítani.

Szomszédos harmadik országok bevonása

| 33. | A Régiók Bizottsága támogatja azt a szándékot, hogy EU-n kívüli szomszédos országokat is be akarnak vonni. Ezzel összefüggésben természetes, hogy megemlítjük az Európai Parlament kijelentését a tágabb európai szomszédságról. Helyi és regionális szinten már a kezdeti szakaszban is történtek kapcsolatfelvételek és az új EU-tagállamok révén sikerült eddig ismeretlen területeken új kapcsolatokra szert tenni. Magától értetődőnek tűnik, hogy érdemes folytatni és kiterjeszteni ezt a regionális és helyi szinten végzett munkát újabb országokra is. |
| --- | --- |

33.

A Régiók Bizottsága támogatja azt a szándékot, hogy EU-n kívüli szomszédos országokat is be akarnak vonni. Ezzel összefüggésben természetes, hogy megemlítjük az Európai Parlament kijelentését a tágabb európai szomszédságról. Helyi és regionális szinten már a kezdeti szakaszban is történtek kapcsolatfelvételek és az új EU-tagállamok révén sikerült eddig ismeretlen területeken új kapcsolatokra szert tenni. Magától értetődőnek tűnik, hogy érdemes folytatni és kiterjeszteni ezt a regionális és helyi szinten végzett munkát újabb országokra is.

A feladatkörök megosztása

| 34. | A Régiók Bizottsága hangsúlyozni kívánja, hogy milyen fontos világosan meghatározni, hogy a programokkal kapcsolatban mely feladatokért felelős az Unió és melyekért az egyes tagállamok. Amennyire lehet, a gyakorlati kivitelezésért a tagállamok vállalják a felelősséget. A jövőbeni erőfeszítések csak decentralizált szerkezetben lehetnek sikeresek. Egy ilyen struktúrában a helyi és regionális szinten is aktívabb munkának kell folynia. |
| --- | --- |

34.

A Régiók Bizottsága hangsúlyozni kívánja, hogy milyen fontos világosan meghatározni, hogy a programokkal kapcsolatban mely feladatokért felelős az Unió és melyekért az egyes tagállamok. Amennyire lehet, a gyakorlati kivitelezésért a tagállamok vállalják a felelősséget. A jövőbeni erőfeszítések csak decentralizált szerkezetben lehetnek sikeresek. Egy ilyen struktúrában a helyi és regionális szinten is aktívabb munkának kell folynia.

| 35. | Az Európai Bizottság javaslatának megfelelően EU-szinten főleg a következőkre kell összpontosítani: célkitűzések, általános áttekintés, általános stratégia, megfigyelés és elemzés, valamint ellenőrzés és kiértékelés. A megvalósítás sikeres formáinak meghatározása és terjesztése útján a megvalósítással kapcsolatos ügyekkel is EU-s szinten kell foglalkozni. A Régiók Bizottsága azon a véleményen van, hogy a helyi és regionális hatóságoknak fontos szerepet kell játszaniuk az új programok megvalósításában és megismertetésében, valamint a helyi támogatottság megszervezésében. |
| --- | --- |

35.

Az Európai Bizottság javaslatának megfelelően EU-szinten főleg a következőkre kell összpontosítani: célkitűzések, általános áttekintés, általános stratégia, megfigyelés és elemzés, valamint ellenőrzés és kiértékelés. A megvalósítás sikeres formáinak meghatározása és terjesztése útján a megvalósítással kapcsolatos ügyekkel is EU-s szinten kell foglalkozni. A Régiók Bizottsága azon a véleményen van, hogy a helyi és regionális hatóságoknak fontos szerepet kell játszaniuk az új programok megvalósításában és megismertetésében, valamint a helyi támogatottság megszervezésében.

| 36. | Minden olyan döntéshozatali eljárást, amelyhez már két szinten kell előkészíteni a döntést, következetesen kerülni kell. |
| --- | --- |

36.

Minden olyan döntéshozatali eljárást, amelyhez már két szinten kell előkészíteni a döntést, következetesen kerülni kell.

Észrevételek az integrált program összetevőiről

| 37. | A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy a javasolt integrált program – jelenlegi célkitűzéseivel – nagyon fontos az európai mobilitással kapcsolatos partneri kapcsolatok, projektek és hálózatok támogatásához. |
| --- | --- |

37.

A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy a javasolt integrált program – jelenlegi célkitűzéseivel – nagyon fontos az európai mobilitással kapcsolatos partneri kapcsolatok, projektek és hálózatok támogatásához.

| 38. | A mobilitási projektek rendkívül fontosak helyi és regionális szinten. Gyakran a nemzeti szinten jóváhagyott kisebb mobilitási projektek azok, melyeknek jelentős hatásuk van, és melyek elősegítik Európa és a demokrácia eszméjének megismertetését, valamint az aktív állampolgári öntudat kialakulását. Nagyon fontos, hogy a projektek teret biztosítsanak a nyitottság és alkalmat a tapasztalatcsere számára. Ez megkönnyíti az ismeretek továbbadását és a projekt megvalósítását. Központi szerepet játszik az egymástól való tanulás. |
| --- | --- |

38.

A mobilitási projektek rendkívül fontosak helyi és regionális szinten. Gyakran a nemzeti szinten jóváhagyott kisebb mobilitási projektek azok, melyeknek jelentős hatásuk van, és melyek elősegítik Európa és a demokrácia eszméjének megismertetését, valamint az aktív állampolgári öntudat kialakulását. Nagyon fontos, hogy a projektek teret biztosítsanak a nyitottság és alkalmat a tapasztalatcsere számára. Ez megkönnyíti az ismeretek továbbadását és a projekt megvalósítását. Központi szerepet játszik az egymástól való tanulás.

| 39. | A mobilitási projektekben is igen fontos helyet foglal el a nemzeti, regionális és helyi szinten folyó felkészülés, mely a hátteret biztosítja a mobilitás folytonosságához, akkor is, ha egy projekt véget ért, hogy ilyen módon megmaradjanak és hasznosuljanak a létrehozott struktúrák és kapcsolatok. A projekteknek lehetővé kell tenniük az akadályok elhárítását és elő kell segíteniük, hogy a folyamatos tapasztalatcserék révén a projektek a mindennapi tevékenység részévé váljanak. Az is fontos, hogy a nemzeti ösztöndíjak lehetővé tegyék, hogy a diákok tanulmányaik egy részét egy másik tagállamban végezzék. |
| --- | --- |

39.

A mobilitási projektekben is igen fontos helyet foglal el a nemzeti, regionális és helyi szinten folyó felkészülés, mely a hátteret biztosítja a mobilitás folytonosságához, akkor is, ha egy projekt véget ért, hogy ilyen módon megmaradjanak és hasznosuljanak a létrehozott struktúrák és kapcsolatok. A projekteknek lehetővé kell tenniük az akadályok elhárítását és elő kell segíteniük, hogy a folyamatos tapasztalatcserék révén a projektek a mindennapi tevékenység részévé váljanak. Az is fontos, hogy a nemzeti ösztöndíjak lehetővé tegyék, hogy a diákok tanulmányaik egy részét egy másik tagállamban végezzék.

| 40. | Ami pedig a fejlesztési programokat illeti, nagyon fontos kihasználni a termelődő szakmai ismereteket például egy szakértői csoport stb. létrehozatala révén. Az olyan projektek, melyek a tanulás különböző formáira összpontosítanak, különlegesen fontosak az egész életre kiterjedő tanulás stratégiája szempontjából. Ezért a fejlesztési projektek újító szelleme folytán biztosítani kell, hogy a projekt iránya menet közben is változhasson. |
| --- | --- |

40.

Ami pedig a fejlesztési programokat illeti, nagyon fontos kihasználni a termelődő szakmai ismereteket például egy szakértői csoport stb. létrehozatala révén. Az olyan projektek, melyek a tanulás különböző formáira összpontosítanak, különlegesen fontosak az egész életre kiterjedő tanulás stratégiája szempontjából. Ezért a fejlesztési projektek újító szelleme folytán biztosítani kell, hogy a projekt iránya menet közben is változhasson.

| 41. | A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy a javasolt általános/keresztirányú programok nagyon fontosak mint összetartó erők, és fontosak az elemzés és a politikaformálás támogatásának szempontjából is. Fontosnak tartja még a feladatok között az új projektek és hálózatok indítását, valamint az olyan új folyamatokhoz való hozzájárulást, amelyek megfelelnek az EU oktatási igényeinek. A regionális és helyi szint által az oktatás területén betöltött fontos szerep miatt feltétlenül szoros kapcsolat kialakítására van szükség a programban résztvevők és a Régiók Bizottsága között. |
| --- | --- |

41.

A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy a javasolt általános/keresztirányú programok nagyon fontosak mint összetartó erők, és fontosak az elemzés és a politikaformálás támogatásának szempontjából is. Fontosnak tartja még a feladatok között az új projektek és hálózatok indítását, valamint az olyan új folyamatokhoz való hozzájárulást, amelyek megfelelnek az EU oktatási igényeinek. A regionális és helyi szint által az oktatás területén betöltött fontos szerep miatt feltétlenül szoros kapcsolat kialakítására van szükség a programban résztvevők és a Régiók Bizottsága között.

| 42. | A Jean Monnet-program stratégiai szerepet játszik majd az európai integráció területén a felsőoktatásban és a kutatásban. |
| --- | --- |

42.

A Jean Monnet-program stratégiai szerepet játszik majd az európai integráció területén a felsőoktatásban és a kutatásban.

A Régiók Bizottsága:

| 43. | A Régiók Bizottsága hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottságnak segítséget nyújtó bizottságnak (a javaslat 10. cikke) az a feladata, hogy:






  — | meghatározza a célokat, és politikákat dolgozzon ki; |
| --- | --- | --- |

43.

A Régiók Bizottsága hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottságnak segítséget nyújtó bizottságnak (a javaslat 10. cikke) az a feladata, hogy:

—

meghatározza a célokat, és politikákat dolgozzon ki;

| — | folyamatosan kísérje figyelemmel és ösztönözze az integrált program közös célkitűzéseit; |
| --- | --- |

—

folyamatosan kísérje figyelemmel és ösztönözze az integrált program közös célkitűzéseit;

| — | gondoskodjék róla, hogy az élethosszig tartó tanulás uniós stratégiája valóban bekerüljön az egész szektorra kiterjedő különféle programokba. |
| --- | --- |

—

gondoskodjék róla, hogy az élethosszig tartó tanulás uniós stratégiája valóban bekerüljön az egész szektorra kiterjedő különféle programokba.

E bizottságnak az is a hatáskörébe kell, hogy tartozzon, hogy gondoskodjon arról, hogy az egész szektorra kiterjedő programok között ne jöjjenek létre akadályok. Szükség lesz arra is, hogy az illetékes bizottság és a Régiók Bizottsága közösen vizsgálja meg, hogy milyen további erőfeszítéseket kell tenni.

Mennyiségi célok

| 44. | A Régiók Bizottsága támogatja a javasolt mennyiségi célkitűzéseket, melyek valószínűleg a mobilitási programok megháromszorozódását jelentik. Ezek az ambiciózus célkitűzések várhatóan erősebbé teszik majd az Európai Közösséget, és elősegítik a kohéziót. Ugyanakkor nem szabad megengedni, hogy a mennyiségi növekedés a programok minőségének kárára váljon. |
| --- | --- |

44.

A Régiók Bizottsága támogatja a javasolt mennyiségi célkitűzéseket, melyek valószínűleg a mobilitási programok megháromszorozódását jelentik. Ezek az ambiciózus célkitűzések várhatóan erősebbé teszik majd az Európai Közösséget, és elősegítik a kohéziót. Ugyanakkor nem szabad megengedni, hogy a mennyiségi növekedés a programok minőségének kárára váljon.

Az adminisztrációs eljárások egyszerűsítése

| 45. | A Régiók Bizottsága támogatja egy egyszerűsített vagy átalány-költségelszámolási rendszer bevezetését. Az RB korábban már felhívta a figyelmet arra, hogy a bürokráciának milyen káros hatása van a jelentkezők létszámára. A bonyolult adminisztratív követelmények miatt számos érdeklődő a távolmaradás mellett dönt. A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy az adminisztratív és számlákkal kapcsolatos követelményeknek arányban kell lenniük a pénzügyi támogatás mértékével. A kisebb projekteket nem szükséges ugyanolyan nagy fokú alapossággal ellenőrizni, mint a nagyobbakat. |
| --- | --- |

45.

A Régiók Bizottsága támogatja egy egyszerűsített vagy átalány-költségelszámolási rendszer bevezetését. Az RB korábban már felhívta a figyelmet arra, hogy a bürokráciának milyen káros hatása van a jelentkezők létszámára. A bonyolult adminisztratív követelmények miatt számos érdeklődő a távolmaradás mellett dönt. A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy az adminisztratív és számlákkal kapcsolatos követelményeknek arányban kell lenniük a pénzügyi támogatás mértékével. A kisebb projekteket nem szükséges ugyanolyan nagy fokú alapossággal ellenőrizni, mint a nagyobbakat.

| 46. | Ugyanakkor fel kívánja hívni a figyelmet arra a tényre, hogy a programokban való részvétel körülményei, illetve a lehetőségek esetenként különbözhetnek, ami kihathat a költségekre. Ennek különböző okai lehetnek, például kevés tapasztalat a tanulás terén, fogyatékosság, anyagiak hiánya az utazási és szállásköltségek fedezésére vagy egyéb regionális körülmények. |
| --- | --- |

46.

Ugyanakkor fel kívánja hívni a figyelmet arra a tényre, hogy a programokban való részvétel körülményei, illetve a lehetőségek esetenként különbözhetnek, ami kihathat a költségekre. Ennek különböző okai lehetnek, például kevés tapasztalat a tanulás terén, fogyatékosság, anyagiak hiánya az utazási és szállásköltségek fedezésére vagy egyéb regionális körülmények.

Címek

| 47. | A Régiók Bizottsága arra is rá kíván mutatni, hogy az új programnak – és minden részének – egyértelmű, érthető és gyakorlatban jól használható nevet kell adni, függetlenül attól, hogy azt melyik európai nyelven használják. Az olyan kifejezések, mint „az integrált program” és „az általános/keresztirányú program”, bizonytalansághoz és félreértésekhez vezetnek. |
| --- | --- |

47.

A Régiók Bizottsága arra is rá kíván mutatni, hogy az új programnak – és minden részének – egyértelmű, érthető és gyakorlatban jól használható nevet kell adni, függetlenül attól, hogy azt melyik európai nyelven használják. Az olyan kifejezések, mint „az integrált program” és „az általános/keresztirányú program”, bizonytalansághoz és félreértésekhez vezetnek.

| 48. | Egyértelműnek kell lennie, hogy az „integrált program” elnevezés az egész kezdeményezésre utal, míg a Comenius, Leonardo, Erasmus, Grundtvig és Jean Monnet elnevezések csak a részprogramokra. Annak is világossá kell válnia mindenki számára, hogy az általános vagy keresztirányú programnak stratégiai és egységességet biztosító szerepe van. A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy erre a kérdésre különleges figyelmet kell fordítani. |
| --- | --- |

48.

Egyértelműnek kell lennie, hogy az „integrált program” elnevezés az egész kezdeményezésre utal, míg a Comenius, Leonardo, Erasmus, Grundtvig és Jean Monnet elnevezések csak a részprogramokra. Annak is világossá kell válnia mindenki számára, hogy az általános vagy keresztirányú programnak stratégiai és egységességet biztosító szerepe van. A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy erre a kérdésre különleges figyelmet kell fordítani.

Szubszidiaritás és arányosság

| 49. | A program kiegészíti a nemzeti vagy regionális és helyi kezdeményezéseket. A javasolt jogi alap lehetőségeket ad ezek számának növelésére. A program főleg olyan területeken működik, ahol a tagállamok nem léphetnek fel hatékonyan. A cél nem az oktatási rendszerek szerkezetének és tartalmának a megváltoztatása; a program inkább olyan területekre összpontosít, ahol – európai szinten – hozzáadott érték hozható létre. Ami az arányosságot illeti, a javaslat maximális egyszerűsítésre törekszik. |
| --- | --- |

49.

A program kiegészíti a nemzeti vagy regionális és helyi kezdeményezéseket. A javasolt jogi alap lehetőségeket ad ezek számának növelésére. A program főleg olyan területeken működik, ahol a tagállamok nem léphetnek fel hatékonyan. A cél nem az oktatási rendszerek szerkezetének és tartalmának a megváltoztatása; a program inkább olyan területekre összpontosít, ahol – európai szinten – hozzáadott érték hozható létre. Ami az arányosságot illeti, a javaslat maximális egyszerűsítésre törekszik.

A Régiók Bizottságának javaslatai

| 1. | A helyi és regionális önkormányzatoknak az integrált program korai szakaszaiban szerepet kell kapniuk. |
| --- | --- |

1.

A helyi és regionális önkormányzatoknak az integrált program korai szakaszaiban szerepet kell kapniuk.

| 2. | A helyi és regionális szereplőknek fontos célcsoportot kell alkotniuk azokhoz a kezdeményezésekhez, amelyek általában az európai fejlesztést és integrációt, különösen pedig az oktatási programok megvalósítását célozzák. |
| --- | --- |

2.

A helyi és regionális szereplőknek fontos célcsoportot kell alkotniuk azokhoz a kezdeményezésekhez, amelyek általában az európai fejlesztést és integrációt, különösen pedig az oktatási programok megvalósítását célozzák.

| 3. | A dokumentumban nagyobb súlyt kell helyezni a nem formális és az informális tanulásra. |
| --- | --- |

3.

A dokumentumban nagyobb súlyt kell helyezni a nem formális és az informális tanulásra.

| 4. | Az elhatárolási problémák és akadályok elkerülésének az lehet az egyik módja, ha egyetlen közös cikkben (amely megfelelne a javaslat 4. cikkének) megpróbálnának minél több, az integrált program különféle elemeihez való hozzáférésről rendelkező szabályt felsorolni, és ennek megfelelően módosítanák a Comenius, Erasmus, Leonardo da Vinci és Grundtvig egész szektorra kiterjedő programok mindegyikének egyedi hozzáférési szabályait. |
| --- | --- |

4.

Az elhatárolási problémák és akadályok elkerülésének az lehet az egyik módja, ha egyetlen közös cikkben (amely megfelelne a javaslat 4. cikkének) megpróbálnának minél több, az integrált program különféle elemeihez való hozzáférésről rendelkező szabályt felsorolni, és ennek megfelelően módosítanák a Comenius, Erasmus, Leonardo da Vinci és Grundtvig egész szektorra kiterjedő programok mindegyikének egyedi hozzáférési szabályait.

| 5. | Az is fontos, hogy ez a nyitottság tükröződjön a különböző projektek javasolt pénzügyi kereteinek kezelésében is. |
| --- | --- |

5.

Az is fontos, hogy ez a nyitottság tükröződjön a különböző projektek javasolt pénzügyi kereteinek kezelésében is.

| 6. | A program végrehajtása során aktívan erősíteni kell a kapcsolatokat az alapfokú és a felsőoktatás, az általános oktatás és a szakképzés, valamint a formális, nem formális és informális tanulás között. |
| --- | --- |

6.

A program végrehajtása során aktívan erősíteni kell a kapcsolatokat az alapfokú és a felsőoktatás, az általános oktatás és a szakképzés, valamint a formális, nem formális és informális tanulás között.

| 7. | Az élethosszig tartó tanulás európai stratégiáját világosabban ki kell fejteni az integrált programban és annak különböző részeiben. |
| --- | --- |

7.

Az élethosszig tartó tanulás európai stratégiáját világosabban ki kell fejteni az integrált programban és annak különböző részeiben.

| 8. | A Régiók Bizottsága azon a véleményen van, hogy a helyi és regionális hatóságoknak fontos szerepet kell játszaniuk az integrált program és annak különböző elemei megvalósításában és megismertetésében, valamint a támogatottság megszervezésében. |
| --- | --- |

8.

A Régiók Bizottsága azon a véleményen van, hogy a helyi és regionális hatóságoknak fontos szerepet kell játszaniuk az integrált program és annak különböző elemei megvalósításában és megismertetésében, valamint a támogatottság megszervezésében.

| 9. | A Régiók Bizottsága aktív szerepet kíván játszani az ezen a területen EU-szinten elért eredmények megismertetésében, terjesztésében és megvitatásában. |
| --- | --- |

9.

A Régiók Bizottsága aktív szerepet kíván játszani az ezen a területen EU-szinten elért eredmények megismertetésében, terjesztésében és megvitatásában.

| 10. | A javasolt általános/keresztirányú programnak stratégiai szerepe lesz a kohézióteremtés, politikaformálás, az új projektek kiválasztása és olyan hálózatok létrehozatala szempontjából, melyek lehetővé teszik új mechanizmusok elemzését és megteremtését, melyek megfelelnek a Közösség oktatási igényeinek. A regionális és helyi szint által az oktatás területén betöltött fontos szerep miatt feltétlenül szoros kapcsolat kialakítására van szükség a programban részt vevők és a Régiók Bizottsága között. |
| --- | --- |

10.

A javasolt általános/keresztirányú programnak stratégiai szerepe lesz a kohézióteremtés, politikaformálás, az új projektek kiválasztása és olyan hálózatok létrehozatala szempontjából, melyek lehetővé teszik új mechanizmusok elemzését és megteremtését, melyek megfelelnek a Közösség oktatási igényeinek. A regionális és helyi szint által az oktatás területén betöltött fontos szerep miatt feltétlenül szoros kapcsolat kialakítására van szükség a programban részt vevők és a Régiók Bizottsága között.

Brüsszel, 2005. február 23.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

| 5.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 164/65 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 164/65

---

A Régiók Bizottsága véleménye „Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a Kultúra 2007 program (2007-2013) létrehozásáról”

(2005/C 164/08)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

Tekintettel az Európai Bizottság európai parlamenti és tanácsi határozatra vonatkozó javaslatára a Kultúra 2007 program (2007-2013) létrehozásáról (COM(2004) 469 final – 2004/0150 (COD)).

Tekintettel az Európai Bizottság 2004. július 25-én hozott határozatára, mely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének (1) bekezdése alapján a fenti témában kikéri a Régiók Bizottsága véleményét;

Tekintettel a Régiók Bizottsága elnökének 2004. január. 27-én hozott határozatára, mely szerint az elnök megbízza a „Kultúra és oktatás” szakbizottságot, hogy a fenti témában véleményt alkosson;

Tekintettel az európai alkotmányt létrehozó szerződéstervezet III-280. cikkére;

Tekintettel az Európai Bizottság közleményére a következő témában: Az uniós polgárság működésbe hozása: az európai kultúra és sokszínűség előmozdítása ifjúsági, kulturális, audiovizuális és az állampolgári részvételre irányuló programok segítségével (COM (2004) 154 final),

Tekintettel az Európai Bizottság Közös jövőnk építése – A kibővített Unió politikai kihívásai és költségvetési eszközei 2007–2013 című közleményére a Tanács és az Európai Parlament részére (COM (2004) 101 final);

Tekintettel a saját, a következő témában kiadott véleményére: Javaslat közösségi fellépésre a 2005 és 2019 közötti időszakban megvalósítandó „Európa Kulturális Fővárosa” rendezvénysorozat létrehozásáról (CdR 393/2003 fin) (1);

Tekintettel a CdR 259/2004 rev. 1. számú véleménytervezetére, melyet a „Kultúra és oktatás” szakbizottság 2004. december 7-én fogadott el (előadó: Rosemary Butler, Wales Nemzeti Közgyűlésének választott tagja (UK/PES));

a 2005. február 23–24-én tartott 58. plenáris ülésén (a február 23-i ülésen) a következő véleményt fogadta el egyhangúlag:

1.   A Régiók Bizottsága nézetei

A Régiók Bizottsága

Általános megjegyzések

| 1.1 | megerősíti az európai kulturális együttműködési program jelentőségét és úgy érzi, annak politikai jelentősége nagyobb, mint valaha, tekintettel a növekvő igényre, hogy előmozdítsuk a megértést és a toleranciát mind az EU-n belül, mind szomszédainkkal; |
| --- | --- |

1.1

megerősíti az európai kulturális együttműködési program jelentőségét és úgy érzi, annak politikai jelentősége nagyobb, mint valaha, tekintettel a növekvő igényre, hogy előmozdítsuk a megértést és a toleranciát mind az EU-n belül, mind szomszédainkkal;

| 1.2 | egyetért az Európai Bizottság javaslatának előremutató irányával, különösen azzal, hogy a javaslat a programot három átfogó célkitűzés és három vezérfonal mentén egységesíti. Az RB nagyra értékeli ezt az új szerkezetet, mely koherensebb és célirányosabb program esélyét nyújtja, és üdvözli a szektorális megközelítéstől való elmozdulást; |
| --- | --- |

1.2

egyetért az Európai Bizottság javaslatának előremutató irányával, különösen azzal, hogy a javaslat a programot három átfogó célkitűzés és három vezérfonal mentén egységesíti. Az RB nagyra értékeli ezt az új szerkezetet, mely koherensebb és célirányosabb program esélyét nyújtja, és üdvözli a szektorális megközelítéstől való elmozdulást;

| 1.3 | úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak mindent meg kell tennie a szektorokon átívelő projektek előmozdítása érdekében és ragaszkodik ahhoz, hogy a kiválasztási szempontok az innovatív, kockázatvállaló, illetve kísérleti jellegű projekteket részesítsék előnyben, fenntartva, hogy az innováció relatív fogalom, mely függ a helyi és regionális kontextustól; |
| --- | --- |

1.3

úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak mindent meg kell tennie a szektorokon átívelő projektek előmozdítása érdekében és ragaszkodik ahhoz, hogy a kiválasztási szempontok az innovatív, kockázatvállaló, illetve kísérleti jellegű projekteket részesítsék előnyben, fenntartva, hogy az innováció relatív fogalom, mely függ a helyi és regionális kontextustól;

| 1.4 | reméli, hogy a három vezérfonal egy programban történő összefonódása szinergiákat teremt a vezérfonalak között és növeli a program koherenciáját. Az RB arra kéri az irányítóbizottságot, kövesse nyomon, valóban érvényesülnek-e ilyen szinergiahatások; |
| --- | --- |

1.4

reméli, hogy a három vezérfonal egy programban történő összefonódása szinergiákat teremt a vezérfonalak között és növeli a program koherenciáját. Az RB arra kéri az irányítóbizottságot, kövesse nyomon, valóban érvényesülnek-e ilyen szinergiahatások;

| 1.5 | támogatja a program alapjául szolgáló három átfogó célkitűzést, nevezetesen a művészek mobilitását, a művek illetve műalkotások mobilitását csakúgy, mint a kultúrák közötti párbeszédet; |
| --- | --- |

1.5

támogatja a program alapjául szolgáló három átfogó célkitűzést, nevezetesen a művészek mobilitását, a művek illetve műalkotások mobilitását csakúgy, mint a kultúrák közötti párbeszédet;

| 1.6 | üdvözli a kulturális szféra sajátosságát tekintetbe vevő adminisztratív/pénzügyi/jogi egyszerűsítést, amely egyszerűbb jelentkezési lapokban, a beazonosítható költségvetési tételekre kialakított átalányösszegekben, a pályázóknak nyújtott jobb tájékoztatásban és a kis támogatásban részesülő szervezetekkel szemben támasztott kevésbé szigorú pénzügyi feltételekben nyilvánul meg. Mindazonáltal az RB sajnálja, hogy ezek a javítások nem magába a jogi szövegbe, hanem csak az indoklásba kerültek be. Egyben úgy érzi, hogy tovább kellene vinni ezt az egyszerűsítési folyamatot a természetbeni finanszírozással kapcsolatos nagyobb rugalmasság és az arányosság növelése révén. Ez utóbbi azt jelentené, hogy a projektgazdákkal szemben támasztott bürokratikus követelmények arányban állnának a projekt költségvetésének mértékével; |
| --- | --- |

1.6

üdvözli a kulturális szféra sajátosságát tekintetbe vevő adminisztratív/pénzügyi/jogi egyszerűsítést, amely egyszerűbb jelentkezési lapokban, a beazonosítható költségvetési tételekre kialakított átalányösszegekben, a pályázóknak nyújtott jobb tájékoztatásban és a kis támogatásban részesülő szervezetekkel szemben támasztott kevésbé szigorú pénzügyi feltételekben nyilvánul meg. Mindazonáltal az RB sajnálja, hogy ezek a javítások nem magába a jogi szövegbe, hanem csak az indoklásba kerültek be. Egyben úgy érzi, hogy tovább kellene vinni ezt az egyszerűsítési folyamatot a természetbeni finanszírozással kapcsolatos nagyobb rugalmasság és az arányosság növelése révén. Ez utóbbi azt jelentené, hogy a projektgazdákkal szemben támasztott bürokratikus követelmények arányban állnának a projekt költségvetésének mértékével;

| 1.7 | emlékeztet arra, hogy a kisebb kulturális szervezők általában korlátozott forrásokkal rendelkeznek, mind személyi állományuk, mind pénzügyi lehetőségeik tekintetében, és ezért számukra a nagyobbaknál sokkal nehezebb a pályázatok kidolgozása. Ezt figyelembe véve a Régiók Bizottsága azt javasolja, hogy a projektek előkészítésének költségei jogosultak legyenek támogatásra a program keretén belül. Ennél általánosabb javaslat az, hogy a tagállamok hatóságai fontolják meg egy kis tőkealap létrehozását a kisebb kulturális szervezők támogatására a megvalósíthatósági tanulmány elkészítésének és a pályázat előkészítésének fázisában; |
| --- | --- |

1.7

emlékeztet arra, hogy a kisebb kulturális szervezők általában korlátozott forrásokkal rendelkeznek, mind személyi állományuk, mind pénzügyi lehetőségeik tekintetében, és ezért számukra a nagyobbaknál sokkal nehezebb a pályázatok kidolgozása. Ezt figyelembe véve a Régiók Bizottsága azt javasolja, hogy a projektek előkészítésének költségei jogosultak legyenek támogatásra a program keretén belül. Ennél általánosabb javaslat az, hogy a tagállamok hatóságai fontolják meg egy kis tőkealap létrehozását a kisebb kulturális szervezők támogatására a megvalósíthatósági tanulmány elkészítésének és a pályázat előkészítésének fázisában;

| 1.8 | határozottan állítja, hogy az Európai Bizottság javaslata felléphet a kisebb kulturális szervezők részvételével és a „léptékben kicsi, de kiváló minőségű” projektekkel szemben. A kisebb kulturális szervezőket meg kell nyugtatni, hogy a program őket is be kívánja vonni, és aktívan bátorítani kell őket a részvételre; |
| --- | --- |

1.8

határozottan állítja, hogy az Európai Bizottság javaslata felléphet a kisebb kulturális szervezők részvételével és a „léptékben kicsi, de kiváló minőségű” projektekkel szemben. A kisebb kulturális szervezőket meg kell nyugtatni, hogy a program őket is be kívánja vonni, és aktívan bátorítani kell őket a részvételre;

| 1.9 | hangsúlyozza, hogy a nagy méret nem egyenlő a kiváló minőséggel, a kreativitással és az innovációval és az ún. kritikus tömeg a földrajzi helyzet függvényében eltérő lehet. Kis népsűrűségű vidéki területeken egy kisléptékű projekt vitathatatlanul átlépheti a kritikus tömeg határát, és jelentős hatása lehet; |
| --- | --- |

1.9

hangsúlyozza, hogy a nagy méret nem egyenlő a kiváló minőséggel, a kreativitással és az innovációval és az ún. kritikus tömeg a földrajzi helyzet függvényében eltérő lehet. Kis népsűrűségű vidéki területeken egy kisléptékű projekt vitathatatlanul átlépheti a kritikus tömeg határát, és jelentős hatása lehet;

| 1.10 | tudomásul veszi az Európai Bizottság annak biztosítására irányuló szándékát, hogy az új program kiegészítse az ifjúság, oktatás, sport, információs technológia stb. területén meglévő európai közösségi programokat, de felteszi a kérdést, hogyan lesz ez a gyakorlatba átültethető, és hogyan képzelhető el ennek a célkitűzésnek a nyomon követése? Az RB határozottan állítja, hogy hangsúlyt kell helyezni a kulturális tevékenységekre az új ifjúsági és élethosszig tartó tanulási programokban (2007–2013); |
| --- | --- |

1.10

tudomásul veszi az Európai Bizottság annak biztosítására irányuló szándékát, hogy az új program kiegészítse az ifjúság, oktatás, sport, információs technológia stb. területén meglévő európai közösségi programokat, de felteszi a kérdést, hogyan lesz ez a gyakorlatba átültethető, és hogyan képzelhető el ennek a célkitűzésnek a nyomon követése? Az RB határozottan állítja, hogy hangsúlyt kell helyezni a kulturális tevékenységekre az új ifjúsági és élethosszig tartó tanulási programokban (2007–2013);

| 1.11 | üdvözli, hogy az európai alkotmányt létrehozó szerződéstervezet III-280. cikke kimondja, hogy a kultúra területén ösztönző intézkedéseket bevezető európai törvények vagy kerettörvények elfogadásához a tanácsi minősített többségi szavazással egybekötött együttdöntési eljárást alkalmazzák, a tagállamok törvényeinek és rendelkezéseinek harmonizálása nélkül. |
| --- | --- |

