# Az Európai Unió C 172E/2005

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 172E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 48. évfolyam2005. július 12. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 172E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

48. évfolyam2005. július 12.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Tájékoztatások |
| | Tanács |
| 2005/C 172E/1 | 23/2005/EK közös álláspont a Tanács által 2005. április 12-én elfogadva, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban eljárva, az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezeléséről és a 2004/35/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából | 1 |
| 2005/C 172E/2 | 24/2005/EK közös álláspont a Tanács által 2005. április 18-án elfogadva, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban eljárva, a munkavállalók fizikai tényezők hatásának való expozíciójára (optikai sugárzás) vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekről (19. egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében) szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából | 26 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Tájékoztatások

Tanács

2005/C 172E/1

23/2005/EK közös álláspont a Tanács által 2005. április 12-én elfogadva, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban eljárva, az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezeléséről és a 2004/35/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából

1

2005/C 172E/2

24/2005/EK közös álláspont a Tanács által 2005. április 18-án elfogadva, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban eljárva, a munkavállalók fizikai tényezők hatásának való expozíciójára (optikai sugárzás) vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekről (19. egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében) szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából

26

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Tájékoztatások

Tanács

| 12.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 172/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 172/1

---

23/2005/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONT

a Tanács által 2005. április 12-én elfogadva

az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezeléséről és a 2004/35/EK irányelv módosításáról szóló, ...-i 2005/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából

(2005/C 172 E/01)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 175. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A Bizottságnak „A bányászati tevékenységek biztonságos végzése: a közelmúltban történt bányabalesetek nyomon követése” című közleménye egyik kiemelt intézkedésként az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezelésének szabályozását célzó kezdeményezést jelöli meg. Ez az intézkedés a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről szóló 96/82/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. december 16-i 2003/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (4), valamint egy, a bányászati tevékenység során keletkező meddő kőzet és dúsítási maradékok kezelése terén elérhető legjobb technikákról szóló dokumentumnak a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló, 1996. szeptember 24-i 96/61/EK tanácsi irányelv (5) keretei között történő kidolgozásával kapcsolatos kezdeményezések kiegészítésére irányul. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottságnak „A bányászati tevékenységek biztonságos végzése: a közelmúltban történt bányabalesetek nyomon követése” című közleménye egyik kiemelt intézkedésként az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezelésének szabályozását célzó kezdeményezést jelöli meg. Ez az intézkedés a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről szóló 96/82/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. december 16-i 2003/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (4), valamint egy, a bányászati tevékenység során keletkező meddő kőzet és dúsítási maradékok kezelése terén elérhető legjobb technikákról szóló dokumentumnak a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló, 1996. szeptember 24-i 96/61/EK tanácsi irányelv (5) keretei között történő kidolgozásával kapcsolatos kezdeményezések kiegészítésére irányul.

| (2) | A fenti közleményre vonatkozó, 2001. július 5-i állásfoglalásában (6) az Európai Parlament határozottan támogatta egy, az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékról szóló irányelv szükségességét. |
| --- | --- |

(2)

A fenti közleményre vonatkozó, 2001. július 5-i állásfoglalásában (6) az Európai Parlament határozottan támogatta egy, az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékról szóló irányelv szükségességét.

| (3) | A hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program megállapításáról szóló, 2002. július 22-i 1600/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (7) célul tűzi ki, hogy a még keletkező hulladékok veszélyességi szintjét csökkenteni kell, úgy, hogy azok a lehető legkisebb veszélyt jelentsék, hogy előnyben kell részesíteni a hasznosítást, különösen az újrafeldolgozást, hogy az ártalmatlanított hulladék mennyiségét a lehető legkisebbre kell csökkenteni, és az ártalmatlanítást biztonságosan kell végezni, továbbá hogy az ártalmatlanításra szánt hulladékot a keletkezés helyéhez lehető legközelebb kell kezelni, úgy, hogy az ne rontsa a hulladékkezelési műveletek hatékonyságát. A balesetek és katasztrófák tekintetében, az 1600/2002/EK határozat szintén kiemelt intézkedésként írja elő a súlyos baleseti veszélyek – különös tekintettel a bányászati tevékenységből eredő súlyos baleseti veszélyekre – megelőzését elősegítő, valamint a bányászati hulladékra vonatkozó intézkedések kidolgozását. Az 1600/2002/EK határozat szintén a kiemelt intézkedések közé sorolja az ásványinyersanyag-kitermelő iparágak fenntartható gazdálkodásának elősegítését azzal a céllal, hogy környezetre gyakorolt hatásukat csökkentsék. |
| --- | --- |

(3)

A hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program megállapításáról szóló, 2002. július 22-i 1600/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (7) célul tűzi ki, hogy a még keletkező hulladékok veszélyességi szintjét csökkenteni kell, úgy, hogy azok a lehető legkisebb veszélyt jelentsék, hogy előnyben kell részesíteni a hasznosítást, különösen az újrafeldolgozást, hogy az ártalmatlanított hulladék mennyiségét a lehető legkisebbre kell csökkenteni, és az ártalmatlanítást biztonságosan kell végezni, továbbá hogy az ártalmatlanításra szánt hulladékot a keletkezés helyéhez lehető legközelebb kell kezelni, úgy, hogy az ne rontsa a hulladékkezelési műveletek hatékonyságát. A balesetek és katasztrófák tekintetében, az 1600/2002/EK határozat szintén kiemelt intézkedésként írja elő a súlyos baleseti veszélyek – különös tekintettel a bányászati tevékenységből eredő súlyos baleseti veszélyekre – megelőzését elősegítő, valamint a bányászati hulladékra vonatkozó intézkedések kidolgozását. Az 1600/2002/EK határozat szintén a kiemelt intézkedések közé sorolja az ásványinyersanyag-kitermelő iparágak fenntartható gazdálkodásának elősegítését azzal a céllal, hogy környezetre gyakorolt hatásukat csökkentsék.

| (4) | A közösségi környezetpolitika célkitűzéseinek megfelelően, minimumkövetelményeket szükséges megállapítani, amelyek lehetőség szerint megakadályozzák vagy csökkentik az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék –, mint például dúsítási maradékok (azaz olyan szilárd vagy iszapszerű hulladékok, amelyek az ásványok különböző eljárásokkal történő kezelése után maradnak vissza), meddő kőzet vagy fedőréteg (azaz olyan anyag, amelyet az ásványinyersanyag-kitermelő tevékenység során mozgatnak az érchez vagy ásványi testhez való hozzáférés folyamatában, beleértve a kitermelés előtti fázist is), és termőtalaj (azaz a föld felső rétege) – kezelésének következtében a környezetre és az emberi egészségre gyakorolt káros hatásokat, mindaddig, amíg azok hulladéknak minősülnek a hulladékokról szóló, 1975. július 15-i 75/442/EGK tanácsi irányelvben (8) foglalt vonatkozó fogalommeghatározásnak megfelelően. |
| --- | --- |

(4)

A közösségi környezetpolitika célkitűzéseinek megfelelően, minimumkövetelményeket szükséges megállapítani, amelyek lehetőség szerint megakadályozzák vagy csökkentik az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék –, mint például dúsítási maradékok (azaz olyan szilárd vagy iszapszerű hulladékok, amelyek az ásványok különböző eljárásokkal történő kezelése után maradnak vissza), meddő kőzet vagy fedőréteg (azaz olyan anyag, amelyet az ásványinyersanyag-kitermelő tevékenység során mozgatnak az érchez vagy ásványi testhez való hozzáférés folyamatában, beleértve a kitermelés előtti fázist is), és termőtalaj (azaz a föld felső rétege) – kezelésének következtében a környezetre és az emberi egészségre gyakorolt káros hatásokat, mindaddig, amíg azok hulladéknak minősülnek a hulladékokról szóló, 1975. július 15-i 75/442/EGK tanácsi irányelvben (8) foglalt vonatkozó fogalommeghatározásnak megfelelően.

| (5) | Az Egyesült Nemzetek Szervezete fenntartható fejlődésről szóló 2002. évi világ-csúcstalálkozójának keretében elfogadott, a fenntartható fejlődésről szóló johannesburgi végrehajtási terv (24) bekezdésének megfelelően, szükséges a gazdasági és társadalmi fejlődéshez nélkülözhetetlen természeti erőforrások megóvása és e természeti erőforrások romlásában jelenleg mutatkozó tendencia visszafordítása azáltal, hogy felhasználásukat fenntartható és összefogott módon szervezik meg. |
| --- | --- |

(5)

Az Egyesült Nemzetek Szervezete fenntartható fejlődésről szóló 2002. évi világ-csúcstalálkozójának keretében elfogadott, a fenntartható fejlődésről szóló johannesburgi végrehajtási terv (24) bekezdésének megfelelően, szükséges a gazdasági és társadalmi fejlődéshez nélkülözhetetlen természeti erőforrások megóvása és e természeti erőforrások romlásában jelenleg mutatkozó tendencia visszafordítása azáltal, hogy felhasználásukat fenntartható és összefogott módon szervezik meg.

| (6) | Ennek megfelelően ezen irányelv hatályának ki kell terjednie a szárazföldi ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék, azaz az ásványkincsek kutatásából, kitermeléséből (beleértve a kitermelés előtti fázist is), feldolgozásából és tárolásából, valamint külszíni fejtések működéséből származó hulladék kezelésére. Ugyanakkor az ilyen kezelésnek tükröznie kell a 75/442/EGK irányelvben megállapított elveket és prioritásokat, amelyek – az említett irányelv 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának ii. alpontja értelmében – továbbra is alkalmazandók az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezelésének valamennyi olyan vonatkozására, amelyek nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá. |
| --- | --- |

(6)

Ennek megfelelően ezen irányelv hatályának ki kell terjednie a szárazföldi ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék, azaz az ásványkincsek kutatásából, kitermeléséből (beleértve a kitermelés előtti fázist is), feldolgozásából és tárolásából, valamint külszíni fejtések működéséből származó hulladék kezelésére. Ugyanakkor az ilyen kezelésnek tükröznie kell a 75/442/EGK irányelvben megállapított elveket és prioritásokat, amelyek – az említett irányelv 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának ii. alpontja értelmében – továbbra is alkalmazandók az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezelésének valamennyi olyan vonatkozására, amelyek nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá.

| (7) | Az átfedések és az aránytalan közigazgatási követelmények elkerülése érdekében, ezen irányelv alkalmazási körét azokra a konkrét tevékenységekre kell korlátozni, amelyek célkitűzései megvalósításához nélkülözhetetlennek minősülnek. |
| --- | --- |

(7)

Az átfedések és az aránytalan közigazgatási követelmények elkerülése érdekében, ezen irányelv alkalmazási körét azokra a konkrét tevékenységekre kell korlátozni, amelyek célkitűzései megvalósításához nélkülözhetetlennek minősülnek.

| (8) | Ennek megfelelően ezen irányelv rendelkezései nem alkalmazandók azokra a hulladékáramokra, amelyek ugyan az ásványkitermelési vagy -feldolgozási műveletek során keletkeznek, de nem kapcsolódnak közvetlenül a kitermelési vagy a feldolgozási eljáráshoz, pl. az élelmiszerhulladékra, a hulladékolajra, a hulladékká vált járművekre, a hulladékká vált elemekre és akkumulátorokra. Az ilyen hulladékok kezelése a 75/442/EGK tanácsi irányelvnek, a hulladéklerakókról szóló, 1999. április 26-i 1999/31/EK irányelvnek (9) vagy bármely más vonatkozó közösségi jogszabály rendelkezéseinek a hatálya alá tartozik, ugyanúgy, mint azok a hulladékok, amelyek a kutatás, kitermelés és feldolgozás helyszínén keletkeznek, és amelyeket olyan helyre szállítanak át, amely ezen irányelv értelmében nem minősül hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítménynek. |
| --- | --- |

(8)

Ennek megfelelően ezen irányelv rendelkezései nem alkalmazandók azokra a hulladékáramokra, amelyek ugyan az ásványkitermelési vagy -feldolgozási műveletek során keletkeznek, de nem kapcsolódnak közvetlenül a kitermelési vagy a feldolgozási eljáráshoz, pl. az élelmiszerhulladékra, a hulladékolajra, a hulladékká vált járművekre, a hulladékká vált elemekre és akkumulátorokra. Az ilyen hulladékok kezelése a 75/442/EGK tanácsi irányelvnek, a hulladéklerakókról szóló, 1999. április 26-i 1999/31/EK irányelvnek (9) vagy bármely más vonatkozó közösségi jogszabály rendelkezéseinek a hatálya alá tartozik, ugyanúgy, mint azok a hulladékok, amelyek a kutatás, kitermelés és feldolgozás helyszínén keletkeznek, és amelyeket olyan helyre szállítanak át, amely ezen irányelv értelmében nem minősül hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítménynek.

| (9) | Ezen irányelv rendelkezései nem alkalmazandók azokra a hulladékokra sem, amelyek az ásványkincseknek a tengeri kutatásából, kitermeléséből és feldolgozásából származnak, vagy a víz és a kitermelt víz visszasajtolására sem, míg az inert hulladékra, a nem veszélyes, kutatásból származó hulladékra, a nem szennyezett talajra, a tőzeg kitermeléséből, feldolgozásából és tárolásából származó hulladékra csak korlátozott számú követelmény alkalmazandó, mivel kisebb környezeti kockázatot jelentenek. A nem veszélyes és nem inert hulladékok esetében a tagállamok mérsékelhetnek vagy felfüggeszthetnek bizonyos követelményeket. Ugyanakkor ezek a mentességek nem alkalmazandók az „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítményekre. |
| --- | --- |

(9)

Ezen irányelv rendelkezései nem alkalmazandók azokra a hulladékokra sem, amelyek az ásványkincseknek a tengeri kutatásából, kitermeléséből és feldolgozásából származnak, vagy a víz és a kitermelt víz visszasajtolására sem, míg az inert hulladékra, a nem veszélyes, kutatásból származó hulladékra, a nem szennyezett talajra, a tőzeg kitermeléséből, feldolgozásából és tárolásából származó hulladékra csak korlátozott számú követelmény alkalmazandó, mivel kisebb környezeti kockázatot jelentenek. A nem veszélyes és nem inert hulladékok esetében a tagállamok mérsékelhetnek vagy felfüggeszthetnek bizonyos követelményeket. Ugyanakkor ezek a mentességek nem alkalmazandók az „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítményekre.

| (10) | Ezen túlmenően, bár az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező azon hulladék kezelése, amely radioaktívnak bizonyulhat, ezen irányelv hatálya alá tartozik, az nem terjed ki a radioaktivitásból eredő sajátosságokra. |
| --- | --- |

(10)

Ezen túlmenően, bár az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező azon hulladék kezelése, amely radioaktívnak bizonyulhat, ezen irányelv hatálya alá tartozik, az nem terjed ki a radioaktivitásból eredő sajátosságokra.

| (11) | A 75/442/EGK irányelvnek és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés (Euratom-Szerződés) 31. és 32. cikkének megfelelően, a radioaktív tulajdonságaikért felhasznált anyagok kitermelésekor keletkező hulladékok kezelésének célkitűzése, hogy biztosítsa a munkavállalóknak, a lakosságnak, illetve a környezetnek az ionizáló sugárzásból eredő veszélyekkel szembeni védelmét. Ezen irányelv nem alkalmazandó az ilyen hulladék kezelésére, ha az már az Euratom-szerződésen alapuló jogszabályok hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(11)

A 75/442/EGK irányelvnek és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés (Euratom-Szerződés) 31. és 32. cikkének megfelelően, a radioaktív tulajdonságaikért felhasznált anyagok kitermelésekor keletkező hulladékok kezelésének célkitűzése, hogy biztosítsa a munkavállalóknak, a lakosságnak, illetve a környezetnek az ionizáló sugárzásból eredő veszélyekkel szembeni védelmét. Ezen irányelv nem alkalmazandó az ilyen hulladék kezelésére, ha az már az Euratom-szerződésen alapuló jogszabályok hatálya alá tartozik.

| (12) | A 75/442/EGK irányelvben és különösen annak 3. és 4. cikkében megállapított elvek és prioritások betartása érdekében, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az ásványinyersanyag-kitermelő iparban dolgozó üzemeltetők minden szükséges intézkedést meghozzanak annak érdekében, hogy amennyire lehetséges, megakadályozzák, illetve csökkentsék az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezelésének a környezetre vagy az emberi egészségre gyakorolt tényleges vagy potenciális káros hatásait. |
| --- | --- |

(12)

A 75/442/EGK irányelvben és különösen annak 3. és 4. cikkében megállapított elvek és prioritások betartása érdekében, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az ásványinyersanyag-kitermelő iparban dolgozó üzemeltetők minden szükséges intézkedést meghozzanak annak érdekében, hogy amennyire lehetséges, megakadályozzák, illetve csökkentsék az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezelésének a környezetre vagy az emberi egészségre gyakorolt tényleges vagy potenciális káros hatásait.

| (13) | Ezeknek az intézkedéseknek, többek között, a 96/61/EK irányelvben meghatározott elérhető legjobb technikák fogalmán kell alapulniuk, és az ilyen technikák alkalmazásakor a tagállamok határozhatják meg, hogy adott esetben miként veszik figyelembe a hulladékkezelő létesítmény műszaki jellemzőit, földrajzi elhelyezkedését és a helyi környezeti feltételeket. |
| --- | --- |

(13)

Ezeknek az intézkedéseknek, többek között, a 96/61/EK irányelvben meghatározott elérhető legjobb technikák fogalmán kell alapulniuk, és az ilyen technikák alkalmazásakor a tagállamok határozhatják meg, hogy adott esetben miként veszik figyelembe a hulladékkezelő létesítmény műszaki jellemzőit, földrajzi elhelyezkedését és a helyi környezeti feltételeket.

| (14) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az ásványinyersanyag-kitermelő iparban dolgozó üzemeltetők megfelelő hulladékkezelési terveket készítsenek a ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék kezelésére, hasznosítására és ártalmatlanítására. Az ilyen terveket úgy kell felépíteni, hogy biztosítsák a hulladékkezelési lehetőségek megfelelő tervezését a keletkező hulladék mennyiségének és veszélyességének a minimálisra csökkentése, valamint a hulladékhasznosítás ösztönzése céljából. Ezen túlmenően az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékokat jellemezni kell összetételük szerint, annak biztosítása érdekében, hogy amennyire lehetséges, hatásuk előre látható legyen. |
| --- | --- |

(14)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az ásványinyersanyag-kitermelő iparban dolgozó üzemeltetők megfelelő hulladékkezelési terveket készítsenek a ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék kezelésére, hasznosítására és ártalmatlanítására. Az ilyen terveket úgy kell felépíteni, hogy biztosítsák a hulladékkezelési lehetőségek megfelelő tervezését a keletkező hulladék mennyiségének és veszélyességének a minimálisra csökkentése, valamint a hulladékhasznosítás ösztönzése céljából. Ezen túlmenően az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékokat jellemezni kell összetételük szerint, annak biztosítása érdekében, hogy amennyire lehetséges, hatásuk előre látható legyen.

| (15) | A balesetveszély minimálisra csökkentésének, valamint a környezet és az emberi egészség magas szintű védelmének biztosítása érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy valamennyi „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítmény üzemeltetője a hulladék kezelése terén elfogadjon és alkalmazzon egy súlyos balesetek megelőzésére kidolgozott koncepciót. A megelőző intézkedések tekintetében ennek a koncepciónak egy biztonsági irányítási rendszer kialakítását, baleset esetén használható vészhelyzeti tervek készítését és a súlyos balesetek által valószínűleg érintett személyek számára biztonsági tájékoztató kiosztását kell magában foglalnia. Baleset esetén az üzemeltetők kötelesek megadni az illetékes hatóságok részére minden olyan információt, amely a tényleges vagy potenciális környezeti károk csökkentéséhez szükséges. Ezek a konkrét követelmények nem alkalmazandók azokra az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítményekre, amelyek a 96/82/EK tanácsi irányelv (10) hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(15)

A balesetveszély minimálisra csökkentésének, valamint a környezet és az emberi egészség magas szintű védelmének biztosítása érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy valamennyi „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítmény üzemeltetője a hulladék kezelése terén elfogadjon és alkalmazzon egy súlyos balesetek megelőzésére kidolgozott koncepciót. A megelőző intézkedések tekintetében ennek a koncepciónak egy biztonsági irányítási rendszer kialakítását, baleset esetén használható vészhelyzeti tervek készítését és a súlyos balesetek által valószínűleg érintett személyek számára biztonsági tájékoztató kiosztását kell magában foglalnia. Baleset esetén az üzemeltetők kötelesek megadni az illetékes hatóságok részére minden olyan információt, amely a tényleges vagy potenciális környezeti károk csökkentéséhez szükséges. Ezek a konkrét követelmények nem alkalmazandók azokra az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítményekre, amelyek a 96/82/EK tanácsi irányelv (10) hatálya alá tartoznak.

| (16) | A hulladékkezelő létesítményeket nem lehet az „A” osztályba sorolni kizárólag az egyéb közösségi jogszabályok, különösen a 92/91/EGK (11) és a 92/104/EGK (12) tanácsi irányelvek hatálya alá tartozó, az ásványinyersanyag-kitermelő iparban dolgozó munkavállalók biztonságát és egészségvédelmét érintő kockázati tényezők alapján. |
| --- | --- |

(16)

A hulladékkezelő létesítményeket nem lehet az „A” osztályba sorolni kizárólag az egyéb közösségi jogszabályok, különösen a 92/91/EGK (11) és a 92/104/EGK (12) tanácsi irányelvek hatálya alá tartozó, az ásványinyersanyag-kitermelő iparban dolgozó munkavállalók biztonságát és egészségvédelmét érintő kockázati tényezők alapján.

| (17) | Az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezelésének sajátos jellegére tekintettel, az olyan hulladékkezelő létesítmények tekintetében, amelyek ilyen hulladékot fogadnak, egyedi engedélykérelmezési és -kiadási eljárások bevezetésére van szükség. Továbbá a tagállamoknak meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az illetékes hatóságok meghatározott időközönként újraértékeljék, és szükség esetén frissítsék az engedélyezés feltételeit. |
| --- | --- |

(17)

Az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezelésének sajátos jellegére tekintettel, az olyan hulladékkezelő létesítmények tekintetében, amelyek ilyen hulladékot fogadnak, egyedi engedélykérelmezési és -kiadási eljárások bevezetésére van szükség. Továbbá a tagállamoknak meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az illetékes hatóságok meghatározott időközönként újraértékeljék, és szükség esetén frissítsék az engedélyezés feltételeit.

| (18) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy – a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló, 1998. június 25-i ENSZ-EGB egyezménynek (Aarhusi Egyezmény) megfelelően – a nyilvánosság tájékoztatást kapjon a hulladékkezelési engedélykérelmekről, és az érintett nyilvánossággal konzultáljanak a hulladékkezelési engedély kiadása előtt. |
| --- | --- |

(18)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy – a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló, 1998. június 25-i ENSZ-EGB egyezménynek (Aarhusi Egyezmény) megfelelően – a nyilvánosság tájékoztatást kapjon a hulladékkezelési engedélykérelmekről, és az érintett nyilvánossággal konzultáljanak a hulladékkezelési engedély kiadása előtt.

| (19) | Világosan meg kell jelölni azokat a követelményeket, amelyeknek az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítményeknek elhelyezkedés, működtetés, ellenőrzés és bezárás szempontjából meg kell, hogy feleljenek, valamint azokat a megelőző és védő intézkedéseket, amelyeket rövid és hosszú távon meg kell tenni a környezet veszélyeztetése, és közelebbről a felszín alatti víz olyan szennyezése ellen, amelyet a csurgaléknak a talajba való beszivárgása okoz. |
| --- | --- |

(19)

Világosan meg kell jelölni azokat a követelményeket, amelyeknek az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítményeknek elhelyezkedés, működtetés, ellenőrzés és bezárás szempontjából meg kell, hogy feleljenek, valamint azokat a megelőző és védő intézkedéseket, amelyeket rövid és hosszú távon meg kell tenni a környezet veszélyeztetése, és közelebbről a felszín alatti víz olyan szennyezése ellen, amelyet a csurgaléknak a talajba való beszivárgása okoz.

| (20) | Világosan meg kell határozni az „A” osztályba sorolt, az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítményeket, figyelembe véve az üzemeltetésükből vagy az olyan balesetből eredő környezetszennyezés lehetséges hatásait, amelynek során hulladék kerül a környezetbe. |
| --- | --- |

(20)

Világosan meg kell határozni az „A” osztályba sorolt, az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítményeket, figyelembe véve az üzemeltetésükből vagy az olyan balesetből eredő környezetszennyezés lehetséges hatásait, amelynek során hulladék kerül a környezetbe.

| (21) | A felszíni és felszín alatti vizek védelme, a hulladék stabilitásának garantálása és az ilyen tevékenységek megszüntetését követő megfelelő ellenőrzés biztosítása érdekében alkalmazni kell bizonyos követelményeket a bányatérségekbe visszatett hulladékra is, akár rehabilitációs, akár az ásványok kitermelési folyamatához kapcsolódó építkezési célból, mint például a munkagépek számára a munkagödrön belül hozzáférési utak, rámpák, válaszfalak, támfalak, padkák kialakítása és karbantartása céljából kerül sor a visszatételükre. Ennek megfelelően az ilyen hulladékot nem érintik ezen irányelvnek azok a követelményei, amelyek kizárólag a „hulladékkezelő létesítményekre” vonatkoznak, kivéve a bányatérségekről szóló különös rendelkezésben említett követelményeket. |
| --- | --- |

(21)

A felszíni és felszín alatti vizek védelme, a hulladék stabilitásának garantálása és az ilyen tevékenységek megszüntetését követő megfelelő ellenőrzés biztosítása érdekében alkalmazni kell bizonyos követelményeket a bányatérségekbe visszatett hulladékra is, akár rehabilitációs, akár az ásványok kitermelési folyamatához kapcsolódó építkezési célból, mint például a munkagépek számára a munkagödrön belül hozzáférési utak, rámpák, válaszfalak, támfalak, padkák kialakítása és karbantartása céljából kerül sor a visszatételükre. Ennek megfelelően az ilyen hulladékot nem érintik ezen irányelvnek azok a követelményei, amelyek kizárólag a „hulladékkezelő létesítményekre” vonatkoznak, kivéve a bányatérségekről szóló különös rendelkezésben említett követelményeket.

| (22) | Az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítmények megfelelő felépítése és karbantartása érdekében, a tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell tenniük annak biztosítására, hogy a létesítmények tervezését, elhelyezését és működtetését szakmailag illetékes személyek végezzék. Szükséges annak biztosítása, hogy az üzemeltetők és a dolgozók által megszerzett gyakorlat és ismeretek a szükséges készségek birtokába juttassák őket. Továbbá a tagállamok illetékes hatóságainak meg kell győződniük arról, hogy az üzemeltetők meghozzák a szükséges intézkedéseket az új hulladékkezelő létesítmények felépítését és karbantartását, illetve a már meglévő hulladékkezelő létesítmények bővítését vagy módosítását illetően, beleértve a bezárás utáni szakaszt is. |
| --- | --- |

(22)

Az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítmények megfelelő felépítése és karbantartása érdekében, a tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell tenniük annak biztosítására, hogy a létesítmények tervezését, elhelyezését és működtetését szakmailag illetékes személyek végezzék. Szükséges annak biztosítása, hogy az üzemeltetők és a dolgozók által megszerzett gyakorlat és ismeretek a szükséges készségek birtokába juttassák őket. Továbbá a tagállamok illetékes hatóságainak meg kell győződniük arról, hogy az üzemeltetők meghozzák a szükséges intézkedéseket az új hulladékkezelő létesítmények felépítését és karbantartását, illetve a már meglévő hulladékkezelő létesítmények bővítését vagy módosítását illetően, beleértve a bezárás utáni szakaszt is.

| (23) | A hulladékkezelő létesítmények üzemeltetésének és utógondozásának idejére ellenőrzési eljárásokat kell kidolgozni. Az 1999/31/EK irányelvben előírtakhoz hasonló módon, az „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítmények figyelemmel kísérése és ellenőrzése céljából az egyes hulladékkezelő létesítmények által képviselt kockázattal arányos utógondozási időszakról kell gondoskodni. |
| --- | --- |

(23)

A hulladékkezelő létesítmények üzemeltetésének és utógondozásának idejére ellenőrzési eljárásokat kell kidolgozni. Az 1999/31/EK irányelvben előírtakhoz hasonló módon, az „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítmények figyelemmel kísérése és ellenőrzése céljából az egyes hulladékkezelő létesítmények által képviselt kockázattal arányos utógondozási időszakról kell gondoskodni.

| (24) | Meg kell határozni, hogy mikor és hogyan kell bezárni egy ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítményt, valamint meg kell állapítani az üzemeltető bezárás utáni kötelezettségeit és feladatait is. |
| --- | --- |

(24)

Meg kell határozni, hogy mikor és hogyan kell bezárni egy ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítményt, valamint meg kell állapítani az üzemeltető bezárás utáni kötelezettségeit és feladatait is.

| (25) | A tagállamoknak meg kell követelniük az ásványinyersanyag-kitermelő iparban dolgozó üzemeltetőktől, hogy a víz- és talajszennyezés megelőzése, valamint minden olyan káros hatás kimutatása érdekében, amelyet hulladékkezelő létesítményeik gyakorolhatnak a környezetre és az emberi egészségre, felügyeleti és ellenőrzési intézkedéseket alkalmazzanak. Továbbá a vízszennyezés minimálisra csökkentésének céljából, a hulladékok bármely fogadó víztestben történő elhelyezésének meg kell felelnie a vízvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (13). Ezen felül, mérgező és ártalmas hatásukra tekintettel bizonyos ásványinyersanyag-kitermelő iparágak dúsítási maradék-tározóinak cianid és cianid-vegyület koncentrációját a lehető legalacsonyabb szintre kell csökkenteni a legjobb elérhető technikák alkalmazásával. Az ilyen hatások megelőzése érdekében a maximális koncentrációs küszöbértékeket ennek megfelelően, és minden esetben ezen irányelv különleges követelményeinek megfelelően kell megállapítani. |
| --- | --- |