1.11

üdvözli, hogy az európai alkotmányt létrehozó szerződéstervezet III-280. cikke kimondja, hogy a kultúra területén ösztönző intézkedéseket bevezető európai törvények vagy kerettörvények elfogadásához a tanácsi minősített többségi szavazással egybekötött együttdöntési eljárást alkalmazzák, a tagállamok törvényeinek és rendelkezéseinek harmonizálása nélkül.

| 1.12 | hangsúlyozza, hogy a kulturális sokszínűség az Európai Unió egyik meghatározó tulajdonsága, és hogy ez a sokszínűség jelentősen nőtt tíz új tagország csatlakozása révén. Ennek megfelelően az RB kéri, hogy történjen határozottabb utalás erre az alapelvre a szövegben, és úgy látja, hogy a Kultúra 2007 programnak minden kulturálisan és nyelvileg sokszínű, helyi, regionális és nemzeti program irányában nyitottnak kell lennie. Ezen túlmenően, annak érdekében, hogy tükrözze a tagállamokon belüli sokszínűséget és a betelepülési trendeket, a programnak a Régiók Bizottsága szerint különös figyelmet kell fordítania a magukra a kisebbségekre vagy a kisebbségi és többségi kultúra közötti választóvonal áthidalására irányuló projektek támogatására. Ezek a programok elősegíthetik a kölcsönös megértést; |
| --- | --- |

1.12

hangsúlyozza, hogy a kulturális sokszínűség az Európai Unió egyik meghatározó tulajdonsága, és hogy ez a sokszínűség jelentősen nőtt tíz új tagország csatlakozása révén. Ennek megfelelően az RB kéri, hogy történjen határozottabb utalás erre az alapelvre a szövegben, és úgy látja, hogy a Kultúra 2007 programnak minden kulturálisan és nyelvileg sokszínű, helyi, regionális és nemzeti program irányában nyitottnak kell lennie. Ezen túlmenően, annak érdekében, hogy tükrözze a tagállamokon belüli sokszínűséget és a betelepülési trendeket, a programnak a Régiók Bizottsága szerint különös figyelmet kell fordítania a magukra a kisebbségekre vagy a kisebbségi és többségi kultúra közötti választóvonal áthidalására irányuló projektek támogatására. Ezek a programok elősegíthetik a kölcsönös megértést;

| 1.13 | úgy véli, hogy a Kultúra 2007 programnak törekednie kell a nyelvi sokszínűség megőrzésére és elősegítésére, és kéri, hogy erre a szöveg tegyen utalást, az Európai Alkotmány tervezetének 3. cikke és az Európai Bizottság nyelvtanulással és nyelvi sokszínűséggel kapcsolatos cselekvési terve szellemében; |
| --- | --- |

1.13

úgy véli, hogy a Kultúra 2007 programnak törekednie kell a nyelvi sokszínűség megőrzésére és elősegítésére, és kéri, hogy erre a szöveg tegyen utalást, az Európai Alkotmány tervezetének 3. cikke és az Európai Bizottság nyelvtanulással és nyelvi sokszínűséggel kapcsolatos cselekvési terve szellemében;

| 1.14 | javasolja a helyi és regionális hatóságok közösségeik kultúrájának előmozdításában és ápolásában játszott központi szerepére való utalás hangsúlyosabbá tételét, és ajánlja, hogy a Kultúra 2007 program támogassa a regionális és helyi hatóságok részvételét. A tevékenységek inkább a helyi és regionális szintre összpontosítsanak, mint a nagy, átfogó projektekre; |
| --- | --- |

1.14

javasolja a helyi és regionális hatóságok közösségeik kultúrájának előmozdításában és ápolásában játszott központi szerepére való utalás hangsúlyosabbá tételét, és ajánlja, hogy a Kultúra 2007 program támogassa a regionális és helyi hatóságok részvételét. A tevékenységek inkább a helyi és regionális szintre összpontosítsanak, mint a nagy, átfogó projektekre;

| 1.15 | üdvözli a Kultúra 2007 program javasolt költségvetését, ami emelkedést jelent a Kultúra 2000 programhoz képest. A 2007–2013 közötti uniós finanszírozás szélesebb összefüggését tekintve az RB bízik benne, hogy sikerül elfogadható kompromisszumot találni. Különösen reméli, hogy a pénzügyi tervről hozandó végleges határozatban is megmarad az európai kulturális együttműködés megfelelő szintű finanszírozása. Ez fontos, mind arra való tekintettel, hogy a tíz új tagállam csatlakozása 20 %-kal növelte az EU lakosságát, mind pedig magában a programban megfogalmazott törekvések miatt; |
| --- | --- |

1.15

üdvözli a Kultúra 2007 program javasolt költségvetését, ami emelkedést jelent a Kultúra 2000 programhoz képest. A 2007–2013 közötti uniós finanszírozás szélesebb összefüggését tekintve az RB bízik benne, hogy sikerül elfogadható kompromisszumot találni. Különösen reméli, hogy a pénzügyi tervről hozandó végleges határozatban is megmarad az európai kulturális együttműködés megfelelő szintű finanszírozása. Ez fontos, mind arra való tekintettel, hogy a tíz új tagállam csatlakozása 20 %-kal növelte az EU lakosságát, mind pedig magában a programban megfogalmazott törekvések miatt;

| 1.16 | szeretné, ha az új program súlyt helyezne a kultúra lehetséges társadalmi-gazdasági hasznára, különös tekintettel arra, ahogy a kultúra hozzájárulhat az EU lisszaboni célkitűzéseinek megvalósításához. Például a Régiók Bizottsága úgy látja, hogy a programnak súlyt kellene helyeznie a kultúrához való egyenlő hozzáférésre, elkerülendő a program elitistává válását, valamint a kultúra lehetséges hasznára a megújulás és a területi kohézió terén; |
| --- | --- |

1.16

szeretné, ha az új program súlyt helyezne a kultúra lehetséges társadalmi-gazdasági hasznára, különös tekintettel arra, ahogy a kultúra hozzájárulhat az EU lisszaboni célkitűzéseinek megvalósításához. Például a Régiók Bizottsága úgy látja, hogy a programnak súlyt kellene helyeznie a kultúrához való egyenlő hozzáférésre, elkerülendő a program elitistává válását, valamint a kultúra lehetséges hasznára a megújulás és a területi kohézió terén;

| 1.17 | felteszi a kérdést, hogy van-e lehetőség az Európai Közösség és a tagállamok kultúrpolitikája közötti, a szubszidiaritás elvét tiszteletben tartó koordináció növelésére, annak érdekében, hogy maximalizáljuk az egyes Európai Közösség által támogatott kulturális programok hatását; |
| --- | --- |

1.17

felteszi a kérdést, hogy van-e lehetőség az Európai Közösség és a tagállamok kultúrpolitikája közötti, a szubszidiaritás elvét tiszteletben tartó koordináció növelésére, annak érdekében, hogy maximalizáljuk az egyes Európai Közösség által támogatott kulturális programok hatását;

| 1.18 | aggodalmának ad hangot az Európai Bizottság javaslataival kapcsolatban, ami a projektek időtartamát, a társszervezők számának növelését és a küszöbökre vonatkozó szabályokat illeti. A Régiók Bizottsága úgy érzi, hogy a mechanikusan alkalmazott kiválasztási szempontokkal és a rugalmatlan szabályokkal szemben inkább a minőség és a rugalmasság kellene, hogy a kultúrával foglalkozó program középpontjában álljon; |
| --- | --- |

1.18

aggodalmának ad hangot az Európai Bizottság javaslataival kapcsolatban, ami a projektek időtartamát, a társszervezők számának növelését és a küszöbökre vonatkozó szabályokat illeti. A Régiók Bizottsága úgy érzi, hogy a mechanikusan alkalmazott kiválasztási szempontokkal és a rugalmatlan szabályokkal szemben inkább a minőség és a rugalmasság kellene, hogy a kultúrával foglalkozó program középpontjában álljon;

Részletes megjegyzések

Együttműködési pontok

| 1.19 | tisztázni kívánja, hogyan működik majd a közösségi támogatási szabály degresszív jellege az együttműködési pontok támogatása tekintetében; |
| --- | --- |

1.19

tisztázni kívánja, hogyan működik majd a közösségi támogatási szabály degresszív jellege az együttműködési pontok támogatása tekintetében;

| 1.20 | kételyének ad hangot azzal kapcsolatban, józan ésszel elvárható-e minden együttműködési ponttól, hogy fennmaradjon, és pénzügyileg önfenntartóvá váljon az európai közösségi támogatás megszűnése után; |
| --- | --- |

1.20

kételyének ad hangot azzal kapcsolatban, józan ésszel elvárható-e minden együttműködési ponttól, hogy fennmaradjon, és pénzügyileg önfenntartóvá váljon az európai közösségi támogatás megszűnése után;

Tanulmányok és elemzések

| 1.21 | üdvözli a 8,56 millió EUR tanulmányokra és elemzésekre való költését célzó javaslatot, mivel valóban igény van megalapozottabb információkra általában véve az európai kulturális szektorról, és különösen az európai kulturális együttműködésről; a széles körben alkalmazható kritériumok felállítása további előnyökkel járna a helyi és regionális szereplők számára a kulturális szektor dinamikájának és fejlődésének tanulmányozásában. |
| --- | --- |

1.21

üdvözli a 8,56 millió EUR tanulmányokra és elemzésekre való költését célzó javaslatot, mivel valóban igény van megalapozottabb információkra általában véve az európai kulturális szektorról, és különösen az európai kulturális együttműködésről; a széles körben alkalmazható kritériumok felállítása további előnyökkel járna a helyi és regionális szereplők számára a kulturális szektor dinamikájának és fejlődésének tanulmányozásában.

Információgyűjtés és tájékoztatás

| 1.22 | kéri azon igény jogosságának kimutatását, hogy 3,43 millió eurót szánjanak egy a szektornak szánt internetes portálra, miközben a hasonló internetes portál kialakítását megcélzó „Európai Kulturális Laboratórium” névre hallgató négyéves kísérleti projekt becsült költsége 1,5 millió EUR. Ráadásul az RB fontosnak tartja megjegyezni, hogy már létezik kulturális portál; |
| --- | --- |

1.22

kéri azon igény jogosságának kimutatását, hogy 3,43 millió eurót szánjanak egy a szektornak szánt internetes portálra, miközben a hasonló internetes portál kialakítását megcélzó „Európai Kulturális Laboratórium” névre hallgató négyéves kísérleti projekt becsült költsége 1,5 millió EUR. Ráadásul az RB fontosnak tartja megjegyezni, hogy már létezik kulturális portál;

| 1.23 | „a deportálásokhoz kapcsolódó főbb helyszínek és archívumok gondozásához és a kapcsolódó megemlékezésekhez” (második terület) való támogatással kapcsolatban azt javasolja, hogy ez a tevékenység foglalja magában a volt Szovjetunió totalitárius rendszere által elkövetett atrocitások emlékhelyeinek védelmét is; |
| --- | --- |

1.23

„a deportálásokhoz kapcsolódó főbb helyszínek és archívumok gondozásához és a kapcsolódó megemlékezésekhez” (második terület) való támogatással kapcsolatban azt javasolja, hogy ez a tevékenység foglalja magában a volt Szovjetunió totalitárius rendszere által elkövetett atrocitások emlékhelyeinek védelmét is;

8. cikk – Végrehajtás

| 1.24 | emlékeztet az Európai Bizottságnak a Kultúra 2000 program működésének olajozottabbá tételéért végzett sikeres munkájára, például a pályázatok kiírásában jelentkező késedelmeknek a programot a kezdetektől fogva kísérő ügyében. A program működésének további javítása érdekében egyben kéri, hogy az Európai Bizottság továbbra is törekedjen a támogatások gyors kifizetésére a kulturális szervezők likviditási problémáinak csökkentése érdekében, csakúgy, mint elutasított pályázatok esetén a projektgazdák megfelelő tájékoztatásáról a döntés okát illetően; |
| --- | --- |

1.24

emlékeztet az Európai Bizottságnak a Kultúra 2000 program működésének olajozottabbá tételéért végzett sikeres munkájára, például a pályázatok kiírásában jelentkező késedelmeknek a programot a kezdetektől fogva kísérő ügyében. A program működésének további javítása érdekében egyben kéri, hogy az Európai Bizottság továbbra is törekedjen a támogatások gyors kifizetésére a kulturális szervezők likviditási problémáinak csökkentése érdekében, csakúgy, mint elutasított pályázatok esetén a projektgazdák megfelelő tájékoztatásáról a döntés okát illetően;

| 1.25 | odafigyelést kér a pályázatokat elbíráló bizottsági tagok kiválasztásában, hogy szakterületüknek megfelelő projektek kerüljenek eléjük. Ez biztosíthatja a pályázatok hatékony és meggyőző elbírálását, ami különösen fontos a szektorális megközelítéstől való elmozdulás kapcsán. A szektorokon átívelő projektek esetében projektenként több bírálóra is szükség lehet; |
| --- | --- |

1.25

odafigyelést kér a pályázatokat elbíráló bizottsági tagok kiválasztásában, hogy szakterületüknek megfelelő projektek kerüljenek eléjük. Ez biztosíthatja a pályázatok hatékony és meggyőző elbírálását, ami különösen fontos a szektorális megközelítéstől való elmozdulás kapcsán. A szektorokon átívelő projektek esetében projektenként több bírálóra is szükség lehet;

10. pont – Kultúrpont irodák

| 1.26 | támogatásáról biztosítja az ún. „kultúrpont irodák” működésének fejlesztését a legjobb gyakorlatok megosztása és az együttműködés előmozdítása terén; |
| --- | --- |

1.26

támogatásáról biztosítja az ún. „kultúrpont irodák” működésének fejlesztését a legjobb gyakorlatok megosztása és az együttműködés előmozdítása terén;

11. cikk – Pénzügyi rendelkezések

| 1.27 | úgy ítéli meg, hogy a program kezdeti időszakában az irányítóbizottságnak mindent meg kell tennie az új tagállamok kulturális szervezőinek bevonásáért, beleértve ebbe a regionális és helyi hatóságokat is. Például az RB szerint a minimális pénzügyi önrész 5 %-os mértékét meg lehetne felezni a program első két évére, mivel az új tagállamokban egy 5 %-os önrész reálértékben többet tesz ki, mint a „régiekben”, tekintve, hogy az előbbiekben alacsonyabb az átlagjövedelem. A 2,5 %-os szabályt mindazon új tagállamokra is alkalmazni kellene, amelyek a program elindulása után csatlakoznak az EU-hoz, és hatályát meg kell hosszabbítani, ha alacsony a részvételi arány az új tagállamokban; |
| --- | --- |

1.27

úgy ítéli meg, hogy a program kezdeti időszakában az irányítóbizottságnak mindent meg kell tennie az új tagállamok kulturális szervezőinek bevonásáért, beleértve ebbe a regionális és helyi hatóságokat is. Például az RB szerint a minimális pénzügyi önrész 5 %-os mértékét meg lehetne felezni a program első két évére, mivel az új tagállamokban egy 5 %-os önrész reálértékben többet tesz ki, mint a „régiekben”, tekintve, hogy az előbbiekben alacsonyabb az átlagjövedelem. A 2,5 %-os szabályt mindazon új tagállamokra is alkalmazni kellene, amelyek a program elindulása után csatlakoznak az EU-hoz, és hatályát meg kell hosszabbítani, ha alacsony a részvételi arány az új tagállamokban;

13. cikk – Nyomon követés és értékelés

| 1.28 | úgy érzi, hogy a projektgazdáktól és a kedvezményezettektől származó visszajelzéseket be kell építeni az értékelési folyamatba, például az adott ország kultúrpont irodáján keresztül; |
| --- | --- |

1.28

úgy érzi, hogy a projektgazdáktól és a kedvezményezettektől származó visszajelzéseket be kell építeni az értékelési folyamatba, például az adott ország kultúrpont irodáján keresztül;

| 1.29 | azt javasolja, hogy történjen meg a Kultúra 2007 program értékelése a határozatban lefektetett célkitűzések fényében, azt biztosítandó, hogy sikerüljön elérni ezeket a célokat, és hogy legyen kiindulási alap a jövőbeli kulturális programok kialakításához; |
| --- | --- |

1.29

azt javasolja, hogy történjen meg a Kultúra 2007 program értékelése a határozatban lefektetett célkitűzések fényében, azt biztosítandó, hogy sikerüljön elérni ezeket a célokat, és hogy legyen kiindulási alap a jövőbeli kulturális programok kialakításához;

II. melléklet – Programirányítás

| 1.30 | aggodalmának ad hangot a tekintetben, hogy a források összevonása egy „mega” végrehajtó hivatalba, mely közös lenne más közösségi támogatási programokkal, így például az ifjúságival és az élethosszig való tanulásra vonatkozóval, azzal a minden áron elkerülendő veszéllyel járna, hogy kevésbé érvényesülne a kulturális szektorral kapcsolatos tapasztalat, szaktudás és érzékenység; |
| --- | --- |

1.30

aggodalmának ad hangot a tekintetben, hogy a források összevonása egy „mega” végrehajtó hivatalba, mely közös lenne más közösségi támogatási programokkal, így például az ifjúságival és az élethosszig való tanulásra vonatkozóval, azzal a minden áron elkerülendő veszéllyel járna, hogy kevésbé érvényesülne a kulturális szektorral kapcsolatos tapasztalat, szaktudás és érzékenység;

2.   A Régiók Bizottságának ajánlásai

1. ajánlás

(2) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A kultúra hozzá kellene, hogy járuljon az Európai Unió láthatóbbá tételéhez azáltal, hogy előtérbe helyezi annak kulturális sokszínűségét és kultúráinak közös dimenzióit. | A kultúra hozzá kellene, hogy járuljon az Európai Unió láthatóbbá tételéhez azáltal, hogy előtérbe helyezi annak kulturális sokszínűségét és kultúráinak közös dimenzióit. Külön figyelem fordítandó Európa kisebb kultúrái és kevésbé széles körben beszélt nyelvei helyzetének megerősítésére. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A kultúra hozzá kellene, hogy járuljon az Európai Unió láthatóbbá tételéhez azáltal, hogy előtérbe helyezi annak kulturális sokszínűségét és kultúráinak közös dimenzióit.

A kultúra hozzá kellene, hogy járuljon az Európai Unió láthatóbbá tételéhez azáltal, hogy előtérbe helyezi annak kulturális sokszínűségét és kultúráinak közös dimenzióit. Külön figyelem fordítandó Európa kisebb kultúrái és kevésbé széles körben beszélt nyelvei helyzetének megerősítésére.

Indokolás

Az Európa kisebb kultúrái és kevésbé széles körben beszélt nyelvei helyzetének megerősítésére való hivatkozásnak bele kellene kerülnie a Kultúra 2007 szövegébe, ahogy ez a Kultúra 2000-re vonatkozó határozatban is szerepelt. A hivatkozás elhagyása negatív üzenetet közvetítene az ilyen közösségek projektgazdáinak, akiket inkább biztosítani kell arról, hogy a program nyitva áll számukra.

2. ajánlás

(13) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Egyben folytatni kell a fent említett 792/2004/EK határozat keretében az Európai Unió által megkezdett tevékenységet annak érdekében, hogy a náci koncentrációs táborok helyszíneinek történelmi emlékhelyként történő európai és nemzetközi védelme biztosított legyen. | Egyben folytatni kell a fent említett 792/2004/EK határozat keretében az Európai Unió által megkezdett tevékenységet annak érdekében, hogy a náci koncentrációs táborok helyszíneinek történelmi emlékhelyként történő európai és nemzetközi védelme biztosított legyen. A programnak ki kell terjednie a szovjet totalitárius rendszerben történt deportálásokkal, a koncentrációs táborok helyszíneivel és az áldozatokra való megemlékezéssel kapcsolatos projektek támogatására is. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Egyben folytatni kell a fent említett 792/2004/EK határozat keretében az Európai Unió által megkezdett tevékenységet annak érdekében, hogy a náci koncentrációs táborok helyszíneinek történelmi emlékhelyként történő európai és nemzetközi védelme biztosított legyen.

Egyben folytatni kell a fent említett 792/2004/EK határozat keretében az Európai Unió által megkezdett tevékenységet annak érdekében, hogy a náci koncentrációs táborok helyszíneinek történelmi emlékhelyként történő európai és nemzetközi védelme biztosított legyen. A programnak ki kell terjednie a szovjet totalitárius rendszerben történt deportálásokkal, a koncentrációs táborok helyszíneivel és az áldozatokra való megemlékezéssel kapcsolatos projektek támogatására is.

Indokolás

A preambulum (13) bekezdéséhez fűzött szövegezési javaslat azon a feltételezésen alapul, hogy a szovjet rendszerben történt deportálásokhoz és volt koncentrációs táborokhoz kapcsolódó főbb helyszínek és archívumok gondozásához és a kapcsolódó megemlékezésekhez is támogatást kellene nyújtani. A II. világháború és az azt követő időszak európai történelmét figyelembe véve a programnak nem csak a deportálásokkal és az áldozatokra való megemlékezésekkel kapcsolatos náci helyszínek és archívumok megőrzésére kellene koncentrálnia, hanem a főleg a kelet-európai országokat érintő szovjet totalitárius rendszerrel kapcsolatos tevékenységekre is. Amint lett történészek megjegyezték, a szovjet rendszer totalitárius volt, és jelentős hatással volt az úgynevezett európai „szocialista blokk” országaira, és nem volt kevésbé pusztító, mint a náci rendszer.

Azt is meg kell említeni, hogy a volt koncentrációs táborok helyszínei kényszermunka-táborokként ismertek, és a hasonló náci táborokkal egyenrangúak voltak. Ezért ezeket is történelmi emlékhelyekké kellene nyilvánítani.

3. ajánlás

3. cikk (1) bekezdése

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A program általános célja az európai polgárok közös kulturális térségének előmozdítása a programokban résztvevő országok alkotói, kulturális szereplői és kulturális intézményei közötti kulturális együttműködés fejlesztése révén, az európai polgári azonosságtudat kialakulásának bátorítását szem előtt tartva. | A program általános célkitűzése az európai polgárok közös kulturális térségének előmozdítása a programokban résztvevő országok alkotói, kulturális szereplői, kulturális intézményei, valamint regionális és helyi hatóságai közötti kulturális együttműködés fejlesztése révén, az európai polgári azonosságtudat kialakulásának bátorítását, valamint a nyelvi és kulturális sokszínűség előmozdítását szem előtt tartva. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A program általános célja az európai polgárok közös kulturális térségének előmozdítása a programokban résztvevő országok alkotói, kulturális szereplői és kulturális intézményei közötti kulturális együttműködés fejlesztése révén, az európai polgári azonosságtudat kialakulásának bátorítását szem előtt tartva.

A program általános célkitűzése az európai polgárok közös kulturális térségének előmozdítása a programokban résztvevő országok alkotói, kulturális szereplői, kulturális intézményei, valamint regionális és helyi hatóságai közötti kulturális együttműködés fejlesztése révén, az európai polgári azonosságtudat kialakulásának bátorítását, valamint a nyelvi és kulturális sokszínűség előmozdítását szem előtt tartva.

Indokolás

Fontos beilleszteni a helyi és regionális hatóságokra való hivatkozást a fentiek szerint, tekintettel arra a szerepre, amelyet azok közösségeik kultúrájának előmozdításában játszanak, például fesztiválok, a kulturális örökség megőrzése, a műalkotások védelme, alulról induló kezdeményezések és a kulturális szervezőkkel való partnerségek kialakítása révén.

Ezen túlmenően hangsúlyosabbá kell tenni az Európai Uniónak a kulturális és nyelvi sokszínűségre irányuló kettős céljára történő utalást a Kultúra 2007-re vonatkozó határozatban. Ez hozzájárulna a kevésbé elterjedt, regionális vagy kisebbségi nyelvet beszélő közösségek leendő projektgazdáinak megnyugtatásához, hogy a Kultúra 2007 program szem előtt tartja az ilyen közösségek projektjeinek a támogatási programok fősodrába való becsatlakoztatásának célját.

4. ajánlás

4. cikk (1) bekezdés b) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A kultúra terén európai szintű tevékenységet folytató szervezetek támogatása, valamint azoknak a tevékenységeknek a támogatása, amelyek a volt táborok, illetve a tömeges mártírhalál és tömegmészárlás más helyszínein emelt emlékművek által szimbolizált deportálásokhoz kapcsolódó főbb helyszínek és archívumok gondozását és a kapcsolódó megemlékezéseket, valamint e helyszíneken az áldozatok emlékének ápolását célozzák | A kultúra terén európai szintű tevékenységet folytató szervezetek támogatása, valamint azoknak a tevékenységeknek a támogatása, amelyek a volt táborok, illetve a tömeges mártírhalál és tömegmészárlás más helyszínein emelt emlékművek által szimbolizált deportálásokhoz kapcsolódó főbb helyszínek és archívumok gondozását és
  a tömeges mártírhalál és tömegmészárlás, a tömeges deportálások áldozataihoz és főbb helyszínek és emlékhelyekhez – ideértve a volt koncentrációs táborokat és az események dokumentálását – kapcsolódó megemlékezéseket, valamint e helyszíneken az áldozatok emlékének ápolását célozzák. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A kultúra terén európai szintű tevékenységet folytató szervezetek támogatása, valamint azoknak a tevékenységeknek a támogatása, amelyek a volt táborok, illetve a tömeges mártírhalál és tömegmészárlás más helyszínein emelt emlékművek által szimbolizált deportálásokhoz kapcsolódó főbb helyszínek és archívumok gondozását és a kapcsolódó megemlékezéseket, valamint e helyszíneken az áldozatok emlékének ápolását célozzák

A kultúra terén európai szintű tevékenységet folytató szervezetek támogatása, valamint azoknak a tevékenységeknek a támogatása, amelyek a volt táborok, illetve a tömeges mártírhalál és tömegmészárlás más helyszínein emelt emlékművek által szimbolizált deportálásokhoz kapcsolódó főbb helyszínek és archívumok gondozását és
  a tömeges mártírhalál és tömegmészárlás, a tömeges deportálások áldozataihoz és főbb helyszínek és emlékhelyekhez – ideértve a volt koncentrációs táborokat és az események dokumentálását – kapcsolódó megemlékezéseket, valamint e helyszíneken az áldozatok emlékének ápolását célozzák.

Indokolás

Elfogadjuk, hogy azáltal, hogy Európa közös történelmi emlékezetébe bele kívánjuk vonni a szovjet totalitárius rendszer áldozataira való emlékezést, kiterjesztjük a földrész strukturált és konszenzuson alapuló történelemszemléletét, és az ilyen kezdeményezés valószínűleg politikailag „érzékeny” témát érint. E javaslat gyökere azon meggyőződésünkből fakad, hogy a politikailag érzékeny témák elkerülése jelentősen csökkentené az Unió iránti bizalmat, különösen azon polgárok részéről, akiknek ezek a témák és emlékük friss és fájdalmas valóság.

Arról is nehéz megfeledkezni, hogy a II. világháború és az azt követő időszak történelme világos éskétségtelen módon tárja fel sok ember a szovjet rendszerben tönkretett sorsát az Európai Unió új tagállamaiban.

5. ajánlás

4. cikk (3) bekezdése (új bekezdés)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | A kulturális szervezők szabadon javasolhatnak érdeklődésüknek és törekvéseiknek megfelelő, szektorális vagy szektorokon átívelő projekteket, amennyiben ezek a fent meghatározott célkitűzések közül legalább kettőre irányulnak. Ezért a kulturális és művészeti tevékenységek semmilyen formája nem kerül eleve kizárásra. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A kulturális szervezők szabadon javasolhatnak érdeklődésüknek és törekvéseiknek megfelelő, szektorális vagy szektorokon átívelő projekteket, amennyiben ezek a fent meghatározott célkitűzések közül legalább kettőre irányulnak. Ezért a kulturális és művészeti tevékenységek semmilyen formája nem kerül eleve kizárásra.

Indokolás

A jogi szövegben le kell fektetni, hogy minden szektor jogosult támogatásra. Fontos, hogy a határozat szövege minél világosabb, egyszerűbb és félreérthetetlenebb legyen, annak érdekében, hogy minden potenciális projektgazda megértse a szöveget, és tisztában legyen például azzal, hogy az irodalmi fordítások jogosultak lesznek támogatásra a Kultúra 2007 program keretén belül.

6. ajánlás

(1.1) melléklet: címmódosítás

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 1.1 | Együttműködési pontok |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

1.1

Együttműködési pontok

| 1.1 | Együttműködési pontok
  Kreativitási központok |
| --- | --- |

1.1

Indokolás

Az „együttműködési pont” kifejezés megváltoztatandó, mivel túlzottan hasonlít a „kultúrpont iroda” kifejezésre, és így félreértéshez vezethet. Az ajánlott „kreativitási központ” tömören megfogalmazza e vezérfonal célját. Az együttműködésre történő utalás fölösleges, mivel minden, az európai kulturális együttműködési program által támogatott projektnek együttműködésre kell épülnie.

7. ajánlás

(1.1) melléklet (2) bekezdése

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Minden egyes együttműködési pont legalább hat különböző ország hat különböző kulturális szervezőjéből kell, hogy álljon. Ezeknek egy vagy több szektorból összeállva kell különböző többéves tevékenységeket vagy projekteket végrehajtaniuk, amelyek jellegükben lehetnek szektorálisak vagy szektorokat átfogóak, de közös célt kell követniük. | Minden egyes együttműködési pont legalább öt különböző ország hat
  öt különböző kulturális szervezőjéből kell, hogy álljon. Ezeknek egy vagy több szektorból összeállva kell különböző többéves tevékenységeket vagy projekteket végrehajtaniuk, amelyek jellegükben lehetnek szektorálisak vagy szektorokat átfogóak, de közös célt kell követniük. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Minden egyes együttműködési pont legalább hat különböző ország hat különböző kulturális szervezőjéből kell, hogy álljon. Ezeknek egy vagy több szektorból összeállva kell különböző többéves tevékenységeket vagy projekteket végrehajtaniuk, amelyek jellegükben lehetnek szektorálisak vagy szektorokat átfogóak, de közös célt kell követniük.

Minden egyes együttműködési pont legalább öt különböző ország hat
  öt különböző kulturális szervezőjéből kell, hogy álljon. Ezeknek egy vagy több szektorból összeállva kell különböző többéves tevékenységeket vagy projekteket végrehajtaniuk, amelyek jellegükben lehetnek szektorálisak vagy szektorokat átfogóak, de közös célt kell követniük.

Öt társszervező már egyértelműen jelzi az európai hozzáadott értéket, és a projektgazdákat 2007-től nem kellene hat társszervező keresésére kötelezni. Ami igazán számít, az a projektek közös munka iránti elkötelezettsége és az adott projektek minősége.

8. ajánlás

(1.1) melléklet (3) bekezdése

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Minden egyes együttműködési pont strukturált, többéves kulturális tevékenységek lebonyolítására törekszik. | Minden egyes együttműködési pont strukturált, többéves kulturális tevékenységek lebonyolítására törekszik, és köztes támogató szervként működik. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Minden egyes együttműködési pont strukturált, többéves kulturális tevékenységek lebonyolítására törekszik.

Minden egyes együttműködési pont strukturált, többéves kulturális tevékenységek lebonyolítására törekszik, és köztes támogató szervként működik.

Indokolás

Lehetővé kell tenni az „együttműködési pontok” számára, hogy köztes támogató szervként működjenek. Így azok a bürokrácia korlátozásával, gyorsított eljárással támogatást nyújthatnak kisebb/innovatív kulturális együttműködési projekteknek. Ez a rendszer jól működött a strukturális alapok esetében, és érdemes átvenni a Kultúra 2007 program keretén belül.

9. ajánlás

(1.1) melléklet (6) bekezdése

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A közösségi támogatás nem haladhatja meg a projekt költségvetésének 50%-át, és degresszív jellegű. Éves összege nem lehet több, mint 500 000 EUR. A támogatást öt éven keresztül kell folyósítani. | A közösségi támogatás nem haladhatja meg a projekt költségvetésének 50%-át, és degresszív jellegű. Éves összege nem lehet több, mint 500 000 EUR. A támogatást legalább három és legfeljebb öt éven keresztül kell folyósítani. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A közösségi támogatás nem haladhatja meg a projekt költségvetésének 50%-át, és degresszív jellegű. Éves összege nem lehet több, mint 500 000 EUR. A támogatást öt éven keresztül kell folyósítani.

A közösségi támogatás nem haladhatja meg a projekt költségvetésének 50%-át, és degresszív jellegű. Éves összege nem lehet több, mint 500 000 EUR. A támogatást legalább három és legfeljebb öt éven keresztül kell folyósítani.