(25)

A tagállamoknak meg kell követelniük az ásványinyersanyag-kitermelő iparban dolgozó üzemeltetőktől, hogy a víz- és talajszennyezés megelőzése, valamint minden olyan káros hatás kimutatása érdekében, amelyet hulladékkezelő létesítményeik gyakorolhatnak a környezetre és az emberi egészségre, felügyeleti és ellenőrzési intézkedéseket alkalmazzanak. Továbbá a vízszennyezés minimálisra csökkentésének céljából, a hulladékok bármely fogadó víztestben történő elhelyezésének meg kell felelnie a vízvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (13). Ezen felül, mérgező és ártalmas hatásukra tekintettel bizonyos ásványinyersanyag-kitermelő iparágak dúsítási maradék-tározóinak cianid és cianid-vegyület koncentrációját a lehető legalacsonyabb szintre kell csökkenteni a legjobb elérhető technikák alkalmazásával. Az ilyen hatások megelőzése érdekében a maximális koncentrációs küszöbértékeket ennek megfelelően, és minden esetben ezen irányelv különleges követelményeinek megfelelően kell megállapítani.

| (26) | Az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítmények üzemeltetői kötelesek pénzügyi vagy annak megfelelő biztosítékot nyújtani a tagállamok által meghatározandó eljárásoknak megfelelően, az üzemeltetési engedélyből fakadó valamennyi kötelezettség teljesítése érdekében, beleértve azokat is, amelyek a telep bezárására és bezárás utáni nyomon követésére vonatkoznak. A pénzügyi biztosítéknak elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy fedezze a telep megfelelően képzett és független harmadik fél általi rehabilitációjának költségeit. A biztosítékot a hulladékkezelési műveleteknek a hulladékkezelő létesítményben való megkezdése előtt kell rendelkezésre bocsátani, és azt időszakonként ki kell igazítani. Továbbá a „szennyező fizet” elvnek, valamint a környezeti károk megelőzése és helyreállítása tekintetében a környezeti felelősségről szóló, 2004. április 21-i 2004/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (14) megfelelően, fontos tisztázni, hogy az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítmények üzemeltetői a megfelelő felelősséggel tartoznak a tevékenységük által okozott környezeti károk vagy az ilyen jellegű közvetlen veszélyeztetés tekintetében. |
| --- | --- |

(26)

Az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítmények üzemeltetői kötelesek pénzügyi vagy annak megfelelő biztosítékot nyújtani a tagállamok által meghatározandó eljárásoknak megfelelően, az üzemeltetési engedélyből fakadó valamennyi kötelezettség teljesítése érdekében, beleértve azokat is, amelyek a telep bezárására és bezárás utáni nyomon követésére vonatkoznak. A pénzügyi biztosítéknak elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy fedezze a telep megfelelően képzett és független harmadik fél általi rehabilitációjának költségeit. A biztosítékot a hulladékkezelési műveleteknek a hulladékkezelő létesítményben való megkezdése előtt kell rendelkezésre bocsátani, és azt időszakonként ki kell igazítani. Továbbá a „szennyező fizet” elvnek, valamint a környezeti károk megelőzése és helyreállítása tekintetében a környezeti felelősségről szóló, 2004. április 21-i 2004/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (14) megfelelően, fontos tisztázni, hogy az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítmények üzemeltetői a megfelelő felelősséggel tartoznak a tevékenységük által okozott környezeti károk vagy az ilyen jellegű közvetlen veszélyeztetés tekintetében.

| (27) | Az olyan ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítmények üzemeltetése esetében, amelyeknek határokon átterjedő jelentősen káros környezeti hatásaik lehetnek, és ebből eredően veszélyt jelenthetnek az emberi egészségre egy másik tagállam területén, ki kell dolgozni egy olyan közös eljárást, ami megkönnyíti a szomszédos országok közötti konzultációt. Ez annak biztosítását célozza, hogy a hatóságok között megfelelő legyen az információcsere, és hogy a nyilvánosságot kellően tájékoztassák minden olyan hulladékkezelő létesítményről, amely káros hatással lehet a másik tagállam környezetére. |
| --- | --- |

(27)

Az olyan ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítmények üzemeltetése esetében, amelyeknek határokon átterjedő jelentősen káros környezeti hatásaik lehetnek, és ebből eredően veszélyt jelenthetnek az emberi egészségre egy másik tagállam területén, ki kell dolgozni egy olyan közös eljárást, ami megkönnyíti a szomszédos országok közötti konzultációt. Ez annak biztosítását célozza, hogy a hatóságok között megfelelő legyen az információcsere, és hogy a nyilvánosságot kellően tájékoztassák minden olyan hulladékkezelő létesítményről, amely káros hatással lehet a másik tagállam környezetére.

| (28) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az illetékes hatóságok hatékony vizsgálati rendszert vagy azzal egyenértékű ellenőrző intézkedéseket alakítsanak ki az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítmények tekintetében. Az engedély értelmében az üzemeltetőre háruló kötelezettségek sérelme nélkül, a hulladékelhelyezési műveletek megkezdése előtt vizsgálatot kell elvégezni annak ellenőrzésére, hogy betartották-e az engedélyezési feltételeket. Továbbá a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az üzemeltetők és utódaik naprakész nyilvántartásokat vezessenek ezekről a hulladékkezelő létesítményekről, és hogy az üzemeltetők átadják jogutódaiknak a hulladékkezelő létesítmény állapotára és üzemeltetésére vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

(28)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az illetékes hatóságok hatékony vizsgálati rendszert vagy azzal egyenértékű ellenőrző intézkedéseket alakítsanak ki az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítmények tekintetében. Az engedély értelmében az üzemeltetőre háruló kötelezettségek sérelme nélkül, a hulladékelhelyezési műveletek megkezdése előtt vizsgálatot kell elvégezni annak ellenőrzésére, hogy betartották-e az engedélyezési feltételeket. Továbbá a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az üzemeltetők és utódaik naprakész nyilvántartásokat vezessenek ezekről a hulladékkezelő létesítményekről, és hogy az üzemeltetők átadják jogutódaiknak a hulladékkezelő létesítmény állapotára és üzemeltetésére vonatkozó információkat.

| (29) | A tagállamoknak rendszeres jelentéseket kell küldeniük a Bizottságnak ezen irányelv végrehajtásáról, beleértve a balesetekre és a balesetközeli helyzetekre vonatkozó információkat is. E jelentések alapján a Bizottságnak jelentést kell készítenie az Európai Parlament és a Tanács számára. |
| --- | --- |

(29)

A tagállamoknak rendszeres jelentéseket kell küldeniük a Bizottságnak ezen irányelv végrehajtásáról, beleértve a balesetekre és a balesetközeli helyzetekre vonatkozó információkat is. E jelentések alapján a Bizottságnak jelentést kell készítenie az Európai Parlament és a Tanács számára.

| (30) | A tagállamoknak meg kell állapítaniuk az ezen irányelv megszegése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és biztosítaniuk kell azok végrehajtását. E szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. |
| --- | --- |

(30)

A tagállamoknak meg kell állapítaniuk az ezen irányelv megszegése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és biztosítaniuk kell azok végrehajtását. E szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

| (31) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy nyilvántartás készüljön azokról a területükön található bezárt hulladékkezelő létesítményekről, amelyek súlyosan káros környezeti hatással bírnak, vagy közép-, illetve rövid távon komoly fenyegetést jelenthetnek az emberi egészségre vagy a környezetre. |
| --- | --- |

(31)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy nyilvántartás készüljön azokról a területükön található bezárt hulladékkezelő létesítményekről, amelyek súlyosan káros környezeti hatással bírnak, vagy közép-, illetve rövid távon komoly fenyegetést jelenthetnek az emberi egészségre vagy a környezetre.

| (32) | A Bizottságnak megfelelő tudományos és műszaki információcserét kell biztosítania a bezárt hulladékkezelő létesítmények nyilvántartásának tagállami szinten történő vezetéséről és olyan módszerek kidolgozásáról, amelyek segítik a tagállamokat abban, hogy betartsák ezen irányelv rendelkezéseit a bezárt hulladékkezelő létesítmények rehabilitációja során. Ezen túlmenően információcserét kell biztosítani az elérhető legjobb technikákról a tagállamokon belül és a tagállamok között. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottságnak megfelelő tudományos és műszaki információcserét kell biztosítania a bezárt hulladékkezelő létesítmények nyilvántartásának tagállami szinten történő vezetéséről és olyan módszerek kidolgozásáról, amelyek segítik a tagállamokat abban, hogy betartsák ezen irányelv rendelkezéseit a bezárt hulladékkezelő létesítmények rehabilitációja során. Ezen túlmenően információcserét kell biztosítani az elérhető legjobb technikákról a tagállamokon belül és a tagállamok között.

| (33) | Ez az irányelv hasznos eszköz lehet annak ellenőrzésekor, hogy a fejlesztési támogatás keretében közösségi finanszírozásban részesülő projektek tartalmazzák-e a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy amennyire lehetséges, megakadályozzák vagy csökkentsék a projekt környezetre gyakorolt negatív hatásait. Ez a megközelítés összhangban áll a Szerződés 6. cikkével, különösen a környezetvédelmi követelményeknek a Közösség fejlesztési együttműködés terén folytatott politikájába való beillesztése tekintetében. |
| --- | --- |

(33)

Ez az irányelv hasznos eszköz lehet annak ellenőrzésekor, hogy a fejlesztési támogatás keretében közösségi finanszírozásban részesülő projektek tartalmazzák-e a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy amennyire lehetséges, megakadályozzák vagy csökkentsék a projekt környezetre gyakorolt negatív hatásait. Ez a megközelítés összhangban áll a Szerződés 6. cikkével, különösen a környezetvédelmi követelményeknek a Közösség fejlesztési együttműködés terén folytatott politikájába való beillesztése tekintetében.

| (34) | Ezen irányelv célkitűzését – vagyis az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezelésének javítását a tagállamok – az ilyen hulladékok nem megfelelő kezeléséből eredően a határokon átterjedő környezetszennyezés lehetősége miatt, egymástól függetlenül nem tudják kielégítően megvalósítani. A „szennyező fizet” elv értelmében, többek között, figyelembe kell venni az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék által okozott környezeti károkat, és ennek az elvnek az országonként eltérő alkalmazása különösen jelentős eltérésekhez vezethet a gazdasági szereplők által viselt pénzügyi terhek vonatkozásában. Ezen túlmenően az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezelése terén eltérő nemzeti politikák akadályozzák annak a célnak a megvalósítását, hogy biztosítsák az ilyen hulladék biztonságos és felelősségteljes kezelésének minimális színvonalát és a lehető legnagyobb mértékű hasznosítását a Közösség egész területén. Ezért, mivel ezen irányelv terjedelme vagy hatása miatt közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően, ezen irányelv nem lépi túl az e célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(34)

Ezen irányelv célkitűzését – vagyis az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezelésének javítását a tagállamok – az ilyen hulladékok nem megfelelő kezeléséből eredően a határokon átterjedő környezetszennyezés lehetősége miatt, egymástól függetlenül nem tudják kielégítően megvalósítani. A „szennyező fizet” elv értelmében, többek között, figyelembe kell venni az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék által okozott környezeti károkat, és ennek az elvnek az országonként eltérő alkalmazása különösen jelentős eltérésekhez vezethet a gazdasági szereplők által viselt pénzügyi terhek vonatkozásában. Ezen túlmenően az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezelése terén eltérő nemzeti politikák akadályozzák annak a célnak a megvalósítását, hogy biztosítsák az ilyen hulladék biztonságos és felelősségteljes kezelésének minimális színvonalát és a lehető legnagyobb mértékű hasznosítását a Közösség egész területén. Ezért, mivel ezen irányelv terjedelme vagy hatása miatt közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően, ezen irányelv nem lépi túl az e célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket.

| (35) | Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK határozattal (15) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(35)

Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK határozattal (15) összhangban kell elfogadni.

| (36) | Az ezen irányelv nemzeti jogba való átültetésekor már meglévő hulladékkezelő létesítmények üzemeltetését arra figyelemmel kell szabályozni, hogy azoknál egy meghatározott időn belül sor kerüljön az ezen irányelvhez való alkalmazkodáshoz szükséges intézkedésekre. |
| --- | --- |

(36)

Az ezen irányelv nemzeti jogba való átültetésekor már meglévő hulladékkezelő létesítmények üzemeltetését arra figyelemmel kell szabályozni, hogy azoknál egy meghatározott időn belül sor kerüljön az ezen irányelvhez való alkalmazkodáshoz szükséges intézkedésekre.

| (37) | A jobb jogszabályalkotásról szóló intézményközi megállapodás (16) 34. cikkével összhangban a tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy a maguk számára, illetve a Közösség érdekében készítsenek táblázatokat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják az irányelv és az azt átültető intézkedések közötti megfelelést, továbbá hogy e táblázatokat tegyék közzé, |
| --- | --- |

(37)

A jobb jogszabályalkotásról szóló intézményközi megállapodás (16) 34. cikkével összhangban a tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy a maguk számára, illetve a Közösség érdekében készítsenek táblázatokat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják az irányelv és az azt átültető intézkedések közötti megfelelést, továbbá hogy e táblázatokat tegyék közzé,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Tárgy

Ez az irányelv azokról az intézkedésekről, eljárásokról és iránymutatásokról rendelkezik, amelyek lehetőség szerint megakadályozzák vagy csökkentik az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezelésének következtében a környezetre – különösen a vízre, a levegőre, a talajra, az állat- és növényvilágra és a tájképre – gyakorolt káros hatásokat, valamint bármely, ezekből eredő, az emberi egészséget veszélyeztető tényezőt.

2. cikk

Alkalmazási kör

(1)   A (2) és (3) bekezdésre is figyelemmel ez az irányelv az ásványkincsek kutatásából, kitermeléséből, feldolgozásából és tárolásából, valamint külszíni bányászatból származó hulladék (a továbbiakban: „ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék”) kezelésére terjed ki.

(2)   Nem tartozik ezen irányelv hatálya alá:

| a) | az olyan ásványkincsek kutatása, kitermelése és feldolgozása, valamint a kőfejtők működése során keletkező hulladék, amely nem közvetlenül ezen tevékenységekből származik; |
| --- | --- |

a)

az olyan ásványkincsek kutatása, kitermelése és feldolgozása, valamint a kőfejtők működése során keletkező hulladék, amely nem közvetlenül ezen tevékenységekből származik;

| b) | az ásványkincsek tengeri kutatásából, kitermeléséből és feldolgozásából származó hulladéka; |
| --- | --- |

b)

az ásványkincsek tengeri kutatásából, kitermeléséből és feldolgozásából származó hulladéka;

| c) | a víz és a kitermelt víz visszasajtolása a 2000/60/EK irányelv 11. cikke (3) bekezdése j) pontjának első és második francia bekezdésében meghatározottak szerint, a cikkben engedélyezett mértékig. |
| --- | --- |

c)

a víz és a kitermelt víz visszasajtolása a 2000/60/EK irányelv 11. cikke (3) bekezdése j) pontjának első és második francia bekezdésében meghatározottak szerint, a cikkben engedélyezett mértékig.

(3)   Az ásványkincsek kutatásából, kitermeléséből, feldolgozásából és tárolásából, valamint a bányászat működéséből származó inert hulladék és nem szennyezett talaj, továbbá a tőzeg kitermeléséből, feldolgozásából és tárolásából származó hulladék nem tartozik a 7. és 8. cikk, a 11. cikk (1) és (3) bekezdése, a 12. cikk, a 13. cikk (5) bekezdése, a 14. és 16. cikk hatálya alá, kivéve ha „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítményben került lerakásra.

Az illetékes hatóság mérsékelheti vagy felfüggesztheti az ásványkincsek – kivéve a kőolaj, valamint a gipsztől és az anhidrittől különböző evaporitok – kutatása során keletkező nem veszélyes hulladék lerakására, valamint nem szennyezett talaj és a tőzeg kitermeléséből, feldolgozásából és tárolásából származó hulladék lerakására vonatkozó követelményeket egészen addig, amíg a 4. cikk rendelkezései teljesülnek.

A tagállamok mérsékelhetik vagy felfüggeszthetik a 11. cikk (3) bekezdésében, a 12. cikk (5) és (6) bekezdésében, a 13. cikk (5) bekezdésében, valamint a 14. és 16. cikkben foglalt követelményeket az olyan hulladékra vonatkozóan, amely nem veszélyes és nem inert, kivéve ha az „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítményben került kezelésre.

(4)   Az egyéb közösségi jogszabályok sérelme nélkül az ezen irányelv alkalmazási körébe tartozó hulladék nem tartozik az 1999/31/EK irányelv hatálya alá.

3. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

| 1. | „hulladék”: megegyezik a 75/442/EGK irányelv 1. cikkének a) pontjában megadott meghatározással; |
| --- | --- |

1.

„hulladék”: megegyezik a 75/442/EGK irányelv 1. cikkének a) pontjában megadott meghatározással;

| 2. | „veszélyes hulladék”: megegyezik a veszélyes hulladékokról szóló, 1991. december 12-i 91/689/EGK tanácsi irányelv (17) 1. cikke (4) bekezdésében megadott meghatározással; |
| --- | --- |

2.

„veszélyes hulladék”: megegyezik a veszélyes hulladékokról szóló, 1991. december 12-i 91/689/EGK tanácsi irányelv (17) 1. cikke (4) bekezdésében megadott meghatározással;

| 3. | „inert hulladék”: olyan hulladék, amely semmilyen jelentősebb fizikai, kémiai vagy biológiai átalakuláson nem megy át. Az inert hulladék nem oldódik, nem ég, sem más fizikai vagy kémiai reakcióba nem lép, biológiai úton nem bomlik, és nem befolyásol más vele érintkezésbe kerülő anyagokat hátrányosan oly módon, hogy környezetszennyezést okozna, vagy károsítaná az emberi egészséget. A hulladék teljes kioldható anyagtartalmának, szennyezőanyag-tartalmának és a csurgalék ökotoxicitásának elhanyagolhatónak kell lennie, és különösen nem veszélyeztetheti a felszíni víz és/vagy a felszín alatti víz minőségét; |
| --- | --- |

3.

„inert hulladék”: olyan hulladék, amely semmilyen jelentősebb fizikai, kémiai vagy biológiai átalakuláson nem megy át. Az inert hulladék nem oldódik, nem ég, sem más fizikai vagy kémiai reakcióba nem lép, biológiai úton nem bomlik, és nem befolyásol más vele érintkezésbe kerülő anyagokat hátrányosan oly módon, hogy környezetszennyezést okozna, vagy károsítaná az emberi egészséget. A hulladék teljes kioldható anyagtartalmának, szennyezőanyag-tartalmának és a csurgalék ökotoxicitásának elhanyagolhatónak kell lennie, és különösen nem veszélyeztetheti a felszíni víz és/vagy a felszín alatti víz minőségét;

| 4. | „nem szennyezett talaj”: az ásványinyersanyag-kitermelő tevékenységek során a föld felső rétegéről eltávolított talaj, amely annak a tagállamnak a nemzeti joga szerint, amelynek területén a telephely elhelyezkedik, valamint a közösségi jog szerint nem szennyezett; |
| --- | --- |

4.

„nem szennyezett talaj”: az ásványinyersanyag-kitermelő tevékenységek során a föld felső rétegéről eltávolított talaj, amely annak a tagállamnak a nemzeti joga szerint, amelynek területén a telephely elhelyezkedik, valamint a közösségi jog szerint nem szennyezett;

| 5. | „ásványkincs” vagy „ásvány”: olyan szerves vagy szervetlen anyag természetes felhalmozódása a földkéregben, mint például az energetikai nyersanyagok, fémércek, ipari ásványok és építési ásványi nyersanyagok, de nem beleértve a vizet; |
| --- | --- |

5.

„ásványkincs” vagy „ásvány”: olyan szerves vagy szervetlen anyag természetes felhalmozódása a földkéregben, mint például az energetikai nyersanyagok, fémércek, ipari ásványok és építési ásványi nyersanyagok, de nem beleértve a vizet;

| 6. | „ásványinyersanyag-kitermelő ipar”: minden kereskedelmi célú, az ásványkincsek felszíni vagy föld alatti kitermelésével foglalkozó létesítmény és vállalkozás, beleértve a fúrólyukon keresztül történő kitermelést, illetve a kitermelt anyag feldolgozását is; |
| --- | --- |

6.

„ásványinyersanyag-kitermelő ipar”: minden kereskedelmi célú, az ásványkincsek felszíni vagy föld alatti kitermelésével foglalkozó létesítmény és vállalkozás, beleértve a fúrólyukon keresztül történő kitermelést, illetve a kitermelt anyag feldolgozását is;

| 7. | „tengeri”: a tengernek és a tengerfenéknek az átlagos vagy közepes árapály alacsony vízszintet jelző pontjától kifelé terjedő területe; |
| --- | --- |

7.

„tengeri”: a tengernek és a tengerfenéknek az átlagos vagy közepes árapály alacsony vízszintet jelző pontjától kifelé terjedő területe;

| 8. | „feldolgozás”: az ásványkincseken – beleértve a külszíni bányák működése során – végrehajtott mechanikai, fizikai, biológiai, termikus vagy kémiai eljárás, illetve eljárások összessége, beleértve a méret megváltoztatását, az osztályozást, a szétválasztást és a kioldást, továbbá az előzőleg elhagyott hulladék újrafeldolgozását, de nem beleértve az olvasztást, a termikus gyártási folyamatokat és/vagy a kohászati tevékenységeket; |
| --- | --- |

8.

„feldolgozás”: az ásványkincseken – beleértve a külszíni bányák működése során – végrehajtott mechanikai, fizikai, biológiai, termikus vagy kémiai eljárás, illetve eljárások összessége, beleértve a méret megváltoztatását, az osztályozást, a szétválasztást és a kioldást, továbbá az előzőleg elhagyott hulladék újrafeldolgozását, de nem beleértve az olvasztást, a termikus gyártási folyamatokat és/vagy a kohászati tevékenységeket;

| 9. | „dúsítási maradékok”: szilárd vagy iszapszerű hulladékok, amelyek az ásványok elválasztástechnikai eljárásokkal (pl. aprítás, őrlés, osztályozás, flottálás és más fizikai, kémiai eljárások) történő – az értékes ásványi részeknek a kevésbé értékes kőzettől való eltávolítása érdekében végzett – kezelése után maradnak vissza; |
| --- | --- |

9.

„dúsítási maradékok”: szilárd vagy iszapszerű hulladékok, amelyek az ásványok elválasztástechnikai eljárásokkal (pl. aprítás, őrlés, osztályozás, flottálás és más fizikai, kémiai eljárások) történő – az értékes ásványi részeknek a kevésbé értékes kőzettől való eltávolítása érdekében végzett – kezelése után maradnak vissza;

| 10. | „hányó”: mesterséges létesítmény a szilárd hulladéknak a felszínen való lerakására; |
| --- | --- |

10.

„hányó”: mesterséges létesítmény a szilárd hulladéknak a felszínen való lerakására;

| 11. | „gát”: mesterséges építmény víznek és hulladéknak egy mesterséges tóban való visszatartására vagy elkerítésére; |
| --- | --- |

11.

„gát”: mesterséges építmény víznek és hulladéknak egy mesterséges tóban való visszatartására vagy elkerítésére;

| 12. | „tározó”: a finomszemcséjű hulladékok – általában dúsítási maradékok –, továbbá változó mennyiségű, az ásványkincsek feldolgozásából, valamint az ipari víz tisztításából és hasznosításából származó szabad víz tárolására szolgáló természetes vagy mesterséges létesítmény; |
| --- | --- |

12.

„tározó”: a finomszemcséjű hulladékok – általában dúsítási maradékok –, továbbá változó mennyiségű, az ásványkincsek feldolgozásából, valamint az ipari víz tisztításából és hasznosításából származó szabad víz tárolására szolgáló természetes vagy mesterséges létesítmény;

| 13. | „gyenge sav hatására bomló cianid”: olyan cianid és cianidvegyületek, amelyek gyenge sav hatására meghatározott pH-értéken elbomlanak; |
| --- | --- |

13.

„gyenge sav hatására bomló cianid”: olyan cianid és cianidvegyületek, amelyek gyenge sav hatására meghatározott pH-értéken elbomlanak;

| 14. | „csurgalék”: minden olyan folyadék, amely a lerakott hulladékon átszivárog, és amelyet a hulladékkezelő létesítmény kibocsát vagy magában tart, beleértve a szennyezett csatornavizet is, amely nem megfelelő kezelés esetén károsíthatja a környezetet; |
| --- | --- |

14.

„csurgalék”: minden olyan folyadék, amely a lerakott hulladékon átszivárog, és amelyet a hulladékkezelő létesítmény kibocsát vagy magában tart, beleértve a szennyezett csatornavizet is, amely nem megfelelő kezelés esetén károsíthatja a környezetet;

| 15. | „hulladékkezelő létesítmény”: ásványinyersanyag-kitermelésből származó – akár szilárd vagy folyékony halmazállapotú, akár oldat vagy szuszpenzió formájú – hulladéknak az alábbi időtartamokra történő felhalmozására vagy kezelésére kijelölt terület:






  — | korlátlan időtartamra az „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítmények és a hulladékkezelési tervben veszélyesnek minősített hulladékot kezelő létesítmények esetében; |
| --- | --- | --- |

15.

„hulladékkezelő létesítmény”: ásványinyersanyag-kitermelésből származó – akár szilárd vagy folyékony halmazállapotú, akár oldat vagy szuszpenzió formájú – hulladéknak az alábbi időtartamokra történő felhalmozására vagy kezelésére kijelölt terület:

—

korlátlan időtartamra az „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítmények és a hulladékkezelési tervben veszélyesnek minősített hulladékot kezelő létesítmények esetében;

| — | hat hónapot meghaladó időtartamra a váratlanul keletkező veszélyes hulladékot kezelő létesítmények esetében; |
| --- | --- |

—

hat hónapot meghaladó időtartamra a váratlanul keletkező veszélyes hulladékot kezelő létesítmények esetében;

| — | egy évet meghaladó időtartamra a nem veszélyes és nem inert hulladékot kezelő létesítmények esetében; |
| --- | --- |

—

egy évet meghaladó időtartamra a nem veszélyes és nem inert hulladékot kezelő létesítmények esetében;

| — | három évet meghaladó időtartamra a nem szennyezett talaj; a nem veszélyes, kutatásból származó hulladék; a tőzeg kitermeléséből, feldolgozásából és tárolásából származó hulladék, valamint az inert hulladék kezelésére szolgáló létesítmények esetében. |
| --- | --- |

—

három évet meghaladó időtartamra a nem szennyezett talaj; a nem veszélyes, kutatásból származó hulladék; a tőzeg kitermeléséből, feldolgozásából és tárolásából származó hulladék, valamint az inert hulladék kezelésére szolgáló létesítmények esetében.

Az ilyen létesítményeket úgy kell tekinteni, hogy azok magukban foglalnak bármely gátat vagy egyéb, tárolásra, visszatartásra, elkerítésre szolgáló, illetve az ilyen létesítménynek egyéb módon hasznára váló építményt, továbbá – bár nem kizárólagosan – a hányókat és tározókat, de nem beleértve a bányatérségeket, amelyekbe a hulladékot az ásvány kitermelését követően rehabilitációs és építkezési célból visszatöltik;

| 16. | „súlyos baleset”: a telepen történő olyan esemény, amely ezen irányelv alkalmazási körébe tartozó bármely létesítményben nyersanyag-kitermelésből származó hulladék kezelését is magában foglaló tevékenység során következik be, és az emberi egészség és/vagy a környezet súlyos veszélyeztetéséhez vezet akár azonnal, akár késleltetve, a helyszínen vagy azon kívül; |
| --- | --- |

16.

„súlyos baleset”: a telepen történő olyan esemény, amely ezen irányelv alkalmazási körébe tartozó bármely létesítményben nyersanyag-kitermelésből származó hulladék kezelését is magában foglaló tevékenység során következik be, és az emberi egészség és/vagy a környezet súlyos veszélyeztetéséhez vezet akár azonnal, akár késleltetve, a helyszínen vagy azon kívül;

| 17. | „veszélyes anyag”: olyan anyag, keverék vagy készítmény, amely a 67/548/EGK irányelv (18) vagy az 1999/45/EK irányelv (19) értelmében veszélyesnek minősül; |
| --- | --- |

17.

„veszélyes anyag”: olyan anyag, keverék vagy készítmény, amely a 67/548/EGK irányelv (18) vagy az 1999/45/EK irányelv (19) értelmében veszélyesnek minősül;

| 18. | „az elérhető legjobb technikák”: megegyezik a 96/61/EK irányelv 2. cikkének (11) bekezdésében megadott meghatározással; |
| --- | --- |

18.

„az elérhető legjobb technikák”: megegyezik a 96/61/EK irányelv 2. cikkének (11) bekezdésében megadott meghatározással;

| 19. | „fogadó víztest”: felszíni vizek, felszín alatti víz, átmeneti vizek, valamint parti tengervíz a 2000/60/EK irányelv 2. cikkének (1), (2), (6) és (7) bekezdésének meghatározása szerint; |
| --- | --- |

19.

„fogadó víztest”: felszíni vizek, felszín alatti víz, átmeneti vizek, valamint parti tengervíz a 2000/60/EK irányelv 2. cikkének (1), (2), (6) és (7) bekezdésének meghatározása szerint;

| 20. | „rehabilitáció”: egy hulladékkezelő létesítmény működése által érintett talajnak a kielégítő állapot helyreállítását célzó kezelése, különös tekintettel a talaj minőségére, a vadvilágra, a természetes élőhelyekre, az édesvízi rendszerekre, a tájképre és a megfelelő hasznosításra; |
| --- | --- |

20.

„rehabilitáció”: egy hulladékkezelő létesítmény működése által érintett talajnak a kielégítő állapot helyreállítását célzó kezelése, különös tekintettel a talaj minőségére, a vadvilágra, a természetes élőhelyekre, az édesvízi rendszerekre, a tájképre és a megfelelő hasznosításra;

| 21. | „kutatás”: a gazdaságilag hasznosítható ásványlelőhelyek felkutatása, beleértve a mintavételt, a teljes mintavételt, a fúrást és árkolást, de nem beleértve az ilyen lelőhelyeknek a kiaknázásához szükséges bármely munkálatot, és semmilyen, egy már létező ásványinyersanyag-kitermelő tevékenységgel közvetlenül együtt járó tevékenységet; |
| --- | --- |

21.

„kutatás”: a gazdaságilag hasznosítható ásványlelőhelyek felkutatása, beleértve a mintavételt, a teljes mintavételt, a fúrást és árkolást, de nem beleértve az ilyen lelőhelyeknek a kiaknázásához szükséges bármely munkálatot, és semmilyen, egy már létező ásványinyersanyag-kitermelő tevékenységgel közvetlenül együtt járó tevékenységet;

| 22. | „a nyilvánosság”: egy vagy több természetes vagy jogi személy, és – a nemzeti jogszabályokkal vagy gyakorlattal összhangban – azok társulásai, szervezetei vagy csoportjai; |
| --- | --- |

22.

„a nyilvánosság”: egy vagy több természetes vagy jogi személy, és – a nemzeti jogszabályokkal vagy gyakorlattal összhangban – azok társulásai, szervezetei vagy csoportjai;

| 23. | „az érintett nyilvánosság”: ezen irányelv 6. és 7. cikke szerinti környezetvédelmi döntéshozatal által érintett vagy valószínűleg érintett, illetve abban érdekelt nyilvánosság; e fogalommeghatározás alkalmazásában a környezetvédelmet szorgalmazó és a nemzeti jog valamennyi követelményének megfelelő nem kormányzati szervezetek érdekeltnek tekintendők; |
| --- | --- |

23.

„az érintett nyilvánosság”: ezen irányelv 6. és 7. cikke szerinti környezetvédelmi döntéshozatal által érintett vagy valószínűleg érintett, illetve abban érdekelt nyilvánosság; e fogalommeghatározás alkalmazásában a környezetvédelmet szorgalmazó és a nemzeti jog valamennyi követelményének megfelelő nem kormányzati szervezetek érdekeltnek tekintendők;

| 24. | „üzemeltető”: az a természetes vagy jogi személy, aki az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék kezeléséért felelős annak a tagállamnak a nemzeti jogával összhangban, ahol a hulladékkezelés történik, beleértve az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék ideiglenes tárolását, valamint a működési és a bezárás utáni fázist is; |
| --- | --- |

24.

„üzemeltető”: az a természetes vagy jogi személy, aki az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék kezeléséért felelős annak a tagállamnak a nemzeti jogával összhangban, ahol a hulladékkezelés történik, beleértve az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék ideiglenes tárolását, valamint a működési és a bezárás utáni fázist is;

| 25. | „a hulladék birtokosa”: az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék termelője, vagy az a természetes vagy jogi személy, akinek a hulladék a birtokában van; |
| --- | --- |

25.

„a hulladék birtokosa”: az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék termelője, vagy az a természetes vagy jogi személy, akinek a hulladék a birtokában van;

| 26. | „illetékes személy”: olyan természetes személy, aki a működésének helye szerinti tagállam nemzeti joga értelmében rendelkezik azokkal a műszaki ismeretekkel és tapasztalattal, amelyek szükségesek az ezen irányelvből eredő feladatainak ellátásához; |
| --- | --- |

26.

„illetékes személy”: olyan természetes személy, aki a működésének helye szerinti tagállam nemzeti joga értelmében rendelkezik azokkal a műszaki ismeretekkel és tapasztalattal, amelyek szükségesek az ezen irányelvből eredő feladatainak ellátásához;

| 27. | „illetékes hatóság”: az a hatóság vagy hatóságok, amelyeket egy tagállam az ezen irányelvből eredő feladatok ellátásáért felelősnek kijelöl; |
| --- | --- |

27.

„illetékes hatóság”: az a hatóság vagy hatóságok, amelyeket egy tagállam az ezen irányelvből eredő feladatok ellátásáért felelősnek kijelöl;

| 28. | „telep”: egy üzemeltető irányítása alatt lévő, meghatározott földrajzi helyen található területek összessége; |
| --- | --- |

28.

„telep”: egy üzemeltető irányítása alatt lévő, meghatározott földrajzi helyen található területek összessége;

| 29. | „jelentős változtatás”: a hulladékkezelő létesítmény szerkezetében vagy működésében végrehajtott változtatás, amely az illetékes hatóság véleménye alapján jelentős negatív hatással lehet az emberi egészégre vagy a környezetre. |
| --- | --- |

29.

„jelentős változtatás”: a hulladékkezelő létesítmény szerkezetében vagy működésében végrehajtott változtatás, amely az illetékes hatóság véleménye alapján jelentős negatív hatással lehet az emberi egészégre vagy a környezetre.

4. cikk

Általános követelmények

(1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék kezelése ne jelentsen veszélyt az emberek egészsége számára; annak során ne használjanak olyan eljárásokat vagy módszereket, amelyek károsíthatják a környezetet; különösen ne jelentsen veszélyt a vízre, a levegőre, a talajra, valamint az állat- és növényvilágra, és ne okozzon kellemetlen zajt vagy szagot, továbbá ne legyen káros hatással a tájra vagy a védett területekre. A tagállamok megteszik továbbá a szükséges intézkedéseket az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék illegális hátrahagyásának, leöntésének vagy ellenőrizetlen lerakásának tiltása érdekében.

(2)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az üzemeltető megtegyen minden szükséges intézkedést, amely lehetőség szerint megakadályozza vagy csökkenti az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék kezelésének következtében a környezetre és az emberi egészségre gyakorolt káros hatásokat. Ebbe beletartozik minden hulladékkezelő létesítmény irányítása – még bezárása után is –, továbbá az adott létesítménnyel kapcsolatos súlyos balesetek megelőzése, és azoknak a környezetre és az emberi egészségre gyakorolt hatásainak a korlátozása.

(3)   A (2) bekezdésben említett intézkedések többek között az elérhető legjobb technikákon alapulnak anélkül, hogy előírnák bármilyen technika vagy meghatározott technológia használatát, de figyelembe veszik a hulladékkezelő létesítmény műszaki jellemzőit, földrajzi elhelyezkedését és a helyi környezeti feltételeket.

5. cikk

Hulladékgazdálkodási terv

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az üzemeltető készítsen hulladékgazdálkodási tervet az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék minimálisra csökkentésére, kezelésére, hasznosítására és ártalmatlanítására.

(2)   A hulladékgazdálkodási terv célkitűzései a következők:

| a) | a hulladék keletkezésének és ártalmasságának megelőzése vagy csökkentése, különösen az alábbiakat figyelembe véve:






  i. | a hulladék kezelése a tervezési fázisban, valamint az ásványok kitermelésére és kezelésére használt módszer kiválasztásakor; |
| --- | --- | --- |

a)

a hulladék keletkezésének és ártalmasságának megelőzése vagy csökkentése, különösen az alábbiakat figyelembe véve:

i.

a hulladék kezelése a tervezési fázisban, valamint az ásványok kitermelésére és kezelésére használt módszer kiválasztásakor;

| ii. | azok a változások, amelyeken az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék a terület növekedése és a talaj fölötti viszonyoknak való kitettség kapcsán keresztülmehet; |
| --- | --- |

ii.

azok a változások, amelyeken az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék a terület növekedése és a talaj fölötti viszonyoknak való kitettség kapcsán keresztülmehet;

| iii. | az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladéknak az ásvány kitermelését követően a bányatérségbe való visszatöltése, amennyire az műszakilag és gazdaságilag kivitelezhető és környezetbarát a meglévő közösségi szintű környezetvédelmi előírásoknak és szükség szerint ezen irányelv rendelkezéseinek megfelelően; |
| --- | --- |

iii.

az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladéknak az ásvány kitermelését követően a bányatérségbe való visszatöltése, amennyire az műszakilag és gazdaságilag kivitelezhető és környezetbarát a meglévő közösségi szintű környezetvédelmi előírásoknak és szükség szerint ezen irányelv rendelkezéseinek megfelelően;

| iv. | a termőtalaj visszahelyezése a hulladékkezelő létesítmény bezárása után, illetve ha ez a gyakorlatban nem kivitelezhető, a termőtalaj máshol történő újrahasznosítása; |
| --- | --- |

iv.

a termőtalaj visszahelyezése a hulladékkezelő létesítmény bezárása után, illetve ha ez a gyakorlatban nem kivitelezhető, a termőtalaj máshol történő újrahasznosítása;

| v. | kevésbé veszélyes anyagok használata az ásványi nyersanyagok feldolgozásához; |
| --- | --- |

v.

kevésbé veszélyes anyagok használata az ásványi nyersanyagok feldolgozásához;

| b) | az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladéknak az újrafeldolgozással, újrahasznosítással vagy feljavítással történő hasznosításának – amennyiben ez környezetbarát módon megoldható – az ösztönzése a meglévő közösségi szintű környezetvédelmi előírásoknak és – ahol alkalmazható – ezen irányelv egyéb rendelkezéseinek megfelelően; |
| --- | --- |

b)

az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladéknak az újrafeldolgozással, újrahasznosítással vagy feljavítással történő hasznosításának – amennyiben ez környezetbarát módon megoldható – az ösztönzése a meglévő közösségi szintű környezetvédelmi előírásoknak és – ahol alkalmazható – ezen irányelv egyéb rendelkezéseinek megfelelően;

| c) | az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék rövid és hosszú távú biztonságos ártalmatlanításának biztosítása, különösen tekintettel a tervezési fázisban a hulladékkezelő létesítmény működése közbeni és a bezárása utáni irányításra, valamint egy olyan terv kiválasztására, amely nem követeli meg a bezárt hulladékkezelő létesítmény minimális szintű, illetve lehetőség szerint végső soron semmilyen felügyeletét, ellenőrzését és irányítását. |
| --- | --- |

c)

az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék rövid és hosszú távú biztonságos ártalmatlanításának biztosítása, különösen tekintettel a tervezési fázisban a hulladékkezelő létesítmény működése közbeni és a bezárása utáni irányításra, valamint egy olyan terv kiválasztására, amely nem követeli meg a bezárt hulladékkezelő létesítmény minimális szintű, illetve lehetőség szerint végső soron semmilyen felügyeletét, ellenőrzését és irányítását.

(3)   A hulladékgazdálkodási terv legalább az alábbiakat tartalmazza:

| a) | ahol alkalmazható, a hulladékkezelő létesítmény javasolt osztályozását a III. mellékletben megállapított kritériumokkal összhangban:






  — | amennyiben „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítményre van szükség, egy azt bizonyító dokumentumot, hogy a 6. cikk (3) bekezdésének megfelelően koncepció kerül kidolgozásra a súlyos balesetek megelőzésére, egy biztonsági irányítási rendszer a koncepció végrehajtása céljából, és egy belső vészhelyzeti terv, |
| --- | --- | --- |

a)

ahol alkalmazható, a hulladékkezelő létesítmény javasolt osztályozását a III. mellékletben megállapított kritériumokkal összhangban:

—

amennyiben „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítményre van szükség, egy azt bizonyító dokumentumot, hogy a 6. cikk (3) bekezdésének megfelelően koncepció kerül kidolgozásra a súlyos balesetek megelőzésére, egy biztonsági irányítási rendszer a koncepció végrehajtása céljából, és egy belső vészhelyzeti terv,

| — | amennyiben az üzemeltető úgy véli, hogy nincs szükség „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítményre, elegendő információt ennek igazolására, beleértve a lehetséges balesetveszélyek meghatározását; |
| --- | --- |

—

amennyiben az üzemeltető úgy véli, hogy nincs szükség „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítményre, elegendő információt ennek igazolására, beleértve a lehetséges balesetveszélyek meghatározását;

| b) | a hulladékok jellemzését a II. mellékletnek megfelelően, valamint a működési fázis során keletkező, ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék becsült összmennyiségéről szóló nyilatkozatot; |
| --- | --- |

b)

a hulladékok jellemzését a II. mellékletnek megfelelően, valamint a működési fázis során keletkező, ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék becsült összmennyiségéről szóló nyilatkozatot;

| c) | annak a tevékenységnek a leírását, amely során ez a hulladék keletkezik, és minden olyan azt követő kezelés leírását, amelynek a hulladékot alávetik; |
| --- | --- |

c)

annak a tevékenységnek a leírását, amely során ez a hulladék keletkezik, és minden olyan azt követő kezelés leírását, amelynek a hulladékot alávetik;

| d) | annak a leírását, hogy az ilyen hulladék lerakódása milyen káros hatást gyakorolhat a környezetre és az emberi egészségre, valamint a létesítmény működése közben és bezárása után a környezetre gyakorolt hatás minimálisra csökkentése érdekében végrehajtandó megelőző intézkedéseket, beleértve a 11. cikk (2) bekezdésének a), b), d) és e) pontjában említett szempontokat; |
| --- | --- |

d)

annak a leírását, hogy az ilyen hulladék lerakódása milyen káros hatást gyakorolhat a környezetre és az emberi egészségre, valamint a létesítmény működése közben és bezárása után a környezetre gyakorolt hatás minimálisra csökkentése érdekében végrehajtandó megelőző intézkedéseket, beleértve a 11. cikk (2) bekezdésének a), b), d) és e) pontjában említett szempontokat;

| e) | a javasolt ellenőrzési és felügyeleti eljárásokat, a 10. cikknek (ahol alkalmazható) és a 11. cikk (2) bekezdése c) pontjának megfelelően; |
| --- | --- |

e)

a javasolt ellenőrzési és felügyeleti eljárásokat, a 10. cikknek (ahol alkalmazható) és a 11. cikk (2) bekezdése c) pontjának megfelelően;

| f) | a javasolt bezárási tervet – beleértve a rehabilitációt –, a bezárás után követendő eljárásokat és felügyeletet, a 12. cikk rendelkezéseinek megfelelően; |
| --- | --- |

f)

a javasolt bezárási tervet – beleértve a rehabilitációt –, a bezárás után követendő eljárásokat és felügyeletet, a 12. cikk rendelkezéseinek megfelelően;

| g) | a víz állapotromlását, valamint a levegő- és talajszennyezést megakadályozó, illetve minimalizáló intézkedéseket, a 13. cikknek megfelelően. |
| --- | --- |

g)

a víz állapotromlását, valamint a levegő- és talajszennyezést megakadályozó, illetve minimalizáló intézkedéseket, a 13. cikknek megfelelően.

A hulladékkezelési terv megfelelő mennyiségű információt nyújt ahhoz, hogy az illetékes hatóság értékelhesse az üzemeltetőnek a hulladékkezelési tervben, a (2) bekezdésben meghatározott céloknak, valamint ezen irányelv értelmében fennálló kötelezettségeinek teljesítésére való képességét.

(4)   A hulladékkezelési tervet ötévenként felül kell vizsgálni és/vagy szükség szerint módosítani kell, amennyiben a hulladékkezelő létesítmény üzemelésében vagy az elhelyezett hulladékban jelentős változások következnek be. Az illetékes hatóságot minden változásról értesíteni kell.

(5)   A (3) bekezdésben meghatározott információkat tartalmazó, az egyéb nemzeti vagy közösségi jogszabályok szerint készített terveket akkor lehet felhasználni, ha így elkerülhető az információ, illetve az üzemeltető munkájának felesleges ismétlése, azzal a feltétellel, hogy minden, az (1)–(4) bekezdésben foglalt követelmény teljesül.

(6)   Az illetékes hatóság a tagállamok által meghatározandó eljárások alapján jóváhagyja a hulladékkezelési tervet, és ellátja végrehajtásának felügyeletét.

6. cikk

A súlyos balesetek megelőzése és az azokkal kapcsolatos információk

(1)   E cikk rendelkezései alkalmazandók az „A” osztályú hulladékkezelő létesítményekre, kivéve azokat a hulladékkezelő létesítményeket, melyek a 96/82/EK irányelv hatálya alá tartoznak.

(2)   A közösségi jogszabályok sérelme nélkül – különös tekintettel a 92/91/EGK és a 92/104/EGK tanácsi irányelvekre – a tagállamok gondoskodnak a súlyos baleseti kockázatok megállapításáról, és a szükséges jellemzőknek a hulladékkezelő létesítmény tervezésébe, építésébe, üzemeltetésébe, karbantartásába, bezárásába és bezárása utáni elképzelésekbe történő beépítéséről, annak érdekében, hogy megelőzzék az ilyen baleseteket, és azoknak az emberi egészségre, illetve a környezetre gyakorolt káros hatásait – beleértve a határokon átterjedőket is – korlátozzák.

(3)   A (2) bekezdés által meghatározott követelmények alkalmazásában minden üzemeltető az üzemelés megkezdése előtt az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék kezelésével kapcsolatban koncepciót dolgoz ki a súlyos balesetek megelőzésére, és biztonsági irányítási rendszert valósít meg a koncepció végrehajtása céljából – az I. melléklet 1. szakaszában meghatározott elemekkel összhangban –, valamint olyan belső vészhelyzeti tervet készít, amelyben meghatározza a baleset esetén a helyszínen foganatosítandó intézkedéseket.

E koncepció részeként az üzemeltető a súlyos balesetek megelőzését szolgáló koncepció végrehajtásáért és időszakos felülvizsgálatáért felelős biztonsági vezetőt nevez ki.

Az illetékes hatóság külső vészhelyzeti tervet készít baleset esetén a helyszínen kívül foganatosítandó intézkedésekről. Az engedélykérelem részeként az üzemeltető megadja az illetékes hatóságnak minden olyan információt, amely szükséges ahhoz, hogy utóbbi össze tudja állítani ezt a tervet.

(4)   A (3) bekezdésben említett vészhelyzeti tervek a következő célokkal rendelkeznek:

| a) | a súlyos balesetek és véletlenszerű események leküzdése és ellenőrzés alá vonása, amivel hatásuk minimalizálható, és különösen az emberi egészségben és a környezetben okozott károk korlátozása; |
| --- | --- |

a)

a súlyos balesetek és véletlenszerű események leküzdése és ellenőrzés alá vonása, amivel hatásuk minimalizálható, és különösen az emberi egészségben és a környezetben okozott károk korlátozása;

| b) | azon intézkedések végrehajtása, amelyek ahhoz szükségesek, hogy az emberi egészséget és a környezetet megvédjék a súlyos balesetek és egyéb véletlenszerű események hatásaitól; |
| --- | --- |

b)

azon intézkedések végrehajtása, amelyek ahhoz szükségesek, hogy az emberi egészséget és a környezetet megvédjék a súlyos balesetek és egyéb véletlenszerű események hatásaitól;

| c) | a szükséges információ közlése a nyilvánossággal és az érintett terület illetékes szolgálataival és hatóságaival; |
| --- | --- |

c)

a szükséges információ közlése a nyilvánossággal és az érintett terület illetékes szolgálataival és hatóságaival;

| d) | a környezet rehabilitációjának, helyreállításának és megtisztításának biztosítása súlyos balesetet követően. |
| --- | --- |

d)

a környezet rehabilitációjának, helyreállításának és megtisztításának biztosítása súlyos balesetet követően.

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy súlyos baleset esetén az üzemeltető azonnal megadja az illetékes hatóságnak az emberi egészségre gyakorolt hatások minimalizálásához és a – tényleges vagy lehetséges – környezeti károk mértékének felméréséhez és minimálisra csökkentéséhez szükséges információkat.

(5)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az érintett nyilvánosság kellő időben hatékony részvételi lehetőséget kapjon a (3) bekezdéssel összhangban összeállítandó külső vészhelyzeti terv elkészítésében és felülvizsgálatában. E célból az érintett nyilvánosságot tájékoztatni kell minden ilyen javaslatról és a vonatkozó információkat hozzáférhetővé kell tenni, beleértve többek között a döntéshozatali folyamatban történő részvételi jogra és azon hatáskörrel rendelkező hatóságra vonatkozó információkat is, melyhez észrevételeket és kérdéseket lehet benyújtani.

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az érintett nyilvánosság ésszerű határidőn belül legyen jogosult észrevételeket tenni, és a külső vészhelyzeti tervről szóló döntésben ezen észrevételeket megfelelő módon figyelembe vegyék.

(6)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a biztonsági intézkedésekről és a baleset esetén szükséges intézkedésekről szóló információkat – melyek legalább az I. melléklet 2. szakaszában felsorolt elemeket tartalmazzák – ingyenesen és természetszerűleg adják meg az érintett nyilvánosságnak.

Ezeket az információkat háromévente felülvizsgálják, és szükség esetén frissítik.

7. cikk

Kérelem és engedélyezés

(1)   Az illetékes hatóság engedélye nélkül nem engedélyezhető hulladékkezelő létesítmény működése. Az engedély tartalmazza az e cikk (2) bekezdésében foglalt elemeket, és világosan megjelöli, hogy a 9. cikkben említett kritériumokkal összhangban a hulladékkezelő létesítmény melyik osztályba tartozik.

Az e cikkben foglalt valamennyi követelmény betartására is figyelemmel, bármely, a nemzeti vagy közösségi jogszabályok szerint megadott engedélyt lehetséges úgy kombinálni, hogy az egyetlen engedélyt képezzen, amennyiben az ilyen formátum révén elkerülhető az információk, illetve az üzemeltető vagy az illetékes hatóság munkájának felesleges ismétlése. A (2) bekezdésben meghatározott részleteknek egyetlen vagy több engedéllyel is eleget lehet tenni, feltéve ha az ebben a cikkben meghatározott minden követelmény teljesül.

(2)   Az engedélykérelem legalább a következőket tartalmazza:

| a) | az üzemeltető megjelölése; |
| --- | --- |

a)

az üzemeltető megjelölése;

| b) | a hulladékkezelő létesítmény javasolt helye, beleértve az esetleges alternatív helyszíneket; |
| --- | --- |

b)

a hulladékkezelő létesítmény javasolt helye, beleértve az esetleges alternatív helyszíneket;

| c) | az 5. cikk szerinti hulladékgazdálkodási terv; |
| --- | --- |

c)

az 5. cikk szerinti hulladékgazdálkodási terv;

| d) | pénzügyi garancia vagy azzal egyenértékű megfelelő intézkedés a 14. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

d)

pénzügyi garancia vagy azzal egyenértékű megfelelő intézkedés a 14. cikknek megfelelően;

| e) | a 85/337/EGK irányelv (20) 5. cikkével összhangban az üzemeltető által megadott információk, ha azon irányelv értelmében környezeti hatásvizsgálat szükséges. |
| --- | --- |

e)

a 85/337/EGK irányelv (20) 5. cikkével összhangban az üzemeltető által megadott információk, ha azon irányelv értelmében környezeti hatásvizsgálat szükséges.

(3)   Az illetékes hatóság csak akkor adja meg az engedélyt, ha igazolást nyer, hogy:

| a) | az üzemeltető az ezen irányelv által támasztott követelményeket betartja; |
| --- | --- |

a)

az üzemeltető az ezen irányelv által támasztott követelményeket betartja;

| b) | a hulladékkezelés nem ellentétes közvetlenül a 75/442/EGK irányelv 7. cikkében említett vonatkozó hulladékkezelési terv, illetve tervek megvalósításával, és azt nem zavarja. |
| --- | --- |

b)

a hulladékkezelés nem ellentétes közvetlenül a 75/442/EGK irányelv 7. cikkében említett vonatkozó hulladékkezelési terv, illetve tervek megvalósításával, és azt nem zavarja.

(4)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az illetékes hatóságok időnként újraértékeljék és szükség esetén frissítsék az engedély feltételeit:

| — | amennyiben a hulladékkezelő létesítmény üzemelésében vagy az elhelyezett hulladékban jelentős változások következnek be, |
| --- | --- |

—

amennyiben a hulladékkezelő létesítmény üzemelésében vagy az elhelyezett hulladékban jelentős változások következnek be,

| — | az üzemeltető által, a 11. cikk (3) bekezdése szerint jelentett felügyeleti eredmények, vagy a 17. cikk szerint végrehajtott ellenőrzések alapján, |
| --- | --- |

—

az üzemeltető által, a 11. cikk (3) bekezdése szerint jelentett felügyeleti eredmények, vagy a 17. cikk szerint végrehajtott ellenőrzések alapján,

| — | a 21. cikk (3) bekezdése értelmében a legjobb rendelkezésre álló technikában beálló jelentős változásokról szóló információcsere figyelembevételével. |
| --- | --- |

—

a 21. cikk (3) bekezdése értelmében a legjobb rendelkezésre álló technikában beálló jelentős változásokról szóló információcsere figyelembevételével.

(5)   Ezen cikk szerint megadott engedélyben foglalt információkat az illetékes nemzeti és közösségi statisztikai hivatalok számára hozzáférhetővé kell tenni statisztikai célból történő megkeresés esetén. A pusztán kereskedelmi természetű érzékeny információk – úgymint üzleti kapcsolatok, költségösszetevők és a gazdaságosan kitermelhető ásványvagyon mennyisége – nem hozhatók nyilvánosságra.

8. cikk

A nyilvánosság részvétele

(1)   A nyilvánosságot nyilvános értesítéssel és egyéb megfelelő eszközökkel, úgymint az elektronikus média – amennyiben hozzáférhető –, az engedélyezési eljárás korai szakaszában – illetve legkésőbb akkor, mihelyt az információt ésszerűen nyújtani lehet – tájékoztatni kell a következőkről:

| a) | az engedélykérelemről; |
| --- | --- |

a)

az engedélykérelemről;

| b) | ahol értelmezhető, arról a tényről, hogy az engedélykérelemről hozott döntés a 16. cikk szerint konzultáció tárgyát képezi a tagállamok között; |
| --- | --- |

b)

ahol értelmezhető, arról a tényről, hogy az engedélykérelemről hozott döntés a 16. cikk szerint konzultáció tárgyát képezi a tagállamok között;

| c) | a döntésért felelős, illetékes hatóságra vonatkozó részletekről, melyektől vonatkozó információkat lehet beszerezni, melyekhez észrevételeket és kérdéseket lehet benyújtani, valamint az észrevételek és kérdések továbbításának időbeli ütemezésére vonatkozó részletekről; |
| --- | --- |

c)

a döntésért felelős, illetékes hatóságra vonatkozó részletekről, melyektől vonatkozó információkat lehet beszerezni, melyekhez észrevételeket és kérdéseket lehet benyújtani, valamint az észrevételek és kérdések továbbításának időbeli ütemezésére vonatkozó részletekről;

| d) | a lehetséges döntések természetéről; |
| --- | --- |

d)

a lehetséges döntések természetéről;

| e) | ahol értelmezhető, az engedély vagy az engedély feltételeinek frissítésére irányuló javaslat részleteiről; |
| --- | --- |

e)

ahol értelmezhető, az engedély vagy az engedély feltételeinek frissítésére irányuló javaslat részleteiről;

| f) | azon időpont és hely, illetve eszköz megjelöléséről, amikor, ahol és amely által a vonatkozó információkat hozzáférhetővé teszik; |
| --- | --- |

f)

azon időpont és hely, illetve eszköz megjelöléséről, amikor, ahol és amely által a vonatkozó információkat hozzáférhetővé teszik;

| g) | a nyilvánosság részvételére irányuló intézkedések részleteiről, a (7) bekezdéssel összhangban. |
| --- | --- |

g)

a nyilvánosság részvételére irányuló intézkedések részleteiről, a (7) bekezdéssel összhangban.

(2)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy megfelelő időintervallumokon belül az érintett nyilvánosság számára hozzáférhetővé tegyék a következőket:

| a) | a nemzeti jogszabályokkal összhangban, az illetékes hatósághoz a nyilvánosságnak az (1) bekezdéssel összhangban történő tájékoztatásakor eljuttatott főbb jelentések és vélemények; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti jogszabályokkal összhangban, az illetékes hatósághoz a nyilvánosságnak az (1) bekezdéssel összhangban történő tájékoztatásakor eljuttatott főbb jelentések és vélemények;

| b) | a környezeti információk nyilvános hozzáféréséről és a 90/313/EGK hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. január 28-i 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (21) rendelkezéseivel összhangban bármilyen, az e cikk (1) bekezdésében említett információn túlmenő olyan információ, mely kapcsolódik az ezen irányelv 7. cikke szerinti döntéshez, és amely csak azután áll rendelkezésre, mikor a nyilvánosság tájékoztatása e cikk (1) bekezdése szerint már megtörtént. |
| --- | --- |

b)

a környezeti információk nyilvános hozzáféréséről és a 90/313/EGK hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. január 28-i 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (21) rendelkezéseivel összhangban bármilyen, az e cikk (1) bekezdésében említett információn túlmenő olyan információ, mely kapcsolódik az ezen irányelv 7. cikke szerinti döntéshez, és amely csak azután áll rendelkezésre, mikor a nyilvánosság tájékoztatása e cikk (1) bekezdése szerint már megtörtént.

(3)   A tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak annak biztosítására, hogy a nyilvánosság tájékoztatása az engedélyfeltételeknek a 7. cikk (4) bekezdése szerinti frissítéséről – e cikk (1) bekezdésével összhangban – megtörténjen.

(4)   Az érintett nyilvánosság jogosult a döntés meghozatala előtt észrevételeivel és véleményével az illetékes hatósághoz fordulni.

(5)   Az e cikk értelmében tartott konzultációkat a döntéshozatalkor megfelelően figyelembe kell venni.