Indokolás

A projektek időtartamával kapcsolatban nagyobb rugalmasság indokolt, mivel nem minden projektgazda tartja majd kívánatosnak vagy szükségesnek a projekt öt évre való kiterjesztését. Ráadásul sok kulturális szervező nehézségekbe ütközhet, ha ötéves időszakra próbál társfinanszírozást találni.

10. ajánlás

(1.2) melléklet: címmódosítás

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 1.2 | Együttműködési intézkedések |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

1.2

Együttműködési intézkedések

| 1.2 | Együttműködési intézkedések
  Kreatív tevékenységek |
| --- | --- |

1.2

Indokolás

Az „együttműködési intézkedések” kifejezés túlzottan technokrata szemléletű, míg a „kreatív tevékenységek” azt a tényt hangsúlyozza, hogy a projektek kiválasztásakor a kreativitásra kerül a fő hangsúly.

11. ajánlás

(1.2) melléklet (2) bekezdése

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Minden egyes lépést legalább három különböző ország négy különböző kulturális szervezőjének kell lebonyolítania. Ezek képviselhetnek egy vagy több szektort. | Minden egyes tevékenységet legalább három különböző ország négy
  három különböző kulturális szervezőjének kell lebonyolítania. Ezek képviselhetnek egy vagy több szektort. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Minden egyes lépést legalább három különböző ország négy különböző kulturális szervezőjének kell lebonyolítania. Ezek képviselhetnek egy vagy több szektort.

Minden egyes tevékenységet legalább három különböző ország négy
  három különböző kulturális szervezőjének kell lebonyolítania. Ezek képviselhetnek egy vagy több szektort.

Indokolás

Három társszervező már egyértelműen jelzi az európai hozzáadott értéket. Ahogy feljebb az európai együttműködési pontokkal kapcsolatban megjegyeztük, a projekteket sajátos minőségük, nem pedig mechanikusan alkalmazott kiválasztási szempontok alapján kellene értékelni.

12. ajánlás

(1.2) melléklet (4) bekezdése

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A közösségi támogatás nem haladhatja meg a projekt költségvetésének 50%-át. Éves összege nem lehet kevesebb, mint 60 000 EUR, és nem lehet több, mint 200 000 EUR. A támogatás legfeljebb egy éves időszakra adható. | A közösségi támogatás nem haladhatja meg a projekt költségvetésének 50%-át. Éves összege nem lehet kevesebb, mint 60 000 EUR, és nem lehet több, mint 200 000 EUR. A támogatás legalább egy éves és legfeljebb legalább egy éves, legfeljebb 2 éves időszakra adható. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A közösségi támogatás nem haladhatja meg a projekt költségvetésének 50%-át. Éves összege nem lehet kevesebb, mint 60 000 EUR, és nem lehet több, mint 200 000 EUR. A támogatás legfeljebb egy éves időszakra adható.

A közösségi támogatás nem haladhatja meg a projekt költségvetésének 50%-át. Éves összege nem lehet kevesebb, mint 60 000 EUR, és nem lehet több, mint 200 000 EUR. A támogatás legalább egy éves és legfeljebb legalább egy éves, legfeljebb 2 éves időszakra adható.

Indokolás

Több rugalmasságra van szükség az európai közösségi támogatás minimális szintje tekintetében (jelenleg évente 60 000 EUR, ami legalább 120 000 EUR nagyságrendű projektet jelent), mivel nem minden projekt – amely egyébként megfelelő hatással bír, és kritikus tömeget képvisel – igényel, vagy képes felhasználni ekkora összeget.

Ezen túlmenően szükséges, hogy a projektek akár két évig is tarthassanak, ami rugalmasabbá és felhasználóbarátabbá teheti a programot a projektgazdák számára.

13. ajánlás

(1.3) melléklet (4) bekezdése

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Ebben az összefüggésben jelentős támogatásban részesül majd az „Európa Kulturális Fővárosai” rendezvénysorozat is az európai kultúra láthatóbbá tételét és az Európát átfogó kulturális együttműködést hangsúlyozó tevékenységek elősegítése érdekében. | Ebben az összefüggésben a „különleges tevékenységek” vezérfonalra szánt költségvetés 90%-át kitevő támogatásban részesül majd az„Európa Kulturális Fővárosai” rendezvénysorozat az európai kultúra láthatóbbá tételét és az Európát átfogó kulturális együttműködést hangsúlyozó tevékenységek elősegítése érdekében. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Ebben az összefüggésben jelentős támogatásban részesül majd az „Európa Kulturális Fővárosai” rendezvénysorozat is az európai kultúra láthatóbbá tételét és az Európát átfogó kulturális együttműködést hangsúlyozó tevékenységek elősegítése érdekében.

Ebben az összefüggésben a „különleges tevékenységek” vezérfonalra szánt költségvetés 90%-át kitevő támogatásban részesül majd az„Európa Kulturális Fővárosai” rendezvénysorozat az európai kultúra láthatóbbá tételét és az Európát átfogó kulturális együttműködést hangsúlyozó tevékenységek elősegítése érdekében.

Indokolás

A „különleges tevékenységek” vezérfonál az Európa Kulturális Fővárosai kezdeményezésre kellene, hogy koncentráljon. Fontos növelni az Európai Kulturális Fővárosok közösségi támogatását, mivel az EU nemrég lezajlott bővítésére való tekintettel 2009-től valószínűleg két Európai Kulturális Főváros lesz. A megnövelt támogatást például a városi hatóságok és kulturális szervezők azon tevékenységének segítésére kellene fordítani, hogy más tagállamokból származó partnerekkel együttműködve előmozdítsák a nemzeteken átívelő mobilitást és a kultúrák közötti párbeszédet. Ráadásul a különleges tevékenységek vezérfonal költségvetésének 90 %-át az Európai Kulturális Fővárosokra fordítva növelhető annak a vezérfonalnak az átláthatósága, amelyet a múltban éppen bizonyos fokú homályossága miatt értek kritikák. A fennmaradó 10 %-ot díjakra kellene költeni, amilyen például az Europa Nostra Díj vagy az Európai Unió kortárs építészeti díja (a Mies van der Rohe Díj).

14. ajánlás

5. cikk (2) bekezdése

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A program kiegészítő előirányzatok és még lefektetendő különleges eljárások alapján nyitott olyan más, harmadik országokkal való együttműködésre is, amelyek kulturális záradékot tartalmazó társulási vagy együttműködési megállapodást kötöttek az Európai Közösséggel. | A program kiegészítő előirányzatok és még lefektetendő különleges eljárások alapján nyitott más, harmadik országokkal való együttműködésre is, elsőbbséget adva szomszédainknak az európai szomszédsági politika szellemében.
  melyek között elsőbbséget élveznek közeli szomszédaink az európai szomszédsági politika szellemében, különös tekintettel a MEDA-országokra. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A program kiegészítő előirányzatok és még lefektetendő különleges eljárások alapján nyitott olyan más, harmadik országokkal való együttműködésre is, amelyek kulturális záradékot tartalmazó társulási vagy együttműködési megállapodást kötöttek az Európai Közösséggel.

A program kiegészítő előirányzatok és még lefektetendő különleges eljárások alapján nyitott más, harmadik országokkal való együttműködésre is, elsőbbséget adva szomszédainknak az európai szomszédsági politika szellemében.
  melyek között elsőbbséget élveznek közeli szomszédaink az európai szomszédsági politika szellemében, különös tekintettel a MEDA-országokra.

Indokolás

A programnak előnyben kell részesítenie az európai szomszédsági politika részét képező országokat. Nem lehet eléggé hangsúlyozni a civilizációk közötti párbeszéd és a kultúrák, vallások, hagyományok közötti szabad eszmecsere fontosságát. A kultúra területén megvalósuló közös projektek segíthetnek az európai szomszédsági politika fő célkitűzéseinek elérésében, nevezetesen az emberek közötti kapcsolat és egymás kultúrája, történelme, beállítódása és értékei kölcsönös megértése erősítésében és ezáltal az egymásról kialakított kép torzulásainak megszüntetésében.

15. ajánlás

9. cikk (1) bekezdése

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az Európai Bizottság munkáját a tagállamok képviselőiből álló és az Európai Bizottság képviselője által elnökölt bizottság segíti. | Az Európai Bizottság munkáját a tagállamok képviselőiből, a Régiók Bizottsága egy tagjából álló és az Európai Bizottság képviselője által elnökölt bizottság segíti. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az Európai Bizottság munkáját a tagállamok képviselőiből álló és az Európai Bizottság képviselője által elnökölt bizottság segíti.

Az Európai Bizottság munkáját a tagállamok képviselőiből, a Régiók Bizottsága egy tagjából álló és az Európai Bizottság képviselője által elnökölt bizottság segíti.

Indokolás

Mivel a kultúrpolitikai hatáskör sok tagállamban gyakran a nemzeti szint alatt van, az RB-t fel kellene hatalmazni egy képviselőjének a bizottságba történő kinevezésére. Ezen túlmenően a tagállamok által a bizottságba delegált tagok között is adott esetben kellene, hogy legyenek helyi és regionális képviselők.

16. ajánlás

10. cikk (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A melléklet I.3.3. pontjában meghatározott kulturális kapcsolattartási pontok a programra vonatkozó információk nemzeti szinten történő terjesztésének végrehajtó szerveiként járnak el az 1605/2002/EK-Euratom rendelet 54. cikke (2) bekezdésének c) pontja és (3) bekezdése alapján | A melléklet I.3.3. pontjában meghatározott kulturális kapcsolattartási pontok a programra vonatkozó információk mind nemzeti, mind helyi és regionális szinten történő terjesztésének végrehajtó szerveiként járnak el az 1605/2002/EK-Euratom rendelet 54. cikke (2) bekezdésének c) pontja és (3) bekezdése alapján. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A melléklet I.3.3. pontjában meghatározott kulturális kapcsolattartási pontok a programra vonatkozó információk nemzeti szinten történő terjesztésének végrehajtó szerveiként járnak el az 1605/2002/EK-Euratom rendelet 54. cikke (2) bekezdésének c) pontja és (3) bekezdése alapján

A melléklet I.3.3. pontjában meghatározott kulturális kapcsolattartási pontok a programra vonatkozó információk mind nemzeti, mind helyi és regionális szinten történő terjesztésének végrehajtó szerveiként járnak el az 1605/2002/EK-Euratom rendelet 54. cikke (2) bekezdésének c) pontja és (3) bekezdése alapján.

Indokolás

Ez a módosítás összefügg a véleménytervezet 17. ajánlásával. A kulturális kapcsolattartási pontoknak regionális szinten is tudniuk kell működni, hogy közelebb kerülhessenek a kulturális élet szereplőihez, és alkalmazkodhassanak az ő egyéni szükségleteikhez. Ezért meg kellene könnyíteni a kulturális kapcsolattartási pontok, illetve képviseleteik – kizárólag önkéntes alapon történő – létrehozatalát a területi szinteken.

17. ajánlás

10. cikk (2) bekezdése

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 2. | A kultúrpont irodák tiszteletben kell, hogy tartsák a következő szempontokat: |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

2.

A kultúrpont irodák tiszteletben kell, hogy tartsák a következő szempontokat:

| 2. | A kultúrpont irodák tiszteletben kell, hogy tartsák a következő szempontokat: |
| --- | --- |

2.

A kultúrpont irodák tiszteletben kell, hogy tartsák a következő szempontokat:

| — | a nemzetközi együttműködés keretében történő munkához szabott szakmai és nyelvi kompetenciával bíró, megfelelő létszámú munkaerővel kell rendelkezniük; |
| --- | --- |

—

a nemzetközi együttműködés keretében történő munkához szabott szakmai és nyelvi kompetenciával bíró, megfelelő létszámú munkaerővel kell rendelkezniük;

| — | a nemzetközi együttműködés keretében történő munkához szabott szakmai és nyelvi kompetenciával bíró, megfelelő létszámú munkaerővel kell rendelkezniük; |
| --- | --- |

—

a nemzetközi együttműködés keretében történő munkához szabott szakmai és nyelvi kompetenciával bíró, megfelelő létszámú munkaerővel kell rendelkezniük;

| — | megfelelő infrastruktúrával kell bírniuk, különös tekintettel az informatikára és a kommunikációra; |
| --- | --- |

—

megfelelő infrastruktúrával kell bírniuk, különös tekintettel az informatikára és a kommunikációra;

| — | megfelelő infrastruktúrával kell bírniuk, különös tekintettel az informatikára és a kommunikációra; |
| --- | --- |

—

megfelelő infrastruktúrával kell bírniuk, különös tekintettel az informatikára és a kommunikációra;

| — | adminisztratív munkájukban felkészültnek kell lenniük feladataik megfelelő végrehajtására és az érdekütközések elkerülésére. |
| --- | --- |

—

adminisztratív munkájukban felkészültnek kell lenniük feladataik megfelelő végrehajtására és az érdekütközések elkerülésére.

| — | adminisztratív munkájukban felkészültnek kell lenniük feladataik megfelelő végrehajtására – szükség esetén például a nemzeti szint alatt kell működniük – és az érdekütközések elkerülésére. |
| --- | --- |

—

adminisztratív munkájukban felkészültnek kell lenniük feladataik megfelelő végrehajtására – szükség esetén például a nemzeti szint alatt kell működniük – és az érdekütközések elkerülésére.

Indokolás

A kultúrpont irodákat ösztönözni kell arra, hogy szükség esetén a nemzeti szint alatt működjenek, annak érdekében, hogy közelebb legyenek a helyi polgárokhoz és kulturális szervezőkhöz. A „regionális pólusok” franciaországi rendszere, melyet a Francia Kultúrpont Iroda működtet, olyan jó gyakorlat, melyet más tagállamokban is érdemes bevezetni.

18. ajánlás

12. cikk (d) bekezdése (új bekezdés)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | (d) | Az EU nyelvi sokszínűségének előmozdítása |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(d)

Indokolás

A fent kifejtett (lásd 1. és 2. ajánlás) okokból nagyobb hangsúlyt kell kapnia a nyelvi sokszínűség céljának.

19. ajánlás

V. melléklet: AZ ÁTFOGÓ KÖLTSÉGVETÉS RÉSZLETEZÉSE

1. vezérfonal

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A program éves költségvetésének részletezése | A program éves költségvetésének részletezése |
| A költségvetés százalékában | A költségvetés százalékában |
| 1. | vezérfonal (projektek támogatása) kb. 77% |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A program éves költségvetésének részletezése

A program éves költségvetésének részletezése

A költségvetés százalékában

A költségvetés százalékában

1.

vezérfonal (projektek támogatása) kb. 77%

| — | együttműködési pontok kb. 36% |
| --- | --- |

—

együttműködési pontok kb. 36%

| — | együttműködési intézkedések kb. 24% |
| --- | --- |

—

együttműködési intézkedések kb. 24%

| — | különleges tevékenységek kb. 17% |
| --- | --- |

—

különleges tevékenységek kb. 17%

| 1. | vezérfonal (projektek támogatása) kb. 77% |
| --- | --- |

1.

vezérfonal (projektek támogatása) kb. 77%

| — | együttműködési pontok kb. 36%
  30% |
| --- | --- |

—

együttműködési pontok kb. 36%
  30%

| — | együttműködési intézkedések kb. 24%
  30% |
| --- | --- |

—

együttműködési intézkedések kb. 24%
  30%

| — | különleges tevékenységek kb. 17% |
| --- | --- |

—

különleges tevékenységek kb. 17%

Indokolás

Az együttműködési pontok és az együttműködési intézkedések egyaránt a teljes költségvetés 30 %-ában kellene, hogy részesüljenek, szemben a jelenlegi felosztással, mely az előbbinek 36 %-ot, az utóbbinak pedig 24 %-ot juttatna. A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy a jelenlegi felosztás hátrányosan különböztetné meg a kísérletezésben és innovációban gyakran élen járó kisebb kulturális szervezőket, mivel nekik kisebb esélyük van a kiegészítő finanszírozás öt évre történő biztosítására, valamint arra, hogy megfelelő kapacitással rendelkezzenek a megkövetelt kiterjedt fejlesztések végrehajtására.

20. ajánlás

2.2. melléklet

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Támogatásban részesíthetők azok a tevékenységek, amelyek a volt táborok, illetve a tömeges mártírhalál és tömegmészárlás más helyszínein emelt emlékművek által szimbolizált deportálásokhoz kapcsolódó főbb helyszínek és archívumok gondozását és a kapcsolódó megemlékezéseket, valamint e helyszíneken az áldozatok emlékének ápolását célozzák | Támogatásban részesíthetők azok a tevékenységek, amelyek a volt táborok, illetve a tömeges mártírhalál és tömegmészárlás más helyszínein emelt emlékművek által szimbolizált deportálásokhoz kapcsolódó főbb helyszínek és archívumok gondozását és
  a tömeges mártírhalál és tömegmészárlás, valamint a tömeges deportálások áldozataihoz és főbb helyszínek és emlékhelyekhez, – ideértve a volt koncentrációs táborokat és az események dokumentálását – kapcsolódó megemlékezéseket, valamint e helyszíneken az áldozatok emlékének ápolását célozzák. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Támogatásban részesíthetők azok a tevékenységek, amelyek a volt táborok, illetve a tömeges mártírhalál és tömegmészárlás más helyszínein emelt emlékművek által szimbolizált deportálásokhoz kapcsolódó főbb helyszínek és archívumok gondozását és a kapcsolódó megemlékezéseket, valamint e helyszíneken az áldozatok emlékének ápolását célozzák

Támogatásban részesíthetők azok a tevékenységek, amelyek a volt táborok, illetve a tömeges mártírhalál és tömegmészárlás más helyszínein emelt emlékművek által szimbolizált deportálásokhoz kapcsolódó főbb helyszínek és archívumok gondozását és
  a tömeges mártírhalál és tömegmészárlás, valamint a tömeges deportálások áldozataihoz és főbb helyszínek és emlékhelyekhez, – ideértve a volt koncentrációs táborokat és az események dokumentálását – kapcsolódó megemlékezéseket, valamint e helyszíneken az áldozatok emlékének ápolását célozzák.

Indokolás

Elfogadjuk, hogy azáltal, hogy Európa közös történelmi emlékezetébe bele kívánjuk vonni a szovjet totalitárius rendszer áldozataira való emlékezést, kiterjesztjük a földrész strukturált és konszenzuson alapuló történelem-szemléletét és az ilyen kezdeményezés valószínűleg politikailag „érzékeny” témát érint. E javaslat gyökere azon meggyőződésünkből fakad, hogy a politikailag érzékeny témák elkerülése jelentősen csökkentené az Unió iránti bizalmat, különösen azon polgárok részéről, akiknek ezek a témák és emlékük friss és fájdalmas valóság.

Arról is nehéz megfeledkezni, hogy a II. világháború és az azt követő időszak történelme világos és kétségtelen módon tárja fel sok ember a szovjet rendszerben tönkretett sorsát az Európai Unió új tagállamaiban.

21. ajánlás

1.sz. melléklet 3.3. pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A programmal kapcsolatos gyakorlati információk célirányos, hatékony és terepközeli terjesztésének érdekében a program előirányozza a „kulturális kapcsolattartási pontok” támogatását. E nemzeti szintű szerveket a Bizottság a tagállamokkal együttműködve önkéntes alapon hozza létre | A programmal kapcsolatos gyakorlati információk célirányos, hatékony és terepközeli terjesztésének érdekében a program előirányozza a „kulturális kapcsolattartási pontok” támogatását. E nemzeti és/vagy regionális szintű szerveket a Bizottság a tagállamokkal, illetve a regionális hatóságokkal együttműködve önkéntes alapon hozza létre. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A programmal kapcsolatos gyakorlati információk célirányos, hatékony és terepközeli terjesztésének érdekében a program előirányozza a „kulturális kapcsolattartási pontok” támogatását. E nemzeti szintű szerveket a Bizottság a tagállamokkal együttműködve önkéntes alapon hozza létre

A programmal kapcsolatos gyakorlati információk célirányos, hatékony és terepközeli terjesztésének érdekében a program előirányozza a „kulturális kapcsolattartási pontok” támogatását. E nemzeti és/vagy regionális szintű szerveket a Bizottság a tagállamokkal, illetve a regionális hatóságokkal együttműködve önkéntes alapon hozza létre.

Indokolás

Ez a módosítás összefügg a véleménytervezet 17. ajánlásával. A kulturális kapcsolattartási pontoknak regionális szinten is tudniuk kell működni, hogy közelebb kerülhessenek a kulturális élet szereplőihez, és alkalmazkodhassanak az ő egyéni szükségleteikhez. Ezért meg kellene könnyíteni a kulturális kapcsolattartási pontok, illetve képviseleteik – kizárólag önkéntes alapon történő – létrehozatalát a területi szinteken.

Brüsszel, 2005. február 23.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL. C 121, 2004. április 30., 15. oldal

1

---

| 5.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 164/76 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 164/76

---

A Régiók Bizottsága véleménye az „Európai audiovizuális szektor támogatási programjának megvalósításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozati javaslatról (Média 2007)”

(2005/C 164/09)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az európai audiovizuális szektor támogatási programjának megvalósításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra tett javaslatra (COM(2004) 470 final – 2004/0151 (COD)),

tekintettel a Tanács 2004. szeptember 9-i határozatára, mely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének 1. pontjának első bekezdése alapján ebben a kérdésben konzultál,

tekintettel a Vezetőtestület 2004. január 27-én hozott határozatára, melyben a „Kultúra és oktatás” szakbizottságot megbízza, hogy a fenti témában véleményt dolgozzon ki,

tekintettel a „Kultúra és oktatás” szakbizottság által az előadó Théodoros GEORGAKIS (Ilioupoli polgármestere, EL-PES) készítette munkadokumentum alapján 2004. december 7-én elfogadott CdR 303/2004 rev 1 véleménytervezetre,

A 2005. február 23–24-én tartott 58. plenáris ülésén (a február 23-i ülésen) elfogadta a következő véleményt:

1.   A Régiók Bizottságának álláspontja

A Régiók Bizottsága

| 1.1 | nagyra becsüli az új Média 2007 program keretében szervezett képzési, fejlesztési, elosztási és promóciós akciócsokrot, amennyiben az garantálja és támogatja az európai audiovizuális térség fejlesztése és erősítése érdekében szervezett tevékenységek folyamatosságát; |
| --- | --- |

1.1

nagyra becsüli az új Média 2007 program keretében szervezett képzési, fejlesztési, elosztási és promóciós akciócsokrot, amennyiben az garantálja és támogatja az európai audiovizuális térség fejlesztése és erősítése érdekében szervezett tevékenységek folyamatosságát;

| 1.2 | üdvözli, hogy a program végrehajtásához megfelelő összegű költségvetést – 1,055 milliárd eurót – javasoltak, és megjegyzi, hogy ezt a költségvetést magas szinten kell tartani annak érdekében, hogy fedezhetőek legyenek a programban részt vevő 27 ország (25 tagállam + Bulgária és Románia) megnövekedett szükségletei. Tényszerűen „háromsebességű” piacokról van szó, amelyek között hatalmas különbségek állnak fenn az audiovizuális szektor – a kiválótól a nem létezőig terjedő – fejlettségi szintje tekintetében. Az említett költségvetés megemelése biztosítja az audiovizuális szektor jelentőségének elismerését a kulturális értékek hordozójának szerepkörében, a közös európai öntudat és önazonosság felépítésében; |
| --- | --- |

1.2

üdvözli, hogy a program végrehajtásához megfelelő összegű költségvetést – 1,055 milliárd eurót – javasoltak, és megjegyzi, hogy ezt a költségvetést magas szinten kell tartani annak érdekében, hogy fedezhetőek legyenek a programban részt vevő 27 ország (25 tagállam + Bulgária és Románia) megnövekedett szükségletei. Tényszerűen „háromsebességű” piacokról van szó, amelyek között hatalmas különbségek állnak fenn az audiovizuális szektor – a kiválótól a nem létezőig terjedő – fejlettségi szintje tekintetében. Az említett költségvetés megemelése biztosítja az audiovizuális szektor jelentőségének elismerését a kulturális értékek hordozójának szerepkörében, a közös európai öntudat és önazonosság felépítésében;

| 1.3 | egyetért a „pozitív megkülönböztetés” elvének alkalmazásával a gyenge audiovizuális teljesítőképességű országok, illetve korlátozott méretű földrajzi és nyelvi térségek javára, mivel a cél éppen azoknak az egyenlőtlenségeknek és különbségeknek a felszámolása, amelyektől ezek a nagy teljesítőképességű országokhoz képest szenvednek. A Média 2007 program egészét át kell hatnia az audiovizuális értelemben „gyengébb” országok felé irányuló segítségnyújtás szellemének. Ilyenek az új tagországok, de például Görögország és Portugália is, ahol a piac dinamikája csekély mértékű. Ez a politika hozzá fog járulni a kulturális sokszínűség és a kultúrák közötti párbeszéd fenntartásához Európában; |
| --- | --- |

1.3

egyetért a „pozitív megkülönböztetés” elvének alkalmazásával a gyenge audiovizuális teljesítőképességű országok, illetve korlátozott méretű földrajzi és nyelvi térségek javára, mivel a cél éppen azoknak az egyenlőtlenségeknek és különbségeknek a felszámolása, amelyektől ezek a nagy teljesítőképességű országokhoz képest szenvednek. A Média 2007 program egészét át kell hatnia az audiovizuális értelemben „gyengébb” országok felé irányuló segítségnyújtás szellemének. Ilyenek az új tagországok, de például Görögország és Portugália is, ahol a piac dinamikája csekély mértékű. Ez a politika hozzá fog járulni a kulturális sokszínűség és a kultúrák közötti párbeszéd fenntartásához Európában;

| 1.4 | elismeri, hogy szükség van az elaprózott európai audiovizuális szektor versenyképességének javítására, az európai piacon többségben levő kis- és középvállalkozások (KKV-k) termelési szerkezetének erősítésére; |
| --- | --- |

1.4

elismeri, hogy szükség van az elaprózott európai audiovizuális szektor versenyképességének javítására, az európai piacon többségben levő kis- és középvállalkozások (KKV-k) termelési szerkezetének erősítésére;

| 1.5 | osztja az Európai Bizottság véleményét, mely szerint az európai audiovizuális szektor esetében sürgősen egyszerűsíteni kell a javaslatok benyújtásakor és az együttműködés kialakításakor követett adminisztratív eljárásokat és ügymenetet. A pályázók kiválasztásakor követett eljárás átláthatósága szintén rendkívül fontos. Garantálhatósága végett a benyújtott pályázatok értékelését minden esetben indoklásnak kell kísérnie; |
| --- | --- |

1.5

osztja az Európai Bizottság véleményét, mely szerint az európai audiovizuális szektor esetében sürgősen egyszerűsíteni kell a javaslatok benyújtásakor és az együttműködés kialakításakor követett adminisztratív eljárásokat és ügymenetet. A pályázók kiválasztásakor követett eljárás átláthatósága szintén rendkívül fontos. Garantálhatósága végett a benyújtott pályázatok értékelését minden esetben indoklásnak kell kísérnie;

| 1.6 | üdvözli, hogy az európai audiovizuális térség tekintetében előtérbe kerül a diákok és a szakemberek mobilitása, amelynek révén kicserélhetik egymással értékes tapasztalataikat, és hasznosíthatják az előbbre járó országok által nyújtott szakértelmet és képzési lehetőségeket a kommunikáció területén. Ez a mobilitás rendkívül fontos az EU új tagállamai számára, de a korlátozott méretű földrajzi és nyelvi térségek számára is, ahol az audiovizuális szektor nem különösen fejlett; |
| --- | --- |

1.6

üdvözli, hogy az európai audiovizuális térség tekintetében előtérbe kerül a diákok és a szakemberek mobilitása, amelynek révén kicserélhetik egymással értékes tapasztalataikat, és hasznosíthatják az előbbre járó országok által nyújtott szakértelmet és képzési lehetőségeket a kommunikáció területén. Ez a mobilitás rendkívül fontos az EU új tagállamai számára, de a korlátozott méretű földrajzi és nyelvi térségek számára is, ahol az audiovizuális szektor nem különösen fejlett;

| 1.7 | helyesli az európai audiovizuális alkotások szinkronizálására, feliratozására, illetve többnyelvű változatok készítésére – a kulturális sokszínűség megőrzése érdekében – adott támogatást. Az említett alkotások digitalizálása szintén nagyon fontos feladat. |
| --- | --- |

1.7

helyesli az európai audiovizuális alkotások szinkronizálására, feliratozására, illetve többnyelvű változatok készítésére – a kulturális sokszínűség megőrzése érdekében – adott támogatást. Az említett alkotások digitalizálása szintén nagyon fontos feladat.