(6)   Amikor meghozták a döntést, az illetékes hatóság a megfelelő eljárásokkal összhangban tájékoztatja az érintett nyilvánosságot, és tájékoztatást nyújt számára a következőkről:

| a) | a döntés tartalma, beleértve az engedély másolatát; |
| --- | --- |

a)

a döntés tartalma, beleértve az engedély másolatát;

| b) | azon okok és megfontolások, melyek alapján a döntés született. |
| --- | --- |

b)

azon okok és megfontolások, melyek alapján a döntés született.

(7)   A nyilvánosság e cikk szerinti részvételére vonatkozó részletes rendelkezéseket a tagállamok határozzák meg, hogy lehetővé váljon az érintett nyilvánosság számára a hatékony felkészülés és részvétel.

9. cikk

A hulladékkezelő létesítmények osztályozási rendszere

Ezen irányelv alkalmazásában az illetékes hatóságok a hulladékkezelő létesítményeket a III. mellékletben meghatározott kritériumok szerint sorolják „A” osztályba.

10. cikk

Bányatérségek

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy amikor rehabilitációs és építési célból az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladékot a bányatérségekbe – tekintet nélkül arra, hogy a hulladék felszíni vagy felszín alatti kitermelés során keletkezett – visszahelyezik, az üzemeltető megfelelő intézkedéseket hozzon a következők érdekében:

| 1. | az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék stabilitásának biztosítása, értelemszerűen a 11. cikk (2) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

1.

az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék stabilitásának biztosítása, értelemszerűen a 11. cikk (2) bekezdésével összhangban;

| 2. | a talaj, felszín alatti víz és felszíni vizek szennyezésének megakadályozása, értelemszerűen a 13. cikk (1) és (3) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

2.

a talaj, felszín alatti víz és felszíni vizek szennyezésének megakadályozása, értelemszerűen a 13. cikk (1) és (3) bekezdésével összhangban;

| 3. | az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék felügyeletének biztosítása, értelemszerűen a 12. cikk (4) és (5) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

3.

az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék felügyeletének biztosítása, értelemszerűen a 12. cikk (4) és (5) bekezdésével összhangban.

(2)   Az 1999/31/EK irányelv értelemszerűen továbbra is alkalmazandó az olyan, nem ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladékra, mellyel bányatérségeket töltenek fel.

11. cikk

A hulladékkezelő létesítmények építése és irányítása

(1)   A tagállamok megfelelő intézkedések meghozatalával gondoskodnak arról, hogy a hulladékkezelő létesítmény irányítása hozzáértő személy kezében legyen, és a személyzet szakmai fejlődése és továbbképzése biztosított legyen.

(2)   Az illetékes hatóság megbizonyosodik arról, hogy egy új hulladékkezelő létesítmény építése vagy egy már meglévő átalakítása során az üzemeltető biztosítja a következőket:

| a) | a hulladékkezelő létesítmény, különösen a geológiai, hidrológiai, hidrogeológiai, szeizmikus és geotechnológiai tényezőket figyelembe véve, megfelelő helyen található, és kialakítása megfelel azoknak a szükséges feltételeknek, amelyek megelőzik – úgy rövid, mint hosszú távon – a levegő, a talaj, a felszín alatti víz vagy a felszíni víz szennyezését, különös tekintettel a 76/464/EGK (22), 80/68/EGK (23) és a 2000/60/EK irányelvekre, és amelyek biztosítják a szennyezett víz és a csurgalék hatékony összegyűjtését, ahogy és amikor azt az engedély megköveteli, valamint amelyek csökkentik a víz és szél okozta eróziót, amennyire ez technikailag lehetséges és gazdaságilag megvalósítható; |
| --- | --- |

a)

a hulladékkezelő létesítmény, különösen a geológiai, hidrológiai, hidrogeológiai, szeizmikus és geotechnológiai tényezőket figyelembe véve, megfelelő helyen található, és kialakítása megfelel azoknak a szükséges feltételeknek, amelyek megelőzik – úgy rövid, mint hosszú távon – a levegő, a talaj, a felszín alatti víz vagy a felszíni víz szennyezését, különös tekintettel a 76/464/EGK (22), 80/68/EGK (23) és a 2000/60/EK irányelvekre, és amelyek biztosítják a szennyezett víz és a csurgalék hatékony összegyűjtését, ahogy és amikor azt az engedély megköveteli, valamint amelyek csökkentik a víz és szél okozta eróziót, amennyire ez technikailag lehetséges és gazdaságilag megvalósítható;

| b) | a hulladékkezelő létesítmény megfelelő megépítése, kezelése és fenntartása biztosítja annak fizikai stabilitását, és a talaj, a levegő, a felszíni víz vagy a felszín alatti víz szennyezésének vagy fertőzésének rövid és hosszú távú megelőzését, valamint, amennyire lehetséges, a tájképben okozott károk minimalizálását; |
| --- | --- |

b)

a hulladékkezelő létesítmény megfelelő megépítése, kezelése és fenntartása biztosítja annak fizikai stabilitását, és a talaj, a levegő, a felszíni víz vagy a felszín alatti víz szennyezésének vagy fertőzésének rövid és hosszú távú megelőzését, valamint, amennyire lehetséges, a tájképben okozott károk minimalizálását;

| c) | megfelelő tervek és rendelkezések vannak a hulladékkezelő létesítmény illetékes személyek általi rendszeres felügyeletére és vizsgálatára, valamint intézkedésekre instabilitást, illetve víz- vagy talajszennyezést mutató eredmények esetén; |
| --- | --- |

c)

megfelelő tervek és rendelkezések vannak a hulladékkezelő létesítmény illetékes személyek általi rendszeres felügyeletére és vizsgálatára, valamint intézkedésekre instabilitást, illetve víz- vagy talajszennyezést mutató eredmények esetén;

| d) | megfelelő intézkedések születnek a talaj rehabilitálására és a hulladékkezelő létesítmény bezárására; |
| --- | --- |

d)

megfelelő intézkedések születnek a talaj rehabilitálására és a hulladékkezelő létesítmény bezárására;

| e) | megfelelő intézkedések születnek a hulladékkezelő létesítmény bezárása utáni időszakra. |
| --- | --- |

e)

megfelelő intézkedések születnek a hulladékkezelő létesítmény bezárása utáni időszakra.

A c) pontban említett felügyelet és vizsgálatok nyilvántartását az engedély dokumentációjával együtt meg kell őrizni, hogy az információ kellő átadása, különösen üzemeltetőváltás esetén, biztosítva legyen.

(3)   Az üzemeltető késedelem nélkül, de bekövetkezése után legkésőbb 48 órán belül értesíti az illetékes hatóságot minden olyan eseményről, amely veszélyeztetheti a hulladékkezelő létesítmény stabilitását, és minden jelentős kedvezőtlen környezeti hatásról, amelyet a hulladékkezelő létesítmény ellenőrzési és felügyeleti eljárásai feltárnak. Az üzemeltető, ahol alkalmazható, a belső vészhelyzeti tervet hajtja végre, és követi az illetékes hatóság minden más utasítását a végrehajtandó korrekciós intézkedéseket illetően.

Az üzemeltető viseli a végrehajtandó intézkedések költségeit.

Az illetékes hatóság által meghatározott gyakorisággal, de legalább évente egy alkalommal az üzemeltető az összegyűjtött adatok alapján jelentést készít a felügyeleti eredményekről az illetékes hatóságnak abból a célból, hogy bizonyítsa az engedélyezési feltételek betartását és gyarapítsa a hulladék és a hulladékkezelő létesítmény viselkedésére vonatkozó ismereteket. E jelentés alapján az illetékes hatóság dönthet úgy, hogy egy független szakértő által készített megerősítés szükséges.

12. cikk

Hulladékkezelő létesítmények bezárására és a bezárás utáni időszakra vonatkozó eljárás

(1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy teljesítsék a (2)–(5) bekezdésben foglaltakat.

(2)   A hulladékkezelő létesítményben csak akkor kezdődhet meg a bezárási eljárás, ha az alábbi feltételek egyike teljesül:

| a) | az engedélyben megszabott vonatkozó feltételek teljesülnek; |
| --- | --- |

a)

az engedélyben megszabott vonatkozó feltételek teljesülnek;

| b) | az üzemeltető kezdeményezésére az illetékes hatóság felhatalmazást ad; |
| --- | --- |

b)

az üzemeltető kezdeményezésére az illetékes hatóság felhatalmazást ad;

| c) | az illetékes hatóság ilyen céllal egy indokolással ellátott határozatot bocsát ki. |
| --- | --- |

c)

az illetékes hatóság ilyen céllal egy indokolással ellátott határozatot bocsát ki.

(3)   A hulladékkezelő létesítmény csak azután tekinthető véglegesen bezártnak, hogy az illetékes hatóság – késedelem nélkül – végrehajtotta végső helyszíni vizsgálatát, kiértékelte az üzemeltető által benyújtott összes jelentést, megállapította, hogy a telepet rehabilitálták, és közölte az üzemeltetővel, hogy jóváhagyja a bezárást.

A jóváhagyás semmilyen módon nem csökkenti az üzemeltető engedélyezési feltételekben foglalt vagy egyéb törvényes kötelezettségeit.

(4)   Az üzemeltető felelős a bezárás utáni időszak alatti fenntartásért, felügyeletért és ellenőrzésért, ameddig azt az illetékes hatóság megköveteli, figyelembe véve a veszély természetét és időtartamát, kivéve amikor az illetékes hatóság úgy dönt, hogy átveszi ezeket a feladatokat az üzemeltetőtől a hulladékkezelő létesítmény végleges bezárása után és a hulladék birtokosának felelősségét szabályozó nemzeti vagy közösségi jogszabályok sérelme nélkül.

(5)   Amikor egy hulladékkezelő létesítmény bezárása után az illetékes hatóság szükségesnek ítéli, az üzemeltető mindenekelőtt felügyeli a létesítmény fizikai és kémiai stabilitását, és minimalizál minden negatív környezeti hatást, különös tekintettel a felszíni és felszín alatti vízre, biztosítva, hogy:

| a) | a létesítményhez tartozó minden szerkezetet mindig készenlétben álló felügyeleti és mérőműszerrel ellenőrzik és védik; |
| --- | --- |

a)

a létesítményhez tartozó minden szerkezetet mindig készenlétben álló felügyeleti és mérőműszerrel ellenőrzik és védik;

| b) | ahol alkalmazható, a túlfolyócsatornákat és a bukógátakat tisztán és szabadon tartják. |
| --- | --- |

b)

ahol alkalmazható, a túlfolyócsatornákat és a bukógátakat tisztán és szabadon tartják.

(6)   A hulladékkezelő létesítmény bezárása után az üzemeltető késedelem nélkül értesíti az illetékes hatóságot minden olyan eseményről vagy fejleményről, amely veszélyeztetheti a hulladékkezelő létesítmény stabilitását és minden jelentős kedvezőtlen környezeti hatást, amelyet a hulladékkezelő létesítmény ellenőrzési és felügyeleti eljárásai feltárnak. Az üzemeltető, ahol alkalmazható, a belső vészhelyzeti tervet hajtja végre, és követi az illetékes hatóság minden más utasítását a végrehajtandó korrekciós intézkedéseket illetően.

Az üzemeltető fedezi a végrehajtandó intézkedések költségeit.

Az illetékes hatóság által meghatározott esetekben és gyakorisággal az üzemeltető az összegyűjtött adatok alapján jelentést készít az ellenőrzési eredményekről az illetékes hatóságnak abból a célból, hogy bizonyítsa az engedélyezési feltételek betartását és gyarapítsa a hulladék és a hulladékkezelő létesítmény viselkedésére vonatkozó ismereteket.

13. cikk

A víz állapota romlásának, a levegő és a talaj szennyezésének megelőzése

(1)   Az illetékes hatóság megbizonyosodik arról, hogy az üzemeltető megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy:

| a) | értékelje a lehetséges csurgalékvíz-termelődést, beleértve a csurgalékvíz, valamint a hulladékkezelő létesítmény működési fázisában és a bezárása utáni időszakban lerakódott hulladék szennyezőanyag-tartalmát, és meghatározza a hulladékkezelő létesítmény vízháztartási egyensúlyát; |
| --- | --- |

a)

értékelje a lehetséges csurgalékvíz-termelődést, beleértve a csurgalékvíz, valamint a hulladékkezelő létesítmény működési fázisában és a bezárása utáni időszakban lerakódott hulladék szennyezőanyag-tartalmát, és meghatározza a hulladékkezelő létesítmény vízháztartási egyensúlyát;

| b) | megelőzze vagy minimalizálja a csurgalékvíz termelődését, valamint a felszíni víz vagy a felszín alatti víz és a talaj hulladék általi szennyeződését; |
| --- | --- |

b)

megelőzze vagy minimalizálja a csurgalékvíz termelődését, valamint a felszíni víz vagy a felszín alatti víz és a talaj hulladék általi szennyeződését;

| c) | a hulladékkezelő létesítményben összegyűjtött szennyezett vizet és a csurgalékvizet olyan módon kezelje, hogy az megfeleljen a kibocsátásra előírt szabványos követelményeknek. |
| --- | --- |

c)

a hulladékkezelő létesítményben összegyűjtött szennyezett vizet és a csurgalékvizet olyan módon kezelje, hogy az megfeleljen a kibocsátásra előírt szabványos követelményeknek.

(2)   Az illetékes hatóság biztosítja, hogy az üzemeltető megtette a megfelelő intézkedéseket a por- és gázkibocsátás megelőzésére vagy csökkentésére.

(3)   Abban az esetben, ha az illetékes hatóság a környezeti kockázatok kiértékelése alapján – különösen a 76/464/EGK, a 80/68/EGK vagy a 2000/60/EK irányelvet figyelembe véve, ha alkalmazható – úgy döntött, hogy a csurgalékvíz összegyűjtése és kezelése nem szükséges, vagy megállapították, hogy a hulladékkezelő létesítmény nem jelent potenciális veszélyt a talajra, a felszín alatti vízre vagy a felszíni vízre, az (1) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott követelményeket ennek megfelelően lehet csökkenteni vagy fel lehet függeszteni.

(4)   A tagállamok az ásványinyersanyag-kitermelésből származó - szilárd, iszapos vagy folyékony állapotú - hulladék ártalmatlanítását, ha azt egy olyan fogadó víztestben végzik, amely nem azonos az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék ártalmatlanításának céljára létrehozottal, attól teszik függővé, hogy az üzemeltető betartja-e a 76/464/EGK, a 80/68/EGK és a 2000/60/EK irányelv vonatkozó követelményeit.

(5)   Cianidot tartalmazó tározó esetében az üzemeltető biztosítja, hogy a tározóban a gyenge sav hatására bomló cianid koncentrációját az elérhető legjobb technikákat használva a lehető legalacsonyabb szintre csökkenti, és minden esetben, a ... (24) megelőzően engedéllyel rendelkező vagy már működő létesítményeknél a gyenge sav hatására bomló cianid koncentrációja a dúsítási maradékoknak a feldolgozó üzemből a tározóba bocsátásakor nem haladja meg az 50 ppm-et ...-tól (24), a 25 ppm-et ...-tól (25), a 10 ppm-et ...-tól (26) és a 10 ppm-et a ... (24) után kiadott engedéllyel rendelkező hulladéktároló létesítmények esetében.

Az üzemeltető, ha az illetékes hatóság erre felkéri, a telep feltételeit figyelembe vevő kockázatfelméréssel bizonyítja, hogy ezeket a koncentráció-határértékeket nem szükséges tovább csökkenteni.

14. cikk

Pénzügyi biztosíték

(1)   A hulladék hulladékkezelő létesítményben való felhalmozását vagy elhelyezését is magában foglaló bármely művelet megkezdése előtt az illetékes hatóság pénzügyi biztosítékot (pl. pénzügyi letétet, beleértve az ipar által finanszírozott kölcsönös garanciaalapokat) vagy ennek megfelelőjét kér, a tagállamok által meghatározott eljárás szabályainak megfelelően, annak érdekében, hogy:

| a) | teljesüljön ezen irányelv szerint kiadott engedélyből következő minden kötelezettség, beleértve a bezárás utáni rendelkezéseket; |
| --- | --- |

a)

teljesüljön ezen irányelv szerint kiadott engedélyből következő minden kötelezettség, beleértve a bezárás utáni rendelkezéseket;

| b) | bármikor azonnal hozzáférhető alapok legyenek a telep rehabilitációjára. |
| --- | --- |

b)

bármikor azonnal hozzáférhető alapok legyenek a telep rehabilitációjára.

(2)   Az (1) bekezdésben említett biztosíték kiszámítása az alábbiak alapján történik:

| a) | a létesítmény várható környezeti hatása, különösen figyelembe véve a létesítmény osztályát, a hulladék jellemzőit és a rehabilitált talaj jövőbeni felhasználását; |
| --- | --- |

a)

a létesítmény várható környezeti hatása, különösen figyelembe véve a létesítmény osztályát, a hulladék jellemzőit és a rehabilitált talaj jövőbeni felhasználását;

| b) | annak feltételezése, hogy minden szükséges rehabilitációs munkálatot független és megfelelően képzett harmadik fél értékel és végez. |
| --- | --- |

b)

annak feltételezése, hogy minden szükséges rehabilitációs munkálatot független és megfelelően képzett harmadik fél értékel és végez.

(3)   A biztosíték mértékét a hulladékkezelő létesítményen végzendő rehabilitációs munkához kell igazítani.

(4)   Amennyiben az illetékes hatóság a 12. cikk (3) bekezdésével összhangban jóváhagyja a bezárást, írásos nyilatkozatban felmenti az üzemeltetőt az e cikk (1) bekezdésében említett biztosítékadási kötelezettsége alól, kivéve a 12. cikk (4) bekezdésében említett bezárás utáni kötelezettségeket.

15. cikk

Környezetvédelmi felelősség

A 2004/35/EK irányelv III. melléklet a következő ponttal egészül ki:

| „13. | Az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezelése az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezeléséről szóló, ...-i 2005/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (27) szerint. |
| --- | --- |

„13.

Az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezelése az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezeléséről szóló, ...-i 2005/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (27) szerint.

16. cikk

Országhatárokon átnyúló hatások

(1)   Ha egy tagállamnak tudomása van arról, hogy egy, a területén található „A” osztályba besorolt hulladékkezelő létesítmény üzemeltetése potenciálisan jelentősen káros hatással van egy másik tagállam környezetére, és ebből eredően veszélyt jelenthet az emberi egészségre, vagy ha egy potenciáliasan jelentősen érintett tagállam kéri, az a tagállam, amelynek területén a 7. cikknek megfelelő engedélykérelmet benyújtották, e cikknek megfelelően ugyanakkor továbbítja a kapott információt a másik tagállamnak, amikor azt a saját állampolgárai számára is hozzáférhetővé teszi.

Ilyen tájékoztatás képezi az alapját bármilyen, a kölcsönösség és egyenrangúság alapján folyó konzultációnak, amelyre a kétoldalú kapcsolatok keretein belül a két tagállam között szükség van.

(2)   A tagállamok kétoldalú kapcsolataik keretén belül gondoskodnak arról, hogy az (1) bekezdésben említett esetekben az engedélykérelmeket megfelelő ideig annak a tagállamnak az érintett nyilvánossága számára is hozzáférhetővé tegyék, amelynek környezetére a létesítmény valószínűleg hatással lehet, hogy ily módon még az illetékes hatóság döntéshozatala előtt észrevételeket tehessenek.

(3)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az e cikk (1) bekezdésében említett, egy hulladékkezelő létesítménnyel kapcsolatos baleset esetén az üzemeltető haladéktalanul megadja a 6. cikk (4) bekezdése szerinti hatáskörrel rendelkező hatóságnak az emberi egészségre gyakorolt hatások minimalizálásához és a – tényleges vagy potenciális – környezeti károk mértékének felméréséhez és minimalizálásához szükséges információkat.

17. cikk

Az illetékes hatóság általi ellenőrzések

(1)   A hulladék elhelyezésének megkezdése előtt, valamint azt követően az érintett tagállam által meghatározott rendszeres időközönként – beleértve a bezárás utáni szakaszt is – az illetékes hatóság ellenőriz minden, a 7. cikk hatálya alá tartozó hulladékkezelő létesítményt annak biztosítására, hogy az megfeleljen az engedélyben rögzített vonatkozó feltételeknek. A pozitív eredmény semmilyen módon nem csökkenti az üzemeltető engedély szerinti felelősségét.

(2)   A tagállamok megkövetelik az üzemeltetőtől, hogy minden hulladékkezeléssel kapcsolatos műveletről naprakész nyilvántartást vezessen, és azt az illetékes hatóság számára ellenőrzés céljából hozzáférhetővé tegye, és hogy az üzemeltető a hulladékkezelő létesítmény működés közbeni változása esetén a hulladékkezelő létesítménnyel kapcsolatos naprakész információk és a nyilvántartás átadása megfelelően megtörténjen.

18. cikk

Jelentési kötelezettség

(1)   A tagállamok hároméves időközönként jelentést küldenek a Bizottságnak ezen irányelv végrehajtásáról. A jelentést egy olyan kérdőív vagy vázlat alapján állítják össze, amelyet a Bizottság a 23. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően fogad el. A jelentést annak a hároméves időszaknak a lejártát követő kilenc hónapon belül kell a Bizottságnak megküldeni, amely időszakra a jelentés vonatkozik.

A Bizottság az ezen irányelv végrehajtásáról szóló jelentést a tagállamok jelentéseinek beérkezését követő kilenc hónapon belül közzéteszi.

(2)   A tagállamok minden évben tájékoztatják a Bizottságot az üzemeltetők által jelentett eseményekről, a 11. cikk (3) bekezdésének és a 12. cikk (6) bekezdésének megfelelően. A Bizottság ezeket az információkat a tagállamok számára kérésre hozzáférhetővé teszi. A környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről szóló közösségi jog sérelme nélkül a tagállamok pedig ezeket az információkat az érintett nyilvánosság számára kérésre hozzáférhetővé teszik.

19. cikk

Szankciók

A tagállamok megállapítják az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti jogszabályok megszegése esetén alkalmazandó szankciókat, és megtesznek minden szükséges intézkedést e szabályok végrehajtásának biztosítására. A megállapított szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

20. cikk

Bezárt hulladékkezelő létesítmények nyilvántartása

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a területükön található bezárt hulladékkezelő létesítményeket (beleértve az elhagyott hulladékkezelő létesítményeket is), amelyek jelentősen káros környezeti hatással bírnak, vagy közép-, illetve rövid távon belül komoly veszélyt jelenthetnek az emberi egészségre vagy a környezetre, nyilvántartásba vegyék, és a nyilvántartást rendszeresen frissítsék. Ezt a nyilvántartást, amelyet hozzáférhetővé kell tenni a nyilvánosság számára, ... (28)-tól számított négy éven belül el kell készíteni, figyelemmel a 21. cikkben említett módszerekre, amennyiben ezek elérhetőek.

28

21. cikk

Információcsere

(1)   A Bizottság a 23. cikkben említett bizottság segítségével gondoskodik arról, hogy a tagállamok között megfelelő technikai és tudományos információcsere működjön, tekintetbe véve módszerek kidolgozását az alábbiakra vonatkozóan:

| a) | a 20. cikk teljesítése; |
| --- | --- |

a)

a 20. cikk teljesítése;

| b) | a 20. cikk szerint meghatározott, bezárt hulladékkezelő létesítmények rehabilitációja annak érdekében, hogy megfeleljenek a 4. cikk követelményeinek. Ezek a módszerek lehetővé teszik a legmegfelelőbb kockázatfelmérési eljárások és helyreállító intézkedések kialakítását, tekintettel az Európa-szerte különböző geológiai, hidrogeológiai és klimatológiai sajátosságokra. |
| --- | --- |

b)

a 20. cikk szerint meghatározott, bezárt hulladékkezelő létesítmények rehabilitációja annak érdekében, hogy megfeleljenek a 4. cikk követelményeinek. Ezek a módszerek lehetővé teszik a legmegfelelőbb kockázatfelmérési eljárások és helyreállító intézkedések kialakítását, tekintettel az Európa-szerte különböző geológiai, hidrogeológiai és klimatológiai sajátosságokra.

(2)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az illetékes hatóság figyelemmel kísérje az elérhető legjobb technikák fejlődését, vagy a hatóságot arról tájékoztassák.

(3)   A Bizottság információcserét szervez a tagállamok és az érintett szervezetek között az elérhető legjobb technikákról, nyomon követésükről és fejlődésükről. A Bizottság közzéteszi az információcsere eredményét.

22. cikk

Végrehajtási és módosító intézkedések

(1)   ... (29)-ig a Bizottság a 23. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően elfogadja az alábbiakra vonatkozó szükséges rendelkezéseket, elsőbbséget biztosítva az e), f) és g) pontoknak:

29

| a) | a 7. cikk (5) bekezdésében és a 12. cikk (6) bekezdésében említett információk összehangolása és rendszeres továbbítása; |
| --- | --- |

a)

a 7. cikk (5) bekezdésében és a 12. cikk (6) bekezdésében említett információk összehangolása és rendszeres továbbítása;

| b) | a 13. cikk (5) bekezdésének végrehajtása, beleértve a gyenge sav hatására bomló cianid meghatározására és mérési módszerére vonatkozó technikai követelményeket; |
| --- | --- |

b)

a 13. cikk (5) bekezdésének végrehajtása, beleértve a gyenge sav hatására bomló cianid meghatározására és mérési módszerére vonatkozó technikai követelményeket;

| c) | technikai iránymutatások a pénzügyi biztosíték kialakításához a 14. cikk (2) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően; |
| --- | --- |

c)

technikai iránymutatások a pénzügyi biztosíték kialakításához a 14. cikk (2) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően;

| d) | ellenőrzésekre vonatkozó technikai iránymutatások a 17. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

d)

ellenőrzésekre vonatkozó technikai iránymutatások a 17. cikknek megfelelően;

| e) | a II. mellékletben szereplő hulladékok jellemzésével kapcsolatos technikai követelmények kidolgozása; |
| --- | --- |

e)

a II. mellékletben szereplő hulladékok jellemzésével kapcsolatos technikai követelmények kidolgozása;

| f) | a 3. cikk 3. pontjában szereplő meghatározás értelmezése; |
| --- | --- |

f)

a 3. cikk 3. pontjában szereplő meghatározás értelmezése;

| g) | a hulladékkezelő létesítmények osztályozásához szükséges kritériumok meghatározása a III. mellékletnek megfelelően; |
| --- | --- |

g)

a hulladékkezelő létesítmények osztályozásához szükséges kritériumok meghatározása a III. mellékletnek megfelelően;

| h) | ezen irányelv technikai végrehajtásához szükséges mintavételi és elemzési módszerek összehangolt előírásainak meghatározása. |
| --- | --- |

h)

ezen irányelv technikai végrehajtásához szükséges mintavételi és elemzési módszerek összehangolt előírásainak meghatározása.

(2)   A Bizottság fogad el minden olyan további módosítást, amely szükséges a mellékletek technikai és tudományos fejlődéshez való hozzáigazításához a 23. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően.

A módosításokat úgy kell végrehajtani, hogy magas szintű környezetvédelem valósuljon meg.

23. cikk

A bizottság

(1)   A Bizottságot a 75/442/EGK irányelv 18. cikkével létrehozott bizottság (a továbbiakban: „bizottság”) segíti.

(2)   Amennyiben hivatkozás történik erre a bekezdésre, az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel az említett határozat 8. cikkének rendelkezéseire.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított időtartam három hónap.

(3)   A bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.

24. cikk

Átmeneti rendelkezés

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy minden olyan hulladékkezelő létesítmény, amely engedélyt kapott, vagy amely ...-én/-án (30) már üzemel, ...-ig (31) megfeleljen ezen irányelv rendelkezéseinek, kivéve a 14. cikk (1) bekezdésének rendelkezéseit, amelyek esetében a megfelelést ...-ig (32) kell biztosítani, valamint a 13. cikk (5) bekezdésének rendelkezéseit, amelyek esetében a megfelelést az ott feltüntetett határidőkön belül kell biztosítani.

30

31

32

(2)   Az (1) bekezdés nem vonatkozik a(z) ...-ig (31) bezárt hulladékkezelő létesítményekre.

31

(3)   Az 5–11. cikk, a 12. cikk (1), (2), (5) és (6) bekezdése, a 13. cikk (4) és (5) bekezdése, valamint a 14. cikk (1)–(3) bekezdése nem alkalmazandó azokra a hulladékkezelő létesítményekre, amelyek:

| — | a(z) ... (31)előtt megszüntették a hulladékok átvételét, |
| --- | --- |

—

a(z) ... (31)előtt megszüntették a hulladékok átvételét,

31

| — | amelyek az illetékes hatóság által jóváhagyott közösségi vagy nemzeti jogszabályoknak és programoknak megfelelően teljesítik a bezárási eljárást, és |
| --- | --- |

—

amelyek az illetékes hatóság által jóváhagyott közösségi vagy nemzeti jogszabályoknak és programoknak megfelelően teljesítik a bezárási eljárást, és

| — | amelyek ténylegesen bezárnak 2010. december 31-ig. |
| --- | --- |

—

amelyek ténylegesen bezárnak 2010. december 31-ig.

A tagállamok jelentik ezeket az eseteket a Bizottságnak ...-ig (33), és gondoskodnak arról, hogy ezen létesítmények kezelése ne veszélyeztesse ezen irányelv célkitűzéseinek megvalósítását, és egyéb közösségi jogszabályét sem, beleértve a 2000/60/EK irányelvet.

33

25. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek ... (34) előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

34

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

26. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

27. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 80., 2004.3.30., 35. o.

1

(2)  HL C 109., 2004.4.30., 33. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2004. március 31-i véleménye (HL C 103. E, 2004.4.,29., 634. o.), a Tanács 2005. április 12-i közös álláspontja és az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  HL L 345., 2003.12.31., 97. o.

4

(5)  HL L 257., 1996.10.10., 26. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

5

(6)  HL C 65. E., 2002.3.14., 382. o.

6

(7)  HL L 242., 2002.9.10., 1. o.

7

(8)  HL L 194., 1975.7.25., 39. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított irányelv.

8

(9)  HL L 182., 1999.7.16., 1. o. Az 1882/2003/EK rendelettel módosított irányelv.

9

(10)  A veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről szóló, 1996. december 9-i 96/82/EK tanácsi irányelv (HL L 10., 1997.1.14., 13. o.) A legutóbb az 1882/2003/EK rendelettel módosított irányelv.

10

(11)  A Tanács 1992. november 3-i 92/91/EGK irányelve az ásványi nyersanyagok fúrólyukon keresztül történő kitermelésével foglalkozó iparágakban dolgozó munkavállalók biztonsága és egészségvédelme javításának minimumkövetelményeiről (tizenegyedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) (HL L 348., 1992.11.28., 9. o.).

11

(12)  A Tanács 1992. december 3-i 92/104/EGK irányelve az ásványi nyersanyagok külszíni és felszín alatti kitermelésével foglalkozó iparágakban dolgozó munkavállalók biztonsága és egészségvédelme javításának minimumkövetelményeiről (tizenkettedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) (HL L 404., 1992.12.31., 10. o.).

12

(13)  HL L 327., 2000.12.22., 1. o. A legutóbb a 2001/2455/EK határozattal (HL L 331., 2001.12.15., 1. o.) módosított irányelv.

13

(14)  HL L 143., 2004.4.30., 56. o.

14

(15)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

15

(16)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

16

(17)  HL L 377., 1991.12.31., 20. o. A 94/31/EK irányelvvel (HL L 168., 1994.7.2., 28. o.) módosított irányelv.

17

(18)  A Tanács 1967. június 27-i 67/548/EGK irányelve a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről (HL 196., 1967.8.16., 1. o.). A legutóbb a 2004/73/EK bizottsági irányelvvel (HL L 152., 2004.4.30., 1. o.) módosított irányelv.

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 1999. május 31-i 1999/45/EK irányelve a tagállamoknak a veszélyes készítmények osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítéséről (HL L 200., 1999.7.30., 1. o.). A legutóbb a 2004/66/EK tanácsi irányelvvel (HL L 168., 2004.5.1., 35. o.) módosított irányelv.

19

(20)  A Tanács 1985. június 27-i 85/337/EK irányelve az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról (HL L 175., 1985.7.5., 40. o.). A legutóbb a 2003/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 156., 2003.6.25., 17. o.) módosított irányelv.

20

(21)  HL L 41., 2003.2.14., 26. o.

21

(22)  A Tanács 1976. május 4-i 76/464/EGK irányelve a Közösség vízi környezetébe bocsátott egyes veszélyes anyagok által okozott szennyezésről (HL L 129., 1976.5.18., 23. o.). A legutóbb a 2000/60/EK irányelvvel módosított irányelv.

22

(23)  A Tanács 1979. december 17-i 80/68/EGK irányelve a felszín alatti vizek egyes veszélyes anyagok okozta szennyezés elleni védelméről (HL L 20., 1980.1.26., 43.). A legutóbb a 91/692/EGK irányelvvel (HL L 377., 1991.12.31., 48. o.) módosított irányelv.

23

(24)  A 25. cikk (1) bekezdésében említett időpontban.

24

(25)  A 25. cikk (1) bekezdésében említett időpontot követő öt évvel.

25

(26)  A 25. cikk (1) bekezdésében említett időpontot követő tíz évvel.

26

(27)  HL L ...”

27

(28)  A 25. cikk (1) bekezdésében említett időpont.

28

(29)  Ezen irányelv hatálybalépésétől számított két évvel.

29

(30)  A 25. cikk (1) bekezdésében említett időpont.

30

(31)  A 25. cikk (1) bekezdésében említett időpontot követő négy évvel.

31

(32)  A 25. cikk (1) bekezdésében említett időpontot követő hat évvel.

32

(33)  A 25. cikk (1) bekezdésében említett időpontot követő három hónappal.

33

(34)  Ezen irányelv hatálybalépését követő 24 hónappal.

34

---

I. MELLÉKLET

A súlyos balesetek megelőzésének terve és az érintett nyilvánossággal közlendő információk

1.   A súlyos balesetek megelőzésének terve

Az üzemeltető súlyos balesetek megelőzésére kidolgozott tervének és biztonsági irányítási rendszerének arányosnak kell lennie a hulladékkezelő létesítmény által keltett súlyos balesetveszéllyel. Végrehajtásuk céljából a következőket kell figyelembe venni:

| 1. | a súlyos balesetek megelőzésére kidolgozott tervnek tartalmaznia kell az üzemeltető átfogó céljait és cselekvési elveit a súlyos balesetek kockázatainak ellenőrzése szempontjából; |
| --- | --- |

1.

a súlyos balesetek megelőzésére kidolgozott tervnek tartalmaznia kell az üzemeltető átfogó céljait és cselekvési elveit a súlyos balesetek kockázatainak ellenőrzése szempontjából;

| 2. | a biztonsági irányítási rendszernek az általános irányítási rendszer részét kell képeznie, amely magában foglalja a szervezeti struktúrát, a felelősséget, a gyakorlatot, az eljárásokat, a folyamatokat és a forrásokat, amelyek lehetővé teszik a súlyos balesetek megelőzésére kidolgozott terv meghatározását és végrehajtását; |
| --- | --- |

2.

a biztonsági irányítási rendszernek az általános irányítási rendszer részét kell képeznie, amely magában foglalja a szervezeti struktúrát, a felelősséget, a gyakorlatot, az eljárásokat, a folyamatokat és a forrásokat, amelyek lehetővé teszik a súlyos balesetek megelőzésére kidolgozott terv meghatározását és végrehajtását;

| 3. | a biztonsági irányítási rendszer a következőket szabályozza:






  a) | szervezet és személyzet – a szervezet minden szintjén a súlyos kockázatok kezelésébe bevont személyzet szerepe és felelőssége; az ilyen személyzet szükséges képzésének meghatározása és az így meghatározott képzés megszervezése; a személyzet és, ahol indokolt, az alvállalkozók bevonása; |
| --- | --- | --- |

3.

a biztonsági irányítási rendszer a következőket szabályozza:

a)

szervezet és személyzet – a szervezet minden szintjén a súlyos kockázatok kezelésébe bevont személyzet szerepe és felelőssége; az ilyen személyzet szükséges képzésének meghatározása és az így meghatározott képzés megszervezése; a személyzet és, ahol indokolt, az alvállalkozók bevonása;

| b) | a súlyos kockázatok azonosítása és értékelése – a szokásos és a rendellenes üzemeltetésből eredő súlyos kockázatok szisztematikus meghatározására szolgáló eljárások elfogadása és végrehajtása, előfordulásuk valószínűségének és súlyosságuknak a felmérése; |
| --- | --- |

b)

a súlyos kockázatok azonosítása és értékelése – a szokásos és a rendellenes üzemeltetésből eredő súlyos kockázatok szisztematikus meghatározására szolgáló eljárások elfogadása és végrehajtása, előfordulásuk valószínűségének és súlyosságuknak a felmérése;

| c) | az üzemeltetés ellenőrzése – a biztonságos üzemeltetésre vonatkozó eljárások és utasítások elfogadása és végrehajtása, beleértve a létesítmény karbantartását, az eljárásokat, a berendezéseket és ideiglenes leállásokat; |
| --- | --- |

c)

az üzemeltetés ellenőrzése – a biztonságos üzemeltetésre vonatkozó eljárások és utasítások elfogadása és végrehajtása, beleértve a létesítmény karbantartását, az eljárásokat, a berendezéseket és ideiglenes leállásokat;

| d) | változások kezelése – a módosítások tervezésére szolgáló eljárások elfogadása és végrehajtása, vagy új hulladékkezelő létesítmények tervezése; |
| --- | --- |

d)

változások kezelése – a módosítások tervezésére szolgáló eljárások elfogadása és végrehajtása, vagy új hulladékkezelő létesítmények tervezése;

| e) | vészhelyzetek tervezése – az előrelátható vészhelyzetek szisztematikus elemzéssel történő azonosítására, az ilyen vészhelyzetekre való reagálás céljából vészhelyzeti tervek elkészítésére, tesztelésére és felülvizsgálatára szolgáló eljárások elfogadása és végrehajtása; |
| --- | --- |

e)

vészhelyzetek tervezése – az előrelátható vészhelyzetek szisztematikus elemzéssel történő azonosítására, az ilyen vészhelyzetekre való reagálás céljából vészhelyzeti tervek elkészítésére, tesztelésére és felülvizsgálatára szolgáló eljárások elfogadása és végrehajtása;

| f) | teljesítményellenőrzés – az üzemeltető súlyos balesetek megelőzésére kidolgozott tervében és biztonsági irányítási rendszerében kitűzött céloknak való megfelelés folyamatos értékelésére szolgáló eljárások elfogadása és végrehajtása, valamint meg nem felelés esetén rendelkezés a vizsgálati mechanizmusokról és helyesbítési intézkedésekről. Az eljárásoknak magukban kell foglalniuk a súlyos balesetek és „kvázi-balesetek” üzemeltető általi jelentésének rendszerét, különösen azokét, amelyek a védőintézkedések hiányosságaiból erednek, valamint e balesetek vizsgálatát és a tanulságok levonása alapján végzett nyomon követést; |
| --- | --- |

f)

teljesítményellenőrzés – az üzemeltető súlyos balesetek megelőzésére kidolgozott tervében és biztonsági irányítási rendszerében kitűzött céloknak való megfelelés folyamatos értékelésére szolgáló eljárások elfogadása és végrehajtása, valamint meg nem felelés esetén rendelkezés a vizsgálati mechanizmusokról és helyesbítési intézkedésekről. Az eljárásoknak magukban kell foglalniuk a súlyos balesetek és „kvázi-balesetek” üzemeltető általi jelentésének rendszerét, különösen azokét, amelyek a védőintézkedések hiányosságaiból erednek, valamint e balesetek vizsgálatát és a tanulságok levonása alapján végzett nyomon követést;

| g) | ellenőrzés és felülvizsgálat – a súlyos balesetek megelőzési tervének és a biztonsági irányítási rendszer hatékonyságának és megfelelőségének időszakonkénti szisztematikus értékelésére szolgáló eljárások elfogadása és végrehajtása; a terv és a biztonsági irányítási rendszer eredményeinek a vezetés általi, dokumentált elemzése és naprakésszé tétele. |
| --- | --- |

g)

ellenőrzés és felülvizsgálat – a súlyos balesetek megelőzési tervének és a biztonsági irányítási rendszer hatékonyságának és megfelelőségének időszakonkénti szisztematikus értékelésére szolgáló eljárások elfogadása és végrehajtása; a terv és a biztonsági irányítási rendszer eredményeinek a vezetés általi, dokumentált elemzése és naprakésszé tétele.

2.   Az érintett nyilvánossággal közlendő információk

| 1. | Az üzemeltető neve és a hulladékkezelő létesítmény címe. |
| --- | --- |

1.

Az üzemeltető neve és a hulladékkezelő létesítmény címe.

| 2. | Az adatokat szolgáltató személy beosztás szerinti meghatározása. |
| --- | --- |

2.

Az adatokat szolgáltató személy beosztás szerinti meghatározása.

| 3. | Annak megerősítése, hogy a hulladékkezelő létesítményre vonatkoznak azok a szabályozások és/vagy közigazgatási rendelkezések, amelyek végrehajtják ezen irányelvet, és adott esetben, hogy a 6. cikk (2) bekezdésében említettekre vonatkozó információk az illetékes hatósághoz benyújtásra kerültek. |
| --- | --- |

3.

Annak megerősítése, hogy a hulladékkezelő létesítményre vonatkoznak azok a szabályozások és/vagy közigazgatási rendelkezések, amelyek végrehajtják ezen irányelvet, és adott esetben, hogy a 6. cikk (2) bekezdésében említettekre vonatkozó információk az illetékes hatósághoz benyújtásra kerültek.

| 4. | A telepen végzett tevékenység vagy tevékenységek világos és egyszerű magyarázata. |
| --- | --- |

4.

A telepen végzett tevékenység vagy tevékenységek világos és egyszerű magyarázata.

| 5. | A hulladékkezelő létesítményben előforduló anyagok és készítmények közönséges neve vagy gyűjtőneve vagy általános veszélyességi osztálya, valamint azon hulladékoké, amelyek súlyos balesetet okozhatnak, alapvető veszélyes tulajdonságaik megjelölésével. |
| --- | --- |

5.

A hulladékkezelő létesítményben előforduló anyagok és készítmények közönséges neve vagy gyűjtőneve vagy általános veszélyességi osztálya, valamint azon hulladékoké, amelyek súlyos balesetet okozhatnak, alapvető veszélyes tulajdonságaik megjelölésével.

| 6. | Általános információ a súlyos balesetek kockázatainak jellegéről, beleértve ezeknek a környező lakosságra és a környezetre irányuló lehetséges hatásait. |
| --- | --- |

6.

Általános információ a súlyos balesetek kockázatainak jellegéről, beleértve ezeknek a környező lakosságra és a környezetre irányuló lehetséges hatásait.

| 7. | Megfelelő információk arról, hogyan történik az érintett környező lakosság folyamatos figyelmeztetése és tájékoztatása súlyos baleset bekövetkeztekor. |
| --- | --- |

7.

Megfelelő információk arról, hogyan történik az érintett környező lakosság folyamatos figyelmeztetése és tájékoztatása súlyos baleset bekövetkeztekor.

| 8. | Megfelelő információk azokról a lépésekről, amelyeket az érintett lakosságnak meg kell tennie, és arról a magatartásról, amelyet követnie kell súlyos baleset bekövetkeztekor. |
| --- | --- |

8.

Megfelelő információk azokról a lépésekről, amelyeket az érintett lakosságnak meg kell tennie, és arról a magatartásról, amelyet követnie kell súlyos baleset bekövetkeztekor.

| 9. | Annak a követelménynek a megerősítése, amely szerint az üzemeltetőnek a telepen megfelelő intézkedéseket kell tennie, különösen fel kell vennie a kapcsolatot a vészhelyzeti szolgálatokkal a súlyos balesetek kezelése és hatásaiknak a lehető legkisebbre csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

9.

Annak a követelménynek a megerősítése, amely szerint az üzemeltetőnek a telepen megfelelő intézkedéseket kell tennie, különösen fel kell vennie a kapcsolatot a vészhelyzeti szolgálatokkal a súlyos balesetek kezelése és hatásaiknak a lehető legkisebbre csökkentése érdekében.

| 10. | Hivatkozás a külső vészhelyzeti tervre, amelyet a baleset külső hatásai kezelésének érdekében készítettek. Ennek a hivatkozásnak tanácsot kell megfogalmaznia arra vonatkozóan, hogy a baleset időpontjában a vészhelyzeti szolgálatok valamennyi utasítását vagy felszólítását követni kell. |
| --- | --- |

10.

Hivatkozás a külső vészhelyzeti tervre, amelyet a baleset külső hatásai kezelésének érdekében készítettek. Ennek a hivatkozásnak tanácsot kell megfogalmaznia arra vonatkozóan, hogy a baleset időpontjában a vészhelyzeti szolgálatok valamennyi utasítását vagy felszólítását követni kell.

| 11. | Részletek arról, hol érhetők el további információk, figyelembe véve a nemzeti jogszabályokban megállapított bizalmas jellegre vonatkozó követelményeket is. |
| --- | --- |

11.

Részletek arról, hol érhetők el további információk, figyelembe véve a nemzeti jogszabályokban megállapított bizalmas jellegre vonatkozó követelményeket is.

---

II. MELLÉKLET

A hulladékok jellemzése

A hulladékkezelő létesítményben elhelyezésre kerülő hulladékot úgy kell jellemezni, hogy az biztosítsa a létesítmény szerkezetének hosszú távú fizikai és kémiai stabilitását és segítsen megelőzni a nagyobb baleseteket. A hulladék jellemzése, ahol alkalmazható, a hulladékkezelő létesítmény osztályának megfelelően, magában foglalja az alábbi szempontokat:

| 1. | a rövid és hosszú távra elhelyezésre kerülő hulladék várható fizikai és kémiai tulajdonságainak leírása, különös tekintettel a felszíni légköri/meteorológiai viszonyok melletti stabilitására; |
| --- | --- |

1.

a rövid és hosszú távra elhelyezésre kerülő hulladék várható fizikai és kémiai tulajdonságainak leírása, különös tekintettel a felszíni légköri/meteorológiai viszonyok melletti stabilitására;

| 2. | a hulladékok osztályozása a 2000/532/EK bizottsági határozat (1) vonatkozó részének megfelelően, különös tekintettel azok veszélyes tulajdonságaira; |
| --- | --- |

2.

a hulladékok osztályozása a 2000/532/EK bizottsági határozat (1) vonatkozó részének megfelelően, különös tekintettel azok veszélyes tulajdonságaira;

| 3. | azoknak a kémiai anyagoknak és stabilitásuknak a leírása, amelyeket az ásványok kezelésekor használnak; |
| --- | --- |

3.

azoknak a kémiai anyagoknak és stabilitásuknak a leírása, amelyeket az ásványok kezelésekor használnak;

| 4. | a lerakás módszerének leírása; |
| --- | --- |

4.

a lerakás módszerének leírása;

| 5. | az alkalmazott hulladékszállítási rendszer. |
| --- | --- |

5.

az alkalmazott hulladékszállítási rendszer.

---

(1)  A Bizottság 2000. május 3-i 2000/532/EK határozata a hulladékjegyzéknek a hulladékokról szóló 75/442/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének a) pontja értelmében történő meghatározásáról szóló 94/3/EK határozat, valamint a veszélyes hulladékok jegyzékének a veszélyes hulladékokról szóló 91/689/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének (4) bekezdése értelmében történő meghatározásáról szóló 94/904/EK tanácsi határozat felváltásáról (HL L 226., 2000.9.6., 3. o.). A legutóbb a 2001/573/EK tanácsi határozattal (HL L 203., 2001.7.8., 18. o.) módosított határozat.

---

III. MELLÉKLET

A hulladékkezelő létesítmények osztályozásának kritériumai

Egy hulladékkezelő létesítmény „A” osztályú besorolást kap, ha:

| — | hiányosság vagy helytelen üzemeltetés – pl. egy hulladéklerakó összedől vagy egy gát leomlik – súlyos balesetet okozhat, kockázatfelmérés alapján figyelembe véve az olyan tényezőket, mint a hulladékkezelő létesítmény jelenlegi vagy jövőbeni mérete, elhelyezkedése és környezeti hatása, vagy |
| --- | --- |

—

hiányosság vagy helytelen üzemeltetés – pl. egy hulladéklerakó összedől vagy egy gát leomlik – súlyos balesetet okozhat, kockázatfelmérés alapján figyelembe véve az olyan tényezőket, mint a hulladékkezelő létesítmény jelenlegi vagy jövőbeni mérete, elhelyezkedése és környezeti hatása, vagy

| — | a 91/689/EGK irányelv értelmében bizonyos küszöbérték felett veszélyesnek minősülő hulladékot tartalmaz, vagy |
| --- | --- |

—

a 91/689/EGK irányelv értelmében bizonyos küszöbérték felett veszélyesnek minősülő hulladékot tartalmaz, vagy

| — | a 67/548/EGK irányelv, illetve az 1999/45/EK irányelv értelmében bizonyos küszöbérték felett veszélyesnek minősülő anyagokat vagy készítményeket tartalmaz. |
| --- | --- |

—

a 67/548/EGK irányelv, illetve az 1999/45/EK irányelv értelmében bizonyos küszöbérték felett veszélyesnek minősülő anyagokat vagy készítményeket tartalmaz.

---

A TANÁCS INDOKLÁSA

I.   BEVEZETÉS

| 1. | A Bizottság 2003. június 3-án benyújtotta javaslatát (1) a Tanácsnak. E javaslat a Szerződés 175. cikkének (1) bekezdésén alapul. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság 2003. június 3-án benyújtotta javaslatát (1) a Tanácsnak. E javaslat a Szerződés 175. cikkének (1) bekezdésén alapul.

| 2. | A Gazdasági és Szociális Bizottság 2003. december 11-én nyilvánított véleményt (2). |
| --- | --- |

2.

A Gazdasági és Szociális Bizottság 2003. december 11-én nyilvánított véleményt (2).

| 3. | A Régiók Bizottsága 2004. február 11-én nyilvánított véleményt (3). |
| --- | --- |

3.

A Régiók Bizottsága 2004. február 11-én nyilvánított véleményt (3).

| 4. | Az Európai Parlament az első olvasat során, 2004. március 31-én véleményt (4) fogadott el. |
| --- | --- |

4.

Az Európai Parlament az első olvasat során, 2004. március 31-én véleményt (4) fogadott el.

| 5. | A Tanács 2005. április 12-én, a Szerződés 251. cikke (2) bekezdésének megfelelően, elfogadta közös álláspontját. |
| --- | --- |

5.

A Tanács 2005. április 12-én, a Szerződés 251. cikke (2) bekezdésének megfelelően, elfogadta közös álláspontját.

II.   CÉLKITŰZÉS

E javaslat célkitűzése, hogy minimumkövetelményeket állapítson meg a nyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezelési módjának javítását illetően, konkrétan azokra a környezetre és az emberi egészségre gyakorolt kockázatokra vonatkozóan, amelyek az ilyen hulladékok kezelési, hasznosítási és ártalmatlanítási fázisai során adódhatnak. Ennek érdekében a javaslat a következő főbb elemeket tartalmazza: üzemeltetési engedélyek feltételei, a hulladékkezelésre vonatkozó általános kötelezettségek, a hulladékok jellemzésének kötelezettsége az ártalmatlanítást vagy a kezelést megelőzően, intézkedések a hulladékkezelő létesítmények biztonságának biztosítása érdekében, követelmény bezárási tervek készítésére vonatkozóan és megfelelő szintű pénzügyi biztosíték nyújtásának kötelezettsége.

III.   A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELEMZÉSE

1.   Általános rész

A közös álláspont lényegében összhangban van a Bizottság és a Parlament álláspontjával, amennyiben:

| — | megerősíti a Bizottság javaslatának célkitűzéseit és alapvető elemeit, amelyeket az Európai Parlament szintén támogatott, |
| --- | --- |

—

megerősíti a Bizottság javaslatának célkitűzéseit és alapvető elemeit, amelyeket az Európai Parlament szintén támogatott,

| — | a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi az Európai Parlament véleményét, számos módosításának szó szerinti vagy lényegi átvételével. Különösen az irányelv alkalmazási körére vonatkozó módosítások elemeit, a hulladékkezelő létesítmény meghatározását, a pénzügyi biztosítékot és a bezárt telepek nyilvántartását elvben elfogadta a Tanács, figyelemmel néhány módosításra is (a konkrét észrevételeket lásd a 2. pontban). |
| --- | --- |

—

a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi az Európai Parlament véleményét, számos módosításának szó szerinti vagy lényegi átvételével. Különösen az irányelv alkalmazási körére vonatkozó módosítások elemeit, a hulladékkezelő létesítmény meghatározását, a pénzügyi biztosítékot és a bezárt telepek nyilvántartását elvben elfogadta a Tanács, figyelemmel néhány módosításra is (a konkrét észrevételeket lásd a 2. pontban).

2.   Az Európai Parlament módosításai

A 2004. március 31-én tartott plenáris szavazás során az EP első olvasatban 74 módosítást fogadott el a javaslatra vonatkozóan. A közös álláspont 43 módosítást vesz át (egészben, részben vagy elvben, változatlan vagy hasonló szövegezéssel, illetve lényegét tekintve).

| a) | Az átvett módosítások a következőképpen csoportosíthatók: (a módosítások a közös álláspontba való beillesztésük sorrendjében kerülnek felsorolásra az alábbiakban)

  19 (szinte) szó szerint elfogadott módosítás: 3., 7., 11., 12., 14., 16., 28., 30., 32., 35., 39., 93., 50., 51., 52., 57., 59., 60., 75.

  24 – részben vagy lényegét tekintve – elfogadott módosítás.
  Preambulumbekezdések

  2. módosítás: Tisztázásra került, hogy a nyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékokat hulladéknak kell tekinteni a hulladékokról szóló keretirányelvben foglalt meghatározásnak megfelelően az ezen irányelv minimumkövetelményeinek alkalmazása érdekében.

  5. módosítás: Ez a módosítás – néhány kisebb változtatással a koherencia biztosítása érdekében – átvételre került.

  86. módosítás: Ez a módosítás elvben elfogadásra került (lásd még a 98. módosítást). Továbbá a nem veszélyes és nem inert hulladékok esetében a tagállamok jogosultak bizonyos követelmények mérséklésére vagy felfüggesztésére. Emellett a Tanács véleménye szerint a tőzeg kitermeléséből, kezeléséből és tárolásából keletkező hulladékra szintén csak korlátozott számú követelménynek kell vonatkoznia.

  6. módosítás: lásd a 71–72. módosítást.
  Cikkek

  13. módosítás: E módosítás lényege a (8) preambulumbekezdésbe került beillesztésre.

  98. módosítás: Az Európai Parlament azt javasolta, hogy a nem veszélyes és nem inert hulladékra, a nem szennyezett talajra, valamint a nem veszélyes, feltárásból származó hulladékra korlátozott számú követelményt alkalmazzanak. A Tanács átemelte ezt a módosítást, és világossá tette, hogy az „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítményeknek minden esetben ezen irányelv valamennyi rendelkezésének hatálya alá kell tartoznia. Továbbá a Tanács úgy érzi, hogy a tőzeg kitermeléséből, kezeléséből és tárolásából származó hulladékokra szintén kizárólag ezek a korlátozott számú követelmények alkalmazandók. Továbbá a Tanács beillesztette annak lehetőségét, hogy a tagállamok mérsékelhessenek vagy felfüggeszthessenek bizonyos követelményeket a nem veszélyes és nem inert hulladékok esetében, kivéve ha „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítményben kerültek lerakásra.

  17. módosítás: Az ásványkincseken az ásvány kitermelése céljából végrehajtott eljárások jegyzéke kiegészült a „termikus” eljárással.

  21. módosítás: Az Európai Parlament azt javasolta, hogy a hulladékkezelő létesítménnyé való minősítést megelőzően ne szabjanak meg időtartamot a hulladékok tárolására vonatkozóan. A Tanács elfogadta ezt a megközelítést valamennyi „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítmény és a hulladékkezelési tervben leírt veszélyes hulladék kezelésére szolgáló létesítmény esetében, és arányosabb megközelítést irányzott elő a kevésbé veszélyes hulladékkategóriák esetében.

  25. módosítás: A nyersanyag-kitermelésből származó hulladék minimálisra csökkentése beillesztésre került a kezelés, a hasznosítás és az ártalmatlanítás mellett.

  27. módosítás: A módosítás első részét szó szerint átemelték.

  29. módosítás: A módosítás lényege elfogadásra került; a részletezéseket elhagyták, mivel túl konkrétnak ítélték őket.

  31. módosítás: A módosítást – némileg újrafogalmazva – elfogadták.

  36. módosítás: Ennek a módosításnak az volt a célja, hogy előírja a biztonsági jelentés és belső vészhelyzeti terv beillesztését a súlyos balesetek megelőzésére a 6. cikk (3) bekezdése szerint kidolgozott koncepciójába. A közös álláspontban a biztonsági jelentésre és a belső vészhelyzeti tervre vonatkozó előírás az 5. cikk (3) bekezdésének a) pontjában kerül bevezetésre a súlyos baleseteket megelőző tervvel együtt, az „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítményekre vonatkozó hulladékkezelési tervhez társuló dokumentumba kerülést célozva.

  37. módosítás: E módosítás lényegét tükrözi a 7. cikk (4) bekezdése, amely tartalmazza az engedélyezési feltételek újraértékelésének és, amennyiben szükséges, frissítésének a feltételeit.

  44. módosítás: A talajszennyezés megelőzése beillesztésre került azon intézkedések közé, amelyeket az üzemeltetőnek meg kell hoznia, amennyiben a nyersanyag-kitermelésből származó hulladékot rehabilitációs vagy építkezési célból visszahelyezi a munkagödrökbe.

  47. módosítás: A rendszeres ellenőrzésre és a hulladékkezelő létesítmény vizsgálatára vonatkozó kérelmet átemelték.

  63. módosítás: A Tanács a por és a gázok kibocsátására összpontosította a figyelmet.

  66., 67., 68. módosítás: Ezek a módosítások nagyrészt megfelelnek annak, amit a Tanács közös álláspontjában megállapított: A pénzügyi biztosíték létrehozásának eljárásait a tagállamok határozzák meg, ennek érdekében a Bizottság technikai iránymutatásokat dolgoz ki (22. cikk (1) bekezdés c) pont), és biztosíték nélkül nem kezdhető meg semmiféle hulladékelhelyezési művelet a hulladékkezelő létesítményekben (7. cikk (2) bekezdés d) pont). A „pénzügyi biztosíték (pl. pénzügyi letétek formájában, ideértve az ipar által finanszírozott befektetési garanciaalapokban elhelyezett letéteket) vagy annak megfelelő biztosíték” szöveg a tagállamok különböző jogrendszereinek figyelembevételével került megfogalmazásra.

  70. módosítás: Ez a módosítás elfogadásra került, figyelemmel arra a biztosítékra is, hogy alkalmazandók a környezetvédelmi jogszabályokhoz való nyilvános hozzáférésről szóló közösségi jogszabályok.