2.   A Régiók Bizottságának javaslatai

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | hangsúlyozza, hogy jobban ki kell emelni a helyi és regionális önkormányzatok szerepét az európai önazonosság kialakításában. Az audiovizuális tevékenységek sajátos területén Európa régiói – megfelelő támogatásokkal – alapvetően hozzájárulhatnak eredeti alkotások létrejöttéhez és a kulturális sokszínűség megőrzéséhez, s a maguk e tekintetben mégoly szerény eszközeivel közreműködhetnek az európai piac versenyképességének növelésében; |
| --- | --- |

2.1

hangsúlyozza, hogy jobban ki kell emelni a helyi és regionális önkormányzatok szerepét az európai önazonosság kialakításában. Az audiovizuális tevékenységek sajátos területén Európa régiói – megfelelő támogatásokkal – alapvetően hozzájárulhatnak eredeti alkotások létrejöttéhez és a kulturális sokszínűség megőrzéséhez, s a maguk e tekintetben mégoly szerény eszközeivel közreműködhetnek az európai piac versenyképességének növelésében;

| 2.2 | kéri, hogy a program – az audiovizuális alkotások promóciójára vonatkozó – 6. cikke tartalmazzon egy külön utalást a régiók és helyi önkormányzatok által vállalt szerepre, amelyet saját programjaik és konkrét tevékenységeik révén tölthetnek be az európai piac versenyképességének növelése érdekében. Ugyancsak hasznos lenne megerősíteni és korszerűsíteni a regionális szinten működő Média-irodákat, amelyek szerfölött hasznos szerepet játszanak Európa polgárainak tájékoztatásában az audiovizuális szektorban történtek tekintetében; |
| --- | --- |

2.2

kéri, hogy a program – az audiovizuális alkotások promóciójára vonatkozó – 6. cikke tartalmazzon egy külön utalást a régiók és helyi önkormányzatok által vállalt szerepre, amelyet saját programjaik és konkrét tevékenységeik révén tölthetnek be az európai piac versenyképességének növelése érdekében. Ugyancsak hasznos lenne megerősíteni és korszerűsíteni a regionális szinten működő Média-irodákat, amelyek szerfölött hasznos szerepet játszanak Európa polgárainak tájékoztatásában az audiovizuális szektorban történtek tekintetében;

| 2.3 | ajánlja, hogy pénzügyi támogatásban és strukturált promócióban részesüljenek azok a regionális és helyi audiovizuális fesztiválok, amelyeknek jelentős és sajátos szerep jut az európai azonosságtudat kialakításában és fejlesztésében, annak a helyi közösségek és társadalmak egyedülálló kulturális, történelmi és nyelvi jellegzetességeivel történő gazdagításában. Az egyik ide vonatkozó intézkedés lehetne támogatások nyújtása az Európa kisebb városaiban és régióiban készítendő filmek számának gyarapítása érdekében; |
| --- | --- |

2.3

ajánlja, hogy pénzügyi támogatásban és strukturált promócióban részesüljenek azok a regionális és helyi audiovizuális fesztiválok, amelyeknek jelentős és sajátos szerep jut az európai azonosságtudat kialakításában és fejlesztésében, annak a helyi közösségek és társadalmak egyedülálló kulturális, történelmi és nyelvi jellegzetességeivel történő gazdagításában. Az egyik ide vonatkozó intézkedés lehetne támogatások nyújtása az Európa kisebb városaiban és régióiban készítendő filmek számának gyarapítása érdekében;

| 2.4 | hangsúlyozza, hogy külön fel kell sorolni az elsősorban fiatalokat megcélzó akciókat, mert igazából rajtuk múlik az európai audiovizuális szektor jövője. Ezt a célt a program két intézkedéssel kívánja elérni: egyrészt a fiatal európai alkotók műveinek, másrészt a fiatal közönségnek szóló fesztiválok támogatásával; ez a két akció azonban nem elegendő. A kívánt intézkedések között szerepel a fiatalok mobilitásának előmozdítása a tagállamokban abból a célból, hogy megismerjék az európai piacot, tájékozódjanak és képezzék magukat a jelenkori valóság alapján és a piac objektív szükségleteinek megfelelően; |
| --- | --- |

2.4

hangsúlyozza, hogy külön fel kell sorolni az elsősorban fiatalokat megcélzó akciókat, mert igazából rajtuk múlik az európai audiovizuális szektor jövője. Ezt a célt a program két intézkedéssel kívánja elérni: egyrészt a fiatal európai alkotók műveinek, másrészt a fiatal közönségnek szóló fesztiválok támogatásával; ez a két akció azonban nem elegendő. A kívánt intézkedések között szerepel a fiatalok mobilitásának előmozdítása a tagállamokban abból a célból, hogy megismerjék az európai piacot, tájékozódjanak és képezzék magukat a jelenkori valóság alapján és a piac objektív szükségleteinek megfelelően;

| 2.5 | felhívja a figyelmet arra, hogy konkrétabb tartalommal kell kitölteni azokat az intézkedéseket, amelyek az audiovizuális szektor szakembereinek képzését kívánják javítani, nevezetesen a korlátozott teljesítőképességű országokban és régiókban, illetve a korlátozott kiterjedésű földrajzi és nyelvi térségekben. Ezekben az államokban az audiovizuális szektor nagyon kevéssé fejlett és a korszerű képzés iránti igény magas. A távképzésen és a cserekapcsolatokon kívül érdemes lenne pénzügyi fedezetet nyújtani a diákok utazási és részvételi költségeire, amikor olyan országokban vesznek részt képzési programokban és kongresszusokon, amelyek audiovizuális területen hagyományokkal rendelkeznek; |
| --- | --- |

2.5

felhívja a figyelmet arra, hogy konkrétabb tartalommal kell kitölteni azokat az intézkedéseket, amelyek az audiovizuális szektor szakembereinek képzését kívánják javítani, nevezetesen a korlátozott teljesítőképességű országokban és régiókban, illetve a korlátozott kiterjedésű földrajzi és nyelvi térségekben. Ezekben az államokban az audiovizuális szektor nagyon kevéssé fejlett és a korszerű képzés iránti igény magas. A távképzésen és a cserekapcsolatokon kívül érdemes lenne pénzügyi fedezetet nyújtani a diákok utazási és részvételi költségeire, amikor olyan országokban vesznek részt képzési programokban és kongresszusokon, amelyek audiovizuális területen hagyományokkal rendelkeznek;

| 2.6 | ajánlja, hogy ösztönző intézkedések szülessenek vállalati együttműködések támogatására az európai – és nemzetközi – audiovizuális világban aktívan tevékenykedő cégek esetében, mind a forgalmazás, mind az előállítás területén. Ahogy egyes ide vonatkozó elemzések és maga a gyakorlat is mutatja, a forgalmazás rendszerének gyengesége az a fő akadály, amely miatt az európai filmek nem jutnak el a nemzetközi piacra. A Média Salles által nemrégiben végzett vizsgálat szerint, amely kiterjedt a 2001 és 2003 között Amerikában és Kanadában vetített összes filmre, a nyugat-európai gyártású filmek nézettsége egyre csökkenő tendenciát mutat. Ellenben az európai koprodukciók évről évre több nézőt vonzanak; ez még azokra a filmekre is igaz, amelyek amerikai-európai koprodukcióban készülnek, amerikai produkciós irányítással; |
| --- | --- |

2.6

ajánlja, hogy ösztönző intézkedések szülessenek vállalati együttműködések támogatására az európai – és nemzetközi – audiovizuális világban aktívan tevékenykedő cégek esetében, mind a forgalmazás, mind az előállítás területén. Ahogy egyes ide vonatkozó elemzések és maga a gyakorlat is mutatja, a forgalmazás rendszerének gyengesége az a fő akadály, amely miatt az európai filmek nem jutnak el a nemzetközi piacra. A Média Salles által nemrégiben végzett vizsgálat szerint, amely kiterjedt a 2001 és 2003 között Amerikában és Kanadában vetített összes filmre, a nyugat-európai gyártású filmek nézettsége egyre csökkenő tendenciát mutat. Ellenben az európai koprodukciók évről évre több nézőt vonzanak; ez még azokra a filmekre is igaz, amelyek amerikai-európai koprodukcióban készülnek, amerikai produkciós irányítással;

| 2.7 | úgy véli, hogy az audiovizuális szektor fejlesztéséhez az előállítást megelőzően, illetve utólag juttatott támogatásoktól függetlenül, a közösségi támogatásnak az eljárás minden szakaszában átláthatósággal kell párosulnia, és szükség van olyan szabályok meghozatalára, amelyek biztosítékot nyújtanak az előállított művek minőségére; |
| --- | --- |

2.7

úgy véli, hogy az audiovizuális szektor fejlesztéséhez az előállítást megelőzően, illetve utólag juttatott támogatásoktól függetlenül, a közösségi támogatásnak az eljárás minden szakaszában átláthatósággal kell párosulnia, és szükség van olyan szabályok meghozatalára, amelyek biztosítékot nyújtanak az előállított művek minőségére;

| 2.8 | véleménye szerint a Lisszabonban meghatározott új stratégiai célkitűzés keretében hangsúlyt kell fektetni a társadalmi kohézióra, ehhez pedig ösztönözni szükséges az audiovizuális médiumok hozzájárulását a társadalmi kirekesztés és megkülönböztetés elleni harchoz, egyes lakossági csoportok és a gazdasági menekültek társadalmi beilleszkedéséhez, a nemek közti egyenlőtlenségek felszámolásához; |
| --- | --- |

2.8

véleménye szerint a Lisszabonban meghatározott új stratégiai célkitűzés keretében hangsúlyt kell fektetni a társadalmi kohézióra, ehhez pedig ösztönözni szükséges az audiovizuális médiumok hozzájárulását a társadalmi kirekesztés és megkülönböztetés elleni harchoz, egyes lakossági csoportok és a gazdasági menekültek társadalmi beilleszkedéséhez, a nemek közti egyenlőtlenségek felszámolásához;

| 2.9 | úgy ítéli meg, hogy ugyancsak szükség van olyan sajátos akciók és alkotások támogatására, amelyek az érzékeny lakossági csoportokhoz – fogyatékkal élők, időskorúak – szólnak, s amelyek a különböző okokból a társadalom peremére szorult emberek szociális visszailleszkedésének kérdésével foglalkoznak. |
| --- | --- |

2.9

úgy ítéli meg, hogy ugyancsak szükség van olyan sajátos akciók és alkotások támogatására, amelyek az érzékeny lakossági csoportokhoz – fogyatékkal élők, időskorúak – szólnak, s amelyek a különböző okokból a társadalom peremére szorult emberek szociális visszailleszkedésének kérdésével foglalkoznak.

Brüsszel, 2005. február 23.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

| 5.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 164/78 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 164/78

---

A Régiók Bizottsága véleménye „Az EU vegyi anyagokkal kapcsolatos politikájának kihatásairól Európa városaira és régióira”

(2005/C 164/10)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

tekintettel az Elnökség (1)2004. június 15-i határozatára, amelyben felkérte a „Gazdaság- és szociálpolitika” szakbizottságot saját kezdeményezésű vélemény kidolgozására e tárgyban;

tekintettel a következő dokumentumokra: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a vegyi anyagok bejegyzéséről, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), a Vegyi Anyagok Európai Ügynöksége felállításáról, valamint az 1999/45/EK irányelv és a tartós szerves szennyezőanyagokról szóló EK-rendelet módosításáról” és „Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a 67/548/EGK tanácsi irányelv módosításáról annak a vegyi anyagok bejegyzéséről, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi EK-rendelethez való hozzáigazítása érdekében”(COM(2003) 644 final);

tekintettel a 2000. március 23–i és 24-i lisszaboni Európai Tanács elnökségi következtetéseire;

tekintettel az Európai Bizottság éves jelentéseire a szubszidiaritás és az arányosság elvének érvényesüléséről szóló jegyzőkönyv 9. cikke szerinti jobb jogalkotásról, ezen belül a legutóbbi, 2003. december 12-én megjelent „Jobb jogalkotás 2003” című jelentésre (COM(2003) 770 final);

tekintettel az Európai Bizottság 1996 májusában indított, az egységes piac jogszabályainak egyszerűsítését célzó kezdeményezésére (SLIM – Simpler Legislation for the Single Market);

tekintettel saját, az Európai Bizottság „Termelékenység: az európai gazdaságok és vállalatok versenyképességének kulcsa” című közleményéről kiadott véleményére (CdR 224/2002 fin) (2);

tekintettel saját, az Európai Bizottság „Iparpolitika a kibővült Európában” című közleményéről kiadott véleményére (CdR 150/2003 fin) (3);

tekintettel saját, az Európai Bizottság 2003. évi, a jogalkotás javítására vonatkozó közleményéről kiadott véleményére (CdR 62/2003 fin) (4);

tekintettel saját, az Európai Bizottság 2003. évi, az egységes piac stratégiájára vonatkozó közleményéről kiadott véleményére (CdR 341/2002 fin) (5);

tekintettel a „Gazdaság- és szociálpolitika” szakbizottság 2004. december 8-án elfogadott véleménytervezetére (CdR 238/2004 Rev 1) (Előadó: Jochen Riebel, Hessen szövetségi tartomány szövetségi és európai ügyekért felelős minisztere és a tartomány képviselője a szövetségnél (DE/EPP));

mivel

| 1) | A lisszaboni Európai Tanács 2000 márciusában kitűzte azt a célt, hogy az Unió váljon a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdasági térségévé. |
| --- | --- |

1)

A lisszaboni Európai Tanács 2000 márciusában kitűzte azt a célt, hogy az Unió váljon a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdasági térségévé.

| 2) | Az első négy év elteltével látható, hogy e cél eléréséhez jelentős további erőfeszítésekre van szükség. Ezért az EU különböző politikákra vonatkozó valamennyi javaslatát felül kel vizsgálni különös tekintettel azoknak a nemzetközi versenyképességre gyakorolt hatására. |
| --- | --- |

2)

Az első négy év elteltével látható, hogy e cél eléréséhez jelentős további erőfeszítésekre van szükség. Ezért az EU különböző politikákra vonatkozó valamennyi javaslatát felül kel vizsgálni különös tekintettel azoknak a nemzetközi versenyképességre gyakorolt hatására.

| 3) | Az Amszterdami Szerződéshez csatolt jegyzőkönyv 6. pontja szerint „a közösségi jogalkotás [...] nem lép túl a szükséges mértéken”. A 9. pontban ezen túlmenően az a követelmény is megfogalmazódik, hogy a helyi hatóságok és a gazdaság pénzügyi terheit és közigazgatási feladatait „a lehető legalacsonyabb szinten kell tartani, és azoknak a kitűzött céllal megfelelő arányban kell állniuk”. |
| --- | --- |

3)

Az Amszterdami Szerződéshez csatolt jegyzőkönyv 6. pontja szerint „a közösségi jogalkotás [...] nem lép túl a szükséges mértéken”. A 9. pontban ezen túlmenően az a követelmény is megfogalmazódik, hogy a helyi hatóságok és a gazdaság pénzügyi terheit és közigazgatási feladatait „a lehető legalacsonyabb szinten kell tartani, és azoknak a kitűzött céllal megfelelő arányban kell állniuk”.

| 4) | Az EK-Szerződés 2. cikke szerint a Közösség feladatai közé tartozik, hogy elősegítse a gazdasági élet fenntartható fejlődését, a magas foglalkoztatási szintet, a versenyképesség magas fokát, valamint a környezet védelmének és a környezet minősége javításának magas szintjét. |
| --- | --- |

4)

Az EK-Szerződés 2. cikke szerint a Közösség feladatai közé tartozik, hogy elősegítse a gazdasági élet fenntartható fejlődését, a magas foglalkoztatási szintet, a versenyképesség magas fokát, valamint a környezet védelmének és a környezet minősége javításának magas szintjét.

| 5) | Az EK-Szerződés 3. cikke szerint a Közösség tevékenysége – az EK-Szerződés 2. cikkében megfogalmazott tevékenységek közül – kiterjed különösképpen a Közösség ipari versenyképességének erősítésére is. |
| --- | --- |

5)

Az EK-Szerződés 3. cikke szerint a Közösség tevékenysége – az EK-Szerződés 2. cikkében megfogalmazott tevékenységek közül – kiterjed különösképpen a Közösség ipari versenyképességének erősítésére is.

2005. február 23–24-én tartott, 58 plenáris ülésén (a február 24-i ülésen) elfogadta a következő véleményt.

1.   A Régiók Bizottsága nézetei

A Régiók Bizottsága

| 1.1 | alapvetően helyesli az Európai Bizottság arra irányuló kísérletét, hogy a REACH-rendszer bevezetésével egységes szabályozást teremtsen a vegyi anyagok kezelésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

1.1

alapvetően helyesli az Európai Bizottság arra irányuló kísérletét, hogy a REACH-rendszer bevezetésével egységes szabályozást teremtsen a vegyi anyagok kezelésére vonatkozóan;

| 1.2 | úgy véli, hogy eközben úgy a környezeti és fogyasztóvédelmi igényeknek, mint az európai ipari versenyképesség megőrzésének és erősítésének eleget kell tenni; |
| --- | --- |

1.2

úgy véli, hogy eközben úgy a környezeti és fogyasztóvédelmi igényeknek, mint az európai ipari versenyképesség megőrzésének és erősítésének eleget kell tenni;

| 1.3 | megállapítja, hogy a javaslat jelentős terhet ró nem csak a vegyiparra, hanem az egész termelési láncra, de egyben arra is felhívja a figyelmet, hogy egyrészről a környezet és az egészség védelme, valamint a munkavállalók biztonsága, másrészről pedig az innovációs képesség fejlesztése és az érintett iparágak versenyképességének előmozdítása között egyensúlyt kell teremteni; |
| --- | --- |

1.3

megállapítja, hogy a javaslat jelentős terhet ró nem csak a vegyiparra, hanem az egész termelési láncra, de egyben arra is felhívja a figyelmet, hogy egyrészről a környezet és az egészség védelme, valamint a munkavállalók biztonsága, másrészről pedig az innovációs képesség fejlesztése és az érintett iparágak versenyképességének előmozdítása között egyensúlyt kell teremteni;

| 1.4 | úgy véli, hogy a jogszabályok túl bonyolultak és azokat az érintettek külső szakértők bevonása nélkül nem tudják alkalmazni; |
| --- | --- |

1.4

úgy véli, hogy a jogszabályok túl bonyolultak és azokat az érintettek külső szakértők bevonása nélkül nem tudják alkalmazni;

| 1.5 | támogatja a rendelet minden olyan módosítását, amely hozzájárulhat az eljárások egyszerűsítéséhez és a költségek csökkentéséhez. Ez konkrétabb intézkedéseket tesz szükségessé, különös tekintettel a KKV-kra, amelyek számára a REACH-rendszer megvalósítása aránytalanul nagy költségekkel járhat; |
| --- | --- |

1.5

támogatja a rendelet minden olyan módosítását, amely hozzájárulhat az eljárások egyszerűsítéséhez és a költségek csökkentéséhez. Ez konkrétabb intézkedéseket tesz szükségessé, különös tekintettel a KKV-kra, amelyek számára a REACH-rendszer megvalósítása aránytalanul nagy költségekkel járhat;

| 1.6 | úgy véli, hogy az adatgyűjtést nem szabad kizárólag az éves termelési mennyiségre alapozni, hanem a bejegyzés egyszerűsítését célzó viták során felmerült további kiindulópontokat („kitettségi kategóriák”, „egy anyag egy bejegyzés”, „prioritási listák”) is tekintetbe kell venni. Ez összességében lehetővé tehetné a REACH-rendszer munkamódszerének jobb kialakítását; |
| --- | --- |

1.6

úgy véli, hogy az adatgyűjtést nem szabad kizárólag az éves termelési mennyiségre alapozni, hanem a bejegyzés egyszerűsítését célzó viták során felmerült további kiindulópontokat („kitettségi kategóriák”, „egy anyag egy bejegyzés”, „prioritási listák”) is tekintetbe kell venni. Ez összességében lehetővé tehetné a REACH-rendszer munkamódszerének jobb kialakítását;

| 1.7 | szükségesnek tartja, hogy csak a biztonságos alkalmazás szempontjából releváns adatokat gyűjtsék, hogy a rendszer a gyakorlatban működőképes és nem utolsósorban a KKV-k számára finanszírozható legyen. Az adatgyűjtés nem okozhat késéseket a termelésben, forgalmazásban vagy az anyagok felhasználásában, annak érdekében, hogy az ipar továbbra is innovatívan és gyorsan tudjon az új piaci kihívásokra reagálni (time to market); |
| --- | --- |

1.7

szükségesnek tartja, hogy csak a biztonságos alkalmazás szempontjából releváns adatokat gyűjtsék, hogy a rendszer a gyakorlatban működőképes és nem utolsósorban a KKV-k számára finanszírozható legyen. Az adatgyűjtés nem okozhat késéseket a termelésben, forgalmazásban vagy az anyagok felhasználásában, annak érdekében, hogy az ipar továbbra is innovatívan és gyorsan tudjon az új piaci kihívásokra reagálni (time to market);

| 1.8 | a már az előállítók, felhasználók és hatóságok birtokában lévő valamennyi hozzáférhető adat felhasználásában további lehetőséget lát a rendelet rugalmasabb kezelésére, miközben a konzorciumok (mindenekelőtt a későbbi felhasználók és a KKV-k általi) létrehozásakor biztosítani kell a szellemi és ipari tulajdon védelmét, illetve adott esetben kártalanítást kell nyújtani. A költségmegosztás fő elemeit rögzíteni kell a rendeletben; |
| --- | --- |

1.8

a már az előállítók, felhasználók és hatóságok birtokában lévő valamennyi hozzáférhető adat felhasználásában további lehetőséget lát a rendelet rugalmasabb kezelésére, miközben a konzorciumok (mindenekelőtt a későbbi felhasználók és a KKV-k általi) létrehozásakor biztosítani kell a szellemi és ipari tulajdon védelmét, illetve adott esetben kártalanítást kell nyújtani. A költségmegosztás fő elemeit rögzíteni kell a rendeletben;

| 1.9 | megállapítja, hogy a bejegyzési eljárások végrehajtása során a tagállamok illetékes hatóságaira további feladatok hárulnak majd. Ezek különösen ott öltenek majd jelentős mértéket, ahol a különösen értelmezésre szoruló kritériumok miatt nem világos, hogy bizonyos kötelezettségek érvényesek-e. A bejegyzési eljárást ezért minél kevésbé szabad a felügyeleti tevékenységre alapozni. A lehatárolásra és az eltérésekre vonatkozó rendelkezéseket egyszerűsíteni és pontosítani kell. Szükség esetén másodlagos jog formájában világos értelmezési segédeszközöket kell létrehozni. A felügyelő hatóságoknak bürokráciamentes és egyszerű hozzáférést kell biztosítani az ügynökségnél folytatott eljárásokra vonatkozó információkhoz; |
| --- | --- |

1.9

megállapítja, hogy a bejegyzési eljárások végrehajtása során a tagállamok illetékes hatóságaira további feladatok hárulnak majd. Ezek különösen ott öltenek majd jelentős mértéket, ahol a különösen értelmezésre szoruló kritériumok miatt nem világos, hogy bizonyos kötelezettségek érvényesek-e. A bejegyzési eljárást ezért minél kevésbé szabad a felügyeleti tevékenységre alapozni. A lehatárolásra és az eltérésekre vonatkozó rendelkezéseket egyszerűsíteni és pontosítani kell. Szükség esetén másodlagos jog formájában világos értelmezési segédeszközöket kell létrehozni. A felügyelő hatóságoknak bürokráciamentes és egyszerű hozzáférést kell biztosítani az ügynökségnél folytatott eljárásokra vonatkozó információkhoz;

| 1.10 | az EU-n belüli egységes eljárás szempontjából alapvetően helyesli egy ügynökség felállítását, azt követeli azonban, hogy ennek illetékességi területei és jogosítványai kerüljenek világosabb lehatárolásra, különös tekintettel a további, a vegyi anyagok bejegyzésében illetékes közösségi, nemzeti, regionális vagy helyi intézményekkel való viszonyra; |
| --- | --- |

1.10

az EU-n belüli egységes eljárás szempontjából alapvetően helyesli egy ügynökség felállítását, azt követeli azonban, hogy ennek illetékességi területei és jogosítványai kerüljenek világosabb lehatárolásra, különös tekintettel a további, a vegyi anyagok bejegyzésében illetékes közösségi, nemzeti, regionális vagy helyi intézményekkel való viszonyra;

| 1.11 | kívánatosnak tartja, hogy a tagállamok hatóságai számára az ügynökséggel való szoros együttműködésben tegyék lehetővé, hogy helyben segítsék a bejegyzésre kötelezett vállalkozókat a kérvények benyújtásakor, és hogy ennek eredményeképpen a REACH-et átültessék a tagállamok közigazgatási gyakorlatába; |
| --- | --- |

1.11

kívánatosnak tartja, hogy a tagállamok hatóságai számára az ügynökséggel való szoros együttműködésben tegyék lehetővé, hogy helyben segítsék a bejegyzésre kötelezett vállalkozókat a kérvények benyújtásakor, és hogy ennek eredményeképpen a REACH-et átültessék a tagállamok közigazgatási gyakorlatába;

| 1.12 | az ügynökséget független intézménynek tekinti, amely szolgáltató intézményként a vállalatoktól függetlenül, az információkat bizalmasan kezelve szervezi az anyagok bejegyzését és értékelését, úgy, hogy közben minél nagyobb nyitottságra törekszik a tudomány és a gazdaságban dolgozó szakemberek irányában; |
| --- | --- |

1.12

az ügynökséget független intézménynek tekinti, amely szolgáltató intézményként a vállalatoktól függetlenül, az információkat bizalmasan kezelve szervezi az anyagok bejegyzését és értékelését, úgy, hogy közben minél nagyobb nyitottságra törekszik a tudomány és a gazdaságban dolgozó szakemberek irányában;

| 1.13 | úgy véli, hogy az ügynökségnek gondoskodnia kell arról, hogy az értékelési eljáráshoz kapcsolódó iránymutatás és előírások garanciát jelentsenek a tagállami hatóságok gyors és egységes intézkedésére. Ehhez világos feladatmegosztásra van szükség az ügynökség és a tagállamok között; nem alakulhat ki vegyes igazgatás; a rendkívül bonyolultan szabályozott egyeztetési mechanizmust a várható esetek nagy számára való tekintettel jelentősen egyszerűsíteni és karcsúsítani kell, el kell hagyni az ügynökség és a tagállamok közötti kommunikáció apró részletekbe menő és bürokratikus szabályozását, és az anyagok értékelését egyszerűbb szabályok szerint kell a tagállamok között elosztani, anélkül, hogy már-már az ügynökség alárendelt infrastruktúrájává tennénk őket; |
| --- | --- |

1.13

úgy véli, hogy az ügynökségnek gondoskodnia kell arról, hogy az értékelési eljáráshoz kapcsolódó iránymutatás és előírások garanciát jelentsenek a tagállami hatóságok gyors és egységes intézkedésére. Ehhez világos feladatmegosztásra van szükség az ügynökség és a tagállamok között; nem alakulhat ki vegyes igazgatás; a rendkívül bonyolultan szabályozott egyeztetési mechanizmust a várható esetek nagy számára való tekintettel jelentősen egyszerűsíteni és karcsúsítani kell, el kell hagyni az ügynökség és a tagállamok közötti kommunikáció apró részletekbe menő és bürokratikus szabályozását, és az anyagok értékelését egyszerűbb szabályok szerint kell a tagállamok között elosztani, anélkül, hogy már-már az ügynökség alárendelt infrastruktúrájává tennénk őket;

| 1.14 | súlyos szabályozási hiányosságokat lát az állatvédelem terén. Noha a rendeletjavaslat szerint a gyártók kötelesek például egy anyag párhuzamos bejegyzése esetén a már meglévő, állatkísérletekből származó adatokat felhasználni, hogy elkerüljék a szükségtelen kettős teszteket, a rendeletjavaslat 23. cikke mégis csupán elvont célként jelöli meg a szükségtelen állatkísérletek elkerülését, és így nem pótolja a konkrét szabályozást; |
| --- | --- |

1.14

súlyos szabályozási hiányosságokat lát az állatvédelem terén. Noha a rendeletjavaslat szerint a gyártók kötelesek például egy anyag párhuzamos bejegyzése esetén a már meglévő, állatkísérletekből származó adatokat felhasználni, hogy elkerüljék a szükségtelen kettős teszteket, a rendeletjavaslat 23. cikke mégis csupán elvont célként jelöli meg a szükségtelen állatkísérletek elkerülését, és így nem pótolja a konkrét szabályozást;

| 1.15 | fellép amellett, hogy a rendelet céljainak – köztük az emberi egészség és a környezet védelme magas szintjének – eléréséhez szükséges állatkísérleteket a mindenképpen elkerülhetetlen szintre korlátozzák, és hogy minden meglévő adatot bocsássanak rendelkezésre. Az állatkísérleteket meg kell tiltani, amennyiben hozzáférhetőek a hatóságok által elismert alternatív vizsgálati módszerek; |
| --- | --- |

1.15

fellép amellett, hogy a rendelet céljainak – köztük az emberi egészség és a környezet védelme magas szintjének – eléréséhez szükséges állatkísérleteket a mindenképpen elkerülhetetlen szintre korlátozzák, és hogy minden meglévő adatot bocsássanak rendelkezésre. Az állatkísérleteket meg kell tiltani, amennyiben hozzáférhetőek a hatóságok által elismert alternatív vizsgálati módszerek;

| 1.16 | üdvözli azt az intézkedést, amely a termelési láncban később következő felhasználókat arra kötelezi, hogy jegyeztessék be az anyagok felhasználási módjait, hogy ezáltal az előállító vagy az importőr által be nem jegyeztetett felhasználási területek is ismertté váljanak, és hogy így a lehetséges kockázatoknak megfelelő óvintézkedésekkel elébe lehessen menni; |
| --- | --- |

1.16

üdvözli azt az intézkedést, amely a termelési láncban később következő felhasználókat arra kötelezi, hogy jegyeztessék be az anyagok felhasználási módjait, hogy ezáltal az előállító vagy az importőr által be nem jegyeztetett felhasználási területek is ismertté váljanak, és hogy így a lehetséges kockázatoknak megfelelő óvintézkedésekkel elébe lehessen menni;

| 1.17 | látja azonban a különösen a KKV-kat sújtó hátrányokat is, akik így kénytelenek kiadni az anyagszállítónak a rájuk jellemző felhasználási módot és ezáltal saját know-how-jukat, vagy pedig jelentős költségeket vállalva saját vizsgálatokat kell, hogy végezzenek; |
| --- | --- |

1.17

látja azonban a különösen a KKV-kat sújtó hátrányokat is, akik így kénytelenek kiadni az anyagszállítónak a rájuk jellemző felhasználási módot és ezáltal saját know-how-jukat, vagy pedig jelentős költségeket vállalva saját vizsgálatokat kell, hogy végezzenek;

| 1.18 | szükségesnek tartja, hogy az adatok többszöri felhasználásának módozatait pontosan rögzítsék, hogy a költségmegosztást – nem csak az állatkísérletek esetében – és a know-how védelmét a KKV-kat érő hátrányok nélkül lehessen szabályozni. |
| --- | --- |

1.18

szükségesnek tartja, hogy az adatok többszöri felhasználásának módozatait pontosan rögzítsék, hogy a költségmegosztást – nem csak az állatkísérletek esetében – és a know-how védelmét a KKV-kat érő hátrányok nélkül lehessen szabályozni.

2.   A hatások értékelése

| 2.1 | A rendelettervezet végrehajtása elsősorban mindazon anyagok és készítmények előállítóit és importőreit érinti majd, akikre érvényes a bejegyzési kötelezettség és az ahhoz kapcsolódó információtovábbítási kötelezettségek. A fő terhet a vegyiparnak kell majd viselnie. A termelési láncban később elhelyezkedő felhasználóként azonban mindazon ágazatok érintettek, amelyek vegyi anyagokat használnak, vagyis gyakorlatilag a teljes feldolgozóipar és szolgáltató szektor. Az új szabályozás miatt fennáll a veszély, hogy Európában vegyi anyagok tűnnek el a piacról, és emelkedik a vegyi anyagok árszintje. Ez gyengítené az európai feldolgozók versenyhelyzetét Európán kívüli versenytársaikéval szemben. Ezenkívül további, a rendelethez való alkalmazkodás által megkívánt költségekkel kell számolni. Ezért fennáll a veszély, hogy a REACH-rendszer következtében nem csak a vegyiparban csökken majd a termelés és a foglalkoztatás, hanem sok más ágazatban is. |
| --- | --- |

2.1

A rendelettervezet végrehajtása elsősorban mindazon anyagok és készítmények előállítóit és importőreit érinti majd, akikre érvényes a bejegyzési kötelezettség és az ahhoz kapcsolódó információtovábbítási kötelezettségek. A fő terhet a vegyiparnak kell majd viselnie. A termelési láncban később elhelyezkedő felhasználóként azonban mindazon ágazatok érintettek, amelyek vegyi anyagokat használnak, vagyis gyakorlatilag a teljes feldolgozóipar és szolgáltató szektor. Az új szabályozás miatt fennáll a veszély, hogy Európában vegyi anyagok tűnnek el a piacról, és emelkedik a vegyi anyagok árszintje. Ez gyengítené az európai feldolgozók versenyhelyzetét Európán kívüli versenytársaikéval szemben. Ezenkívül további, a rendelethez való alkalmazkodás által megkívánt költségekkel kell számolni. Ezért fennáll a veszély, hogy a REACH-rendszer következtében nem csak a vegyiparban csökken majd a termelés és a foglalkoztatás, hanem sok más ágazatban is.

| 2.2 | Különösen érinti ez a kis- és közepes vállalkozásokat. Számos vállalatnak feltehetően már az anyagok bejegyeztetése is személyi és pénzügyi túlterhelést jelent, ha eleget akarnak tenni a REACH részletes előírásainak. Sok esetben nem lesz lehetséges a költségek áremeléssel történő áthárítása a vevőkre, ami ahhoz vezethet, hogy leállnak bizonyos anyagok gyártásával, és a terméklánc különböző szintjein elhelyezkedő vállalatok léte kerül veszélybe. Éppen ezek a vállalatok alkotják azonban Európa sok ipari régiójának gerincét. |
| --- | --- |

2.2

Különösen érinti ez a kis- és közepes vállalkozásokat. Számos vállalatnak feltehetően már az anyagok bejegyeztetése is személyi és pénzügyi túlterhelést jelent, ha eleget akarnak tenni a REACH részletes előírásainak. Sok esetben nem lesz lehetséges a költségek áremeléssel történő áthárítása a vevőkre, ami ahhoz vezethet, hogy leállnak bizonyos anyagok gyártásával, és a terméklánc különböző szintjein elhelyezkedő vállalatok léte kerül veszélybe. Éppen ezek a vállalatok alkotják azonban Európa sok ipari régiójának gerincét.

| 2.3 | Több oldalról is kritikák érték az Európai Bizottságnak a rendszer elkövetkező években történő alkalmazásának közvetlen és közvetett költségeire kiszámított, a bírálók szerint alábecsült adatait. Ezért a Régiók Bizottsága üdvözli az Európai Bizottság új, a közvetett költségekkel, a termelési láncban később elhelyezkedő felhasználókkal és az új tagállamokra gyakorolt hatással foglakozó hatástanulmányát. Meg kellene várni e hatástanulmány eredményeit, mielőtt a Parlament és a Tanács további határozatokat hozna. |
| --- | --- |

2.3

Több oldalról is kritikák érték az Európai Bizottságnak a rendszer elkövetkező években történő alkalmazásának közvetlen és közvetett költségeire kiszámított, a bírálók szerint alábecsült adatait. Ezért a Régiók Bizottsága üdvözli az Európai Bizottság új, a közvetett költségekkel, a termelési láncban később elhelyezkedő felhasználókkal és az új tagállamokra gyakorolt hatással foglakozó hatástanulmányát. Meg kellene várni e hatástanulmány eredményeit, mielőtt a Parlament és a Tanács további határozatokat hozna.

| 2.4 | Az új rendszer előnyének tekintik az innovációt, és néhány intézkedés kétségkívül kedvez az eddigieknél nagyobb számú anyag felfedezésének és forgalmazásának. Különösen a végrehajtás első szakaszában azonban negatív hatások is jelentkeznek majd a vállalatok innovációs képességére nézve. A REACH az új termékeknél késlelteti majd a piacrajutást. Nő a vállalatok kockázata, mert kutatásra szánt költségvetésüket további költségek terhelik. A kutatók sok időt töltenek majd régi vegyi anyagok tesztelésével, új termékek kifejlesztése helyett. Márpedig az innovációk jelentik Európa jövőbeli gazdasági sikerének kulcsát. A vegyipar az innovatív köztes termékek kiemelkedően legnagyobb szállítója. A vegyiparban elmaradó innovációk ezért súlyos károkat okoznak más ágazatok innovációs képességének is. A Régiók Bizottsága általában véve még nem tartja elég konkrétnak, sem pedig – a várható hatások tekintetében – elégségesnek azokat a – nagyrészt automatikus – mechanizmusokat, melyek az innovációt lennének hivatottak ösztönözni. |
| --- | --- |