  71–72. módosítás: A Tanács elfogadja a módosítás lényegét, miszerint nyilvántartás készüljön azokról a bezárt hulladékkezelő létesítményekről, amelyek súlyosan káros környezeti hatással bírnak, vagy közép-, illetve rövid távon komoly fenyegetést jelenthetnek az emberi egészségre vagy a környezetre. A módosítás újrafogalmazása során, a Tanács megkísérelte összehangolni egy magas szintű környezetvédelem célkitűzéseit és az ilyen nyilvántartás készítésének kötelezettségéből adódó bürokratikus tehernek a minimálisra csökkentését.

  76. módosítás: A III. melléklet első francia bekezdése újrafogalmazásra került hivatkozással a „súlyos balesetek”-re; a megfelelő fogalommeghatározás (3. cikk (16) bekezdés) tartalmazza az Európai Parlament által javasolt szöveget. |
| --- | --- |

a)

Az átvett módosítások a következőképpen csoportosíthatók: (a módosítások a közös álláspontba való beillesztésük sorrendjében kerülnek felsorolásra az alábbiakban)

19 (szinte) szó szerint elfogadott módosítás: 3., 7., 11., 12., 14., 16., 28., 30., 32., 35., 39., 93., 50., 51., 52., 57., 59., 60., 75.

24 – részben vagy lényegét tekintve – elfogadott módosítás.

Preambulumbekezdések

2. módosítás: Tisztázásra került, hogy a nyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékokat hulladéknak kell tekinteni a hulladékokról szóló keretirányelvben foglalt meghatározásnak megfelelően az ezen irányelv minimumkövetelményeinek alkalmazása érdekében.

5. módosítás: Ez a módosítás – néhány kisebb változtatással a koherencia biztosítása érdekében – átvételre került.

86. módosítás: Ez a módosítás elvben elfogadásra került (lásd még a 98. módosítást). Továbbá a nem veszélyes és nem inert hulladékok esetében a tagállamok jogosultak bizonyos követelmények mérséklésére vagy felfüggesztésére. Emellett a Tanács véleménye szerint a tőzeg kitermeléséből, kezeléséből és tárolásából keletkező hulladékra szintén csak korlátozott számú követelménynek kell vonatkoznia.

6. módosítás: lásd a 71–72. módosítást.

Cikkek

13. módosítás: E módosítás lényege a (8) preambulumbekezdésbe került beillesztésre.

98. módosítás: Az Európai Parlament azt javasolta, hogy a nem veszélyes és nem inert hulladékra, a nem szennyezett talajra, valamint a nem veszélyes, feltárásból származó hulladékra korlátozott számú követelményt alkalmazzanak. A Tanács átemelte ezt a módosítást, és világossá tette, hogy az „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítményeknek minden esetben ezen irányelv valamennyi rendelkezésének hatálya alá kell tartoznia. Továbbá a Tanács úgy érzi, hogy a tőzeg kitermeléséből, kezeléséből és tárolásából származó hulladékokra szintén kizárólag ezek a korlátozott számú követelmények alkalmazandók. Továbbá a Tanács beillesztette annak lehetőségét, hogy a tagállamok mérsékelhessenek vagy felfüggeszthessenek bizonyos követelményeket a nem veszélyes és nem inert hulladékok esetében, kivéve ha „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítményben kerültek lerakásra.

17. módosítás: Az ásványkincseken az ásvány kitermelése céljából végrehajtott eljárások jegyzéke kiegészült a „termikus” eljárással.

21. módosítás: Az Európai Parlament azt javasolta, hogy a hulladékkezelő létesítménnyé való minősítést megelőzően ne szabjanak meg időtartamot a hulladékok tárolására vonatkozóan. A Tanács elfogadta ezt a megközelítést valamennyi „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítmény és a hulladékkezelési tervben leírt veszélyes hulladék kezelésére szolgáló létesítmény esetében, és arányosabb megközelítést irányzott elő a kevésbé veszélyes hulladékkategóriák esetében.

25. módosítás: A nyersanyag-kitermelésből származó hulladék minimálisra csökkentése beillesztésre került a kezelés, a hasznosítás és az ártalmatlanítás mellett.

27. módosítás: A módosítás első részét szó szerint átemelték.

29. módosítás: A módosítás lényege elfogadásra került; a részletezéseket elhagyták, mivel túl konkrétnak ítélték őket.

31. módosítás: A módosítást – némileg újrafogalmazva – elfogadták.

36. módosítás: Ennek a módosításnak az volt a célja, hogy előírja a biztonsági jelentés és belső vészhelyzeti terv beillesztését a súlyos balesetek megelőzésére a 6. cikk (3) bekezdése szerint kidolgozott koncepciójába. A közös álláspontban a biztonsági jelentésre és a belső vészhelyzeti tervre vonatkozó előírás az 5. cikk (3) bekezdésének a) pontjában kerül bevezetésre a súlyos baleseteket megelőző tervvel együtt, az „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítményekre vonatkozó hulladékkezelési tervhez társuló dokumentumba kerülést célozva.

37. módosítás: E módosítás lényegét tükrözi a 7. cikk (4) bekezdése, amely tartalmazza az engedélyezési feltételek újraértékelésének és, amennyiben szükséges, frissítésének a feltételeit.

44. módosítás: A talajszennyezés megelőzése beillesztésre került azon intézkedések közé, amelyeket az üzemeltetőnek meg kell hoznia, amennyiben a nyersanyag-kitermelésből származó hulladékot rehabilitációs vagy építkezési célból visszahelyezi a munkagödrökbe.

47. módosítás: A rendszeres ellenőrzésre és a hulladékkezelő létesítmény vizsgálatára vonatkozó kérelmet átemelték.

63. módosítás: A Tanács a por és a gázok kibocsátására összpontosította a figyelmet.

66., 67., 68. módosítás: Ezek a módosítások nagyrészt megfelelnek annak, amit a Tanács közös álláspontjában megállapított: A pénzügyi biztosíték létrehozásának eljárásait a tagállamok határozzák meg, ennek érdekében a Bizottság technikai iránymutatásokat dolgoz ki (22. cikk (1) bekezdés c) pont), és biztosíték nélkül nem kezdhető meg semmiféle hulladékelhelyezési művelet a hulladékkezelő létesítményekben (7. cikk (2) bekezdés d) pont). A „pénzügyi biztosíték (pl. pénzügyi letétek formájában, ideértve az ipar által finanszírozott befektetési garanciaalapokban elhelyezett letéteket) vagy annak megfelelő biztosíték” szöveg a tagállamok különböző jogrendszereinek figyelembevételével került megfogalmazásra.

70. módosítás: Ez a módosítás elfogadásra került, figyelemmel arra a biztosítékra is, hogy alkalmazandók a környezetvédelmi jogszabályokhoz való nyilvános hozzáférésről szóló közösségi jogszabályok.

71–72. módosítás: A Tanács elfogadja a módosítás lényegét, miszerint nyilvántartás készüljön azokról a bezárt hulladékkezelő létesítményekről, amelyek súlyosan káros környezeti hatással bírnak, vagy közép-, illetve rövid távon komoly fenyegetést jelenthetnek az emberi egészségre vagy a környezetre. A módosítás újrafogalmazása során, a Tanács megkísérelte összehangolni egy magas szintű környezetvédelem célkitűzéseit és az ilyen nyilvántartás készítésének kötelezettségéből adódó bürokratikus tehernek a minimálisra csökkentését.

76. módosítás: A III. melléklet első francia bekezdése újrafogalmazásra került hivatkozással a „súlyos balesetek”-re; a megfelelő fogalommeghatározás (3. cikk (16) bekezdés) tartalmazza az Európai Parlament által javasolt szöveget.

| b) | A következő módosítások nem kerültek átvételre:

  Preambulumbekezdések

  4. módosítás: Az Európai Parlament javasolja e preambulumbekezdés elhagyását, amely világossá teszi, hogy a hulladékokról szóló keretirányelv továbbra is alkalmazandó a nyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezelésének valamennyi olyan vonatkozására, amely nem tartozik ezen irányelv hatálya alá.

  8. módosítás: Az Európai Parlament javasolja a szubszidiaritás elvére vonatkozó azon egységes rendelkezés elhagyását, amelyet alkalmazni kell erre a javaslatra.
  Cikkek

  42., 43., 45. módosítás: Ezek a módosítások túllépik a javaslat alkalmazási körét. A 42. módosítás magában foglalja a nem hulladékanyagokat; a 43. és a 45. módosítás magára a munkagödörre terjeszti ki a visszatöltött hulladékra irányuló intézkedéseket.

  9., 90., 22., 24., 26., 34., 38., 40., 41., 48., 53., 55., 56., 61., 74. módosítás: Ezek a módosítások olyan pontosításokat tartalmaznak, amelyeket a Tanács irányelvbe foglaláshoz túl részletesnek/előírónak ítélt, vagy amelyek a javaslat egyéb cikkeiben már szerepelnek. A 90. módosítást a (4) preambulumbekezdés tartalmazza.

  65. módosítás: A Tanács úgy ítéli meg, hogy ez a módosítás nem esik ezen irányelv hatálya alá.

  69. módosítás: Ez a módosítás megváltoztatja az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló ENSZ egyezményből (Espoo-i Egyezmény) átvett szöveget.

  19., 20., 88. módosítás: Ezek a módosítások olyan nyelvi vagy terminológiai kérdésekre vonatkoznak, amelyeket a Tanács nem emelt át annak érdekében, hogy biztosítsa a koherenciát a javaslat egészében.

  46., 54., 58., 73. módosítás: Ezek a módosítások hivatkozásokat tartalmaznak azokra a közösségi jogszabályokra, amelyek minden esetben alkalmazandók; ezeknek a közösségi környezetvédelmi előírásoknak minden esetben meg kell felelni.

  62. és 64. módosítás: A 13. cikk (4) bekezdése már előírja a tagállamok számára, hogy tegyék függővé a nyersanyag-kitermelésből származó hulladék olyan fogadó víztestben történő ártalmatlanítását, amely nem azonos a nyersanyag-kitermelésből származó hulladék ártalmalmatlanításának céljára létrehozottal, a 76/464/EGK irányelv, a 80/68/EGK irányelv és a 2000/60/EK irányelv vonatkozó rendelkezéseinek üzemeltető általi betartásától. |
| --- | --- |

b)

A következő módosítások nem kerültek átvételre:

Preambulumbekezdések

4. módosítás: Az Európai Parlament javasolja e preambulumbekezdés elhagyását, amely világossá teszi, hogy a hulladékokról szóló keretirányelv továbbra is alkalmazandó a nyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezelésének valamennyi olyan vonatkozására, amely nem tartozik ezen irányelv hatálya alá.

8. módosítás: Az Európai Parlament javasolja a szubszidiaritás elvére vonatkozó azon egységes rendelkezés elhagyását, amelyet alkalmazni kell erre a javaslatra.

Cikkek

42., 43., 45. módosítás: Ezek a módosítások túllépik a javaslat alkalmazási körét. A 42. módosítás magában foglalja a nem hulladékanyagokat; a 43. és a 45. módosítás magára a munkagödörre terjeszti ki a visszatöltött hulladékra irányuló intézkedéseket.

9., 90., 22., 24., 26., 34., 38., 40., 41., 48., 53., 55., 56., 61., 74. módosítás: Ezek a módosítások olyan pontosításokat tartalmaznak, amelyeket a Tanács irányelvbe foglaláshoz túl részletesnek/előírónak ítélt, vagy amelyek a javaslat egyéb cikkeiben már szerepelnek. A 90. módosítást a (4) preambulumbekezdés tartalmazza.

65. módosítás: A Tanács úgy ítéli meg, hogy ez a módosítás nem esik ezen irányelv hatálya alá.

69. módosítás: Ez a módosítás megváltoztatja az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló ENSZ egyezményből (Espoo-i Egyezmény) átvett szöveget.

19., 20., 88. módosítás: Ezek a módosítások olyan nyelvi vagy terminológiai kérdésekre vonatkoznak, amelyeket a Tanács nem emelt át annak érdekében, hogy biztosítsa a koherenciát a javaslat egészében.

46., 54., 58., 73. módosítás: Ezek a módosítások hivatkozásokat tartalmaznak azokra a közösségi jogszabályokra, amelyek minden esetben alkalmazandók; ezeknek a közösségi környezetvédelmi előírásoknak minden esetben meg kell felelni.

62. és 64. módosítás: A 13. cikk (4) bekezdése már előírja a tagállamok számára, hogy tegyék függővé a nyersanyag-kitermelésből származó hulladék olyan fogadó víztestben történő ártalmatlanítását, amely nem azonos a nyersanyag-kitermelésből származó hulladék ártalmalmatlanításának céljára létrehozottal, a 76/464/EGK irányelv, a 80/68/EGK irányelv és a 2000/60/EK irányelv vonatkozó rendelkezéseinek üzemeltető általi betartásától.

IV.   KÖVETKEZTETÉS

Annak ellenére, hogy a Tanács nem tudja elfogadni az Európai Parlament által elfogadott valamennyi módosítást, úgy ítéli meg, hogy a közös álláspont nagyrészt egybeesik a Parlament által felvetett problémákkal, és összhangban van a Bizottság módosított javaslatával.

---

(1)  10143/03. sz. dok. - COM(2003) 319 végleges.

(2)  HL C 80., 2004.3.30., 35. o.

(3)  HL C 109., 2004.4.30., 33. o.

(4)  HL C 103. E, 2004.4.29., 634. o.

---

| 12.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 172/26 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 172/26

---

24/2005/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONT

a Tanács által 2005. április 18-án elfogadva

a munkavállalók fizikai tényezők hatásának való expozíciójára (optikai sugárzás) vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekről (19. egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében) szóló, ...-i 2005/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából

(2005/C 172 E/02)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 137. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottságnak a munkahelyi biztonsági, higiéniai és egészségvédelmi tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A Tanács a Szerződés értelmében, irányelvek útján minimumkövetelményeket fogadhat el, hogy fejlődést ösztönözzön, különösen a munkakörnyezet tekintetében, a munkavállalók biztonsága és egészsége védelmének magasabb szintű biztosítása érdekében. Ezekben az irányelvekben kerülni kell olyan közigazgatási, pénzügyi és jogi korlátozások előírását, amelyek gátolnák a kis- és középvállalkozások alapítását és fejlődését. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács a Szerződés értelmében, irányelvek útján minimumkövetelményeket fogadhat el, hogy fejlődést ösztönözzön, különösen a munkakörnyezet tekintetében, a munkavállalók biztonsága és egészsége védelmének magasabb szintű biztosítása érdekében. Ezekben az irányelvekben kerülni kell olyan közigazgatási, pénzügyi és jogi korlátozások előírását, amelyek gátolnák a kis- és középvállalkozások alapítását és fejlődését.

| (2) | A munkavállalók alapvető szociális jogairól szóló közösségi charta végrehajtására vonatkozó cselekvési programról szóló bizottsági közlemény a fizikai tényezőkből származó kockázatoknak kitett munkavállalókra vonatkozó egészségvédelmi és biztonsági minimumkövetelmények bevezetését írja elő. 1990 szeptemberében az Európai Parlament erről a cselekvési programról állásfoglalást fogadott el (4), amelyben elsődlegesen arra kéri fel a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy egyedi irányelvet a zaj, a vibráció és minden egyéb munkahelyi fizikai tényezőből származó kockázatra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(2)

A munkavállalók alapvető szociális jogairól szóló közösségi charta végrehajtására vonatkozó cselekvési programról szóló bizottsági közlemény a fizikai tényezőkből származó kockázatoknak kitett munkavállalókra vonatkozó egészségvédelmi és biztonsági minimumkövetelmények bevezetését írja elő. 1990 szeptemberében az Európai Parlament erről a cselekvési programról állásfoglalást fogadott el (4), amelyben elsődlegesen arra kéri fel a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy egyedi irányelvet a zaj, a vibráció és minden egyéb munkahelyi fizikai tényezőből származó kockázatra vonatkozóan.

| (3) | Első lépésként az Európai Parlament és a Tanács elfogadta a munkavállalók fizikai tényezők (vibráció) hatásából keletkező kockázatoknak való expozíciójára vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekről szóló, 2002. június 25-én 2002/44/EK irányelvet (5) (16. egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében). Ezt követően, 2003. február 6-án az Európai Parlament és a Tanács elfogadta a munkavállalók fizikai tényezők (zaj) hatásának való expozíciójára vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekről szóló 2003/10/EK irányelvet (6) (17. egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében). Majd az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-én elfogadta a munkavállalók fizikai tényezők (elektromágneses mezők) hatásából keletkező kockázatoknak való expozíciójára vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekről szóló 2004/40/EK irányelvet (7) (18. egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében). |
| --- | --- |

(3)

Első lépésként az Európai Parlament és a Tanács elfogadta a munkavállalók fizikai tényezők (vibráció) hatásából keletkező kockázatoknak való expozíciójára vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekről szóló, 2002. június 25-én 2002/44/EK irányelvet (5) (16. egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében). Ezt követően, 2003. február 6-án az Európai Parlament és a Tanács elfogadta a munkavállalók fizikai tényezők (zaj) hatásának való expozíciójára vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekről szóló 2003/10/EK irányelvet (6) (17. egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében). Majd az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-én elfogadta a munkavállalók fizikai tényezők (elektromágneses mezők) hatásából keletkező kockázatoknak való expozíciójára vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekről szóló 2004/40/EK irányelvet (7) (18. egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében).

| (4) | Jelenleg a munkavállalókat az optikai sugárzásból származó veszélyekkel szemben védő intézkedések bevezetésére van szükség, e sugárzásnak a munkavállalók egészségére és biztonságára gyakorolt – különösen szem- és bőrkárosító – hatása miatt. Ezek az intézkedések nemcsak az egyes munkavállalók egyéni egészségvédelmét és biztonságát célozzák, hanem egy minden közösségi munkavállaló védelmét szolgáló minimális alapszint megteremtését is, a verseny esetleges torzulásainak elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

(4)

Jelenleg a munkavállalókat az optikai sugárzásból származó veszélyekkel szemben védő intézkedések bevezetésére van szükség, e sugárzásnak a munkavállalók egészségére és biztonságára gyakorolt – különösen szem- és bőrkárosító – hatása miatt. Ezek az intézkedések nemcsak az egyes munkavállalók egyéni egészségvédelmét és biztonságát célozzák, hanem egy minden közösségi munkavállaló védelmét szolgáló minimális alapszint megteremtését is, a verseny esetleges torzulásainak elkerülése érdekében.

| (5) | Ez az irányelv minimumkövetelményeket állapít meg, meghagyva ezzel a tagállamok számára azt a lehetőséget, hogy szigorúbb rendelkezéseket tartsanak fenn vagy vezessenek be a munkavállalók védelmében, különösen az alsó expozíciós határértékek meghatározása tekintetében. Ezen irányelv végrehajtása a tagállamok egyikében sem szolgálhat alapul a már elért szinthez képest történő visszalépéshez. |
| --- | --- |

(5)

Ez az irányelv minimumkövetelményeket állapít meg, meghagyva ezzel a tagállamok számára azt a lehetőséget, hogy szigorúbb rendelkezéseket tartsanak fenn vagy vezessenek be a munkavállalók védelmében, különösen az alsó expozíciós határértékek meghatározása tekintetében. Ezen irányelv végrehajtása a tagállamok egyikében sem szolgálhat alapul a már elért szinthez képest történő visszalépéshez.

| (6) | Az optikai sugárzásvédelmi rendszernek – a felesleges részletek elkerülésével – az elérendő célok, a betartandó elvek és az alkalmazandó alapvető értékek meghatározására kell korlátozódnia annak érdekében, hogy a tagállamok egyenértékű módon alkalmazhassák a minimumkövetelményeket. |
| --- | --- |

(6)

Az optikai sugárzásvédelmi rendszernek – a felesleges részletek elkerülésével – az elérendő célok, a betartandó elvek és az alkalmazandó alapvető értékek meghatározására kell korlátozódnia annak érdekében, hogy a tagállamok egyenértékű módon alkalmazhassák a minimumkövetelményeket.

| (7) | Az optikai sugárzásnak való kitettség szintje hatékonyabban csökkenthető, ha a munkaállomások és a munkahelyek megtervezése megelőző intézkedések figyelembevételével történik, és olyan munkaeszközöket, eljárásokat, illetve módszereket választanak, amelyek által elsődlegesen a forrásnál csökkenthető a kockázat. A munkaeszközökre és módszerekre vonatkozó rendelkezések ezáltal hozzájárulnak az érintett munkavállalók védelméhez. A munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló, 1989. június 12-i 89/391/EGK tanácsi irányelv (8) 6. cikkének (2) bekezdésében megállapított általános megelőzési elvekkel összhangban a közös védintézkedések elsőbbséget élveznek az egyéni védintézkedésekkel szemben. |
| --- | --- |

(7)

Az optikai sugárzásnak való kitettség szintje hatékonyabban csökkenthető, ha a munkaállomások és a munkahelyek megtervezése megelőző intézkedések figyelembevételével történik, és olyan munkaeszközöket, eljárásokat, illetve módszereket választanak, amelyek által elsődlegesen a forrásnál csökkenthető a kockázat. A munkaeszközökre és módszerekre vonatkozó rendelkezések ezáltal hozzájárulnak az érintett munkavállalók védelméhez. A munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló, 1989. június 12-i 89/391/EGK tanácsi irányelv (8) 6. cikkének (2) bekezdésében megállapított általános megelőzési elvekkel összhangban a közös védintézkedések elsőbbséget élveznek az egyéni védintézkedésekkel szemben.

| (8) | A munkáltatóknak az optikai sugárzásnak való expozícióból eredő kockázatokra vonatkozóan módosításokat kell végrehajtaniuk a munkavállalók egészségvédelmének és biztonságának javítása érdekében a műszaki fejlődés és a tudományos ismeretek figyelembevételével. |
| --- | --- |

(8)

A munkáltatóknak az optikai sugárzásnak való expozícióból eredő kockázatokra vonatkozóan módosításokat kell végrehajtaniuk a munkavállalók egészségvédelmének és biztonságának javítása érdekében a műszaki fejlődés és a tudományos ismeretek figyelembevételével.

| (9) | Mivel ez az irányelv egyedi irányelv a 89/391/EGK tanácsi irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében, az említett irányelv a munkavállalókat érő optikai sugárzásnak való expozícióra vonatkozik, az ebben az irányelvben foglalt szigorúbb, illetve különös rendelkezések sérelme nélkül. |
| --- | --- |

(9)

Mivel ez az irányelv egyedi irányelv a 89/391/EGK tanácsi irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében, az említett irányelv a munkavállalókat érő optikai sugárzásnak való expozícióra vonatkozik, az ebben az irányelvben foglalt szigorúbb, illetve különös rendelkezések sérelme nélkül.

| (10) | Ez az irányelv gyakorlati lépést jelent a belső piac szociális dimenziójának megteremtése felé. |
| --- | --- |

(10)

Ez az irányelv gyakorlati lépést jelent a belső piac szociális dimenziójának megteremtése felé.

| (11) | A jobb rendeleti alapelveket elősegítő és magas szintű védelmet biztosító összetett megközelítés akkor biztosítható, ha az optikai sugárforrások és kapcsolódó berendezések gyártói által előállított termékek megfelelnek a felhasználók egészségét és biztonságát az ilyen termékekben rejlő veszélyekkel szemben védő harmonizált szabványoknak; ennek megfelelően a munkaadóknak nem szükséges megismételniük a gyártó által már elvégzett méréseket vagy számításokat annak megállapítására, hogy az ilyen berendezés megfelel-e az alkalmazandó közösségi irányelvekben meghatározott rá vonatkozó alapvető biztonsági követelményeknek. |
| --- | --- |

(11)

A jobb rendeleti alapelveket elősegítő és magas szintű védelmet biztosító összetett megközelítés akkor biztosítható, ha az optikai sugárforrások és kapcsolódó berendezések gyártói által előállított termékek megfelelnek a felhasználók egészségét és biztonságát az ilyen termékekben rejlő veszélyekkel szemben védő harmonizált szabványoknak; ennek megfelelően a munkaadóknak nem szükséges megismételniük a gyártó által már elvégzett méréseket vagy számításokat annak megállapítására, hogy az ilyen berendezés megfelel-e az alkalmazandó közösségi irányelvekben meghatározott rá vonatkozó alapvető biztonsági követelményeknek.

| (12) | Ennek az irányelvnek a végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i, 1999/468/EK tanácsi határozattal (9) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(12)

Ennek az irányelvnek a végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i, 1999/468/EK tanácsi határozattal (9) összhangban kell elfogadni.

| (13) | Az expozíciós határértékek betartásának magas szintű védelmet kell biztosítania az optikai sugárzásnak való expozíció esetleges egészségre gyakorolt hatásait illetően. Mivel azonban az expozíciós határértékek és műszaki előírások alkalmazása nem tekinthető megfelelőnek az optikai sugárzás természetes forrásainak való expozíció esetében, a megelőző intézkedések, beleértve a munkavállalók tájékoztatását és képzését, döntő fontosságúak a kockázat értékelésekor és a napsugárzásnak való expozíció veszélyeinek csökkentésében. |
| --- | --- |

(13)

Az expozíciós határértékek betartásának magas szintű védelmet kell biztosítania az optikai sugárzásnak való expozíció esetleges egészségre gyakorolt hatásait illetően. Mivel azonban az expozíciós határértékek és műszaki előírások alkalmazása nem tekinthető megfelelőnek az optikai sugárzás természetes forrásainak való expozíció esetében, a megelőző intézkedések, beleértve a munkavállalók tájékoztatását és képzését, döntő fontosságúak a kockázat értékelésekor és a napsugárzásnak való expozíció veszélyeinek csökkentésében.

| (14) | A jobb jogalkotásról szóló intézményközi megállapodás (10) (34) bekezdésével összhangban a tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy a maguk, illetve a Közösség érdekében készítsék el és hozzák nyilvánosságra saját táblázataikat, amelyek a lehető legteljesebb mértékben kimutatják a kölcsönhatást az irányelv és az átültető rendelkezések között. |
| --- | --- |

(14)

A jobb jogalkotásról szóló intézményközi megállapodás (10) (34) bekezdésével összhangban a tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy a maguk, illetve a Közösség érdekében készítsék el és hozzák nyilvánosságra saját táblázataikat, amelyek a lehető legteljesebb mértékben kimutatják a kölcsönhatást az irányelv és az átültető rendelkezések között.

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I. SZAKASZ

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy és alkalmazási kör

(1)   Ez az irányelv, amely a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében a 19. egyedi irányelv, meghatározza a munkahelyi optikai sugárzásnak való expozícióból vagy vélhetően a munkahelyi optikai sugárzásnak való expozícióból keletkező, a munkavállalók egészségét és biztonságát veszélyeztető kockázatokkal szembeni védelemre vonatkozó minimumkövetelményeket.

(2)   Ez az irányelv a munkavállalók egészségét és biztonságát érintő azon kockázati tényezőre vonatkozik, amelyet a szem és a bőr optikai sugárzásnak való expozíciójából eredő káros hatások okoznak.

(3)   A 89/391/EGK irányelv teljes mértékben alkalmazandó az (1) bekezdésben említett egész területre, az ebben az irányelvben foglalt szigorúbb, illetve különös rendelkezések sérelme nélkül.

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ennek az irányelvnek az alkalmazásában:

| a) | optikai sugárzás: bármely elektromágneses sugárzás a 100 nm és 1 mm közötti hullámhossztartományban. Az optikai sugárzás spektruma ultraibolya sugárzásra, látható sugárzásra és infravörös sugárzásra oszlik:






  i. | ultraibolya sugárzás: olyan optikai sugárzás, amelynek hullámhossztartománya 100–400 nm. Az ultraibolya tartomány UV-A (315–400 nm), UV-B (280–315 nm) és UV-C (100–280 nm) részre oszlik; |
| --- | --- | --- |

a)

optikai sugárzás: bármely elektromágneses sugárzás a 100 nm és 1 mm közötti hullámhossztartományban. Az optikai sugárzás spektruma ultraibolya sugárzásra, látható sugárzásra és infravörös sugárzásra oszlik:

i.

ultraibolya sugárzás: olyan optikai sugárzás, amelynek hullámhossztartománya 100–400 nm. Az ultraibolya tartomány UV-A (315–400 nm), UV-B (280–315 nm) és UV-C (100–280 nm) részre oszlik;

| ii. | látható sugárzás: olyan optikai sugárzás, amelynek hullámhossztartománya 380–780 nm; |
| --- | --- |

ii.

látható sugárzás: olyan optikai sugárzás, amelynek hullámhossztartománya 380–780 nm;

| iii. | infravörös sugárzás: olyan optikai sugárzás, amelynek hullámhossztartománya 780 nm – 1 mm. Az infravörös tartomány IR-A (780–1 400 nm), IR-B (1400–3 000 nm) és IR-C (3 000 nm – 1 mm) részre oszlik; |
| --- | --- |

iii.

infravörös sugárzás: olyan optikai sugárzás, amelynek hullámhossztartománya 780 nm – 1 mm. Az infravörös tartomány IR-A (780–1 400 nm), IR-B (1400–3 000 nm) és IR-C (3 000 nm – 1 mm) részre oszlik;

| b) | lézer (fénykibocsátás indukált emisszióval): bármely, az optikai sugárzás hullámhossztartományában elektromágneses sugárzás gerjesztésére vagy felerősítésére alkalmas eszköz, elsődlegesen ellenőrzött indukált emisszió révén; |
| --- | --- |

b)

lézer (fénykibocsátás indukált emisszióval): bármely, az optikai sugárzás hullámhossztartományában elektromágneses sugárzás gerjesztésére vagy felerősítésére alkalmas eszköz, elsődlegesen ellenőrzött indukált emisszió révén;

| c) | lézersugárzás: lézer által keltett optikai sugárzás; |
| --- | --- |

c)

lézersugárzás: lézer által keltett optikai sugárzás;

| d) | nem koherens sugárzás: bármely nem lézerrel keltett optikai sugárzás; |
| --- | --- |

d)

nem koherens sugárzás: bármely nem lézerrel keltett optikai sugárzás;

| e) | expozíciós határértékek: optikai sugárzásra vonatkozó expozíciós határértékek, amelyek közvetlenül megállapított egészségügyi hatásokon és biológiai szempontokon alapszanak. Ezen határértékek betartása biztosítja a mesterséges eredetű optikai sugárzásnak kitett munkavállalók védettségét minden ismert káros egészségügyi hatással szemben; |
| --- | --- |

e)

expozíciós határértékek: optikai sugárzásra vonatkozó expozíciós határértékek, amelyek közvetlenül megállapított egészségügyi hatásokon és biológiai szempontokon alapszanak. Ezen határértékek betartása biztosítja a mesterséges eredetű optikai sugárzásnak kitett munkavállalók védettségét minden ismert káros egészségügyi hatással szemben;

| f) | besugárzott felületi teljesítmény (E) vagy teljesítménysűrűség: egy felületen az egységnyi területre beeső sugárzott teljesítmény watt per négyzetméterben kifejezve (W m-2 ); |
| --- | --- |

f)

besugárzott felületi teljesítmény (E) vagy teljesítménysűrűség: egy felületen az egységnyi területre beeső sugárzott teljesítmény watt per négyzetméterben kifejezve (W m-2 );

| g) | besugárzottság (H): a besugárzott felületi teljesítmény idő szerinti integrálja, joule per négyzetméterben kifejezve (J m-2); |
| --- | --- |

g)

besugárzottság (H): a besugárzott felületi teljesítmény idő szerinti integrálja, joule per négyzetméterben kifejezve (J m-2);

| h) | sugársűrűség (L): a sugárzó felszín egységnyi területéről egységnyi térszögbe kisugárzott fluxus, vagy kimenő teljesítmény, watt per négyzetméter per szteradiánban kifejezve (W m-2 sr-1 ); |
| --- | --- |

h)

sugársűrűség (L): a sugárzó felszín egységnyi területéről egységnyi térszögbe kisugárzott fluxus, vagy kimenő teljesítmény, watt per négyzetméter per szteradiánban kifejezve (W m-2 sr-1 );

| i) | szint: a besugárzott felületi teljesítmény, besugárzottság és sugársűrűség kombinációja, amelynek a munkavállaló ki van téve. |
| --- | --- |

i)

szint: a besugárzott felületi teljesítmény, besugárzottság és sugársűrűség kombinációja, amelynek a munkavállaló ki van téve.