2.4

Az új rendszer előnyének tekintik az innovációt, és néhány intézkedés kétségkívül kedvez az eddigieknél nagyobb számú anyag felfedezésének és forgalmazásának. Különösen a végrehajtás első szakaszában azonban negatív hatások is jelentkeznek majd a vállalatok innovációs képességére nézve. A REACH az új termékeknél késlelteti majd a piacrajutást. Nő a vállalatok kockázata, mert kutatásra szánt költségvetésüket további költségek terhelik. A kutatók sok időt töltenek majd régi vegyi anyagok tesztelésével, új termékek kifejlesztése helyett. Márpedig az innovációk jelentik Európa jövőbeli gazdasági sikerének kulcsát. A vegyipar az innovatív köztes termékek kiemelkedően legnagyobb szállítója. A vegyiparban elmaradó innovációk ezért súlyos károkat okoznak más ágazatok innovációs képességének is. A Régiók Bizottsága általában véve még nem tartja elég konkrétnak, sem pedig – a várható hatások tekintetében – elégségesnek azokat a – nagyrészt automatikus – mechanizmusokat, melyek az innovációt lennének hivatottak ösztönözni.

| 2.5 | Egyrészről költségek keletkezhetnek a gazdasági szereplők, a munkahelyek veszélybe kerülését elkönyvelni kénytelen régiók és a végtermékek magasabb árait kifizető fogyasztók számára. Az előnyök az egészségügyben, a környezet- és fogyasztóvédelemben, a munkahelyi biztonság terén, a jogszabályok egyszerűsödésében valamint a vállalatok verseny- és innovációs képessége irányában kifejtett nyomásban fedezhetők fel. Számításon kívül marad azonban, hogy a haszon fáziseltolódással, hosszabb távon jelentkezik, mint a költségek, és csak ekkor jár majd előnyökkel más területek és összességében a társadalom számára |
| --- | --- |

2.5

Egyrészről költségek keletkezhetnek a gazdasági szereplők, a munkahelyek veszélybe kerülését elkönyvelni kénytelen régiók és a végtermékek magasabb árait kifizető fogyasztók számára. Az előnyök az egészségügyben, a környezet- és fogyasztóvédelemben, a munkahelyi biztonság terén, a jogszabályok egyszerűsödésében valamint a vállalatok verseny- és innovációs képessége irányában kifejtett nyomásban fedezhetők fel. Számításon kívül marad azonban, hogy a haszon fáziseltolódással, hosszabb távon jelentkezik, mint a költségek, és csak ekkor jár majd előnyökkel más területek és összességében a társadalom számára

3.   A Régiók Bizottsága ajánlásai

A Régiók Bizottsága

| 3.1 | felszólítja az Európai Bizottságot, vizsgálja felül a REACH-hez kapcsolódó javaslatokat a szubszidiaritás és az arányosság elvével való összeegyeztethetőségük tekintetében; |
| --- | --- |

3.1

felszólítja az Európai Bizottságot, vizsgálja felül a REACH-hez kapcsolódó javaslatokat a szubszidiaritás és az arányosság elvével való összeegyeztethetőségük tekintetében;

| 3.2 | felkéri az Európai Bizottságot, hogy legyen tekintettel a polgárokra és fogyasztókra azáltal, hogy egy jelenleg ilyen nagy különbségekkel rendelkező területen biztosítja a vegyi anyagok egységes jelölését; és üdvözli az Európai Bizottság javaslatát, melynek célja, hogy egységes szabályozást biztosítson az 1981 előtt, illetve után bejegyzett vegyi termékek esetében; |
| --- | --- |

3.2

felkéri az Európai Bizottságot, hogy legyen tekintettel a polgárokra és fogyasztókra azáltal, hogy egy jelenleg ilyen nagy különbségekkel rendelkező területen biztosítja a vegyi anyagok egységes jelölését; és üdvözli az Európai Bizottság javaslatát, melynek célja, hogy egységes szabályozást biztosítson az 1981 előtt, illetve után bejegyzett vegyi termékek esetében;

| 3.3 | különösképpen követeli a javaslatok a tekintetben történő felülvizsgálatát, hogy a vállalatoknál jelentkező többletadminisztráció és az ezzel összefüggésben felmerülő költségek valóban szükségesek-e a jogalkotás céljainak eléréséhez; |
| --- | --- |

3.3

különösképpen követeli a javaslatok a tekintetben történő felülvizsgálatát, hogy a vállalatoknál jelentkező többletadminisztráció és az ezzel összefüggésben felmerülő költségek valóban szükségesek-e a jogalkotás céljainak eléréséhez;

| 3.4 | úgy véli, hogy a javaslatok szándékolt célkitűzéseit kevésbé komplex jogi szabályozással is el lehetne érni; |
| --- | --- |

3.4

úgy véli, hogy a javaslatok szándékolt célkitűzéseit kevésbé komplex jogi szabályozással is el lehetne érni;

| 3.5 | felszólítja az Európai Bizottságot, fontolja meg a viták során már felmerült alternatív javaslatokat a REACH-rendszer egyszerűsítésére; |
| --- | --- |

3.5

felszólítja az Európai Bizottságot, fontolja meg a viták során már felmerült alternatív javaslatokat a REACH-rendszer egyszerűsítésére;

| 3.6 | könnyítéseket és támogatást kér a KKV-k számára az anyagok bejegyeztetése terén, hogy sikerüljön megőrizni, ill. megerősíteni a gazdaság teljesítőképességét és a foglalkoztatást Európa iparfüggő régióiban; |
| --- | --- |

3.6

könnyítéseket és támogatást kér a KKV-k számára az anyagok bejegyeztetése terén, hogy sikerüljön megőrizni, ill. megerősíteni a gazdaság teljesítőképességét és a foglalkoztatást Európa iparfüggő régióiban;

| 3.7 | a mennyiségközpontú, a gyártási és behozatali volumenre koncentráló megközelítés helyett inkább a kockázatokra és az anyagoknak való kitettségre alapozó, prioritásokra épülő koncepciót ajánl; |
| --- | --- |

3.7

a mennyiségközpontú, a gyártási és behozatali volumenre koncentráló megközelítés helyett inkább a kockázatokra és az anyagoknak való kitettségre alapozó, prioritásokra épülő koncepciót ajánl;

| 3.8 | ezzel párhuzamosan további megoldások keresését ajánlja, amelyek a jogszabályoknak a bejegyzési, értékelési és engedélyezési eljárás alkalmazói számára történő jelentős egyszerűsítésére és átláthatóbbá tételére irányulnának; |
| --- | --- |

3.8

ezzel párhuzamosan további megoldások keresését ajánlja, amelyek a jogszabályoknak a bejegyzési, értékelési és engedélyezési eljárás alkalmazói számára történő jelentős egyszerűsítésére és átláthatóbbá tételére irányulnának;

| 3.9 | kéri az Európai Bizottságot, vizsgálja meg, mennyiben lehetne az anyagok értékelésekor felhasználni a tagállamokban már meglévő információs rendszereket és adatokat; |
| --- | --- |

3.9

kéri az Európai Bizottságot, vizsgálja meg, mennyiben lehetne az anyagok értékelésekor felhasználni a tagállamokban már meglévő információs rendszereket és adatokat;

| 3.10 | felszólítja az Európai Bizottságot, alakítsa más politikai területekkel összeegyeztethető módon a vegyi anyagokkal kapcsolatos politika szabályozását; |
| --- | --- |

3.10

felszólítja az Európai Bizottságot, alakítsa más politikai területekkel összeegyeztethető módon a vegyi anyagokkal kapcsolatos politika szabályozását;

| 3.11 | különösképpen kéri, hogy az információ célját (veszélyeztetés) szem előtt tartó információs rendszer kerüljön bevezetésre, amely kizárja az információ beszerzésének az értékteremtési folyamat különböző szintjein történő megismétlését; |
| --- | --- |

3.11

különösképpen kéri, hogy az információ célját (veszélyeztetés) szem előtt tartó információs rendszer kerüljön bevezetésre, amely kizárja az információ beszerzésének az értékteremtési folyamat különböző szintjein történő megismétlését;

| 3.12 | az európai vállalatok versenyképessége szempontjából ajánlja tárgyalások felvételét a WTO-val, a szabályozás nemzetközi egységesítése érdekében; |
| --- | --- |

3.12

az európai vállalatok versenyképessége szempontjából ajánlja tárgyalások felvételét a WTO-val, a szabályozás nemzetközi egységesítése érdekében;

| 3.13 | kéri az Európai Bizottságot, legyen különös tekintettel arra, hogy javaslatait tegye kritikus vizsgálat tárgyává saját, az egységes piac jogszabályainak egyszerűsítésére (SLIM) és a jogalkotás javítására irányuló kezdeményezései fényében; |
| --- | --- |

3.13

kéri az Európai Bizottságot, legyen különös tekintettel arra, hogy javaslatait tegye kritikus vizsgálat tárgyává saját, az egységes piac jogszabályainak egyszerűsítésére (SLIM) és a jogalkotás javítására irányuló kezdeményezései fényében;

| 3.14 | felszólítja az Európai Bizottságot, ügyeljen arra, hogy a vegyi anyagot gyártó, ill. értékesítő felelősségének alapelve (a „szennyező fizet” elv, a bizonyítás terhének megfordítása) a forgalomba hozatal minden szintjén megmaradjon. Ennek hozzá kell járulnia ahhoz, hogy biztosítva legyen a munkavállalók, a fogyasztók és a környezet védelme; |
| --- | --- |

3.14

felszólítja az Európai Bizottságot, ügyeljen arra, hogy a vegyi anyagot gyártó, ill. értékesítő felelősségének alapelve (a „szennyező fizet” elv, a bizonyítás terhének megfordítása) a forgalomba hozatal minden szintjén megmaradjon. Ennek hozzá kell járulnia ahhoz, hogy biztosítva legyen a munkavállalók, a fogyasztók és a környezet védelme;

| 3.15 | kéri az Európai Bizottságot, a közösségi politika célkitűzéseinek átfogó mérlegelésekor vizsgálja felül javaslatait azoknak a regionális és gazdasági struktúrákra gyakorolt hatása, és ebben az értelemben a gazdasági és társadalmi kohézió közösségi céljával való összeegyeztethetőségük tekintetében; Ebben az összefüggésben kezdeményezni lehetne ágazati kísérleti tanulmányok készítését a különböző, vegyipari vállalatoknak otthont adó európai régiókban, hogy esetről esetre pontosan meg lehessen ítélni a jövőbeli jogszabályok hatásait; |
| --- | --- |

3.15

kéri az Európai Bizottságot, a közösségi politika célkitűzéseinek átfogó mérlegelésekor vizsgálja felül javaslatait azoknak a regionális és gazdasági struktúrákra gyakorolt hatása, és ebben az értelemben a gazdasági és társadalmi kohézió közösségi céljával való összeegyeztethetőségük tekintetében; Ebben az összefüggésben kezdeményezni lehetne ágazati kísérleti tanulmányok készítését a különböző, vegyipari vállalatoknak otthont adó európai régiókban, hogy esetről esetre pontosan meg lehessen ítélni a jövőbeli jogszabályok hatásait;

| 3.16 | felszólítja az Európai Bizottságot, vonja le a szükséges konzekvenciákat a 2005. március végére várható hatástanulmányból; |
| --- | --- |

3.16

felszólítja az Európai Bizottságot, vonja le a szükséges konzekvenciákat a 2005. március végére várható hatástanulmányból;

| 3.17 | kéri az Európai Bizottságot, a tervezett Vegyi Anyagok Európai Ügynöksége illetékességi körét világosan határolja le, és tegyen meg mindent, hogy a helyi szereplők bevonása révén biztosítható legyen a vegyi anyagokra vonatkozó politika életképes és vállalkozásbarát megvalósítása |
| --- | --- |

3.17

kéri az Európai Bizottságot, a tervezett Vegyi Anyagok Európai Ügynöksége illetékességi körét világosan határolja le, és tegyen meg mindent, hogy a helyi szereplők bevonása révén biztosítható legyen a vegyi anyagokra vonatkozó politika életképes és vállalkozásbarát megvalósítása

Brüsszel, 2005. február 24.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  E testület neve a korábbi magyar szövegekben Vezetőtestületként szerepelt. A terminológiai változtatásra többek között a Régiók Bizottsága magyar tagjaival folytatott informális eszmecserét követően került sor.

1

(2)  HL C 128., 2003.5.29., 1. o.

2

(3)  HL C 23., 2004.1.27., 16. o.

3

(4)  HL C 73., 2004.3.23., 38. o.

4

(5)  HL C 128., 2003.5.29., 48. o.

5

---

| 5.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 164/82 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 164/82

---

A Régiók Bizottsága véleménytervezete a következő témában: Az Európai Bizottság Közleménye az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához „A globalizáció szociális dimenziója – hogyan járulhat hozzá az EU politikája az előnyök mindenki számára érzékelhetővé tételéhez” címmel

(2005/C 164/11)

A Régiók Bizottsága,

tekintettel az Európai Bizottság „A globalizáció szociális dimenziója – hogyan járulhat hozzá az EU politikája az előnyök mindenki számára érzékelhetővé tételéhez” címmel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett Közleményére (COM(2004) 382 final),

tekintettel az Európai Bizottság 2004. május 18-i határozatára, mely szerint az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 265. cikkelyének első pontja alapján kikéri a Régiók Bizottságának véleményét;

tekintettel az RB Vezetőtestületének 2004. június 15-i határozatára, mely szerint a „Gazdaság- és szociálpolitika” szakbizottságot megbízza a fenti témában vélemény alkotásával;

tekintettel a globalizáció szociális dimenziójával foglalkozó világbizottság 2004. február 24-én közreadott jelentésére;

tekintettel a Régiók Bizottsága által kiadott „A szolgáltatások kereskedelméről szóló általános megállapodásról (GATS) folyó WTO-tárgyalások hatásáról a helyi és regionális hatóságokra” c. véleményre ( CdR 103/2003 fin) (1);

tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére „Az Európai Bizottság bevándorlásról, integrációról és foglalkoztatásról szóló Közleményéről” (CdR 223/2003 fin) (2);

tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére „A nem uniós országok állampolgárainak tanulmányi és szakképzési célú vagy önkéntes munka miatt történő belépésének és tartózkodásának feltételeiről” (CdR 2/2003 fin) (3);

tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére „A 2005-2010-es időszakra Európai Menekültügyi Alapot létrehozó tanácsi határozatról szóló javaslatról” (CdR 80/2004 fin) (4);

tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére „A lisszaboni stratégia félidős értékeléséről” (CdR 152/2004 fin);

tekintettel a Régiók Bizottsága véleménytervezetére „Az Európai Szociális Alapról szóló új rendelet elfogadására vonatkozó javaslatról” (CdR 240/2004 rév. 1);

tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére „A belső piaci stratégiáról a 2003-2006-os időszakra” (CdR 341/2002 fin) (5);

tekintettel a „Gazdaság- és szociálpolitika” szakbizottság által 2004. december 8-án elfogadott véleménytervezetre (CdR 328/2004 rev 1, előadó: Ulrike Rodust, Schleswig-Holstein regionális parlamentjének tagja (D-PES)),

2005. február 23–24-én tartott 58. plenáris ülésén (a február 23-i ülésen) elfogadta a következő véleményt.

A Régiók Bizottsága álláspontja és ajánlásai

1.   Általános észrevételek

A Régiók Bizottsága

| 1.1 | üdvözli az Európai Bizottság által 2004 májusában a szociális dimenzió kérdésében elfogadott Közleményt, amely ismerteti kiinduló álláspontját és következtetéseit a globalizáció szociális dimenziójával foglalkozó világbizottság (WCSDG) jelentésében megfogalmazott kérdések kapcsán. |
| --- | --- |

1.1

üdvözli az Európai Bizottság által 2004 májusában a szociális dimenzió kérdésében elfogadott Közleményt, amely ismerteti kiinduló álláspontját és következtetéseit a globalizáció szociális dimenziójával foglalkozó világbizottság (WCSDG) jelentésében megfogalmazott kérdések kapcsán.

| 1.2 | osztja az Európai Bizottság véleményét, mely szerint a WCSDG jelentése olyan kiegyensúlyozott, pozitív – bár néhol bíráló – elemeket hordoz, amelyek a jövőbeli tevékenység alapjául szolgálhatnak. |
| --- | --- |

1.2

osztja az Európai Bizottság véleményét, mely szerint a WCSDG jelentése olyan kiegyensúlyozott, pozitív – bár néhol bíráló – elemeket hordoz, amelyek a jövőbeli tevékenység alapjául szolgálhatnak.

| 1.3 | hangsúlyozza azt is, hogy a globalizáció mindnyájunkat érintő változásokat indított be. Ha a folyamatot intelligens módon vezérlik, példa nélküli anyagi fejlődést, mindenki számára jobb munkaalkalmakat, a termelékenység emelkedését eredményezheti, és jelentős szerepet játszhat a világban uralkodó szegénység leküzdésében. Ám a valóságban még messze vagyunk ennek a lehetőségnek a kiaknázásától. A globalizáció jelenlegi folyamata egyenlőtlenségeket gerjeszt mind az érintett intézmények között, mind azokon belül. |
| --- | --- |

1.3

hangsúlyozza azt is, hogy a globalizáció mindnyájunkat érintő változásokat indított be. Ha a folyamatot intelligens módon vezérlik, példa nélküli anyagi fejlődést, mindenki számára jobb munkaalkalmakat, a termelékenység emelkedését eredményezheti, és jelentős szerepet játszhat a világban uralkodó szegénység leküzdésében. Ám a valóságban még messze vagyunk ennek a lehetőségnek a kiaknázásától. A globalizáció jelenlegi folyamata egyenlőtlenségeket gerjeszt mind az érintett intézmények között, mind azokon belül.

| 1.4 | aggodalommal állapítja meg, hogy a globalizáció regionális és helyi viszonylatban az alábbi következményekkel jár:






  — | A globalizáció a világban mind több közösséget érint közvetlenül. A helyi iparágak a nemzetközi munkamegosztás megváltozott formái és a kereskedelem liberalizálása következtében – mely néhány esetben, a nagy munkaigényű iparágakban az olcsóbb munkaerő után más országba vándorló vállalatok delokalizációjához vezetett – lehanyatlottak és a közösségek munkahelyeket veszítettek. Ez alkalmazkodási problémákat okozhat helyi és regionális viszonylatban a szociális rendszerek számára. |
| --- | --- | --- |

1.4

aggodalommal állapítja meg, hogy a globalizáció regionális és helyi viszonylatban az alábbi következményekkel jár:

—

A globalizáció a világban mind több közösséget érint közvetlenül. A helyi iparágak a nemzetközi munkamegosztás megváltozott formái és a kereskedelem liberalizálása következtében – mely néhány esetben, a nagy munkaigényű iparágakban az olcsóbb munkaerő után más országba vándorló vállalatok delokalizációjához vezetett – lehanyatlottak és a közösségek munkahelyeket veszítettek. Ez alkalmazkodási problémákat okozhat helyi és regionális viszonylatban a szociális rendszerek számára.

| — | A globalizáció egyes aspektusai még a közvetlenül nem érintett, látszólag ellenállóképes és virágzó helyi közösségeket is kikezdik. A médiumok, a szabadidő és a turizmus növekvő globalizációja gyakran befolyásolja és aláássa a hagyományos kultúrákat és értékeket, valamint regionális és helyi szinten a szolidaritás és az azonosságtudat fogalmát. A globalizációnak integrálnia kellene a különböző helyi kultúrákat és képességeket, ahelyett, hogy homogenizálásra törekvő támadásával megszüntetné a sokszínűséget. |
| --- | --- |

—

A globalizáció egyes aspektusai még a közvetlenül nem érintett, látszólag ellenállóképes és virágzó helyi közösségeket is kikezdik. A médiumok, a szabadidő és a turizmus növekvő globalizációja gyakran befolyásolja és aláássa a hagyományos kultúrákat és értékeket, valamint regionális és helyi szinten a szolidaritás és az azonosságtudat fogalmát. A globalizációnak integrálnia kellene a különböző helyi kultúrákat és képességeket, ahelyett, hogy homogenizálásra törekvő támadásával megszüntetné a sokszínűséget.

| 1.5 | úgy véli, hogy a méltányosságot szem előtt tartó globalizációra kell törekedni, és vállalja, hogy a globalizáció szociális dimenziójával foglalkozó világbizottsági (WCSDG) jelentésének, valamint a bizottsági Közleményben foglalt kiinduló javaslatok fényében intézkedéseket hoz a szociális dimenzió megerősítése érdekében. |
| --- | --- |

1.5

úgy véli, hogy a méltányosságot szem előtt tartó globalizációra kell törekedni, és vállalja, hogy a globalizáció szociális dimenziójával foglalkozó világbizottsági (WCSDG) jelentésének, valamint a bizottsági Közleményben foglalt kiinduló javaslatok fényében intézkedéseket hoz a szociális dimenzió megerősítése érdekében.

| 1.6 | véleménye szerint a globalizáció szociális dimenziójának figyelembe vétele minden szinten szükségessé teszi a gazdaság- és szociálpolitikák jobb egyensúlyát és jobb integrációját. Ennek értelmében különös figyelemmel kell vizsgálni a regionális és helyi vonatkozásokat, mert a globalizáció ezeket a szinteket érinti a legközvetlenebbül, és legalább a jelenséggel együtt járó problémák megoldásába be kell vonni őket, elsősorban a Régiók Bizottságán keresztül. |
| --- | --- |

1.6

véleménye szerint a globalizáció szociális dimenziójának figyelembe vétele minden szinten szükségessé teszi a gazdaság- és szociálpolitikák jobb egyensúlyát és jobb integrációját. Ennek értelmében különös figyelemmel kell vizsgálni a regionális és helyi vonatkozásokat, mert a globalizáció ezeket a szinteket érinti a legközvetlenebbül, és legalább a jelenséggel együtt járó problémák megoldásába be kell vonni őket, elsősorban a Régiók Bizottságán keresztül.

| 1.7 | észrevételezi, hogy a „regionális szint” kifejezés használata nem egyértelmű. A WCSDG jelentésében a „regionális” szó kontinensekre utal, míg a Közleményben az Európai Szociális Alappal összefüggésben országrészekről van szó. |
| --- | --- |

1.7

észrevételezi, hogy a „regionális szint” kifejezés használata nem egyértelmű. A WCSDG jelentésében a „regionális” szó kontinensekre utal, míg a Közleményben az Európai Szociális Alappal összefüggésben országrészekről van szó.

2.   A helyi és regionális szintek részvétele a globális kormányzásban

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | úgy véli, hogy a gazdasági tevékenység okozta jelenlegi világméretű problémák oka nem a globalizációban mint olyanban keresendő, hanem az irányításában tapasztalható hiányosságokban. A globális kormányzás a helyi szinttől a multinacionális vállalatokig terjedő összefüggés-rendszer csúcspontját jelenti. A globalizációra vonatkozó „jó kormányzás” – mind a magán-, mind a közszférát tekintve – csakis a nemzetek feletti, nemzeti, regionális és helyi szereplők pozitív egymásra hatásának eredménye lehet. A globális kormányzás nem vezethető le kizárólag a nemzetállamok viselkedéséből és szabályaiból. A nemzeti szinten felül feltétlenül szükség van az Európai Unióhoz hasonló globális szereplők, a vállalati szféra, valamint a regionális és helyi önkormányzatok között megvalósuló együttműködésre. A globális kormányzás minősége egyfelől az említett szereplők multilateralizmushoz, az egyetemes értékekhez és a közös célokhoz való kötődésétől, másfelől pedig attól függ, hogy milyen mértékben tudatosították magukban politikájuk határokon túlnyúló hatását, és milyen fontosságot tulajdonítanak világméretű tevékenységük szociális következményeinek. Mindezek a szereplők döntik el – belső ügyeik megoldása révén –, hogy milyen mértékben szolgálja a polgárok javát a globalizáció és milyen mértékben kénytelenek elszenvedni annak negatív hatásait. |
| --- | --- |

2.1

úgy véli, hogy a gazdasági tevékenység okozta jelenlegi világméretű problémák oka nem a globalizációban mint olyanban keresendő, hanem az irányításában tapasztalható hiányosságokban. A globális kormányzás a helyi szinttől a multinacionális vállalatokig terjedő összefüggés-rendszer csúcspontját jelenti. A globalizációra vonatkozó „jó kormányzás” – mind a magán-, mind a közszférát tekintve – csakis a nemzetek feletti, nemzeti, regionális és helyi szereplők pozitív egymásra hatásának eredménye lehet. A globális kormányzás nem vezethető le kizárólag a nemzetállamok viselkedéséből és szabályaiból. A nemzeti szinten felül feltétlenül szükség van az Európai Unióhoz hasonló globális szereplők, a vállalati szféra, valamint a regionális és helyi önkormányzatok között megvalósuló együttműködésre. A globális kormányzás minősége egyfelől az említett szereplők multilateralizmushoz, az egyetemes értékekhez és a közös célokhoz való kötődésétől, másfelől pedig attól függ, hogy milyen mértékben tudatosították magukban politikájuk határokon túlnyúló hatását, és milyen fontosságot tulajdonítanak világméretű tevékenységük szociális következményeinek. Mindezek a szereplők döntik el – belső ügyeik megoldása révén –, hogy milyen mértékben szolgálja a polgárok javát a globalizáció és milyen mértékben kénytelenek elszenvedni annak negatív hatásait.

| 2.2 | hangsúlyozza, hogy Európában csakis a regionális és helyi szintek mindezen döntésekben történő részvétele vezethet el oda, hogy kialakuljon a globális kormányzás elfogadható politikai rendszere. |
| --- | --- |

2.2

hangsúlyozza, hogy Európában csakis a regionális és helyi szintek mindezen döntésekben történő részvétele vezethet el oda, hogy kialakuljon a globális kormányzás elfogadható politikai rendszere.

| 2.3 | hangsúlyozza azt is, hogy a világméretű és nemzeti fejlemények sorsa helyi és egyúttal regionális szinten dől el. Mindez az igazságosabb és nagylelkűbb globalizáció felé tett lépések alapvető feltétele. A különböző politikák meghatározásában és kivitelezésében a decentralizált megközelítés mindig hatékonyabb, mivel a valóságos helyzet és kényszerítő körülmények alaposabb ismeretére támaszkodik, igényli a részvételt, közelebbről érzékeli a polgárok szükségleteit és igényeit, valamint ellenőrzés alatt tartani is könnyebb. A helyi vagy regionális, illetve globális szintek közötti kapcsolat erősítése céljából olyan pozitív és az eseményeknek elébe menő programra van szükség, amely a helyi és regionális önkormányzatokra, valamint a helyi és regionális szint gazdasági szövetére, kulturális értékeire és örökségére támaszkodik. |
| --- | --- |

2.3

hangsúlyozza azt is, hogy a világméretű és nemzeti fejlemények sorsa helyi és egyúttal regionális szinten dől el. Mindez az igazságosabb és nagylelkűbb globalizáció felé tett lépések alapvető feltétele. A különböző politikák meghatározásában és kivitelezésében a decentralizált megközelítés mindig hatékonyabb, mivel a valóságos helyzet és kényszerítő körülmények alaposabb ismeretére támaszkodik, igényli a részvételt, közelebbről érzékeli a polgárok szükségleteit és igényeit, valamint ellenőrzés alatt tartani is könnyebb. A helyi vagy regionális, illetve globális szintek közötti kapcsolat erősítése céljából olyan pozitív és az eseményeknek elébe menő programra van szükség, amely a helyi és regionális önkormányzatokra, valamint a helyi és regionális szint gazdasági szövetére, kulturális értékeire és örökségére támaszkodik.

| 2.4 | észrevételezi, hogy az EU-ban a lisszaboni folyamat fejleményei, a bevándorlással, a férfiak és nők közötti egyenlőséggel foglalkozó politika meghatározása, a határokon átnyúló és régiók közötti tevékenységekre vonatkozó, valamint a kereskedelmi politika jelentős szerepet játszanak a globalizáció kihívásaira adandó közösségi válaszban. |
| --- | --- |

2.4

észrevételezi, hogy az EU-ban a lisszaboni folyamat fejleményei, a bevándorlással, a férfiak és nők közötti egyenlőséggel foglalkozó politika meghatározása, a határokon átnyúló és régiók közötti tevékenységekre vonatkozó, valamint a kereskedelmi politika jelentős szerepet játszanak a globalizáció kihívásaira adandó közösségi válaszban.