3. cikk

Expozíciós határértékek

(1)   A nem természetes optikai sugárforrás által kibocsátott, nem koherens sugárzásra megállapított expozíciós határértékeket az I. melléklet tartalmazza.

(2)   A lézersugárzásra vonatkozó expozíciós határértékeket a II. melléklet tartalmazza.

II. SZAKASZ

A MUNKÁLTATÓK KÖTELEZETTSÉGEI

4. cikk

Az expozíció meghatározása és a kockázatok értékelése

(1)   A 89/391/EGK irányelv 6. cikkének (3) bekezdésében és 9. cikkének (1) bekezdésében megállapított kötelezettségek végrehajtása során, abban az esetben, ha a munkavállalók mesterséges eredetű optikai sugárzásnak vannak kitéve, a munkáltatónak becsléssel meg kell határoznia, és szükség esetén meg kell mérnie, és/vagy ki kell számítania az optikai sugárzás általi expozició azon szintjét, amelynek a munkavállalók valószínűleg ki vannak téve, hogy az expozíció megfelelő határértékekre való korlátozásához szükséges intézkedéseket megállapítsák és alkalmazzák. Az értékeléshez, méréshez és/vagy számításhoz alkalmazott módszereknek a Nemzetközi Elektrotechnikai Bizottság (IEC) szabványait kell követniük a lézersugárzás tekintetében, és a Nemzetközi Világítástechnikai Bizottság (CIE), valamint az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) ajánlásait a nem koherens sugárzás tekintetében. Azokban az expozíciós helyzetekben, amelyekre ezen szabványok és ajánlások nem vonatkoznak, megfelelő EU-szabványok és ajánlások rendelkezésre állásáig az értékelést, mérést és/vagy számítást a rendelkezésre álló, tudományos alapokon nyugvó, nemzeti vagy nemzetközi iránymutatások alkalmazásával kell elvégezni. Az értékeléskor mindkét expozíciós helyzetben figyelembe kell venni a berendezés gyártója által szolgáltatott adatokat, amennyiben a vonatkozó közösségi irányelvek ezt előírják.

(2)   A 89/391/EGK irányelv 6. cikke (3) bekezdésében és 9. cikke (1) bekezdésében megállapított kötelezettségek végrehajtása során a munkáltatónak, abban az esetben, ha a munkavállalók természetes eredetű optikai sugárzásnak vannak kitéve, egészségügyi és biztonsági kockázatértékelést kell készítenie a kockázatok minimalizálásához szükséges intézkedések megállapítása és alkalmazása érdekében.

(3)   Az (1) bekezdésben említett becslést, mérést és/vagy számítást és a (2) bekezdésben említett értékelést megfelelő időközönként szakértő szolgálatok vagy személyek tervezik és végzik, különös tekintettel a 89/391/EGK irányelv 7. és 11. cikkének a szükséges szakértő szolgálatokról vagy személyekről és a munkavállalók részvételéről szóló rendelkezéseire. Az értékelések során összegyűjtött adatokat, beleértve az (1) bekezdésben említett expozíció mérése és/vagy számítása során összegyűjtött adatokat, megfelelő formában meg kell őrizni, hogy későbbi időpontban lehetőség legyen a konzultációra.

(4)   A 89/391/EGK irányelv 6. cikkének (3) bekezdése értelmében a munkáltatónak a kockázatértékelés során kiemelt figyelmet kell fordítania a következőkre:

| a) | a mesterséges eredetű optikai sugárzásnak való expozíció szintje, hullámhossz-tartománya és időtartama; |
| --- | --- |

a)

a mesterséges eredetű optikai sugárzásnak való expozíció szintje, hullámhossz-tartománya és időtartama;

| b) | természetes eredetű optikai sugárzásnak való expozíció; |
| --- | --- |

b)

természetes eredetű optikai sugárzásnak való expozíció;

| c) | ennek az irányelvnek a 3. cikkében említett expozíciós határértékek; |
| --- | --- |

c)

ennek az irányelvnek a 3. cikkében említett expozíciós határértékek;

| d) | a különösen érzékeny kockázati csoportokba tartozó munkavállalók egészségét és biztonságát érintő hatások; |
| --- | --- |

d)

a különösen érzékeny kockázati csoportokba tartozó munkavállalók egészségét és biztonságát érintő hatások;

| e) | a munkahelyen előforduló, optikai sugárzás és a fényérzékenyítő hatású vegyi anyagok közötti kölcsönhatásokból eredő, a munkavállalók egészségét és biztonságát érintő lehetséges hatások; |
| --- | --- |

e)

a munkahelyen előforduló, optikai sugárzás és a fényérzékenyítő hatású vegyi anyagok közötti kölcsönhatásokból eredő, a munkavállalók egészségét és biztonságát érintő lehetséges hatások;

| f) | közvetett hatások, mint például átmeneti vakság, robbanás vagy tűz; |
| --- | --- |

f)

közvetett hatások, mint például átmeneti vakság, robbanás vagy tűz;

| g) | az optikai sugárzásnak való expozíció szintjének csökkentésére kifejlesztett csereberendezés megléte; |
| --- | --- |

g)

az optikai sugárzásnak való expozíció szintjének csökkentésére kifejlesztett csereberendezés megléte;

| h) | amennyire csak lehetséges, az egészségi állapot ellenőrzését követően kapott megfelelő információ, beleértve a közzétett információkat; |
| --- | --- |

h)

amennyire csak lehetséges, az egészségi állapot ellenőrzését követően kapott megfelelő információ, beleértve a közzétett információkat;

| i) | több forrásból származó optikaisugárzás-expozíció; |
| --- | --- |

i)

több forrásból származó optikaisugárzás-expozíció;

| j) | a vonatkozó IEC szabványnak megfelelően meghatározott, lézerre alkalmazott osztályozás és bármely hasonló osztályozás bármilyen – a 3B vagy 4 osztályba tartozó lézerhez hasonló károsodást okozó – mesterséges forrásra vonatkozóan; |
| --- | --- |

j)

a vonatkozó IEC szabványnak megfelelően meghatározott, lézerre alkalmazott osztályozás és bármely hasonló osztályozás bármilyen – a 3B vagy 4 osztályba tartozó lézerhez hasonló károsodást okozó – mesterséges forrásra vonatkozóan;

| k) | optikai sugárforrások és kapcsolódó munkaeszközök gyártói által szolgáltatott információ a vonatkozó közösségi irányelveknek megfelelően. |
| --- | --- |

k)

optikai sugárforrások és kapcsolódó munkaeszközök gyártói által szolgáltatott információ a vonatkozó közösségi irányelveknek megfelelően.

(5)   A 89/391/EGK irányelv 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a munkáltatónak rendelkeznie kell kockázatértékeléssel, és meg kell határoznia, hogy milyen intézkedéseket kell tenni ennek az irányelvnek az 5. és 6. cikkével összhangban. A kockázatértékelést a nemzeti jognak és gyakorlatnak megfelelő adathordozón kell rögzíteni; ez magában foglalhatja a munkáltató indoklását arról, hogy az optikai sugárzásból eredő kockázatok jellege és mértéke a további részletes kockázatértékelést szükségtelenné teszi. A kockázatértékelést rendszeresen naprakésszé kell tenni, különösen akkor, ha olyan jelentős változások történtek, amelyek azt elavulttá tehetik, vagy ha az egészségi állapot folyamatos ellenőrzésének eredményei alapján a naprakésszé tétel szükségesnek bizonyul.

5. cikk

Rendelkezések a kockázatok megelőzésére, illetve csökkentésére

(1)   A műszaki fejlődés és a kockázat forrásnál történő csökkentésére irányuló intézkedések lehetőségének figyelembevételével, az optikai sugárzásnak való expozícióból eredő kockázatokat meg kell szüntetni, vagy a lehető legkisebbre kell csökkenteni.

Az optikai sugárzásnak való expozícióból eredő kockázatok csökkentése a 89/391/EGK irányelvben megállapított általános megelőzési elveken alapul.

(2)   Amennyiben a 4. cikk (1) bekezdése alapján a mesterséges eredetű optikai sugárzásnak kitett munkavállalók körében elvégzett kockázatértékelés az expozíciós határértékek túllépését valószínűsíti, a munkáltató műszaki, és/vagy szervezeti intézkedésekből álló cselekvési tervet állít össze és hajt végre, különös tekintettel a következőkre:

| a) | az optikai sugárzásból eredő veszélyt csökkentő más munkamódszerek; |
| --- | --- |

a)

az optikai sugárzásból eredő veszélyt csökkentő más munkamódszerek;

| b) | kevesebb optikai sugárzást kibocsátó munkaeszköz választása az elvégzendő munka figyelembevételével; |
| --- | --- |

b)

kevesebb optikai sugárzást kibocsátó munkaeszköz választása az elvégzendő munka figyelembevételével;

| c) | a kibocsátott optikai sugárzás csökkentése műszaki intézkedésekkel, szükséges esetben reteszek, árnyékolások vagy hasonló egészségvédelmi rendszerek alkalmazása; |
| --- | --- |

c)

a kibocsátott optikai sugárzás csökkentése műszaki intézkedésekkel, szükséges esetben reteszek, árnyékolások vagy hasonló egészségvédelmi rendszerek alkalmazása;

| d) | a munkaeszközökre, a munkahelyekre és a munkaállomásokra vonatkozó megfelelő karbantartási programok; |
| --- | --- |

d)

a munkaeszközökre, a munkahelyekre és a munkaállomásokra vonatkozó megfelelő karbantartási programok;

| e) | a munkahelyek és munkaállomások megtervezése és elrendezése; |
| --- | --- |

e)

a munkahelyek és munkaállomások megtervezése és elrendezése;

| f) | az expozíció időtartamának és szintjének korlátozása; |
| --- | --- |

f)

az expozíció időtartamának és szintjének korlátozása;

| g) | a megfelelő egyéni védőeszközök rendelkezésre állása; |
| --- | --- |

g)

a megfelelő egyéni védőeszközök rendelkezésre állása;

| h) | a berendezés gyártójának utasításai, amennyiben egy vonatkozó közösségi irányelv így rendelkezik. |
| --- | --- |

h)

a berendezés gyártójának utasításai, amennyiben egy vonatkozó közösségi irányelv így rendelkezik.

(3)   Amennyiben a 4. cikk (2) bekezdésének megfelelően elvégzett kockázatértékelés kockázatot állapít meg a természetes eredetű optikai sugárzásnak kitett munkavállalók körében, a munkáltatónak az egészségügyi és biztonsági kockázatok minimumra csökkentését célzó, műszaki és/vagy szervezeti intézkedésekből álló cselekvési tervet kell összeállítania és végrehajtania.

(4)   A 4. cikknek megfelelően elvégzett kockázatértékelés alapján a munkahelyi biztonsági, illetve egészségvédelmi jelzésekre vonatkozó minimumkövetelményekről szóló, 1992. június 24-i 92/58/EGK irányelvvel (11) (9. egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében) összhangban megfelelő jelzéssel kell ellátni azokat a munkahelyeket, ahol a munkavállalók az expozíciós határértékeket meghaladó mesterséges eredetű optikai sugárzásnak lehetnek kitéve. A kérdéses területeket meg kell jelölni, és az oda való belépést korlátozni kell, amennyiben ez műszakilag megoldható, és amennyiben az expozíciós határértékek túllépésének a kockázata fennáll.

(5)   Ha a munkáltató által az ezen irányelv betartása érdekében a mesterséges eredetű optikai sugárzás vonatkozásában hozott intézkedések ellenére az expozíciós határértékeket túllépik, a munkáltatónak azonnali intézkedéseket kell tennie az expozíciónak az expozíciós határértékek alá való csökkentése érdekében. A munkáltatónak meg kell állapítania az expozíciós határértékek túllépésének okait, és ennek megfelelően ki kell igazítania a védő- és megelőző intézkedéseket az újbóli túllépés elkerülése céljából. A munkavállalók semmilyen esetben nem lehetnek kitéve az expozíciós határértékek feletti expozíciónak.

(6)   A 89/391/EGK irányelv 15. cikke értelmében a munkáltató az ebben a cikkben említett intézkedéseket hozzáigazítja a különösen érzékeny kockázati csoportba tartozó munkavállalók igényeihez.

6. cikk

A munkavállalók tájékoztatása és oktatása

A 89/391/EGK irányelv 10. és 12. cikkének sérelme nélkül a munkáltató gondoskodik arról, hogy a munkavégzés során optikai sugárzásból eredő kockázatoknak kitett munkavállalók, és/vagy képviselőik az ezen irányelv 4. cikkében említett kockázatértékelés eredményével kapcsolatos szükséges tájékoztatásban és oktatásban részesüljenek, különös tekintettel a következőkre:

| a) | az ennek az irányelvnek a végrehajtása érdekében tett intézkedések; |
| --- | --- |

a)

az ennek az irányelvnek a végrehajtása érdekében tett intézkedések;

| b) | az expozíciós határértékek és a hozzájuk kapcsolódó lehetséges kockázatok; |
| --- | --- |

b)

az expozíciós határértékek és a hozzájuk kapcsolódó lehetséges kockázatok;

| c) | az ezen irányelv 4. cikkének megfelelően elvégzett becslések, mérések és/vagy számítások eredményei az optikai sugárzás expozíciószintjére vonatkozóan, jelentőségük és a lehetséges kockázataik magyarázatával; |
| --- | --- |

c)

az ezen irányelv 4. cikkének megfelelően elvégzett becslések, mérések és/vagy számítások eredményei az optikai sugárzás expozíciószintjére vonatkozóan, jelentőségük és a lehetséges kockázataik magyarázatával;

| d) | az expozícióból eredő egészségkárosító hatások felismerésének és jelentésének módja; |
| --- | --- |

d)

az expozícióból eredő egészségkárosító hatások felismerésének és jelentésének módja;

| e) | a munkavállalók egészségi állapotának folyamatos ellenőrzésére feljogosító körülmények; |
| --- | --- |

e)

a munkavállalók egészségi állapotának folyamatos ellenőrzésére feljogosító körülmények;

| f) | az expozícióból eredő kockázatokat minimálisra csökkentő biztonságos munkamódszerek; |
| --- | --- |

f)

az expozícióból eredő kockázatokat minimálisra csökkentő biztonságos munkamódszerek;

| g) | a megfelelő egyéni védőeszközök szakszerű használata. |
| --- | --- |

g)

a megfelelő egyéni védőeszközök szakszerű használata.

7. cikk

Konzultáció a munkavállalókkal és a munkavállalók részvétele

A munkavállalókkal, illetve képviselőikkel folytatott konzultációra, valamint a munkavállalók, és/vagy képviselőik részvételére az ezen irányelv által érintett kérdésekben a 89/391/EGK irányelv 11. cikkének megfelelően kerül sor.

III. SZAKASZ

EGYÉB RENDELKEZÉSEK

8. cikk

Egészségi állapot ellenőrzése

(1)   A 89/391/EGK irányelv 14. cikkének sérelme nélkül a tagállamok rendelkezéseket fogadnak el, hogy biztosítsák a munkavállalók egészségi állapotának megfelelő módon történő ellenőrzését, amennyiben az ezen irányelv 4. cikkében előírt kockázatértékelés eredménye jelentős egészségügyi kockázatot jelez. Az említett rendelkezéseket, beleértve az egészségügyi dokumentációkra és azok hozzáférhetőségére vonatkozó követelményeket, a nemzeti joggal és/vagy gyakorlattal összhangban kell bevezetni.

(2)   A tagállamok rendelkezéseket vezetnek be annak biztosítására, hogy az (1) bekezdéssel összhangban egészségi állapotának ellenőrzésén részt vevő valamennyi munkavállalóról naprakészen vezetett egészségügyi dokumentáció készüljön. Az egészségügyi dokumentáció az elvégzett egészségiállapot-ellenőrzés eredményeinek összefoglalását tartalmazza. Az egészségügyi dokumentációt olyan formában vezetik, amely – a titoktartási kötelezettség figyelembevételével – megteremti a későbbi konzultáció lehetőségét. Az illetékes hatóság részére kérelemre meg kell küldeni a dokumentáció megfelelő példányait, a titoktartási kötelezettség figyelembevételével. A munkavállaló, kérelmére, betekinthet a rá vonatkozó egészségügyi dokumentációba.

(3)   Amennyiben az egészségiállapot-ellenőrzés eredménye a munkavállalónál azonosítható betegséget vagy egészségkárosodást mutat ki, amelyről az orvos vagy foglakozás-egészségügyi szakember megállapítja, hogy az munkahelyi optikai sugárzásnak való expozícióra vezethető vissza:

| a) | az orvos vagy más megfelelően képzett személy köteles tájékoztatni a munkavállalót a személyére vonatkozó eredményről. A munkavállalónak tájékoztatást és tanácsot kell kapnia különös tekintettel azokra az egészségügyi felülvizsgálatokra, amelyeken az expozíció megszűnését követően kell átesnie; |
| --- | --- |

a)

az orvos vagy más megfelelően képzett személy köteles tájékoztatni a munkavállalót a személyére vonatkozó eredményről. A munkavállalónak tájékoztatást és tanácsot kell kapnia különös tekintettel azokra az egészségügyi felülvizsgálatokra, amelyeken az expozíció megszűnését követően kell átesnie;

| b) | a munkáltatót tájékoztatni kell az egészségügyi felülvizsgálat fontos megállapításairól, a bizalmasan kezelendő orvosi adatok figyelembevételével; |
| --- | --- |

b)

a munkáltatót tájékoztatni kell az egészségügyi felülvizsgálat fontos megállapításairól, a bizalmasan kezelendő orvosi adatok figyelembevételével;

| c) | a munkáltató köteles:






  — | felülvizsgálni a 4. cikk alapján elvégzett kockázatértékelést, |
| --- | --- | --- |

c)

a munkáltató köteles:

—

felülvizsgálni a 4. cikk alapján elvégzett kockázatértékelést,

| — | megvizsgálni az 5. cikk alapján a kockázat megszüntetésére vagy csökkentésére hozott intézkedéseket, |
| --- | --- |

—

megvizsgálni az 5. cikk alapján a kockázat megszüntetésére vagy csökkentésére hozott intézkedéseket,

| — | figyelembe venni a foglalkozás-egészségügyi szakember vagy más megfelelően képzett személy vagy az illetékes hatóság tanácsát az 5. cikk értelmében a kockázat megszüntetéséhez vagy csökkentéséhez szükséges intézkedések végrehajtásakor, beleértve annak lehetőségét, hogy a munkavállalót olyan más munkahelyre helyezik át, ahol nem áll fenn az expozíciós határértékek túllépésének kockázata, és |
| --- | --- |

—

figyelembe venni a foglalkozás-egészségügyi szakember vagy más megfelelően képzett személy vagy az illetékes hatóság tanácsát az 5. cikk értelmében a kockázat megszüntetéséhez vagy csökkentéséhez szükséges intézkedések végrehajtásakor, beleértve annak lehetőségét, hogy a munkavállalót olyan más munkahelyre helyezik át, ahol nem áll fenn az expozíciós határértékek túllépésének kockázata, és

| — | biztosítani a munkavállalók egészségi állapotának folyamatos ellenőrzését, és előírni a hasonló expozíciónak kitett munkavállalók egészségi állapotának felülvizsgálatát. Ilyen esetekben az illetékes orvos vagy foglalkozás-egészségügyi szakember vagy az illetékes hatóság javasolhatja az kockázatoknak kitett személyek orvosi vizsgálatát. |
| --- | --- |

—

biztosítani a munkavállalók egészségi állapotának folyamatos ellenőrzését, és előírni a hasonló expozíciónak kitett munkavállalók egészségi állapotának felülvizsgálatát. Ilyen esetekben az illetékes orvos vagy foglalkozás-egészségügyi szakember vagy az illetékes hatóság javasolhatja az kockázatoknak kitett személyek orvosi vizsgálatát.

9. cikk

Szankciók

A tagállamoknak megfelelő szankciókat kell előirányozniuk, amelyek az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti jogszabályok megsértése esetén alkalmazandók. Ezeknek a szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

10. cikk

Technikai módosítások

(1)   A mellékletekben meghatározott expozíciós határértékekre vonatkozó módosításokat az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak kell elfogadnia a Szerződés 137. cikke (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően.

(2)   A mellékletek szigorúan technikai jellegű módosításait, összhangban:

| a) | a munkaeszközök, illetve munkahelyek tervezését, gyártását vagy építését érintő műszaki harmonizálásról és szabványosításról szóló irányelvek elfogadásával; |
| --- | --- |

a)

a munkaeszközök, illetve munkahelyek tervezését, gyártását vagy építését érintő műszaki harmonizálásról és szabványosításról szóló irányelvek elfogadásával;

| b) | az optikai sugárzás munkahelyi expozíciójára vonatkozóan a műszaki fejlődéssel, a leginkább idevágó harmonizált európai szabványok vagy nemzetközi előírások változásával és az új tudományos ismeretekkel, |
| --- | --- |

b)

az optikai sugárzás munkahelyi expozíciójára vonatkozóan a műszaki fejlődéssel, a leginkább idevágó harmonizált európai szabványok vagy nemzetközi előírások változásával és az új tudományos ismeretekkel,

a 11. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

11. cikk

A bizottság

(1)   A Bizottság munkáját a 89/391/EGK irányelv 17. cikkében említett bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel az említett határozat 8. cikkének rendelkezéseire.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított időtartam három hónap.

(3)   A bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.

IV. SZAKASZ

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

12. cikk

Jelentések

A tagállamok ötévente jelentést készítenek a Bizottságnak ennek az irányelvnek a gyakorlati végrehajtásáról, amelyben jelzik a szociális partnerek álláspontját.

A Bizottság ötévente tájékoztatja az Európai Parlamentet, a Tanácsot, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot, valamint a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottságot a jelentések tartalmáról, a szóban forgó területen végbement előrelépésről készített értékeléséről, és bármely cselekményről, amely új tudományos ismeretek függvényében indokolt lehet.

13. cikk

Átültetés a nemzeti jogba

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb ...-ig (12) megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módjáról a tagállamok rendelkeznek.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak vagy fogadtak el.

14. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

15. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 77., 1993.3.18., 12. o. és HL C 230., 1994.8.19., 3. o.

1

(2)  HL C 249., 1993.9.13., 28. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 1999. szeptember 16-án megerősített (HL C 54., 2000.2.25., 75. o.), 1994. április 20-i véleménye (HL C 128., 1994.5.9., 146. o.), a Tanács 2005. április 18-i közös álláspontja és az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  HL C 260., 1990.10.15., 167. o.

4

(5)  HL L 177., 2002.7.6., 13. o.

5

(6)  HL L 42., 2003.2.15., 38. o.

6

(7)  HL L 159., 2004.4.30., 1. o. Helyesbítve: HL L 184., 2004.5.24., 1. o.

7

(8)  HL L 183., 1989.6.29., 1. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

8

(9)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

9

(10)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

10

(11)  HL L 245., 1992.8.26., 23. o.

11

(12)  Ezen irányelv hatálybalépését követően 4 évvel.

12

---

1. MELLÉKLET

NEM KOHERENS OPTIKAI SUGÁRZÁS

Az optikai sugárzás biofizikailag releváns expozíció értékei az alábbi képletekkel határozhatók meg. Az alkalmazandó képletet a forrás által kibocsátott sugárzási tartomány függvényében kell kiválasztani, és az eredményeket össze kell hasonlítani az 1.1. táblázatban szereplő megfelelő expozíciós határértékekkel. Egy adott optikai sugárforrásra egynél több expozíciós érték és megfelelő expozíciós határérték is vonatkozhat.

Az a)–o) jelölés az 1.1 táblázat megfelelő soraira utal.

| a) | | (Heff csak a 180–400 nm tartományban érvényes.) |
| --- | --- | --- |
| b) | | (HUVA csak a 315–400 nm tartományban érvényes.) |
| c), d) | | (LB csak a 300–700 nm tartományban érvényes.) |
| e), f) | | (EB csak a 300–700 nm tartományban érvényes.) |
| g)–l) | | (A λ1 és λ2 megfelelő értékeit lásd az 1.1. táblázatban.) |
| m), n) | | (EIR csak a 780–3000 nm tartományban érvényes.) |
| o) | | (Hskin csak a 380–3 000 nm tartományban érvényes.) |

a)

Formula

(Heff csak a 180–400 nm tartományban érvényes.)

b)

Formula

(HUVA csak a 315–400 nm tartományban érvényes.)

c), d)

Formula

(LB csak a 300–700 nm tartományban érvényes.)

e), f)

Formula

(EB csak a 300–700 nm tartományban érvényes.)

g)–l)

Formula

(A λ1 és λ2 megfelelő értékeit lásd az 1.1. táblázatban.)

m), n)

Formula

(EIR csak a 780–3000 nm tartományban érvényes.)

o)

Formula

(Hskin csak a 380–3 000 nm tartományban érvényes.)