3.   A lisszaboni stratégia és a globális környezet

A Régiók Bizottsága

| 3.1 | osztja az Európai Bizottság véleményét, amely szerint az európai versenyhelyzetet, gazdaságot és munkaerőt érintő globalizációs következményekre az EU a lisszaboni stratégia alapján adhat választ. |
| --- | --- |

3.1

osztja az Európai Bizottság véleményét, amely szerint az európai versenyhelyzetet, gazdaságot és munkaerőt érintő globalizációs következményekre az EU a lisszaboni stratégia alapján adhat választ.

| 3.2 | megjegyzi, hogy növekvő kölcsönös függés áll fenn a globális szinten elfogadott gazdasági döntések és a helyi, illetve regionális szintek között. Az RB hangsúlyozza, hogy globális szintű cselekvésre csak a helyi szint alapos ismeretében szabad vállalkozni. |
| --- | --- |

3.2

megjegyzi, hogy növekvő kölcsönös függés áll fenn a globális szinten elfogadott gazdasági döntések és a helyi, illetve regionális szintek között. Az RB hangsúlyozza, hogy globális szintű cselekvésre csak a helyi szint alapos ismeretében szabad vállalkozni.

| 3.3 | hangsúlyozza, hogy a globális gazdasági tevékenységnek ügyelnie kell rá, hogy minden országban biztosítsa az életminőség bizonyos szintjét mind helyi, mind regionális környezetben. A polgárok csak akkor járulhatnak hozzá a globalizációhoz és csak akkor részesedhetnek jótéteményeiből, ha egészségük jó, ha hozzájuthatnak az oktatási lehetőségekhez és azokat igénybe tudják venni, továbbá valódi lehetőségük van arra, hogy állást kapjanak, hogy alapvető szükségleteiket kielégíthessék. A foglalkoztatás, a jövedelem és a fenntartható környezet olyan alapfeltételek, amelyek lehetővé teszik az önálló és emberhez méltó életvezetést, valamint azt, hogy a polgárok teljes körűen részt vehessenek a helyi, a nemzeti és a világméretű közösség életében. |
| --- | --- |

3.3

hangsúlyozza, hogy a globális gazdasági tevékenységnek ügyelnie kell rá, hogy minden országban biztosítsa az életminőség bizonyos szintjét mind helyi, mind regionális környezetben. A polgárok csak akkor járulhatnak hozzá a globalizációhoz és csak akkor részesedhetnek jótéteményeiből, ha egészségük jó, ha hozzájuthatnak az oktatási lehetőségekhez és azokat igénybe tudják venni, továbbá valódi lehetőségük van arra, hogy állást kapjanak, hogy alapvető szükségleteiket kielégíthessék. A foglalkoztatás, a jövedelem és a fenntartható környezet olyan alapfeltételek, amelyek lehetővé teszik az önálló és emberhez méltó életvezetést, valamint azt, hogy a polgárok teljes körűen részt vehessenek a helyi, a nemzeti és a világméretű közösség életében.

| 3.4 | hangsúlyozza az oktatás és képzés kiemelkedő szerepét a globalizáció hatásainak kivédése szempontjából. Amint a jó tapasztalatok bizonyítják, a globalizáció áldásaiból részesülő országok valamennyien nagymértékű beruházásokat hajtottak végre oktatási és képzési rendszerükben. A helyi és regionális szint jelentős szerepet játszik az európai oktatási és képzési rendszer szempontjából. Ezért elengedhetetlen, hogy ezek a rendszerek alkalmazkodjanak a globalizáció kihívásaihoz. Ez a feladat természetesen a tagállamok, illetve az alsóbb szintek feladata, de az EU-nak is igyekeznie kell, hogy támogatásai az európai oktatási-képzési rendszerek javítását szolgálják. |
| --- | --- |

3.4

hangsúlyozza az oktatás és képzés kiemelkedő szerepét a globalizáció hatásainak kivédése szempontjából. Amint a jó tapasztalatok bizonyítják, a globalizáció áldásaiból részesülő országok valamennyien nagymértékű beruházásokat hajtottak végre oktatási és képzési rendszerükben. A helyi és regionális szint jelentős szerepet játszik az európai oktatási és képzési rendszer szempontjából. Ezért elengedhetetlen, hogy ezek a rendszerek alkalmazkodjanak a globalizáció kihívásaihoz. Ez a feladat természetesen a tagállamok, illetve az alsóbb szintek feladata, de az EU-nak is igyekeznie kell, hogy támogatásai az európai oktatási-képzési rendszerek javítását szolgálják.

| 3.5 | hangsúlyozza, hogy az emberi erőforrásokban rejlő nagy lehetőségek kihasználtsága továbbra is szűk körű. Különös figyelmet kell fordítani az oktatáshoz való hozzáférésben fennálló egyenlőtlenségekre, az írástudatlanságra, a szakismeretek alacsony szintjére, valamint az etnikai és vallási kisebbségeket sújtó diszkriminációra mind a gazdag, mind a szegény országokban. |
| --- | --- |

3.5

hangsúlyozza, hogy az emberi erőforrásokban rejlő nagy lehetőségek kihasználtsága továbbra is szűk körű. Különös figyelmet kell fordítani az oktatáshoz való hozzáférésben fennálló egyenlőtlenségekre, az írástudatlanságra, a szakismeretek alacsony szintjére, valamint az etnikai és vallási kisebbségeket sújtó diszkriminációra mind a gazdag, mind a szegény országokban.

| 3.6 | megismétli, hogy támogatja a nem uniós országok állampolgárainak képzési és oktatási célú beengedését, mivel ez Európa versenyképességét ilyen téren javítani fogja. |
| --- | --- |

3.6

megismétli, hogy támogatja a nem uniós országok állampolgárainak képzési és oktatási célú beengedését, mivel ez Európa versenyképességét ilyen téren javítani fogja.

| 3.7 | külön felhívja a figyelmet az elkövetkező pénzügyi szakasz közösségi kohéziós politikájának reformja, a lisszaboni stratégia megvalósítása és a globalizáció EU-t érintő kihívásai között fennálló kapcsolatra. Ugyanis az EU kohéziós politikája és három célkitűzése lehetővé teheti a regionális és helyi szinteknek, hogy a lisszaboni stratégia megvalósítását egyszersmind összeegyeztessék a globalizáció hatásainak kivédésével. |
| --- | --- |

3.7

külön felhívja a figyelmet az elkövetkező pénzügyi szakasz közösségi kohéziós politikájának reformja, a lisszaboni stratégia megvalósítása és a globalizáció EU-t érintő kihívásai között fennálló kapcsolatra. Ugyanis az EU kohéziós politikája és három célkitűzése lehetővé teheti a regionális és helyi szinteknek, hogy a lisszaboni stratégia megvalósítását egyszersmind összeegyeztessék a globalizáció hatásainak kivédésével.

| 3.8 | nyomatékosan kéri a tagállamokat, hogy kellő időben állapodjanak meg az új közösségi kohéziós politika fő vonalaiban és pénzügyi kereteiben, annak érdekében, hogy ne veszítsünk időt az elengedhetetlenül szükséges regionális és helyi szintű tervezés szempontjából. |
| --- | --- |

3.8

nyomatékosan kéri a tagállamokat, hogy kellő időben állapodjanak meg az új közösségi kohéziós politika fő vonalaiban és pénzügyi kereteiben, annak érdekében, hogy ne veszítsünk időt az elengedhetetlenül szükséges regionális és helyi szintű tervezés szempontjából.

| 3.9 | határozottan üdvözli, hogy az Európai Bizottság rendelettervezete az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezésekről (COM(2004) 492) azt javasolja, hogy a pénzügyi támogatásban részesülő vállalkozások az azt követő hét évben nem hajthatnak végre olyan telephely-áthelyezést, amely munkahelyek leépítéséhez vezethet; ellenkező esetben a kapott támogatásokat vissza kell fizetni (lásd a tervezet 56. cikkét); |
| --- | --- |

3.9

határozottan üdvözli, hogy az Európai Bizottság rendelettervezete az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezésekről (COM(2004) 492) azt javasolja, hogy a pénzügyi támogatásban részesülő vállalkozások az azt követő hét évben nem hajthatnak végre olyan telephely-áthelyezést, amely munkahelyek leépítéséhez vezethet; ellenkező esetben a kapott támogatásokat vissza kell fizetni (lásd a tervezet 56. cikkét);

| 3.10 | kéri az Európai Bizottságot, hogy gondoskodjék róla, hogy az Európai Unió állami támogatásokra vonatkozó szabályozási reformja (EK-Szerződés, 83. cikk) ne fossza meg a regionális és helyi önkormányzatokat attól a lehetőségtől, hogy célirányos pénzügyi ösztönzőkkel támogassák a gazdasági fejlődést. |
| --- | --- |

3.10

kéri az Európai Bizottságot, hogy gondoskodjék róla, hogy az Európai Unió állami támogatásokra vonatkozó szabályozási reformja (EK-Szerződés, 83. cikk) ne fossza meg a regionális és helyi önkormányzatokat attól a lehetőségtől, hogy célirányos pénzügyi ösztönzőkkel támogassák a gazdasági fejlődést.

| 3.11 | úgy véli – az Európai Bizottsággal megegyezően –, hogy a belső piac különböző gazdasági folyamatai tekintetében szükség van egy új, az eddiginél intenzívebb többéves stratégia megvalósítására. Ennek értelmében – figyelembe véve a KOK-jelentés ajánlásait – meg kell valósítani azt a közös célkitűzést, mely szerint 2010-re az Uniót a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává kell tenni. |
| --- | --- |

3.11

úgy véli – az Európai Bizottsággal megegyezően –, hogy a belső piac különböző gazdasági folyamatai tekintetében szükség van egy új, az eddiginél intenzívebb többéves stratégia megvalósítására. Ennek értelmében – figyelembe véve a KOK-jelentés ajánlásait – meg kell valósítani azt a közös célkitűzést, mely szerint 2010-re az Uniót a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává kell tenni.

| 3.12 | támogatja ezért az Európai Bizottság összefoglaló jelentéseiben megnyilvánuló és arra irányuló erőfeszítéseket, hogy az új belső piaci stratégia kivitelezése az említett folyamatokkal együtt, egyszerűbb, egységes és globális stratégia keretében valósuljon meg. A közös célkitűzés 2010-re történő elérésére irányuló szándék a globalizációra adott európai válasz része kell, hogy legyen. |
| --- | --- |

3.12

támogatja ezért az Európai Bizottság összefoglaló jelentéseiben megnyilvánuló és arra irányuló erőfeszítéseket, hogy az új belső piaci stratégia kivitelezése az említett folyamatokkal együtt, egyszerűbb, egységes és globális stratégia keretében valósuljon meg. A közös célkitűzés 2010-re történő elérésére irányuló szándék a globalizációra adott európai válasz része kell, hogy legyen.

| 3.13 | elismeri, hogy a belső piac fogalma bővítésre szorul. Úgy véli, hogy az elkövetkező években a belső piaci stratégiának mindenekelőtt a piaci követelményeknek megfelelő megoldásokat kell kidolgoznia, s egyidejűleg meg kell jelenniük benne a tagállamok, valamint a helyi és regionális hatóságok gazdaságpolitikai felelősségvállalásának és kezdeményezéseinek, illetve az európai szociális modell minőségi jellemzőinek is. |
| --- | --- |

3.13

elismeri, hogy a belső piac fogalma bővítésre szorul. Úgy véli, hogy az elkövetkező években a belső piaci stratégiának mindenekelőtt a piaci követelményeknek megfelelő megoldásokat kell kidolgoznia, s egyidejűleg meg kell jelenniük benne a tagállamok, valamint a helyi és regionális hatóságok gazdaságpolitikai felelősségvállalásának és kezdeményezéseinek, illetve az európai szociális modell minőségi jellemzőinek is.

4.   Bevándorlás

A Régiók Bizottsága

| 4.1 | támogatja az Európai Bizottságot a bevándorlásról folytatott két- és többoldalú párbeszédek kiterjesztésében. |
| --- | --- |

4.1

támogatja az Európai Bizottságot a bevándorlásról folytatott két- és többoldalú párbeszédek kiterjesztésében.

| 4.2 | emlékeztet a bevándorló munkaerő jelentőségére a regionális és helyi szintek számára Európában, és hangsúlyozza, hogy feltétlenül szükség van a bevándorlás közösségi megközelítését szabályozó intézkedések további fejlesztésére. |
| --- | --- |

4.2

emlékeztet a bevándorló munkaerő jelentőségére a regionális és helyi szintek számára Európában, és hangsúlyozza, hogy feltétlenül szükség van a bevándorlás közösségi megközelítését szabályozó intézkedések további fejlesztésére.

| 4.3 | hangsúlyozza, hogy szükség van a bevándorlók származási országát támogató specifikus segélyprogramokra. |
| --- | --- |

4.3

hangsúlyozza, hogy szükség van a bevándorlók származási országát támogató specifikus segélyprogramokra.

| 4.4 | kéri a Tanácsot és a tagállamokat, hogy a nemzeti és közösségi bevándorlás-politikák kidolgozásakor vegyék figyelembe azt is, hogy szükség van a törvényes úton érkező bevándorlók diszkriminációmentes politika alapján történő integrálására és a közszolgáltatásokhoz való hozzáférés egyenlő jogú biztosítására. |
| --- | --- |

4.4

kéri a Tanácsot és a tagállamokat, hogy a nemzeti és közösségi bevándorlás-politikák kidolgozásakor vegyék figyelembe azt is, hogy szükség van a törvényes úton érkező bevándorlók diszkriminációmentes politika alapján történő integrálására és a közszolgáltatásokhoz való hozzáférés egyenlő jogú biztosítására.

| 4.5 | úgy véli, hogy az EU-nak az integrációt támogató nemzeti törekvésekhez nem is annyira a joganyag harmonizálásával, hanem ösztönzőkkel és támogató intézkedésekkel kellene hozzájárulnia. |
| --- | --- |

4.5

úgy véli, hogy az EU-nak az integrációt támogató nemzeti törekvésekhez nem is annyira a joganyag harmonizálásával, hanem ösztönzőkkel és támogató intézkedésekkel kellene hozzájárulnia.

| 4.6 | úgy vélekedik, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat fel kell kérni, hogy vegyenek részt a nemzeti cselekvési programokban, ugyanis ezáltal könnyebbé válna a legjobb tapasztalatok összehasonlítása és tudatosítása, valamint a tagállamok által elfogadott stratégiák valós hatásának és eredményeinek felmérése. |
| --- | --- |

4.6

úgy vélekedik, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat fel kell kérni, hogy vegyenek részt a nemzeti cselekvési programokban, ugyanis ezáltal könnyebbé válna a legjobb tapasztalatok összehasonlítása és tudatosítása, valamint a tagállamok által elfogadott stratégiák valós hatásának és eredményeinek felmérése.

| 4.7 | előnyben részesíti a számos jogellenesen dolgozó bevándorló itt-tartózkodásának és annak elismerését, hogy szükség van olyan mechanizmusok kialakítására, amelyek révén adott esetben – elfogadható időn belül, eseti elbírálás alapján – itt-tartózkodásukat törvényessé lehet tenni. Magától értetődik, hogy ennek az eljárásnak összhangban kell lennie a megfelelő befogadóképességgel, és ki kell zárnia, hogy súlyos besorolású vétségeket elkövető bevándorlók is hasznot húzhassanak belőle. A Régiók Bizottsága ugyanakkor felhívja a figyelmet rá, hogy a belső határokon megvalósuló ellenőrzés hiányában a bevándorlók helyzetének jogszerűvé alakítása hatással van a schengeni térség többi tagállamának helyzetére. Ezért az efféle jogszerűsítési akciókat fenntartással kell kezelni. |
| --- | --- |

4.7

előnyben részesíti a számos jogellenesen dolgozó bevándorló itt-tartózkodásának és annak elismerését, hogy szükség van olyan mechanizmusok kialakítására, amelyek révén adott esetben – elfogadható időn belül, eseti elbírálás alapján – itt-tartózkodásukat törvényessé lehet tenni. Magától értetődik, hogy ennek az eljárásnak összhangban kell lennie a megfelelő befogadóképességgel, és ki kell zárnia, hogy súlyos besorolású vétségeket elkövető bevándorlók is hasznot húzhassanak belőle. A Régiók Bizottsága ugyanakkor felhívja a figyelmet rá, hogy a belső határokon megvalósuló ellenőrzés hiányában a bevándorlók helyzetének jogszerűvé alakítása hatással van a schengeni térség többi tagállamának helyzetére. Ezért az efféle jogszerűsítési akciókat fenntartással kell kezelni.

| 4.8 | megjegyzi, hogy a határok átlépését szabályozó többoldalú megállapodások hiánya súlyos hiányosság a világgazdaság jelenlegi intézménystruktúrájában. |
| --- | --- |

4.8

megjegyzi, hogy a határok átlépését szabályozó többoldalú megállapodások hiánya súlyos hiányosság a világgazdaság jelenlegi intézménystruktúrájában.

| 4.9 | úgy véli, hogy a fejlődő országok szempontjából a határok átlépését szabályozó többoldalú megállapodások hiánya a világgazdaság szabályait tekintve további gondot jelent. Sok ilyen ország azon az állásponton van, hogy az ipari országok felé irányuló vándorlás megkönnyítése révén egyszerű és hatékony módon lehetne a globalizáció hasznából történő részesedésük szintjét emelni. |
| --- | --- |

4.9

úgy véli, hogy a fejlődő országok szempontjából a határok átlépését szabályozó többoldalú megállapodások hiánya a világgazdaság szabályait tekintve további gondot jelent. Sok ilyen ország azon az állásponton van, hogy az ipari országok felé irányuló vándorlás megkönnyítése révén egyszerű és hatékony módon lehetne a globalizáció hasznából történő részesedésük szintjét emelni.

5.   Egyenlőség férfiak és nők között

A Régiók Bizottsága

| 5.1 | jelzi, hogy egyre nyilvánvalóbb az, hogy – önmagában véve és a férfiakkal összevetve is – a nőket különösen és egyre nagyobb számban sújtják a globalizáció negatív hatásai. Például a vállalatvezetői pozícióban levő nők komoly akadályokba ütköznek, ha a globalizáció által generált új gazdasági tevékenységi körökben kívánnak szerencsét próbálni. Ez gyakran a nőket sújtó diszkriminációval magyarázható, amely mikro- és kisvállalkozások esetében – a nők itt túlsúlyban vannak – a politika és a jogalkotás vétke. Ugyanakkor sok más nő számára a globalizáció gazdasági és szociális értelemben helyzetük javulását hozta. Ezek között a nők között vannak azok a milliók, akiket a világgazdaság termelőerőként alkalmaz. A bérből élés lehetősége révén magasabb jövedelemhez jutnak, mint amelyre a család szolgálatában vagy az informális gazdaság más bizonytalan munkahelyein szert tehettek. A bérmunka révén a nők potenciális gazdasági függetlensége megnövekedett, és gyakran – még a legpatriarkálisabb társadalmakban is – társadalmi helyzetük is javult. |
| --- | --- |

5.1

jelzi, hogy egyre nyilvánvalóbb az, hogy – önmagában véve és a férfiakkal összevetve is – a nőket különösen és egyre nagyobb számban sújtják a globalizáció negatív hatásai. Például a vállalatvezetői pozícióban levő nők komoly akadályokba ütköznek, ha a globalizáció által generált új gazdasági tevékenységi körökben kívánnak szerencsét próbálni. Ez gyakran a nőket sújtó diszkriminációval magyarázható, amely mikro- és kisvállalkozások esetében – a nők itt túlsúlyban vannak – a politika és a jogalkotás vétke. Ugyanakkor sok más nő számára a globalizáció gazdasági és szociális értelemben helyzetük javulását hozta. Ezek között a nők között vannak azok a milliók, akiket a világgazdaság termelőerőként alkalmaz. A bérből élés lehetősége révén magasabb jövedelemhez jutnak, mint amelyre a család szolgálatában vagy az informális gazdaság más bizonytalan munkahelyein szert tehettek. A bérmunka révén a nők potenciális gazdasági függetlensége megnövekedett, és gyakran – még a legpatriarkálisabb társadalmakban is – társadalmi helyzetük is javult.

| 5.2 | kéri a tagállamokat, hogy szenteljenek különös figyelmet a nők foglalkoztatását szabályozó szociális és jogi kereteknek, és támogassanak minden olyan helyi és regionális szintű tevékenységet, amelynek révén a férfiak és nők egyenlőségét előmozdító politika eredményeket érhet el. |
| --- | --- |

5.2

kéri a tagállamokat, hogy szenteljenek különös figyelmet a nők foglalkoztatását szabályozó szociális és jogi kereteknek, és támogassanak minden olyan helyi és regionális szintű tevékenységet, amelynek révén a férfiak és nők egyenlőségét előmozdító politika eredményeket érhet el.

| 5.3 | osztja az Európai Bizottság véleményét, mely szerint a férfiak és nők egyenlősége az EU bel- és külpolitikájának egyik kulcsfontosságú célkitűzése és a nemzetközileg elfogadott alapvető munkaügyi normák (ILO-normák) lényeges eleme. |
| --- | --- |

5.3

osztja az Európai Bizottság véleményét, mely szerint a férfiak és nők egyenlősége az EU bel- és külpolitikájának egyik kulcsfontosságú célkitűzése és a nemzetközileg elfogadott alapvető munkaügyi normák (ILO-normák) lényeges eleme.

6.   Határokon átnyúló, nemzeteket átfogó és régiók közötti együttműködés (pl. szomszédsági politika)

A Régiók Bizottsága

| 6.1 | hangsúlyozza, hogy az uniós területi együttműködést szolgáló jövendő eszközt oly módon kell kialakítani, hogy az segítse a regionális és helyi önkormányzatokat a globalizáció negatív hatásai elleni harcukban. |
| --- | --- |

6.1

hangsúlyozza, hogy az uniós területi együttműködést szolgáló jövendő eszközt oly módon kell kialakítani, hogy az segítse a regionális és helyi önkormányzatokat a globalizáció negatív hatásai elleni harcukban.

| 6.2 | támogatja az „európai szomszédsági politikát”, mely kezdeményezésnek az a célja, hogy javítsa az EU új – bővítés utáni – keleti és déli szomszédaival fenntartott kapcsolatokat. |
| --- | --- |

6.2

támogatja az „európai szomszédsági politikát”, mely kezdeményezésnek az a célja, hogy javítsa az EU új – bővítés utáni – keleti és déli szomszédaival fenntartott kapcsolatokat.

| 6.3 | osztja az Európai Bizottság véleményét, mely szerint a kezdeményezés fő célja a stabilitás és jólét térségének megteremtése a közös értékek és érdekek alapján. |
| --- | --- |

6.3

osztja az Európai Bizottság véleményét, mely szerint a kezdeményezés fő célja a stabilitás és jólét térségének megteremtése a közös értékek és érdekek alapján.

| 6.4 | hozzá fog járulni a partner országok megsegítéshez, hogy azok politikai és gazdasági reformokat legyenek képesek végrehajtani, miközben szociális területen is erősítik maguk között a párbeszédet és az együttműködést. |
| --- | --- |

6.4

hozzá fog járulni a partner országok megsegítéshez, hogy azok politikai és gazdasági reformokat legyenek képesek végrehajtani, miközben szociális területen is erősítik maguk között a párbeszédet és az együttműködést.

| 6.5 | emlékeztet rá, hogy az EU azon szektorai és területei esetében, amelyek kárt szenvednek az EU és a keleti-déli szomszéd országok közeledése miatt, szükség van megfelelő adaptációs intézkedések megtételére. |
| --- | --- |

6.5

emlékeztet rá, hogy az EU azon szektorai és területei esetében, amelyek kárt szenvednek az EU és a keleti-déli szomszéd országok közeledése miatt, szükség van megfelelő adaptációs intézkedések megtételére.

7.   Az EU kereskedelmi politikája

A Régiók Bizottsága

| 7.1 | nyomatékosan kéri az Európai Bizottságot mint WTO-tárgyalópartnert, hogy vegye figyelembe a következő kérdéseket.






  — | ne feledkezzék el róla, hogy a szabályozás enyhítése nem magánvaló cél, hanem a jólét növelésének eszköze. Ezért nem is szorítkozhat egyetlen dimenzióra, hanem végrehajtásakor figyelni kell a szociális, gazdasági és környezeti következményekre, elsősorban regionális és helyi szinten, hiszen ezek a legérintettebbek. |
| --- | --- | --- |

7.1

nyomatékosan kéri az Európai Bizottságot mint WTO-tárgyalópartnert, hogy vegye figyelembe a következő kérdéseket.

—

ne feledkezzék el róla, hogy a szabályozás enyhítése nem magánvaló cél, hanem a jólét növelésének eszköze. Ezért nem is szorítkozhat egyetlen dimenzióra, hanem végrehajtásakor figyelni kell a szociális, gazdasági és környezeti következményekre, elsősorban regionális és helyi szinten, hiszen ezek a legérintettebbek.

| — | a WTO-tárgyalásokon az EU-Szerződés 6. cikkének és az alkotmányszerződésnek megfelelően vegye figyelembe a regionális és helyi önállóság elveit. |
| --- | --- |

—

a WTO-tárgyalásokon az EU-Szerződés 6. cikkének és az alkotmányszerződésnek megfelelően vegye figyelembe a regionális és helyi önállóság elveit.

| 7.2 | üdvözli az Európai Bizottság erőfeszítéseit a nemzetközi kereskedelmi tárgyalások átláthatósága érdekében és azt, hogy igyekszik azokba az összes érintett szolgáltató szektor érdekcsoportjait bevonni. Mindazonáltal az RB úgy véli, hogy nem szabad összekeverni egymással a regionális és helyi önkormányzatokat, illetve a civil társadalmat, hiszen mindegyiküknek megvan a maga demokratikus legitimitása és a közszolgáltatások irányítása demokratikus folyamat keretében tartozik hatáskörükbe. |
| --- | --- |

7.2

üdvözli az Európai Bizottság erőfeszítéseit a nemzetközi kereskedelmi tárgyalások átláthatósága érdekében és azt, hogy igyekszik azokba az összes érintett szolgáltató szektor érdekcsoportjait bevonni. Mindazonáltal az RB úgy véli, hogy nem szabad összekeverni egymással a regionális és helyi önkormányzatokat, illetve a civil társadalmat, hiszen mindegyiküknek megvan a maga demokratikus legitimitása és a közszolgáltatások irányítása demokratikus folyamat keretében tartozik hatáskörükbe.

Brüsszel, 2005. február 23.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL C 256, 2003.10.24., 83. o.

1

(2)  HL C 109, 2004.4.30., 46. o.

2

(3)  HL C 244, 2003.10.10., 5. o.

3

(4)  HL C 318, 2004.12.22, 30. o.

4

(5)  HL C 128, 2003.5.29., 48. o.

5

---

| 5.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 164/87 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 164/87

---

A Régiók Bizottságának állásfoglalása az Európai Bizottság munkaprogramjáról és a Régiók Bizottságának 2005. évi prioritásairól

(2005/C 164/12)

A Régiók Bizottsága,

TEKINTETTEL az Európai Bizottság 2005. évi munkaprogramjára (COM(2005) 15 final);

TEKINTETTEL a 2005–2009-es időszak stratégiai célkitűzéseire (COM(2005) 12 final);

TEKINTETTEL a luxemburgi és a brit elnökség 2005. évi működési programjára;

TEKINTETTEL a luxemburgi elnökség prioritásaira;

TEKINTETTEL a hat elnökség többéves (2004–2006-ra szóló) stratégiai programjára;

TEKINTETTEL az Európai Bizottság és a Régiók Bizottsága közti együttműködés szabályairól szóló jegyzőkönyvre (DI CdR 81/2001 rev 2);

TEKINTETTEL a Régiók Bizottságának a lisszaboni stratégia újjáélesztésével kapcsolatos állásfoglalására (CdR;

TEKINTETTEL az Európai Bizottság stratégiai iránymutatásairól/2005-ös jogalkotási és munkaprogramjáról szóló 2005. február 23-i európai parlamenti állásfoglalásra;

MIVEL az Európai Bizottság kötelezettséget vállalt új kormányzási formák támogatására;

MIVEL az EU számos politikájának megvalósításáért a területi önkormányzatok a felelősek,

MIVEL ha a területi önkormányzatok részt vesznek az EU prioritásainak meghatározásában, akkor ez nagymértékben erősíti az EU politikáinak demokratikus elfogadottságát,

2005. február 23–i és 24-i, 58. plenáris ülésén (február 24-i ülés) elfogadta a következő állásfoglalást.

A Régiók Bizottsága,

Általános észrevételek

| 1. | úgy ítéli meg, hogy a Régiók Bizottságának és az Európai Bizottságnak ugyanazok a prioritásai, különösen a következő kérdésekben: részvétel az alkotmányszerződés ratifikálása érdekében zajló kampányban; a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítése; kötelezettségvállalás a növekedést és a foglalkoztatottságot, a szolidaritást és a fenntartható fejlődést célzó lisszaboni stratégiára; a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megerősítése; kötelezettségvállalás az Unió bővítésére és az európai szomszédsági politikára, amelyhez a regionális és helyi önkormányzatok aktív részvételére is szükség van; |
| --- | --- |

1.

úgy ítéli meg, hogy a Régiók Bizottságának és az Európai Bizottságnak ugyanazok a prioritásai, különösen a következő kérdésekben: részvétel az alkotmányszerződés ratifikálása érdekében zajló kampányban; a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítése; kötelezettségvállalás a növekedést és a foglalkoztatottságot, a szolidaritást és a fenntartható fejlődést célzó lisszaboni stratégiára; a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megerősítése; kötelezettségvállalás az Unió bővítésére és az európai szomszédsági politikára, amelyhez a regionális és helyi önkormányzatok aktív részvételére is szükség van;

| 2. | hangsúlyozza a régiók és városok szerepét és helyét a kibővült Európai Unióban, és szorgalmazza, hogy az európai politika a Gazdasági, Szociális és Monetáris Unió előmozdításán túl, a jelenlegi helyzetben minden eddiginél nagyobb súlyt helyezzen egy valódi, polgárai támogatására és a 2004. október 29-én, Rómában aláírt Európai Alkotmányra alapuló politikai Unió megteremtésére; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza a régiók és városok szerepét és helyét a kibővült Európai Unióban, és szorgalmazza, hogy az európai politika a Gazdasági, Szociális és Monetáris Unió előmozdításán túl, a jelenlegi helyzetben minden eddiginél nagyobb súlyt helyezzen egy valódi, polgárai támogatására és a 2004. október 29-én, Rómában aláírt Európai Alkotmányra alapuló politikai Unió megteremtésére;

| 3. | hangsúlyozza az Európai Bizottsággal közös kötelezettségvállalását a 2001 óta hatályban lévő együttműködési jegyzőkönyv megvalósításának együttes értékelésére és a két intézmény közötti új együttműködési jegyzőkönyv elkészítésére irányuló munka azonnali megkezdésére; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza az Európai Bizottsággal közös kötelezettségvállalását a 2001 óta hatályban lévő együttműködési jegyzőkönyv megvalósításának együttes értékelésére és a két intézmény közötti új együttműködési jegyzőkönyv elkészítésére irányuló munka azonnali megkezdésére;

| 4. | máris felkéri az Európai Bizottságot, hogy vegye figyelembe az alkotmányszerződés szellemét és betűjét a közösségi jogszabályok kidolgozásával kapcsolatban – különösen a szubszidiaritás és az arányosság elvei alkalmazásának tekintetében –, és az új együttműködési jegyzőkönyvben szerezzen ezeknek érvényt; |
| --- | --- |

4.

máris felkéri az Európai Bizottságot, hogy vegye figyelembe az alkotmányszerződés szellemét és betűjét a közösségi jogszabályok kidolgozásával kapcsolatban – különösen a szubszidiaritás és az arányosság elvei alkalmazásának tekintetében –, és az új együttműködési jegyzőkönyvben szerezzen ezeknek érvényt;

| 5. | osztja az Európai Bizottság álláspontját, amely szerint kevesebb pénzzel nem reális dolog kibővített Európa mellett kardoskodni: a közösségi politikák új területei a nyilvánosan hirdetett ambíciókkal összhangban álló további pénzügyi eszközöket igényelnek; |
| --- | --- |

5.

osztja az Európai Bizottság álláspontját, amely szerint kevesebb pénzzel nem reális dolog kibővített Európa mellett kardoskodni: a közösségi politikák új területei a nyilvánosan hirdetett ambíciókkal összhangban álló további pénzügyi eszközöket igényelnek;

| 6. | hangsúlyozza a kulturális sokszínűség előmozdításának fontosságát az Európai Unióban; örömmel készül prioritásainak aktív képviseletére a kulturális és nyelvi sokszínűség, mint megőrzendő, értékteremtő erő tiszteletben tartása és előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza a kulturális sokszínűség előmozdításának fontosságát az Európai Unióban; örömmel készül prioritásainak aktív képviseletére a kulturális és nyelvi sokszínűség, mint megőrzendő, értékteremtő erő tiszteletben tartása és előmozdítása érdekében;

Az alkotmányszerződés ratifikálása

| 7. | úgy véli, hogy az alkotmányszerződés ratifikálása az európai építkezés politikai integrációs folyamatának nélkülözhetetlen szakasza; ezért – az „Ezer vita Európáért” nevű kezdeményezéshez csatlakozva – szerepet vállalt e folyamatban, és felkéri a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy még nagyobb mértékben vegyenek részt az európai alkotmányról folyó tájékoztatási és tudatosítási kampányban; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy az alkotmányszerződés ratifikálása az európai építkezés politikai integrációs folyamatának nélkülözhetetlen szakasza; ezért – az „Ezer vita Európáért” nevű kezdeményezéshez csatlakozva – szerepet vállalt e folyamatban, és felkéri a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy még nagyobb mértékben vegyenek részt az európai alkotmányról folyó tájékoztatási és tudatosítási kampányban;

| 8. | szükségesnek véli a polgárok jobb tájékoztatását az európai építkezéssel és az alkotmánnyal kapcsolatban, ezért az Európai Bizottságot e kampány felélénkítésére kéri; |
| --- | --- |

8.

szükségesnek véli a polgárok jobb tájékoztatását az európai építkezéssel és az alkotmánnyal kapcsolatban, ezért az Európai Bizottságot e kampány felélénkítésére kéri;

| 9. | emlékeztet a helyi és regionális sajtó nélkülözhetetlen szerepére a közösségi intézkedések, valamint uniós értékek támogatásához és megmagyarázásához elengedhetetlen információs és kommunikációs hálózatban, ezért felkéri az Európai Bizottságot, hogy vonja be a Régiók Bizottságát az új kommunikációs stratégiába; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet a helyi és regionális sajtó nélkülözhetetlen szerepére a közösségi intézkedések, valamint uniós értékek támogatásához és megmagyarázásához elengedhetetlen információs és kommunikációs hálózatban, ezért felkéri az Európai Bizottságot, hogy vonja be a Régiók Bizottságát az új kommunikációs stratégiába;

Európai kormányzás

| 10. | üdvözli a kiemelt stratégiai célt, amelyet az Európai Bizottság a „Jobb jogalkotás” kampány, továbbá az ezzel kapcsolatos intézményközi együttműködés tárgyában tűzött maga elé; mindazonáltal sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a helyi és regionális szintet az intézkedés nem vette megfelelően figyelembe, és nyomatékosan kéri a Tanács mindenkori elnökségét, az Európai Parlamentet, valamint az Európai Bizottságot, hogy e szintet is szorosabban vonják be a munkába; amiatt is sajnálkozik, hogy éves programdokumentumában az Európai Bizottság nem veszi figyelembe azt a hozzáadott értéket, amelyet a szubszidiaritás tiszteletben tartása érdekében a regionális és helyi testületekkel történő előzetes konzultáció hoz létre. |
| --- | --- |

10.

üdvözli a kiemelt stratégiai célt, amelyet az Európai Bizottság a „Jobb jogalkotás” kampány, továbbá az ezzel kapcsolatos intézményközi együttműködés tárgyában tűzött maga elé; mindazonáltal sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a helyi és regionális szintet az intézkedés nem vette megfelelően figyelembe, és nyomatékosan kéri a Tanács mindenkori elnökségét, az Európai Parlamentet, valamint az Európai Bizottságot, hogy e szintet is szorosabban vonják be a munkába; amiatt is sajnálkozik, hogy éves programdokumentumában az Európai Bizottság nem veszi figyelembe azt a hozzáadott értéket, amelyet a szubszidiaritás tiszteletben tartása érdekében a regionális és helyi testületekkel történő előzetes konzultáció hoz létre.

| 11. | képviselőinek a civil társadaloméhoz hasonlóan egyértelmű bevonását kéri a minimális konzultációs eljárásokba. |
| --- | --- |

11.

képviselőinek a civil társadaloméhoz hasonlóan egyértelmű bevonását kéri a minimális konzultációs eljárásokba.

| 12. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság összes jelentősebb kezdeményezésére új hatáselemzési módszert vezetett be, ám megállapítja, hogy ez nem veszi kellően figyelembe a regionális és helyi önkormányzatokra gyakorolt hatásokat. |
| --- | --- |

12.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság összes jelentősebb kezdeményezésére új hatáselemzési módszert vezetett be, ám megállapítja, hogy ez nem veszi kellően figyelembe a regionális és helyi önkormányzatokra gyakorolt hatásokat.

| 13. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy újítsa fel a háromoldalú egyezmények és szerződések aláírását, és ennek az eszköznek az alkalmazását más közösségi politikákra is terjessze ki; |
| --- | --- |

13.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy újítsa fel a háromoldalú egyezmények és szerződések aláírását, és ennek az eszköznek az alkalmazását más közösségi politikákra is terjessze ki;

A lisszaboni stratégia újjáélesztése

| 14. | Amint a lisszaboni stratégia megújításáról szóló RB-állásfoglalásban olvasható, üdvözli a megvalósítás hangsúlyozását a lisszaboni stratégia felülvizsgálatát célzó javaslatokban, és egyetért vele. A félidős felülvizsgálatot döntő fontosságú pillanatnak tartja – nemcsak az érintett politikák stratégiai iránya, hanem a sokszintű kormányzás jövője szempontjából is, amelyre az Európai Unió előtt álló kihívások miatt van szükség. Annak költségei, ha az ebben a stratégiában meghatározott célokat nem sikerül elérni, tovább nőnek, ha a regionális és helyi szereplőket nem vonják be a menetrend meghatározásába és a végrehajtásba; |
| --- | --- |

14.

Amint a lisszaboni stratégia megújításáról szóló RB-állásfoglalásban olvasható, üdvözli a megvalósítás hangsúlyozását a lisszaboni stratégia felülvizsgálatát célzó javaslatokban, és egyetért vele. A félidős felülvizsgálatot döntő fontosságú pillanatnak tartja – nemcsak az érintett politikák stratégiai iránya, hanem a sokszintű kormányzás jövője szempontjából is, amelyre az Európai Unió előtt álló kihívások miatt van szükség. Annak költségei, ha az ebben a stratégiában meghatározott célokat nem sikerül elérni, tovább nőnek, ha a regionális és helyi szereplőket nem vonják be a menetrend meghatározásába és a végrehajtásba;

| 15. | úgy ítéli meg, hogy a lisszaboni stratégia sikere attól függ, politikai síkon részt vesznek-e kialakításában és megvalósításában a helyi és regionális szereplők; sajnálatát fejezi azonban ki amiatt, hogy a regionális és helyi önkormányzatok, valamint a Régiók Bizottsága nem szerepel a lisszaboni stratégia új kormányzási megközelítésében; nagyon fontosnak tartja a helyi és regionális szint részvételét – nemcsak a nemzeti cselekvési programokban, hanem az új kormányzási megközelítés kidolgozásában is; ezért felkéri az Európai Bizottságot, hogy a stratégia uniós, valamint tagállami szintű kidolgozásában és megvalósításában a regionális dimenziót is vegye figyelembe; |
| --- | --- |

15.

úgy ítéli meg, hogy a lisszaboni stratégia sikere attól függ, politikai síkon részt vesznek-e kialakításában és megvalósításában a helyi és regionális szereplők; sajnálatát fejezi azonban ki amiatt, hogy a regionális és helyi önkormányzatok, valamint a Régiók Bizottsága nem szerepel a lisszaboni stratégia új kormányzási megközelítésében; nagyon fontosnak tartja a helyi és regionális szint részvételét – nemcsak a nemzeti cselekvési programokban, hanem az új kormányzási megközelítés kidolgozásában is; ezért felkéri az Európai Bizottságot, hogy a stratégia uniós, valamint tagállami szintű kidolgozásában és megvalósításában a regionális dimenziót is vegye figyelembe;

| 16. | üdvözli a növekedési és foglalkoztatási partnerség ötletét, valamint ennek alapkoncepcióit: az uniós tevékenységek összpontosítását, támogatás mozgósítását a változás érdekében és a jelentéstétel egyszerűsítését. Óva int azonban attól, hogy a lisszaboni cselekvési tervet kizárólag tagállami és uniós tevékenységekre alapozzák, és így felboruljon az egyensúly a gazdasági célok, a fenntartható fejlődés, valamint az európai társadalmi modell korszerűsítése, fejlesztése között; ezenkívül úgy ítéli meg, hogy az új társadalmi menetrend a lisszaboni stratégia társadalmi pillérének szerves részét kell, hogy képezze. |
| --- | --- |

16.

üdvözli a növekedési és foglalkoztatási partnerség ötletét, valamint ennek alapkoncepcióit: az uniós tevékenységek összpontosítását, támogatás mozgósítását a változás érdekében és a jelentéstétel egyszerűsítését. Óva int azonban attól, hogy a lisszaboni cselekvési tervet kizárólag tagállami és uniós tevékenységekre alapozzák, és így felboruljon az egyensúly a gazdasági célok, a fenntartható fejlődés, valamint az európai társadalmi modell korszerűsítése, fejlesztése között; ezenkívül úgy ítéli meg, hogy az új társadalmi menetrend a lisszaboni stratégia társadalmi pillérének szerves részét kell, hogy képezze.

Tudásalapú társadalom

| 17. | üdvözli az Európai Bizottság bejelentését az EU kutatási, technológiafejlesztési és tájékoztató jellegű tevékenységeire vonatkozó 2007–2013-as keretprogramról (FP7), továbbá a versenyképességi és innovációs keretprogramról, amelyek azt a célt szolgálják, hogy új lendületet adjanak a tudásalapú társadalom megteremtésének. A Régiók Bizottsága hangsúlyozza, hogy az FP7-ben legyen egy regionális fejezet az Európai Kutatási Térség kialakításához hozzájáruló regionális kezdeményezések ösztönzése érdekében. Arra is felhívja a figyelmet, hogy gondoskodni kell olyan mechanizmusról, amely révén valamennyi régió hasznát látja a nagyobb mértékű kutatási beruházásnak és az interaktív „tanulás” általi innovációnak; |
| --- | --- |

17.

üdvözli az Európai Bizottság bejelentését az EU kutatási, technológiafejlesztési és tájékoztató jellegű tevékenységeire vonatkozó 2007–2013-as keretprogramról (FP7), továbbá a versenyképességi és innovációs keretprogramról, amelyek azt a célt szolgálják, hogy új lendületet adjanak a tudásalapú társadalom megteremtésének. A Régiók Bizottsága hangsúlyozza, hogy az FP7-ben legyen egy regionális fejezet az Európai Kutatási Térség kialakításához hozzájáruló regionális kezdeményezések ösztönzése érdekében. Arra is felhívja a figyelmet, hogy gondoskodni kell olyan mechanizmusról, amely révén valamennyi régió hasznát látja a nagyobb mértékű kutatási beruházásnak és az interaktív „tanulás” általi innovációnak;

| 18. | támogatja az Európai Bizottság azon álláspontját, hogy az EU élethosszig tartó tanulással kapcsolatos céljainak elérése igen lényeges a tudásalapú uniós gazdaság megteremtéséhez, és hangsúlyozza, hogy az élethosszig tartó tanulást egyrészt a versenyképesség és az emberek gazdasági életben való részvételének fejlesztése szempontjából kell vizsgálni, másrészt a tekintetben, hogy az oktatás és a képzés által elősegíthető a személyes fejlődés, valamint a társadalmi és polgári életben való részvétel képessége; |
| --- | --- |

18.

támogatja az Európai Bizottság azon álláspontját, hogy az EU élethosszig tartó tanulással kapcsolatos céljainak elérése igen lényeges a tudásalapú uniós gazdaság megteremtéséhez, és hangsúlyozza, hogy az élethosszig tartó tanulást egyrészt a versenyképesség és az emberek gazdasági életben való részvételének fejlesztése szempontjából kell vizsgálni, másrészt a tekintetben, hogy az oktatás és a képzés által elősegíthető a személyes fejlődés, valamint a társadalmi és polgári életben való részvétel képessége;

| 19. | arra törekszik, hogy aktívan hozzájáruljon az eEurópa menetrend folytatását célzó i2010 nevű új kezdeményezés összeállításához, amely elősegíti a határok nélküli európai információs térség kialakítását, és a kutatásba, fejlesztésbe és IKT-s alkalmazásba történő befektetések révén ösztönzi az innovációt. Különösen azt hangsúlyozza, hogy gondoskodni kell róla, hogy az új technológiák az összes társadalmi csoport számára haszonnal járjanak, mégpedig nemcsak a gazdasági növekedés, hanem a részvétel, az átláthatóság és a hozzáférhetőség szempontjából is; |
| --- | --- |

19.

arra törekszik, hogy aktívan hozzájáruljon az eEurópa menetrend folytatását célzó i2010 nevű új kezdeményezés összeállításához, amely elősegíti a határok nélküli európai információs térség kialakítását, és a kutatásba, fejlesztésbe és IKT-s alkalmazásba történő befektetések révén ösztönzi az innovációt. Különösen azt hangsúlyozza, hogy gondoskodni kell róla, hogy az új technológiák az összes társadalmi csoport számára haszonnal járjanak, mégpedig nemcsak a gazdasági növekedés, hanem a részvétel, az átláthatóság és a hozzáférhetőség szempontjából is;

| 20. | várakozással tekint az audiovizuális ágazat rendeleteinek, pontosabban a „Televízió határok nélkül” irányelv frissítése elé. Az audiovizuális média nemcsak elsőrendű fontosságú kulturális szektor, hanem az európai társadalmi értékrend fejlődéséhez, a regionális és helyi kulturális identitás erősödéséhez, továbbá a demokratikus társadalmak működéséhez is elengedhetetlen. |
| --- | --- |

20.

várakozással tekint az audiovizuális ágazat rendeleteinek, pontosabban a „Televízió határok nélkül” irányelv frissítése elé. Az audiovizuális média nemcsak elsőrendű fontosságú kulturális szektor, hanem az európai társadalmi értékrend fejlődéséhez, a regionális és helyi kulturális identitás erősödéséhez, továbbá a demokratikus társadalmak működéséhez is elengedhetetlen.

Területi kohézió

| 21. | megismétli, hogy meggyőződése szerint az Európai Unió 2005-ös munkaprogramjának referenciakritériuma továbbra is a gazdasági, társadalmi és területi kohézió megerősítése kell, hogy maradjon annak érdekében, hogy elősegítse a Közösség egészének harmonikus fejlődését és a különböző régiók fejlettségi szintjei közötti – a legutóbbi bővítés által tovább növelt – különbségeknek, továbbá a leghátrányosabb helyzetű régiók lemaradásának a csökkentését; |
| --- | --- |

21.

megismétli, hogy meggyőződése szerint az Európai Unió 2005-ös munkaprogramjának referenciakritériuma továbbra is a gazdasági, társadalmi és területi kohézió megerősítése kell, hogy maradjon annak érdekében, hogy elősegítse a Közösség egészének harmonikus fejlődését és a különböző régiók fejlettségi szintjei közötti – a legutóbbi bővítés által tovább növelt – különbségeknek, továbbá a leghátrányosabb helyzetű régiók lemaradásának a csökkentését;

| 22. | kötelezettséget vállal arra, hogy a kohéziós politika reformjával kapcsolatos beható vizsgálódás révén támogatja e prioritás megvalósítását, annak érdekében, hogy magasabb fokú koherencia jöjjön létre az erős területi hatással rendelkező közösségi ágazati politikák és a kohézió célja között; |
| --- | --- |

22.

kötelezettséget vállal arra, hogy a kohéziós politika reformjával kapcsolatos beható vizsgálódás révén támogatja e prioritás megvalósítását, annak érdekében, hogy magasabb fokú koherencia jöjjön létre az erős területi hatással rendelkező közösségi ágazati politikák és a kohézió célja között;

| 23. | emlékeztet arra, mennyire elszakíthatatlan a kapcsolat az európai szinten hatékony regionális politika és a lisszaboni menetrend végrehajtása között. Az összes régióra kiterjedő uniós regionális politika Európai összes régiójában elő fogja segíteni a növekedést és a versenyképesség javulását. Az Unió versenyképessége minden egyes régiójának versenyképességétől függ; |
| --- | --- |

23.

emlékeztet arra, mennyire elszakíthatatlan a kapcsolat az európai szinten hatékony regionális politika és a lisszaboni menetrend végrehajtása között. Az összes régióra kiterjedő uniós regionális politika Európai összes régiójában elő fogja segíteni a növekedést és a versenyképesség javulását. Az Unió versenyképessége minden egyes régiójának versenyképességétől függ;

| 24. | aggodalmának ad hangot a régióknak szánt – különösen a kohéziós politikához kötődő – állami támogatások kapcsán, és hangsúlyozza a versenyképességi célkitűzés pusztán amiatt bekövetkező relativizálásának vagy elhanyagolásának kockázatát, hogy a pénzügyi tervről folytatott vitában minimalista kompromisszum szülessen; kéri a konvergencia célkitűzése és a kevésbé fejlett régióknak szánt állami támogatások közötti következetlenség elkerülését; ezért felkéri az Európai Bizottságot, hogy az állami támogatásokra vonatkozó szabályozások terén alkalmazzon differenciálást, annak érdekében, hogy lehetőség nyíljon célzott állami beruházásokra, ha ezek javíthatják a piac valódi működési zavarait, hogy megvalósuljon a területi kohézió célja; |
| --- | --- |

24.

aggodalmának ad hangot a régióknak szánt – különösen a kohéziós politikához kötődő – állami támogatások kapcsán, és hangsúlyozza a versenyképességi célkitűzés pusztán amiatt bekövetkező relativizálásának vagy elhanyagolásának kockázatát, hogy a pénzügyi tervről folytatott vitában minimalista kompromisszum szülessen; kéri a konvergencia célkitűzése és a kevésbé fejlett régióknak szánt állami támogatások közötti következetlenség elkerülését; ezért felkéri az Európai Bizottságot, hogy az állami támogatásokra vonatkozó szabályozások terén alkalmazzon differenciálást, annak érdekében, hogy lehetőség nyíljon célzott állami beruházásokra, ha ezek javíthatják a piac valódi működési zavarait, hogy megvalósuljon a területi kohézió célja;

| 25. | hangsúlyozza a szolidaritás jelentőségét a szubszidiaritás és az arányosság elvének sikeréhez és teljes alkalmazásához. A feladatok és hatáskörök akkor kerülhetnek át igazságosan és hatékonyan az Uniótól a régiókhoz vagy az államoktól a régiókhoz, ha ehhez források és kapacitások átadása is társul: „vertikális” szolidaritás a központ és a perifériák között, valamint horizontális szolidaritás is az erősebb (gazdagabb, eredményesebb, sikeresebb) régiók és a gyengébb régiók között; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza a szolidaritás jelentőségét a szubszidiaritás és az arányosság elvének sikeréhez és teljes alkalmazásához. A feladatok és hatáskörök akkor kerülhetnek át igazságosan és hatékonyan az Uniótól a régiókhoz vagy az államoktól a régiókhoz, ha ehhez források és kapacitások átadása is társul: „vertikális” szolidaritás a központ és a perifériák között, valamint horizontális szolidaritás is az erősebb (gazdagabb, eredményesebb, sikeresebb) régiók és a gyengébb régiók között;

| 26. | megismétli, hogy meggyőződése szerint a közlekedési infrastruktúrák fejlesztése Európa építkezésének lényeges mozgatórugója, mivel elősegíti a cserekapcsolatokat – melyek a gazdasági növekedés forrását jelentik – hozzájárul a területi kohézióhoz, és a „közelség” Európáját építi fel. A közlekedési eszközök közti egyensúly megteremtése – különös hangsúllyal a tengeri, vasúti és légi szektor szabályozására – a transzeurópai hálózatok fenntartható fejlődésének elengedhetetlen feltétele; |
| --- | --- |

26.

megismétli, hogy meggyőződése szerint a közlekedési infrastruktúrák fejlesztése Európa építkezésének lényeges mozgatórugója, mivel elősegíti a cserekapcsolatokat – melyek a gazdasági növekedés forrását jelentik – hozzájárul a területi kohézióhoz, és a „közelség” Európáját építi fel. A közlekedési eszközök közti egyensúly megteremtése – különös hangsúllyal a tengeri, vasúti és légi szektor szabályozására – a transzeurópai hálózatok fenntartható fejlődésének elengedhetetlen feltétele;

Fenntartható fejlődés

| 27. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy a hatodik környezetvédelmi cselekvési programból eredő hét tematikus stratégia kidolgozásakor vegye tekintetbe a helyi és regionális önkormányzatok szerepét, és arra buzdítja az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg a városfejlesztési megállapodások vagy a háromoldalú megállapodások nagyobb mértékű alkalmazásának előnyeit – ahogy a városi környezettel kapcsolatban a tematikus stratégia esetében, – a jelenlegi jogszabályok kiegészítése érdekében; |
| --- | --- |

27.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy a hatodik környezetvédelmi cselekvési programból eredő hét tematikus stratégia kidolgozásakor vegye tekintetbe a helyi és regionális önkormányzatok szerepét, és arra buzdítja az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg a városfejlesztési megállapodások vagy a háromoldalú megállapodások nagyobb mértékű alkalmazásának előnyeit – ahogy a városi környezettel kapcsolatban a tematikus stratégia esetében, – a jelenlegi jogszabályok kiegészítése érdekében;

| 28. | örömmel fogadja a kiotói jegyzőkönyv hatályba lépését, és felkéri a helyi és regionális hatóságokat, hogy teljes mértékben támogassák a jegyzőkönyvben kitűzött célok elérését; |
| --- | --- |

28.

örömmel fogadja a kiotói jegyzőkönyv hatályba lépését, és felkéri a helyi és regionális hatóságokat, hogy teljes mértékben támogassák a jegyzőkönyvben kitűzött célok elérését;

| 29. | támogatja az Európai Bizottság vidékfejlesztéssel kapcsolatos stratégiai megközelítését, és hangsúlyozza, hogy egy európai stratégia hozzáadott értékét világosan meg kell határozni, és hogy e keret vidéki területekre és a vidékfejlesztési politikára gyakorolt hatásainak pontosítása a tagállamok, a régiók és a helyi hatóságok feladata kell hogy legyen; |
| --- | --- |

29.

támogatja az Európai Bizottság vidékfejlesztéssel kapcsolatos stratégiai megközelítését, és hangsúlyozza, hogy egy európai stratégia hozzáadott értékét világosan meg kell határozni, és hogy e keret vidéki területekre és a vidékfejlesztési politikára gyakorolt hatásainak pontosítása a tagállamok, a régiók és a helyi hatóságok feladata kell hogy legyen;

| 30. | azt javasolja, hogy a Szolidaritási és Gyorsreagálású Eszközre irányuló javaslat holisztikus megközelítést alkalmazzon, amely a polgári védelem minden területére – így a megelőző intézkedésekre, a mentőszolgálatokra és az utókövetési intézkedésekre is – kiterjed, és hogy gondoskodjék az egyes tagállamok és régiók szakosodott egységeinek integrációját és összehangolását elősegítő eszközökről; |
| --- | --- |

30.

azt javasolja, hogy a Szolidaritási és Gyorsreagálású Eszközre irányuló javaslat holisztikus megközelítést alkalmazzon, amely a polgári védelem minden területére – így a megelőző intézkedésekre, a mentőszolgálatokra és az utókövetési intézkedésekre is – kiterjed, és hogy gondoskodjék az egyes tagállamok és régiók szakosodott egységeinek integrációját és összehangolását elősegítő eszközökről;

| 31. | tudomásul veszi a fenntartható fejlődésre irányuló kezdeményezéseket, és különösen azt hangsúlyozza, hogy a környezet állapotának javítására irányuló közösségi tevékenységeknek és támogatásoknak mozgásba kell hozni a nemzeti, regionális vagy helyi szintet; |
| --- | --- |

31.

tudomásul veszi a fenntartható fejlődésre irányuló kezdeményezéseket, és különösen azt hangsúlyozza, hogy a környezet állapotának javítására irányuló közösségi tevékenységeknek és támogatásoknak mozgásba kell hozni a nemzeti, regionális vagy helyi szintet;

| 32. | arra ösztönzi az EU-t, hogy támogassa az élelmiszerek előállításának és forgalmazásának olyan fenntartható modelljét, amely tekintettel van a környezeti forrásokra, a biodiverzitás megőrzésére, a termékek és termelési módszerek minőségére; |
| --- | --- |

32.

arra ösztönzi az EU-t, hogy támogassa az élelmiszerek előállításának és forgalmazásának olyan fenntartható modelljét, amely tekintettel van a környezeti forrásokra, a biodiverzitás megőrzésére, a termékek és termelési módszerek minőségére;

| 33. | örömmel veszi tudomásul, hogy az Európai Bizottság felismerte egy uniós tengeri politika horizontális és integrált megközelítésére vonatkozó javaslat szükségességét; |
| --- | --- |

33.

örömmel veszi tudomásul, hogy az Európai Bizottság felismerte egy uniós tengeri politika horizontális és integrált megközelítésére vonatkozó javaslat szükségességét;

A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége

| 34. | üdvözli az Európai Unió kinyilvánított szándékát, hogy – mindenekelőtt a közösségi módszer alkalmazásával – megszilárdítja a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget, következésképpen csatlakozik az Európai Bizottság által a polgárok biztonságával kapcsolatban kitűzött stratégiai célhoz; |
| --- | --- |

34.

üdvözli az Európai Unió kinyilvánított szándékát, hogy – mindenekelőtt a közösségi módszer alkalmazásával – megszilárdítja a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget, következésképpen csatlakozik az Európai Bizottság által a polgárok biztonságával kapcsolatban kitűzött stratégiai célhoz;

| 35. | támogatja a szabadság, biztonság és a jog érvényesülésének Unión belüli megerősítésére irányuló hágai program fő iránymutatásait, mély sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Unió területi hatóságainak a vonatkozó politikák megvalósításába történő bevonásáról nem esik szó, és nyomatékosan kéri az Európai Bizottságot, hogy az elkövetkező hónapokban kidolgozandó különféle cselekvési tervekben vegye figyelembe ezt az intézményi, politikai és működési realitást; |
| --- | --- |

35.

támogatja a szabadság, biztonság és a jog érvényesülésének Unión belüli megerősítésére irányuló hágai program fő iránymutatásait, mély sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Unió területi hatóságainak a vonatkozó politikák megvalósításába történő bevonásáról nem esik szó, és nyomatékosan kéri az Európai Bizottságot, hogy az elkövetkező hónapokban kidolgozandó különféle cselekvési tervekben vegye figyelembe ezt az intézményi, politikai és működési realitást;

| 36. | ismételten ajánlja, hogy vegyék igénybe a Strukturális Alapokat a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósítását szolgáló eszközök támogatása és fejlesztése érdekében, és kéri az Európai Bizottságot, hogy tegye alkalmazhatóvá a kohézióról szóló harmadik jelentés iránymutatásait; |
| --- | --- |

36.

ismételten ajánlja, hogy vegyék igénybe a Strukturális Alapokat a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósítását szolgáló eszközök támogatása és fejlesztése érdekében, és kéri az Európai Bizottságot, hogy tegye alkalmazhatóvá a kohézióról szóló harmadik jelentés iránymutatásait;

| 37. | üdvözli, hogy nagyobb hangsúlyt helyeznek a terrorizmus elleni küzdelem fokozására, miközben nem tévesztik szem elől, hogy ennek megvalósítása nem járhat együtt a polgári szabadságjogok megsértésével, és kéri a hálózatok és kapacitások előirányzott megerősítését, hogy ezek a helyi és regionális önkormányzatokra is kiterjedjenek; |
| --- | --- |

37.

üdvözli, hogy nagyobb hangsúlyt helyeznek a terrorizmus elleni küzdelem fokozására, miközben nem tévesztik szem elől, hogy ennek megvalósítása nem járhat együtt a polgári szabadságjogok megsértésével, és kéri a hálózatok és kapacitások előirányzott megerősítését, hogy ezek a helyi és regionális önkormányzatokra is kiterjedjenek;

| 38. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy vegye figyelembe az RB javaslatait az aktív európai polgárság támogatását szolgáló új közösségi cselekvési tervről; |
| --- | --- |

38.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy vegye figyelembe az RB javaslatait az aktív európai polgárság támogatását szolgáló új közösségi cselekvési tervről;

Az Európai Unió bővítési folyamata

| 39. | emlékeztet a bővítési folyamat melletti elkötelezettségére, többek között a tagállamok, illetve a tagjelölt és leendő tagjelölt országok helyi és regionális hatóságainak képviselői között folyó interkulturális politikai párbeszéd biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

39.

emlékeztet a bővítési folyamat melletti elkötelezettségére, többek között a tagállamok, illetve a tagjelölt és leendő tagjelölt országok helyi és regionális hatóságainak képviselői között folyó interkulturális politikai párbeszéd biztosítása érdekében;

| 40. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy a bővítési folyamatban és az előcsatlakozási politikában aktívabban ösztönözze a demokratikus decentralizációt, ezzel kapcsolatban azt ajánlja, hogy vizsgálják meg a regionális és helyi szintű adminisztratív kapacitások megerősítésére folyósított előcsatlakozási támogatásokat, ösztönzi ennek érdekében a legjobb gyakorlatokra vonatkozó tapasztalatcseréket és ikerintézményi együttműködéseket a helyi hatóságokkal; |
| --- | --- |

40.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy a bővítési folyamatban és az előcsatlakozási politikában aktívabban ösztönözze a demokratikus decentralizációt, ezzel kapcsolatban azt ajánlja, hogy vizsgálják meg a regionális és helyi szintű adminisztratív kapacitások megerősítésére folyósított előcsatlakozási támogatásokat, ösztönzi ennek érdekében a legjobb gyakorlatokra vonatkozó tapasztalatcseréket és ikerintézményi együttműködéseket a helyi hatóságokkal;

| 41. | szükségesnek ítéli meg, hogy jobban értékeljék a helyi és regionális demokrácia hozzájárulását a demokrácia megszilárdításának folyamatához a Nyugat-Balkánon, ahol az etnikai kisebbségek védelme a szorosabb kapcsolatok előfeltételét jelenti; |
| --- | --- |

41.

szükségesnek ítéli meg, hogy jobban értékeljék a helyi és regionális demokrácia hozzájárulását a demokrácia megszilárdításának folyamatához a Nyugat-Balkánon, ahol az etnikai kisebbségek védelme a szorosabb kapcsolatok előfeltételét jelenti;

| 42. | Sajnálatosnak tartja, hogy az Európai Közösségek és tagállamaik, valamint Horvátország között létrejött Stabilizációs és Együttműködési Megállapodás nem irányozza elő egy közös, Horvátország–Régiók Bizottsága vegyes bizottság létrehozatalát, és felkéri az Európai Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb tegyen javaslatot működőképes megoldásra; |
| --- | --- |

42.

Sajnálatosnak tartja, hogy az Európai Közösségek és tagállamaik, valamint Horvátország között létrejött Stabilizációs és Együttműködési Megállapodás nem irányozza elő egy közös, Horvátország–Régiók Bizottsága vegyes bizottság létrehozatalát, és felkéri az Európai Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb tegyen javaslatot működőképes megoldásra;

Szomszédsági politika

| 43. | csatlakozik az Európai Bizottság szomszédsági politika melletti kötelezettségvállalásához, és teljes mértékben egyetért e politikának az európai földrész biztonságára, stabilitására és jólétére gyakorolt hatásáról készített elemzésével; |
| --- | --- |

43.

csatlakozik az Európai Bizottság szomszédsági politika melletti kötelezettségvállalásához, és teljes mértékben egyetért e politikának az európai földrész biztonságára, stabilitására és jólétére gyakorolt hatásáról készített elemzésével;

| 44. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy vegye figyelembe a határokon átnyúló és a régiók közötti együttműködés hozzájárulását mind az új szomszédsági eszköz csomagtervéhez, mind a cselekvési tervekhez, és kéri, hogy vonják be ennek az új politikának a kidolgozásába, megvalósításába és értékelésébe; |
| --- | --- |

44.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy vegye figyelembe a határokon átnyúló és a régiók közötti együttműködés hozzájárulását mind az új szomszédsági eszköz csomagtervéhez, mind a cselekvési tervekhez, és kéri, hogy vonják be ennek az új politikának a kidolgozásába, megvalósításába és értékelésébe;

| 45. | felkéri a barcelonai nyilatkozat tizedik évfordulójának megünneplése alkalmából rendezett EUROMED konferenciát, hogy az európai–földközi-tengeri partnerségben aktívabb részvételt tegyen lehetővé a helyi és regionális hatóságok számára, és emlékeztet arra irányuló javaslatára, hogy hozzanak létre egy, a tagállamok és a földközi-tengeri medence partnerországai decentralizált, az államinál alacsonyabb szintű testületeinek képviseletére szolgáló szervet, |
| --- | --- |

45.

felkéri a barcelonai nyilatkozat tizedik évfordulójának megünneplése alkalmából rendezett EUROMED konferenciát, hogy az európai–földközi-tengeri partnerségben aktívabb részvételt tegyen lehetővé a helyi és regionális hatóságok számára, és emlékeztet arra irányuló javaslatára, hogy hozzanak létre egy, a tagállamok és a földközi-tengeri medence partnerországai decentralizált, az államinál alacsonyabb szintű testületeinek képviseletére szolgáló szervet,

| 46. | hangsúlyozza az Oroszországgal való partnerség stratégiai jelentőségét, és értékeli az alkalmat a Kalinyingrádi Autonóm Régióval történő helyi és regionális szintű, határokon átnyúló együttműködés lehetőségeinek megvizsgálására; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza az Oroszországgal való partnerség stratégiai jelentőségét, és értékeli az alkalmat a Kalinyingrádi Autonóm Régióval történő helyi és regionális szintű, határokon átnyúló együttműködés lehetőségeinek megvizsgálására;

| 47. | úgy ítéli meg, hogy az Európai Uniónak támogatnia kellene az Unióval szomszédos egyes országokban – így nemrég Ukrajnában és Grúziában – megkezdett demokratikus folyamatokat, és hangsúlyozza – az uniós területi önkormányzatok számára is nyitott – gazdasági, közigazgatási és kulturális együttműködés fontosságát; |
| --- | --- |

47.

úgy ítéli meg, hogy az Európai Uniónak támogatnia kellene az Unióval szomszédos egyes országokban – így nemrég Ukrajnában és Grúziában – megkezdett demokratikus folyamatokat, és hangsúlyozza – az uniós területi önkormányzatok számára is nyitott – gazdasági, közigazgatási és kulturális együttműködés fontosságát;

| 48. | megbízza az elnököt, hogy ezt az állásfoglalást továbbítsa az Európai Bizottságnak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, valamint a luxemburgi és a brit elnökségnek. |
| --- | --- |

48.

megbízza az elnököt, hogy ezt az állásfoglalást továbbítsa az Európai Bizottságnak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, valamint a luxemburgi és a brit elnökségnek.

Brüsszel, 2005. február 24.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

| 5.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 164/91 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 164/91

---

A Régiók Bizottsága állásfoglalása a lisszaboni stratégia újjáélesztéséről

(2005/C 164/13)

A Régiók Bizottsága,

TEKINTETTEL a Wim KOK elnöklete alatt működő, „A kihívás vállalása. A lisszaboni stratégia a növekedés és a foglalkoztatottság érdekében” elnevezésű magas szintű csoport 2004. novemberi jelentésére,

TEKINTETTEL az Európai Bizottság közleményére „A 2005-2009-es időszak stratégiai céljai: Európa 2010 – partnerség Európa újjászületéséért – virágzás, szolidaritás és biztonság” címmel, (1)

TEKINTETTEL az Európai Bizottság közleményére „Az Európai Bizottság munkaprogramja 2005-re” címmel (2),

TEKINTETTEL az Európai Bizottság közleményére a 2005 tavaszi Európai Tanácshoz „Együtt a növekedésért és a foglalkoztatottságért: a lisszaboni stratégia megújítása” címmel, (3)

TEKINTETTEL 2004. szeptember 29-i véleményére „A lisszaboni stratégia értékelése félidő eltelte után” címmel (CdR 152/2004),

TEKINTETTEL 2004. november 18-i véleményére „A tudomány és a technológia – Európa jövőjének kulcsa. Iránymutatások az Unió kutatástámogatási politikájára vonatkozóan” címmel

TEKINTETTEL 2005. február 23-i véleményére az Európai Bizottság közleményéről a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez „Közös jövőnk építése – a kibővített Unió előtt álló politikai kihívások és a költségvetési eszközök – 2007-2013” címmel (CdR 162/2004),

TEKINTETTEL 2005. február 23-i véleményére „Javaslat az oktatás és az élethosszig tartó tanulás terén egy integrált cselekvési programot létrehozó európai parlamenti és tanácsi határozatra” címmel (CdR 258/2004),

TEKINTETTEL 2005. február 23-i véleményére „A globalizáció szociális dimenziójáról” (CdR 328/2004),

MIVEL jelentős részben a területi önkormányzatok a felelősek az EU politikáinak megvalósításáért,

MIVEL ha a területi önkormányzatok részt vesznek az EU prioritásainak meghatározásában, akkor ez nagy mértékben erősíti az EU politikáinak demokratikus elfogadottságát,

2005. február 23-24-i, 58. plenáris ülésén (február 24-i ülés) elfogadta a következő állásfoglalást.

A lisszaboni stratégia célkitűzései

| 1. | újólag biztosítja támogatásáról a lisszaboni stratégiát, amelynek megvalósítása az Európai Unió elsődleges politikai prioritása a 2010-ig terjedő időszakban; |
| --- | --- |

1.

újólag biztosítja támogatásáról a lisszaboni stratégiát, amelynek megvalósítása az Európai Unió elsődleges politikai prioritása a 2010-ig terjedő időszakban;

| 2. | megelégedéssel fogadja, hogy a lisszaboni stratégia megfelelő helyet kapott az Európai Bizottság 2005-2009-es időszakra vonatkozó ötéves prioritásai között; |
| --- | --- |

2.

megelégedéssel fogadja, hogy a lisszaboni stratégia megfelelő helyet kapott az Európai Bizottság 2005-2009-es időszakra vonatkozó ötéves prioritásai között;

| 3. | megismétli, hogy a lisszaboni célkitűzések megvalósítása (4) olyan – minden tagállamot bevonó –globális stratégiát igényel, amelynek célja a gazdasági növekedés gyorsítása és új munkahelyek teremtése, nevezetesen a verseny- és innovációs képességet erősítő strukturális reformok felgyorsítása és a belső piac kiépítése révén; ehhez szükség van az európai szociális modell korszerűsítésére az emberi erőforrásokba történő beruházások és a társadalmi kirekesztettség elleni küzdelem révén; meg kell teremteni a gazdaság egészséges fejlődéséhez szükséges feltételeket, valamint – a makrogazdasági politikák célszerű alkalmazásával – a növekedési perspektívákat; szükséges a tudásalapú gazdaságnak az információs társadalom és a K+F szükségleteinek jobban megfelelő politikák révén történő fejlesztése; s szükség van a regionális kohézió erősítésére is (5); |
| --- | --- |

3.

megismétli, hogy a lisszaboni célkitűzések megvalósítása (4) olyan – minden tagállamot bevonó –globális stratégiát igényel, amelynek célja a gazdasági növekedés gyorsítása és új munkahelyek teremtése, nevezetesen a verseny- és innovációs képességet erősítő strukturális reformok felgyorsítása és a belső piac kiépítése révén; ehhez szükség van az európai szociális modell korszerűsítésére az emberi erőforrásokba történő beruházások és a társadalmi kirekesztettség elleni küzdelem révén; meg kell teremteni a gazdaság egészséges fejlődéséhez szükséges feltételeket, valamint – a makrogazdasági politikák célszerű alkalmazásával – a növekedési perspektívákat; szükséges a tudásalapú gazdaságnak az információs társadalom és a K+F szükségleteinek jobban megfelelő politikák révén történő fejlesztése; s szükség van a regionális kohézió erősítésére is (5);

| 4. | hangsúlyozza, hogy ezen a területen csak akkor lehetnek sikeresek a javaslatok, ha aktív és stratégiai erőfeszítések történnek annak érdekében, hogy a nők az élet minden területén a férfiakkal azonos jogokat és esélyegyenlőséget élvezzenek; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy ezen a területen csak akkor lehetnek sikeresek a javaslatok, ha aktív és stratégiai erőfeszítések történnek annak érdekében, hogy a nők az élet minden területén a férfiakkal azonos jogokat és esélyegyenlőséget élvezzenek;

A lisszaboni stratégia célkitűzéseinek megvalósítása, hiteles kohéziós politika és a céloknak megfelelő pénzügyi keretek: egymástól elválaszthatatlan három követelmény

| 5. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság elkötelezte magát amellett, hogy javaslatokat terjeszt elő a jövendő kohéziós politika céljai és eszközei tekintetében, amelyek garantálni fogják az összhangot a lisszaboni stratégiával, ugyanakkor továbbra is meggyőződése, hogy ez a kötelezettségvállalás csak akkor válik valóságossá, ha az Európai Unió ehhez a megfelelő forrásokkal is rendelkezik; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság elkötelezte magát amellett, hogy javaslatokat terjeszt elő a jövendő kohéziós politika céljai és eszközei tekintetében, amelyek garantálni fogják az összhangot a lisszaboni stratégiával, ugyanakkor továbbra is meggyőződése, hogy ez a kötelezettségvállalás csak akkor válik valóságossá, ha az Európai Unió ehhez a megfelelő forrásokkal is rendelkezik;

| 6. | csatlakozik az Európai Bizottság felhívásához, amelyben felszólítja az európai helyi és regionális önkormányzatokat, hogy a strukturális alapokkal kapcsolatos politika keretében vegyenek részt olyan projektek kidolgozásában, amelyek elősegítik e politika és a lisszaboni stratégia összehangolását (6) |
| --- | --- |

6.

csatlakozik az Európai Bizottság felhívásához, amelyben felszólítja az európai helyi és regionális önkormányzatokat, hogy a strukturális alapokkal kapcsolatos politika keretében vegyenek részt olyan projektek kidolgozásában, amelyek elősegítik e politika és a lisszaboni stratégia összehangolását (6)

| 7. | úgy véli, hogy a közösségi strukturális politikák nagyon jó példáit adják annak, hogy az EU-modell milyen hozzáadott értékeket nyújthat. Az EU feladatvállalása a kutatás és fejlesztés, a határokon átnyúló cserekapcsolatok és az infrastrukturális projektek területén az olyan típusú partnerségi kapcsolat irányába mutat, amely a növekedés, a konvergencia, a versenyképesség és a fenntartható fejlődés erősítését célzó lisszaboni stratégiában is szerepel. |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a közösségi strukturális politikák nagyon jó példáit adják annak, hogy az EU-modell milyen hozzáadott értékeket nyújthat. Az EU feladatvállalása a kutatás és fejlesztés, a határokon átnyúló cserekapcsolatok és az infrastrukturális projektek területén az olyan típusú partnerségi kapcsolat irányába mutat, amely a növekedés, a konvergencia, a versenyképesség és a fenntartható fejlődés erősítését célzó lisszaboni stratégiában is szerepel.

| 8. | felhívja az európai intézményeket, hogy összpontosítsanak a meglevő határozatok hatékony végrehajtására és kerüljék el újabb folyamatok beindítását vagy újabb célok meghatározását. A lisszaboni stratégiát nem szabad bármiféle újabb közösségi jogalkotási kezdeményezés legitimálására felhasználni, ami azt jelenti, hogy az nem ment fel a szerződésekben megtalálható jogi alap tisztázásának és a felelősségteljes kormányzás szabályai betartásának szükségessége alól; |
| --- | --- |

8.

felhívja az európai intézményeket, hogy összpontosítsanak a meglevő határozatok hatékony végrehajtására és kerüljék el újabb folyamatok beindítását vagy újabb célok meghatározását. A lisszaboni stratégiát nem szabad bármiféle újabb közösségi jogalkotási kezdeményezés legitimálására felhasználni, ami azt jelenti, hogy az nem ment fel a szerződésekben megtalálható jogi alap tisztázásának és a felelősségteljes kormányzás szabályai betartásának szükségessége alól;

A lisszaboni stratégia megvalósítása: a koherensebb és demokratikusabb gazdasági és szociális kormányzásért

| 9. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság megközelítése a központi hatóságok és a tagállamok közötti kizárólagos kapcsolatokat helyezi előtérbe, és a helyi és regionális hatóságok részvétele közvetlen érintkezés révén nem valósulhat meg európai szinten. A nemzeti cselekvési tervek megvalósítása és levezénylése szinte teljes egészében a tagállamok kezében marad; mivel a lisszaboni program megvalósításában jelentkező késedelem egyik oka a valóban decentralizált megközelítés hiányában keresendő, ismét kéri, hogy a lisszaboni stratégia megvalósítása intenzívebben és decentralizáltabban történjék, azaz a lisszaboni Európai Tanács következtetéseinek szellemében, amelyek kimondják, hogy „az elfogadott megközelítés (a lisszaboni stratégia megvalósítása) teljes egészében decentralizált, a szubszidiaritás elvének megfelelő lesz; az Unió, a tagállamok, a regionális és helyi önkormányzatok, valamint a szociális partnerek és a civil társadalom különböző partnerségi kapcsolatokban megvalósuló tevékeny együttműködése révén” (7); |
| --- | --- |

9.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság megközelítése a központi hatóságok és a tagállamok közötti kizárólagos kapcsolatokat helyezi előtérbe, és a helyi és regionális hatóságok részvétele közvetlen érintkezés révén nem valósulhat meg európai szinten. A nemzeti cselekvési tervek megvalósítása és levezénylése szinte teljes egészében a tagállamok kezében marad; mivel a lisszaboni program megvalósításában jelentkező késedelem egyik oka a valóban decentralizált megközelítés hiányában keresendő, ismét kéri, hogy a lisszaboni stratégia megvalósítása intenzívebben és decentralizáltabban történjék, azaz a lisszaboni Európai Tanács következtetéseinek szellemében, amelyek kimondják, hogy „az elfogadott megközelítés (a lisszaboni stratégia megvalósítása) teljes egészében decentralizált, a szubszidiaritás elvének megfelelő lesz; az Unió, a tagállamok, a regionális és helyi önkormányzatok, valamint a szociális partnerek és a civil társadalom különböző partnerségi kapcsolatokban megvalósuló tevékeny együttműködése révén” (7);

| 10. | úgy véli, hogy az egységes piac létrejöttét kísérő – a lisszaboni célkitűzések megvalósulásához szükséges – strukturális reformokat nem szabad a szociális kohézió kárára megvalósítani, és ezért jelentős gazdasági, szociális és oktatási beruházásokra van szükség; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy az egységes piac létrejöttét kísérő – a lisszaboni célkitűzések megvalósulásához szükséges – strukturális reformokat nem szabad a szociális kohézió kárára megvalósítani, és ezért jelentős gazdasági, szociális és oktatási beruházásokra van szükség;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a lisszaboni stratégia célkitűzései csak akkor valósíthatók meg, ha a meghozandó intézkedések lehetővé teszik Európa polgárainak lehető legmagasabb fokú részvételét az európai gazdaságban, és ajánlja, hogy a gazdaságpolitikák legfontosabb politikai alapelve az aktív polgári részvétel előmozdítása, illetve a gazdaság területén az ezt akadályozó gátak lebontása legyen; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a lisszaboni stratégia célkitűzései csak akkor valósíthatók meg, ha a meghozandó intézkedések lehetővé teszik Európa polgárainak lehető legmagasabb fokú részvételét az európai gazdaságban, és ajánlja, hogy a gazdaságpolitikák legfontosabb politikai alapelve az aktív polgári részvétel előmozdítása, illetve a gazdaság területén az ezt akadályozó gátak lebontása legyen;

| 12. | emlékeztet arra, hogy az európai szociális modell korszerűsítése az emberi erőforrásokba történő beruházások és a társadalmi kirekesztettség elleni küzdelem révén a lisszaboni stratégia megvalósításának alapját képezi. A Régiók Bizottsága kifejezi aggodalmát amiatt, hogy az Európai Bizottság közleményében nincs utalás a társadalmi kirekesztettség elleni küzdelem figyelemmel kísérésére; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet arra, hogy az európai szociális modell korszerűsítése az emberi erőforrásokba történő beruházások és a társadalmi kirekesztettség elleni küzdelem révén a lisszaboni stratégia megvalósításának alapját képezi. A Régiók Bizottsága kifejezi aggodalmát amiatt, hogy az Európai Bizottság közleményében nincs utalás a társadalmi kirekesztettség elleni küzdelem figyelemmel kísérésére;

| 13. | úgy véli, hogy a jövendő szociális programterveket a lisszaboni stratégia újjáélesztési programjának részeként kell kezelni: a tagállami erőfeszítéseket új munkahelyek teremtésére, illetve azon akadályok leküzdésére kell összpontosítani, amelyek aránytalan módon sújtják a nőket, az idősebb korú vagy szakképzettség nélküli dolgozókat, valamint a bevándoroltakat. Ezenkívül – a több és jobb munkahely érdekében – további előrelépések szükségesek az európai munkaerőpiac teljes körű mobilitásának irányában; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy a jövendő szociális programterveket a lisszaboni stratégia újjáélesztési programjának részeként kell kezelni: a tagállami erőfeszítéseket új munkahelyek teremtésére, illetve azon akadályok leküzdésére kell összpontosítani, amelyek aránytalan módon sújtják a nőket, az idősebb korú vagy szakképzettség nélküli dolgozókat, valamint a bevándoroltakat. Ezenkívül – a több és jobb munkahely érdekében – további előrelépések szükségesek az európai munkaerőpiac teljes körű mobilitásának irányában;

| 14. | ajánlja, hogy a környezetvédelmi megfontolások a politikák mindegyikében kapjanak szerepet. |
| --- | --- |

14.

ajánlja, hogy a környezetvédelmi megfontolások a politikák mindegyikében kapjanak szerepet.

| 15. | újfent kiáll amellett, hogy a lisszaboni stratégia mindhárom pillére – a gazdaság, a szociális szféra és a környezetvédelem – azonos figyelmet kapjon, és az életminőség követelménye kerüljön a középpontba; |
| --- | --- |

15.

újfent kiáll amellett, hogy a lisszaboni stratégia mindhárom pillére – a gazdaság, a szociális szféra és a környezetvédelem – azonos figyelmet kapjon, és az életminőség követelménye kerüljön a középpontba;

| 16. | hangsúlyozza a vállalkozási szellem és az innováció alapvető jelentőségét. Felhívja a figyelmet a bürokrácia csökkentésének szükségességére a vállalkozási szellem erősítése érdekében, illetve olyan tájékoztató kampányok szervezésére, amelyek népszerűsítik a vállalkozó alakját, küzdenek a kudarc bélyege ellen és támogatják a vállalkozási szellemet; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza a vállalkozási szellem és az innováció alapvető jelentőségét. Felhívja a figyelmet a bürokrácia csökkentésének szükségességére a vállalkozási szellem erősítése érdekében, illetve olyan tájékoztató kampányok szervezésére, amelyek népszerűsítik a vállalkozó alakját, küzdenek a kudarc bélyege ellen és támogatják a vállalkozási szellemet;

| 17. | úgy véli, hogy Lisszabon fő hiányossága a megvalósításban érhető tetten, különösen a tagállamok részéről. A helyzet javítása érdekében a lisszaboni folyamatot célzottabbá, átláthatóbbá és demokratikusabbá kell tenni. A Régiók Bizottsága ezért támogatja azt a követelést (8), hogy európai szintű tájékoztató kampány induljon az európai polgárok tájékoztatására a lisszaboni stratégia, illetve a mindennapokra gyakorolt hatás megismertetése érdekében; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy Lisszabon fő hiányossága a megvalósításban érhető tetten, különösen a tagállamok részéről. A helyzet javítása érdekében a lisszaboni folyamatot célzottabbá, átláthatóbbá és demokratikusabbá kell tenni. A Régiók Bizottsága ezért támogatja azt a követelést (8), hogy európai szintű tájékoztató kampány induljon az európai polgárok tájékoztatására a lisszaboni stratégia, illetve a mindennapokra gyakorolt hatás megismertetése érdekében;

| 18. | amennyiben a Tanács az Európai Bizottság javaslatát megfogadva, új közigazgatási struktúrák létrehozása nélkül, nemzeti szinten kinevez egy-egy „Lisszabon urat/asszonyt”, az RB felhívja az utóbbit, hogy szorosan működjék együtt a regionális és helyi hatóságokkal; |
| --- | --- |

18.

amennyiben a Tanács az Európai Bizottság javaslatát megfogadva, új közigazgatási struktúrák létrehozása nélkül, nemzeti szinten kinevez egy-egy „Lisszabon urat/asszonyt”, az RB felhívja az utóbbit, hogy szorosan működjék együtt a regionális és helyi hatóságokkal;

| 19. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság nem irányoz elő értékelési és rangsoroló listákat, ami megnehezíti a tagállamok reformokra irányuló erőfeszítéseinek értékelését és összehasonlíthatóságát. A rangsorolási listák összeállítása, valamint a meglévő erősségek és fogyatékosságok elemzése nemzeti – és ha szükséges, regionális – szinten fokozná a versenyt, és fokozná a reformok lényegesen hatékonyabb megvalósítására irányuló nyomást; |
| --- | --- |

19.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság nem irányoz elő értékelési és rangsoroló listákat, ami megnehezíti a tagállamok reformokra irányuló erőfeszítéseinek értékelését és összehasonlíthatóságát. A rangsorolási listák összeállítása, valamint a meglévő erősségek és fogyatékosságok elemzése nemzeti – és ha szükséges, regionális – szinten fokozná a versenyt, és fokozná a reformok lényegesen hatékonyabb megvalósítására irányuló nyomást;

| 20. | üdvözli az Európai Bizottság javaslatát, mely szerint az évi jelentések jelenlegi özönét egy Évi Stratégiai Jelentéssel váltja fel. Felhívja a tagállamokat, hogy nemzeti stratégiai terveik elkészítésébe vonják be a helyi és regionális önkormányzatokat, annak érdekében, hogy a lisszaboni stratégia megvalósítása során a helyi és regionális sajátosságokat és prioritásokat is figyelembe vegyék; |
| --- | --- |

20.

üdvözli az Európai Bizottság javaslatát, mely szerint az évi jelentések jelenlegi özönét egy Évi Stratégiai Jelentéssel váltja fel. Felhívja a tagállamokat, hogy nemzeti stratégiai terveik elkészítésébe vonják be a helyi és regionális önkormányzatokat, annak érdekében, hogy a lisszaboni stratégia megvalósítása során a helyi és regionális sajátosságokat és prioritásokat is figyelembe vegyék;

| 21. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság stratégiája révén nem sikerült bevonni a helyi és regionális hatóságokat, és az e módszerre épülő együttműködés lényegében kormányközi szinten maradt. A Régiók Bizottsága ezért felkéri az Európai Bizottságot, hogy – a felelősségteljes kormányzásról szóló Fehér Könyv szellemének megfelelően – konzultáljon vele, mielőtt e cikk alapján véleményt alkot; |
| --- | --- |

21.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság stratégiája révén nem sikerült bevonni a helyi és regionális hatóságokat, és az e módszerre épülő együttműködés lényegében kormányközi szinten maradt. A Régiók Bizottsága ezért felkéri az Európai Bizottságot, hogy – a felelősségteljes kormányzásról szóló Fehér Könyv szellemének megfelelően – konzultáljon vele, mielőtt e cikk alapján véleményt alkot;

| 22. | ezenkívül emlékeztet az Európai Bizottság „A jobb jogalkotásért” kezdeményezés keretében tett kötelezettségvállalására, mely szerint elemzési eszközt dolgoz ki a jogalkotási javaslatok társadalmi-gazdasági és környezeti hatásának mérésére, valamint hogy a jövőben minden egyes javaslatához szubszidiaritási hatásvizsgálatot csatol. A Régiók Bizottsága nagy érdeklődéssel várja ezek megvalósulását; |
| --- | --- |

22.

ezenkívül emlékeztet az Európai Bizottság „A jobb jogalkotásért” kezdeményezés keretében tett kötelezettségvállalására, mely szerint elemzési eszközt dolgoz ki a jogalkotási javaslatok társadalmi-gazdasági és környezeti hatásának mérésére, valamint hogy a jövőben minden egyes javaslatához szubszidiaritási hatásvizsgálatot csatol. A Régiók Bizottsága nagy érdeklődéssel várja ezek megvalósulását;

A lisszaboni stratégia összehangolása a stabilitási és növekedési paktum reformjával

| 23. | fenntartja, hogy az EU nem fogja elérni azt a növekedési, foglalkoztatottsági és szociális kohéziós szintet, amelyre szüksége van, ha a maguk részéről a tagállami makrogazdasági keretek nem kerülnek összhangba a lisszaboni stratégiával, és ha nem javul a Közösség gazdasági eszközeinek a koherenciája; |
| --- | --- |

23.

fenntartja, hogy az EU nem fogja elérni azt a növekedési, foglalkoztatottsági és szociális kohéziós szintet, amelyre szüksége van, ha a maguk részéről a tagállami makrogazdasági keretek nem kerülnek összhangba a lisszaboni stratégiával, és ha nem javul a Közösség gazdasági eszközeinek a koherenciája;

| 24. | egyetért azzal a célkitűzéssel, hogy a stabilitási és növekedési paktum – az EK-Szerződés rendelkezéseinek betartása mellett – hosszabb távon jobban vegye tekintetbe a gazdasági konjunktúra hatásait és a költségvetési helyzet fenntarthatóságát, valamint úgy véli, hogy az „átfogó értékelést”, amelyre az EK-Szerződés 104(6). cikkében utalás történik, pontosítani kellene a lisszaboni stratégia megvalósításához kötődő hatósági beruházások időtartamának figyelembevételével. Azt javasolja, hogy módosítsák a stabilitási és növekedési paktumot, hogy rugalmasabb legyen, és vegye tekintetbe az uniós tagállamok eltérő gazdasági helyzetét, de ez nem ronthatja a paktumban szereplő kritériumok betartásával kapcsolatos fegyelmet, és nem mentesíthet bizonyos fajta kiadásokat a költségvetési deficit kiszámítása alól; |
| --- | --- |

24.

egyetért azzal a célkitűzéssel, hogy a stabilitási és növekedési paktum – az EK-Szerződés rendelkezéseinek betartása mellett – hosszabb távon jobban vegye tekintetbe a gazdasági konjunktúra hatásait és a költségvetési helyzet fenntarthatóságát, valamint úgy véli, hogy az „átfogó értékelést”, amelyre az EK-Szerződés 104(6). cikkében utalás történik, pontosítani kellene a lisszaboni stratégia megvalósításához kötődő hatósági beruházások időtartamának figyelembevételével. Azt javasolja, hogy módosítsák a stabilitási és növekedési paktumot, hogy rugalmasabb legyen, és vegye tekintetbe az uniós tagállamok eltérő gazdasági helyzetét, de ez nem ronthatja a paktumban szereplő kritériumok betartásával kapcsolatos fegyelmet, és nem mentesíthet bizonyos fajta kiadásokat a költségvetési deficit kiszámítása alól;

| 25. | egyébként egyetért az Európai Bizottság javaslatával, melynek célja a transzeurópai hálózatok fejlesztésére szánt pénzforrások összegének emelése, az intermodalitást és a fenntartható közlekedési módok igénybe vételét előtérbe helyező transznacionális projektek elsőbbségének külön elismerésével, mivel ezek hozzájárulnak a növekvő forgalom kezelhetőségéhez és irányításához; |
| --- | --- |

25.

egyébként egyetért az Európai Bizottság javaslatával, melynek célja a transzeurópai hálózatok fejlesztésére szánt pénzforrások összegének emelése, az intermodalitást és a fenntartható közlekedési módok igénybe vételét előtérbe helyező transznacionális projektek elsőbbségének külön elismerésével, mivel ezek hozzájárulnak a növekvő forgalom kezelhetőségéhez és irányításához;

Az általános érdekű szolgáltatások hozzájárulása a lisszaboni stratégia újjáélesztéséhez

| 26. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság szolgáltatásokról szóló irányelvtervezetében (9) elismeri a – nevezetesen a Régiók Bizottsága által hangoztatott (10) – aggodalmak jogosságát a származási ország elvének alkalmazásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

26.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság szolgáltatásokról szóló irányelvtervezetében (9) elismeri a – nevezetesen a Régiók Bizottsága által hangoztatott (10) – aggodalmak jogosságát a származási ország elvének alkalmazásával kapcsolatban;

| 27. | sajnálkozását fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság az általános érdekű szolgáltatásokról szóló Fehér Könyvvel (11) kapcsolatban nem jelöli meg, milyen konkrét utánkövetésre kerül majd sor; |
| --- | --- |

27.

sajnálkozását fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság az általános érdekű szolgáltatásokról szóló Fehér Könyvvel (11) kapcsolatban nem jelöli meg, milyen konkrét utánkövetésre kerül majd sor;

| 28. | szükségesnek tartja, hogy figyelmet kapjanak az olyan horizontális célkitűzések, amelyek figyelembe veszik a területi önkormányzatok olyan érdekeit, mint a foglalkoztatottság, a regionális fejlesztés, a környezetvédelem, a képzés és a kutatás, nevezetesen az innovatív kis- és középvállalkozások támogatása révén. Az EU-nak egyébként nagyobb mozgásteret kellene hagynia a régiók és a városok önkormányzatai számára, ha közpénzből nyújtott támogatásokról van; |
| --- | --- |

28.

szükségesnek tartja, hogy figyelmet kapjanak az olyan horizontális célkitűzések, amelyek figyelembe veszik a területi önkormányzatok olyan érdekeit, mint a foglalkoztatottság, a regionális fejlesztés, a környezetvédelem, a képzés és a kutatás, nevezetesen az innovatív kis- és középvállalkozások támogatása révén. Az EU-nak egyébként nagyobb mozgásteret kellene hagynia a régiók és a városok önkormányzatai számára, ha közpénzből nyújtott támogatásokról van;

| 29. | emellett támogatja olyan hatásvizsgálatok megvalósítását, amelyeknek célja annak jobb meghatározása, hogy mely állami támogatások gyakorolnak mérsékelt hatást az uniós versenyre és kereskedelemre, de ugyanakkor képesek kiküszöbölni a piac valódi hiányosságait, hozzájárulva a lemaradt régiók felzárkóztatásához és a vállalkozási szellem fejlesztéséhez. Végül a Régiók Bizottsága támogatja, hogy az Európai Bizottság tegyen további erőfeszítéseket azért, hogy a helyi és területi önkormányzatok számára garantálja a nagyobb jogbiztonságot és átláthatóságot az általános érdekű szolgáltatások finanszírozása és irányítása terén; |
| --- | --- |

29.

emellett támogatja olyan hatásvizsgálatok megvalósítását, amelyeknek célja annak jobb meghatározása, hogy mely állami támogatások gyakorolnak mérsékelt hatást az uniós versenyre és kereskedelemre, de ugyanakkor képesek kiküszöbölni a piac valódi hiányosságait, hozzájárulva a lemaradt régiók felzárkóztatásához és a vállalkozási szellem fejlesztéséhez. Végül a Régiók Bizottsága támogatja, hogy az Európai Bizottság tegyen további erőfeszítéseket azért, hogy a helyi és területi önkormányzatok számára garantálja a nagyobb jogbiztonságot és átláthatóságot az általános érdekű szolgáltatások finanszírozása és irányítása terén;

A Tudás Európai Térségéért

| 30. | csatlakozik az Európai Bizottság felhívásához, hogy jöjjenek létre olyan helyi és regionális szintű innovációs központok, amelyek hálózatba szervezik az innovatív kis- és középvállalkozásokat, az egyetemeket és a megfelelő pénzügyi és kereskedelmi struktúrákat; |
| --- | --- |

30.

csatlakozik az Európai Bizottság felhívásához, hogy jöjjenek létre olyan helyi és regionális szintű innovációs központok, amelyek hálózatba szervezik az innovatív kis- és középvállalkozásokat, az egyetemeket és a megfelelő pénzügyi és kereskedelmi struktúrákat;

| 31. | támogatja egy olyan „tudáspaktum” létrejöttét, amelynek célja az Unió és a tagállamok közös elkötelezettségének a megújítása a kutatás, az innováció és az oktatás érdekében. Ennek a „paktumnak” az lenne a célja, hogy egybefogja a különböző tudásközpontú programokat, és – az európai tudáspolitikák szereplőinek bevonásával – kialakítsa a számszerűsített célkitűzések rövid listáját. Javasolja, hogy a tagállamok a jövőben GDP-jük 3 %-át fordítsák kutatási célra. Felszólítja a különböző kormányzati köröket, hogy sürgősen fogadjanak el intézkedéseket a hallgatók kutatói pályára irányítása érdekében; |
| --- | --- |

31.

támogatja egy olyan „tudáspaktum” létrejöttét, amelynek célja az Unió és a tagállamok közös elkötelezettségének a megújítása a kutatás, az innováció és az oktatás érdekében. Ennek a „paktumnak” az lenne a célja, hogy egybefogja a különböző tudásközpontú programokat, és – az európai tudáspolitikák szereplőinek bevonásával – kialakítsa a számszerűsített célkitűzések rövid listáját. Javasolja, hogy a tagállamok a jövőben GDP-jük 3 %-át fordítsák kutatási célra. Felszólítja a különböző kormányzati köröket, hogy sürgősen fogadjanak el intézkedéseket a hallgatók kutatói pályára irányítása érdekében;

| 32. | hangsúlyozza a helyi és területi hatóságok rendkívüli fontos szerepét az élethosszig tartó oktatás és tanulás integrált koncepciójának megvalósításában és a tudásalapú társadalom létrehozására való törekvésben. Úgy az innovatív munkaerkölcs, mint az idegen nyelvek tanulása – mely a mobilitás alapfeltétele – alapvető fontosságú alkotóelemei ennek a koncepciónak; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza a helyi és területi hatóságok rendkívüli fontos szerepét az élethosszig tartó oktatás és tanulás integrált koncepciójának megvalósításában és a tudásalapú társadalom létrehozására való törekvésben. Úgy az innovatív munkaerkölcs, mint az idegen nyelvek tanulása – mely a mobilitás alapfeltétele – alapvető fontosságú alkotóelemei ennek a koncepciónak;

| 33. | kinyilvánítja, hogy a lisszaboni stratégiának lényeges eleme az adónemek sokfélesége, és felszólítja a tagállamokat, alakítsanak ki versenyképes adókedvezményeket, növelendő a magánszektorból érkező beruházások mértékét a kutatás területén is; |
| --- | --- |

33.

kinyilvánítja, hogy a lisszaboni stratégiának lényeges eleme az adónemek sokfélesége, és felszólítja a tagállamokat, alakítsanak ki versenyképes adókedvezményeket, növelendő a magánszektorból érkező beruházások mértékét a kutatás területén is;

| 34. | támogatja egy – a munkanélküliséggel és a társadalmi-szakmai beilleszkedéssel kapcsolatos nehézségekre összpontosító – európai ifjúsági paktum létrehozását; |
| --- | --- |

34.

támogatja egy – a munkanélküliséggel és a társadalmi-szakmai beilleszkedéssel kapcsolatos nehézségekre összpontosító – európai ifjúsági paktum létrehozását;

| 35. | felhív egy európai program beindítására az elöregedés területén, az elöregedő Európa tudásának és szakmai tapasztalatának hasznosítása érdekében; |
| --- | --- |

35.

felhív egy európai program beindítására az elöregedés területén, az elöregedő Európa tudásának és szakmai tapasztalatának hasznosítása érdekében;

A lisszaboni stratégia globális összefüggései

| 36. | úgy véli, hogy a lisszaboni stratégia csak akkor vezethet sikerre, ha az Európai Unió a nemzetközi szervezetekben fellép a globalizáció – a versenyre, a szociális jogokra, a környezetvédelemre és a szellemi tulajdonra vonatkozó hatékonyabb és méltányosabb szabályozás révén történő – korlátok között tartása érdekében; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy a lisszaboni stratégia csak akkor vezethet sikerre, ha az Európai Unió a nemzetközi szervezetekben fellép a globalizáció – a versenyre, a szociális jogokra, a környezetvédelemre és a szellemi tulajdonra vonatkozó hatékonyabb és méltányosabb szabályozás révén történő – korlátok között tartása érdekében;

| 37. | véleménye szerint a nem uniós országokból érkező bevándorlók esélyt jelenthetnek az európai gazdaság további dinamizálása és új gondolatokkal történő gazdagítása szempontjából, s üdvözli az Európai Bizottság kötelezettségvállalását, mely szerint javaslatot nyújt be a törvényes bevándorlás fejlettebb megközelítése érdekében; |
| --- | --- |

37.

véleménye szerint a nem uniós országokból érkező bevándorlók esélyt jelenthetnek az európai gazdaság további dinamizálása és új gondolatokkal történő gazdagítása szempontjából, s üdvözli az Európai Bizottság kötelezettségvállalását, mely szerint javaslatot nyújt be a törvényes bevándorlás fejlettebb megközelítése érdekében;

| 38. | felhatalmazza az elnököt, hogy jelen állásfoglalást nyújtsa át az Európai Bizottságnak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, valamint a luxemburgi és a brit elnökségnek. |
| --- | --- |

38.

felhatalmazza az elnököt, hogy jelen állásfoglalást nyújtsa át az Európai Bizottságnak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, valamint a luxemburgi és a brit elnökségnek.

Brüsszel, 2005. február 24.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  COM(2005) 12, 2005.1.26.

1

(2)  COM(2005) 15, 2005.1.26.

2

(3)  COM(2005) 24, 2005.2.2.

3

(4)  Lásd a 2000. március 23-24-i lisszaboni Európai Tanács következtetéseinek 5. pontját.

4

(5)  Következtetések, 6. pont.

5

(6)  COM 2005 (24), 11. o. (EN).

6

(7)  Következtetések, 38. pont.

7

(8)  „A szociálpolitika jövője a kibővített Európában” elnevezésű magas szintű csoport megfogalmazásában.

8

(9)  COM(2005) 24, 18. o.

9

(10)  CdR 154/2004 fin.

10

(11)  COM(2005) 24, 18. o.

11

---