Ezen irányelv alkalmazásában a fenti képletek helyettesíthetők az alábbi kifejezésekkel és diszkrét értékek használatával a következő táblázatokban meghatározottak szerint:

| a) | | és Heff = Eeff · Δt |
| --- | --- | --- |
| b) | | és HUVA = EUVA · Δt |
| c), d) | | |
| e), f) | | |
| g)–l) | | ( λ1 és λ2 megfelelő értékeit lásd az 1.1. táblázatban.) |
| m),n) | | |
| o) | | és Hskin = Eskin·Δt |

a)

Formula

és Heff = Eeff · Δt

b)

Formula

és HUVA = EUVA · Δt

c), d)

Formula

e), f)

Formula

g)–l)

Formula

( λ1 és λ2 megfelelő értékeit lásd az 1.1. táblázatban.)

m),n)

Formula

o)

Formula

és Hskin = Eskin·Δt

Megjegyzések:

| Eλ (λ,t), Eλ | spektrális besugárzott felületi teljesítmény vagy spektrális teljesítménysűrűség: egy felületen az egységnyi területre beeső sugárzott teljesítmény watt per négyzetméter per nanométerben kifejezve (W m-2 nm-1); az El (l,t) és El értékei mérésekből adódnak, vagy a berendezés gyártója szolgáltathatja azokat; |
| --- | --- |
| Eeff | effektív besugárzott felületi teljesítmény (UV-tartomány): számított besugárzott felületi teljesítmény a 180–400 nm UV-hullámhossz-tartományon belül spektrálisan súlyozva S(l)-val, watt per négyzetméterben kifejezve [W m-2]; |
| H | besugárzottság, a besugárzott felületi teljesítmény időintegrálja, joule per négyzetméterben kifejezve [J m-2]; |
| Heff | effektív besugárzottság: besugárzottság spektrálisan súlyozva S(l)-val, joule per négyzetméterben kifejezve [J m-2]; |
| EUVA | összes besugárzott felületi teljesítmény (UV-A): számított besugárzott felületi teljesítmény a 315–400 nm UV-A hullámhossztartományon belül, watt per négyzetméterben kifejezve [W m-2]; |
| HUVA | besugárzottság, a 315–400 nm UV-A hullámhossztartományon belüli besugárzott felületi teljesítmény idő- és hullámhossz szerinti integrálja vagy összege, joule per négyzetméterben kifejezve [J m-2]; |
| S (λ) | spektrális súlyozás az UV-sugárzás által a szemre és bőrre gyakorolt egészségügyi hatások hullámhosszfüggőségének figyelembevételével, (1.2. táblázat) [dimenzió nélküli]; |
| t, Δt | idő, az expozíció időtartama, másodpercben kifejezve [s]; |
| λ | hullámhossz, nanométerben kifejezve [nm]; |
| Δ λ | a számítási és mérési intervallumok sávszélessége, nanométerben kifejezve [nm]; |
| Lλ (λ), Lλ | a forrás spektrális sugársűrűsége watt per négyzetméter per szteradián per nanométerben kifejezve [W m- 2 sr –1 nm-1]; |
| R (λ) | spektrális súlyozás a látható és az IR-A sugárzás által a szemben okozott hőkárosodás hullámhosszfüggőségének figyelembevételével (1.3. táblázat) [dimenzió nélküli]; |
| LR | effektív sugársűrűség (hőkárosodás): R (l)-val spektrálisan súlyozott számított sugársűrűség watt per négyzetméter per szteradiánban kifejezve [W m- 2 sr –1]; |
| B (λ) | spektrális súlyozás a kékfény-sugárzás által a szemben okozott fotokémiai sérülés hullámhosszfüggőségének figyelembevételével (1.3. táblázat) [dimenzió nélküli]; |
| LB | effektív sugársűrűség (kék fény): B(l)-val spektrálisan súlyozott számított sugársűrűség watt per négyzetméter per szteradiánban kifejezve [W m- 2 sr –1]; |
| EB | effektív besugárzott felületi teljesítmény (kék fény): B(l)-val spektrálisan súlyozott számított besugárzott felületi teljesítmény watt per négyzetméterben kifejezve [W m-2]; |
| EIR | összes besugárzott felületi teljesítmény (hőkárosodás): számított besugárzott felületi teljesítmény a 780–3 000 nm infravörös hullámhossztartományon belül, watt per négyzetméterben kifejezve [W m-2]; |
| Eskin | összes besugárzott felületi teljesítmény (látható, IR-A és IR-B): számított besugárzott felületi teljesítmény a 380–3 000 nm látható és infravörös hullámhossztartományon belül, watt per négyzetméterben kifejezve [W m-2]; |
| Hskin | besugárzottság, a 380–3 000 nm látható és infravörös hullámhossztartományon belüli besugárzott felületi teljesítmény idő- és hullámhossz szerinti integrálja vagy összege, joule per négyzetméterben kifejezve (J m-2); |
| α | nyílásszög: egy térbeli pontban nézett, látható forrás által bezárt szög, milliradiánban kifejezve (mrad). Látható forrás az a valódi vagy virtuális tárgy, amely a lehető legkisebb retinaképet hozza létre. |

Eλ (λ,t), Eλ

spektrális besugárzott felületi teljesítmény vagy spektrális teljesítménysűrűség: egy felületen az egységnyi területre beeső sugárzott teljesítmény watt per négyzetméter per nanométerben kifejezve (W m-2 nm-1); az El (l,t) és El értékei mérésekből adódnak, vagy a berendezés gyártója szolgáltathatja azokat;

Eeff

effektív besugárzott felületi teljesítmény (UV-tartomány): számított besugárzott felületi teljesítmény a 180–400 nm UV-hullámhossz-tartományon belül spektrálisan súlyozva S(l)-val, watt per négyzetméterben kifejezve [W m-2];

H

besugárzottság, a besugárzott felületi teljesítmény időintegrálja, joule per négyzetméterben kifejezve [J m-2];

Heff

effektív besugárzottság: besugárzottság spektrálisan súlyozva S(l)-val, joule per négyzetméterben kifejezve [J m-2];

EUVA

összes besugárzott felületi teljesítmény (UV-A): számított besugárzott felületi teljesítmény a 315–400 nm UV-A hullámhossztartományon belül, watt per négyzetméterben kifejezve [W m-2];

HUVA

besugárzottság, a 315–400 nm UV-A hullámhossztartományon belüli besugárzott felületi teljesítmény idő- és hullámhossz szerinti integrálja vagy összege, joule per négyzetméterben kifejezve [J m-2];

S (λ)

spektrális súlyozás az UV-sugárzás által a szemre és bőrre gyakorolt egészségügyi hatások hullámhosszfüggőségének figyelembevételével, (1.2. táblázat) [dimenzió nélküli];

t, Δt

idő, az expozíció időtartama, másodpercben kifejezve [s];

λ

hullámhossz, nanométerben kifejezve [nm];

Δ λ

a számítási és mérési intervallumok sávszélessége, nanométerben kifejezve [nm];

Lλ (λ), Lλ

a forrás spektrális sugársűrűsége watt per négyzetméter per szteradián per nanométerben kifejezve [W m- 2 sr –1 nm-1];

R (λ)

spektrális súlyozás a látható és az IR-A sugárzás által a szemben okozott hőkárosodás hullámhosszfüggőségének figyelembevételével (1.3. táblázat) [dimenzió nélküli];

LR

effektív sugársűrűség (hőkárosodás): R (l)-val spektrálisan súlyozott számított sugársűrűség watt per négyzetméter per szteradiánban kifejezve [W m- 2 sr –1];

B (λ)

spektrális súlyozás a kékfény-sugárzás által a szemben okozott fotokémiai sérülés hullámhosszfüggőségének figyelembevételével (1.3. táblázat) [dimenzió nélküli];

LB

effektív sugársűrűség (kék fény): B(l)-val spektrálisan súlyozott számított sugársűrűség watt per négyzetméter per szteradiánban kifejezve [W m- 2 sr –1];

EB

effektív besugárzott felületi teljesítmény (kék fény): B(l)-val spektrálisan súlyozott számított besugárzott felületi teljesítmény watt per négyzetméterben kifejezve [W m-2];

EIR

összes besugárzott felületi teljesítmény (hőkárosodás): számított besugárzott felületi teljesítmény a 780–3 000 nm infravörös hullámhossztartományon belül, watt per négyzetméterben kifejezve [W m-2];

Eskin

összes besugárzott felületi teljesítmény (látható, IR-A és IR-B): számított besugárzott felületi teljesítmény a 380–3 000 nm látható és infravörös hullámhossztartományon belül, watt per négyzetméterben kifejezve [W m-2];

Hskin

besugárzottság, a 380–3 000 nm látható és infravörös hullámhossztartományon belüli besugárzott felületi teljesítmény idő- és hullámhossz szerinti integrálja vagy összege, joule per négyzetméterben kifejezve (J m-2);

α

nyílásszög: egy térbeli pontban nézett, látható forrás által bezárt szög, milliradiánban kifejezve (mrad). Látható forrás az a valódi vagy virtuális tárgy, amely a lehető legkisebb retinaképet hozza létre.

1.1. táblázat:

Nem koherens optikai sugárzás expozíciós határértékei

| Index | Hullámhossz nm | Expozíciós határérték | Mértékegység | Megjegyzés | Testrész | Veszély |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | 180–400
  (UV-A, UV-B és UV-C) | Heff = 30
  napi érték 8 óra | [J m-2] | | szem | szaruhártya
  kötőhártya
  lencsékbőr |

Index

Hullámhossz nm

Expozíciós határérték

Mértékegység

Megjegyzés

Testrész

Veszély

a)

180–400

(UV-A, UV-B és UV-C)

Heff = 30

napi érték 8 óra

[J m-2]

szem

szaruhártya

kötőhártya

lencsékbőr

hóvakság

kötőhártya-gyulladás

szürkehályog

bőrpír

a bőr rugalmatlanná válása

bőrrák

b)

315–400

(UV-A)

HUVA = 104

napi érték 8 óra

[J m-2]

| szem | lencsék |
| --- | --- |

szem

lencsék

szürkehályog

c)

300-700

(kék fény) lásd

1. megjegyzés

Formula

LB:[W m-2 sr-1]

t: [másodperc]

ahol α ≥ 11 mrad

| szem | recehártya |
| --- | --- |

szem

recehártya

recehártya-gyulladás

ahol t ≤ 10000 s

d)

300–700

(kék fény)

lásd 1. megjegyzés

LB = 100

ahol t ≤ 10000 s

[W m-2 sr-1]

e)

300–700

(kék fény)

lásd 1. megjegyzés

Formula

EB: [W m-2]

t: [másodperc]

ahol α < 11 mrad

lásd 2. megjegyzés

ahol t ≤ 10000 s

f)

300–700

(kék fény)

lásd 1. megjegyzés

EB = 0.01

t >10000 s

[W m-2]

g)

380–1400

(látható és IR-A)

Formula

[W m-2 sr-1]

Cα = 1,7 ahol

α ≤ 1,7 mrad

Cα = α ahol

1,7 ≤ α ≤ 100 mrad

Cα = 100 ahol

α > 100 mrad

λ1= 380; λ2= 1400

| szem | recehártya |
| --- | --- |

szem

recehártya

recehártya égési sérülése

ahol t >10 s

h)

380–1400

(látható és IR-A)

Formula

LR:[W m-2 sr-1]

t: [másodperc]

ahol 10 μs ≤ t ≤ 10 s

i)

380–1400

(látható és IR-A)

Formula

[W m-2 sr-1]

ahol t <10 μs

j)

780–1400

(IR-A)

Formula

[W m-2 sr-1]

Cα = 11 ahol

α ≤ 11 mrad

Cα = α ahol

11≤ α ≤ 100 mrad

Cα = 100 ahol

α > 100 mrad

(mérési látómező: 11 mrad)

λ1= 780; λ2= 1400

| szem | recehártya |
| --- | --- |

szem

recehártya

recehártya égési sérülése

ahol t >10 s

k)

780–1400

(IR-A)

Formula

LR: [W m-2 sr-1]

t: [másodperc]

ahol 10 μs ≤ t ≤ 10 s

l)

780–1400

(IR-A)

Formula

[W m-2 sr-1]

ahol t <10 μs

m)

780–3000

(IR-A és IR-B)

EIR = 18000*t-0,75

ahol t ≤ 1000 s

E: [Wm-2]

t: [másodperc]

| szem | szaruhártya
  lencsék |
| --- | --- |

szem

szaruhártya

lencsék

szaruhártya égési sérülése

szürke hályog

n)

780–3000

(IR-A és IR-B)

EIR = 100

ahol t >1000 s

[W m-2]

o)

380–3000

(látható, IR-A és IR-B)

Hskin = 20000*t0,25

ahol t < 10 s

H: [J m-2]

t: [másodperc]

bőr

égés

1. megjegyzés: A 300-700 nm hullámhossztartomány lefedi az UV-B sugárzás egy részét, a teljes UV-A sugárzást és a látható sugárzás nagy részét; a belőle eredő veszélyt azonban együttesen „kék fény” veszélynek nevezik. A szó szoros értelmében a kék fény csak körülbelül a 400–490 nm hullámhossztartományt fedi le.

2. megjegyzés: < 11mrad nyílásszögű, nagyon kis források állandósult nézése (fixálása) esetében LB átalakítható EB-vé. Ez általában csak szemészeti eszközökre vagy altatás során stabilizált szemre alkalmazható. A maximális „nézési idő”: tmax = 100/EB, ahol EB W m-2 -ben van kifejezve. A szokványos látási feladatok közbeni szemmozgás miatt ez nem haladja meg a 100 s-t.

1.2. táblázat:

S (λ) [dimenzió nélkül], 180–400 nm

| λ nmben | S (λ) |
| --- | --- |
| 180 | 0,0120 |
| 181 | 0,0126 |
| 182 | 0,0132 |
| 183 | 0,0138 |
| 184 | 0,0144 |
| 185 | 0,0151 |
| 186 | 0,0158 |
| 187 | 0,0166 |
| 188 | 0,0173 |
| 189 | 0,0181 |
| 190 | 0,0190 |
| 191 | 0,0199 |
| 192 | 0,0208 |
| 193 | 0,0218 |
| 194 | 0,0228 |
| 195 | 0,0239 |
| 196 | 0,0250 |
| 197 | 0,0262 |
| 198 | 0,0274 |
| 199 | 0,0287 |
| 200 | 0,0300 |
| 201 | 0,0334 |
| 202 | 0,0371 |
| 203 | 0,0412 |
| 204 | 0,0459 |
| 205 | 0,0510 |
| 206 | 0,0551 |
| 207 | 0,0595 |
| 208 | 0,0643 |
| 209 | 0,0694 |
| 210 | 0,0750 |
| 211 | 0,0786 |
| 212 | 0,0824 |
| 213 | 0,0864 |
| 214 | 0,0906 |
| 215 | 0,0950 |
| 216 | 0,0995 |
| 217 | 0,1043 |
| 218 | 0,1093 |
| 219 | 0,1145 |
| 220 | 0,1200 |
| 221 | 0,1257 |
| 222 | 0,1316 |
| 223 | 0,1378 |
| 224 | 0,1444 |
| 225 | 0,1500 |
| 226 | 0,1583 |
| 227 | 0,1658 |
| 228 | 0,1737 |
| 229 | 0,1819 |
| 230 | 0,1900 |
| 231 | 0,1995 |
| 232 | 0,2089 |
| 233 | 0,2188 |
| 234 | 0,2292 |
| 235 | 0,2400 |
| 236 | 0,2510 |
| 237 | 0,2624 |
| 238 | 0,2744 |
| 239 | 0,2869 |
| 240 | 0,3000 |
| 241 | 0,3111 |
| 242 | 0,3227 |
| 243 | 0,3347 |
| 244 | 0,3471 |
| 245 | 0,3600 |
| 246 | 0,3730 |
| 247 | 0,3865 |
| 248 | 0,4005 |
| 249 | 0,4150 |
| 250 | 0,4300 |
| 251 | 0,4465 |
| 252 | 0,4637 |
| 253 | 0,4815 |
| 254 | 0,5000 |
| 255 | 0,5200 |
| 256 | 0,5437 |
| 257 | 0,5685 |
| 258 | 0,5945 |
| 259 | 0,6216 |
| 260 | 0,6500 |
| 261 | 0,6792 |
| 262 | 0,7098 |
| 263 | 0,7417 |
| 264 | 0,7751 |
| 265 | 0,8100 |
| 266 | 0,8449 |
| 267 | 0,8812 |
| 268 | 0,9192 |
| 269 | 0,9587 |
| 270 | 1,0000 |
| 271 | 0,9919 |
| 272 | 0,9838 |
| 273 | 0,9758 |
| 274 | 0,9679 |
| 275 | 0,9600 |
| 276 | 0,9434 |
| 277 | 0,9272 |
| 278 | 0,9112 |
| 279 | 0,8954 |
| 280 | 0,8800 |
| 281 | 0,8568 |
| 282 | 0,8342 |
| 283 | 0,8122 |
| 284 | 0,7908 |
| 285 | 0,7700 |
| 286 | 0,7420 |
| 287 | 0,7151 |
| 288 | 0,6891 |
| 289 | 0,6641 |
| 290 | 0,6400 |
| 291 | 0,6186 |
| 292 | 0,5980 |
| 293 | 0,5780 |
| 294 | 0,5587 |
| 295 | 0,5400 |
| 296 | 0,4984 |
| 297 | 0,4600 |
| 298 | 0,3989 |
| 299 | 0,3459 |
| 300 | 0,3000 |
| 301 | 0,2210 |
| 302 | 0,1629 |
| 303 | 0,1200 |
| 304 | 0,0849 |
| 305 | 0,0600 |
| 306 | 0,0454 |
| 307 | 0,0344 |
| 308 | 0,0260 |
| 309 | 0,0197 |
| 310 | 0,0150 |
| 311 | 0,0111 |
| 312 | 0,0081 |
| 313 | 0,0060 |
| 314 | 0,0042 |
| 315 | 0,0030 |
| 316 | 0,0024 |
| 317 | 0,0020 |
| 318 | 0,0016 |
| 319 | 0,0012 |
| 320 | 0,0010 |
| 321 | 0,000819 |
| 322 | 0,000670 |
| 323 | 0,000540 |
| 324 | 0,000520 |
| 325 | 0,000500 |
| 326 | 0,000479 |
| 327 | 0,000459 |
| 328 | 0,000440 |
| 329 | 0,000425 |
| 330 | 0,000410 |
| 331 | 0,000396 |
| 332 | 0,000383 |
| 333 | 0,000370 |
| 334 | 0,000355 |
| 335 | 0,000340 |
| 336 | 0,000327 |
| 337 | 0,000315 |
| 338 | 0,000303 |
| 339 | 0,000291 |
| 340 | 0,000280 |
| 341 | 0,000271 |
| 342 | 0,000263 |
| 343 | 0,000255 |
| 344 | 0,000248 |
| 345 | 0,000240 |
| 346 | 0,000231 |
| 347 | 0,000223 |
| 348 | 0,000215 |
| 349 | 0,000207 |
| 350 | 0,000200 |
| 351 | 0,000191 |
| 352 | 0,000183 |
| 353 | 0,000175 |
| 354 | 0,000167 |
| 355 | 0,000160 |
| 356 | 0,000153 |
| 357 | 0,000147 |
| 358 | 0,000141 |
| 359 | 0,000136 |
| 360 | 0,000130 |
| 361 | 0,000126 |
| 362 | 0,000122 |
| 363 | 0,000118 |
| 364 | 0,000114 |
| 365 | 0,000110 |
| 366 | 0,000106 |
| 367 | 0,000103 |
| 368 | 0,000099 |
| 369 | 0,000096 |
| 370 | 0,000093 |
| 371 | 0,000090 |
| 372 | 0,000086 |
| 373 | 0,000083 |
| 374 | 0,000080 |
| 375 | 0,000077 |
| 376 | 0,000074 |
| 377 | 0,000072 |
| 378 | 0,000069 |
| 379 | 0,000066 |
| 380 | 0,000064 |
| 381 | 0,000062 |
| 382 | 0,000059 |
| 383 | 0,000057 |
| 384 | 0,000055 |
| 385 | 0,000053 |
| 386 | 0,000051 |
| 387 | 0,000049 |
| 388 | 0,000047 |
| 389 | 0,000046 |
| 390 | 0,000044 |
| 391 | 0,000042 |
| 392 | 0,000041 |
| 393 | 0,000039 |
| 394 | 0,000037 |
| 395 | 0,000036 |
| 396 | 0,000035 |
| 397 | 0,000033 |
| 398 | 0,000032 |
| 399 | 0,000031 |
| 400 | 0,000030 |

λ nmben

S (λ)

180

0,0120

181

0,0126

182

0,0132

183

0,0138

184

0,0144

185

0,0151

186

0,0158

187

0,0166

188

0,0173

189

0,0181

190

0,0190

191

0,0199

192

0,0208

193

0,0218

194

0,0228

195

0,0239

196

0,0250

197

0,0262

198

0,0274

199

0,0287

200

0,0300

201

0,0334

202

0,0371

203

0,0412

204

0,0459

205

0,0510

206

0,0551

207

0,0595

208

0,0643

209

0,0694

210

0,0750

211

0,0786

212

0,0824

213

0,0864

214

0,0906

215

0,0950

216

0,0995

217

0,1043

218

0,1093

219

0,1145

220

0,1200

221

0,1257

222

0,1316

223

0,1378

224

0,1444

225

0,1500

226

0,1583

227

0,1658

228

0,1737

229

0,1819

230

0,1900

231

0,1995

232

0,2089

233

0,2188

234

0,2292

235

0,2400

236

0,2510

237

0,2624

238

0,2744

239

0,2869

240

0,3000

241

0,3111

242

0,3227

243

0,3347

244

0,3471

245

0,3600

246

0,3730

247

0,3865

248

0,4005

249

0,4150

250

0,4300

251

0,4465

252

0,4637

253

0,4815

254

0,5000

255

0,5200

256

0,5437

257

0,5685

258

0,5945

259

0,6216

260

0,6500

261

0,6792

262

0,7098

263

0,7417

264

0,7751

265

0,8100

266

0,8449

267

0,8812

268

0,9192

269

0,9587

270

1,0000

271

0,9919

272

0,9838

273

0,9758

274

0,9679

275

0,9600

276

0,9434

277

0,9272

278

0,9112

279

0,8954

280

0,8800

281

0,8568

282

0,8342

283

0,8122

284

0,7908

285

0,7700

286

0,7420

287

0,7151

288

0,6891

289

0,6641

290

0,6400

291

0,6186

292

0,5980

293

0,5780

294

0,5587

295

0,5400

296

0,4984

297

0,4600

298

0,3989

299

0,3459

300

0,3000

301

0,2210

302

0,1629

303

0,1200

304

0,0849

305

0,0600

306

0,0454

307

0,0344

308

0,0260

309

0,0197

310

0,0150

311

0,0111

312

0,0081

313

0,0060

314

0,0042

315

0,0030

316

0,0024

317

0,0020

318

0,0016

319

0,0012

320

0,0010

321

0,000819

322

0,000670

323

0,000540

324

0,000520

325

0,000500

326

0,000479

327

0,000459

328

0,000440

329

0,000425

330

0,000410

331

0,000396

332

0,000383

333

0,000370

334

0,000355

335

0,000340

336

0,000327

337

0,000315

338

0,000303

339

0,000291

340

0,000280

341

0,000271

342

0,000263

343

0,000255

344

0,000248

345

0,000240

346

0,000231

347

0,000223

348

0,000215

349

0,000207

350

0,000200

351

0,000191

352

0,000183

353

0,000175

354

0,000167

355

0,000160

356

0,000153

357

0,000147

358

0,000141

359

0,000136

360

0,000130

361

0,000126

362

0,000122

363

0,000118

364

0,000114

365

0,000110

366

0,000106

367

0,000103

368

0,000099

369

0,000096

370

0,000093

371

0,000090

372

0,000086

373

0,000083

374

0,000080

375

0,000077

376

0,000074

377

0,000072

378

0,000069

379

0,000066

380

0,000064

381

0,000062

382

0,000059

383

0,000057

384

0,000055

385

0,000053

386

0,000051

387

0,000049

388

0,000047

389

0,000046

390

0,000044

391

0,000042

392

0,000041

393

0,000039

394

0,000037

395

0,000036

396

0,000035

397

0,000033

398

0,000032

399

0,000031

400

0,000030

1.3. táblázat:

B (λ), R (λ) [dimenzió nélkül], 380–1 400 nm

| λ nm-ben | B (λ) | R (λ) |
| --- | --- | --- |
| 300 ≤ λ < 380 | 0,01 | – |
| 380 | 0,01 | 0,1 |
| 385 | 0,013 | 0,13 |
| 390 | 0,025 | 0,25 |
| 395 | 0,05 | 0,5 |
| 400 | 0,1 | 1 |
| 405 | 0,2 | 2 |
| 410 | 0,4 | 4 |
| 415 | 0,8 | 8 |
| 420 | 0,9 | 9 |
| 425 | 0,95 | 9,5 |
| 430 | 0,98 | 9,8 |
| 435 | 1 | 10 |
| 440 | 1 | 10 |
| 445 | 0,97 | 9,7 |
| 450 | 0,94 | 9,4 |
| 455 | 0,9 | 9 |
| 460 | 0,8 | 8 |
| 465 | 0,7 | 7 |
| 470 | 0,62 | 6,2 |
| 475 | 0,55 | 5,5 |
| 480 | 0,45 | 4,5 |
| 485 | 0,32 | 3,2 |
| 490 | 0,22 | 2,2 |
| 495 | 0,16 | 1,6 |
| 500 | 0,1 | 1 |
| 500 < λ ≤ 600 | 100,02·(450 - λ) | 1 |
| 600 < λ ≤ 700 | 0,001 | 1 |
| 700 < λ ≤ 1 050 | – | 100,002·(700 - λ) |
| 1 050 < λ ≤ 1 150 | – | 0,2 |
| 1 150 < λ ≤ 1 200 | – | 0,2 · 100,02·(1 150 - λ) |
| 1 200 < λ ≤ 1 400 | – | 0,02 |

λ nm-ben

B (λ)

R (λ)

300 ≤ λ < 380

0,01

–

380

0,01

0,1

385

0,013

0,13

390

0,025

0,25

395

0,05

0,5

400

0,1

1

405

0,2

2

410

0,4

4

415

0,8

8

420

0,9

9

425

0,95

9,5

430

0,98

9,8

435

1

10

440

1

10

445

0,97

9,7

450

0,94

9,4

455

0,9

9

460

0,8

8

465

0,7

7

470

0,62

6,2

475

0,55

5,5

480

0,45

4,5

485

0,32

3,2

490

0,22

2,2

495

0,16

1,6

500

0,1

1

500 < λ ≤ 600

100,02·(450 - λ)

1

600 < λ ≤ 700

0,001

1

700 < λ ≤ 1 050

–

100,002·(700 - λ)

1 050 < λ ≤ 1 150

–

0,2

1 150 < λ ≤ 1 200

–

0,2 · 100,02·(1 150 - λ)

1 200 < λ ≤ 1 400

–

0,02

---

II. MELLÉKLET

LÉZEROPTIKAI SUGÁRZÁS

Az optikai sugárzás biofizikailag releváns expozícióértékei az alábbi képletekkel határozhatók meg. Az alkalmazandó képletet a forrás által kibocsátott sugárzás hullámhosszának és időtartamának függvényében kell kiválasztani, és az eredményeket össze kell hasonlítani az 2.2–2.4. táblázatokban szereplő megfelelő expozíciós határértékekkel. Egy adott lézeroptikai sugárforrásra egynél több expozícióérték és megfelelő expozíciós határérték is vonatkozhat.

A 2.2–2.4. táblázatokban számítási segédeszközként használt együtthatókat a 2.5. táblázat sorolja fel, az ismétlődő expozícióra vonatkozó korrekciókat pedig a 2.6. táblázat sorolja fel.

Formula

Formula

Megjegyzések:

| dP | teljesítmény watt-ban kifejezve [W]; |
| --- | --- |
| dA | felület négyzetméterben kifejezve [m2]; |
| E (t), E | besugárzott felületi teljesítmény vagy teljesítménysűrűség: egy felületen az egységnyi területre beeső sugárzott teljesítmény watt per négyzetméterben kifejezve (W m-2 ); az E(t) és E értékei mérésekből adódnak, vagy a berendezés gyártója szolgáltathatja azokat; |
| H | besugárzottság, a besugárzott felületi teljesítmény időintegrálja, joule per négyzetméterben kifejezve (Jm-2); |
| t | idő, az expozíció időtartama, másodpercben kifejezve [s]; |
| λ | hullámhossz, nanométerben kifejezve [nm]; |
| γ | mérési látómező határoló kúpszöge milliradánban kifejezve [mrad]; |
| γm | mérési látómező milliradiánban kifejezve [mrad]; |
| α | forrás nyílásszöge milliradiánban kifejezve [mrad];

  határolónyílás: az a kör alakú terület, amelyre a besugárzott felületi teljesítményt és a besugárzottságot átlagoljuk; |
| G | integrált sugársűrűség: a sugársűrűség integrálja egy adott expozíciós időtartamra, amit a kisugárzott energia per a sugárzó felület egységnyi területe per a kibocsátás egységnyi térszöge fejez ki, joule per négyzetméter per szteradiánban[J m-2 sr -1] . |

dP

teljesítmény watt-ban kifejezve [W];

dA

felület négyzetméterben kifejezve [m2];

E (t), E

besugárzott felületi teljesítmény vagy teljesítménysűrűség: egy felületen az egységnyi területre beeső sugárzott teljesítmény watt per négyzetméterben kifejezve (W m-2 ); az E(t) és E értékei mérésekből adódnak, vagy a berendezés gyártója szolgáltathatja azokat;

H

besugárzottság, a besugárzott felületi teljesítmény időintegrálja, joule per négyzetméterben kifejezve (Jm-2);

t

idő, az expozíció időtartama, másodpercben kifejezve [s];

λ

hullámhossz, nanométerben kifejezve [nm];

γ

mérési látómező határoló kúpszöge milliradánban kifejezve [mrad];

γm

mérési látómező milliradiánban kifejezve [mrad];

α

forrás nyílásszöge milliradiánban kifejezve [mrad];

határolónyílás: az a kör alakú terület, amelyre a besugárzott felületi teljesítményt és a besugárzottságot átlagoljuk;

G

integrált sugársűrűség: a sugársűrűség integrálja egy adott expozíciós időtartamra, amit a kisugárzott energia per a sugárzó felület egységnyi területe per a kibocsátás egységnyi térszöge fejez ki, joule per négyzetméter per szteradiánban[J m-2 sr -1] .

2.1. táblázat:

Sugárveszélyek

| Hullámhossz [nm]
  λ | Sugárzási tartomány | Érintett szerv | Veszély | Expozíciós határérték táblázat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 180–400 | UV | szem | fotokémiai sérülés és hőkárosodás | 2.2, 2.3 |
| 180–400 | UV | bőr | bőrpír | 2.4 |
| 400–700 | látható | szem | recehártya-sérülés | 2.2 |
| 400–600 | látható | szem | fotokémiai sérülés | 2.3 |
| 400–700 | látható | bőr | hőkárosodás | 2.4 |
| 700–1 400 | IR-A | szem | hőkárosodás | 2.2, 2.3 |
| 700–1 400 | IR-A | bőr | hőkárosodás | 2.4 |
| 1 400–2 600 | IR-B | szem | hőkárosodás | 2.2 |
| 2 600–106 | IR-C | szem | hőkárosodás | 2.2 |
| 1 400–106 | IR-B, IR-C | szem | hőkárosodás | 2.3 |
| 1 400–106 | IR-B, IR-C | bőr | hőkárosodás | 2.4 |

Hullámhossz [nm]

λ

Sugárzási tartomány

Érintett szerv

Veszély

Expozíciós határérték táblázat

180–400

UV

szem

fotokémiai sérülés és hőkárosodás

2.2, 2.3

180–400

UV

bőr

bőrpír

2.4

400–700

látható

szem

recehártya-sérülés

2.2

400–600

látható

szem

fotokémiai sérülés

2.3

400–700

látható

bőr

hőkárosodás

2.4

700–1 400

IR-A

szem

hőkárosodás

2.2, 2.3

700–1 400

IR-A

bőr

hőkárosodás

2.4

1 400–2 600

IR-B

szem

hőkárosodás

2.2

2 600–106

IR-C

szem

hőkárosodás

2.2

1 400–106

IR-B, IR-C

szem

hőkárosodás

2.3

1 400–106

IR-B, IR-C

bőr

hőkárosodás

2.4

2.2. táblázat

A szemet érő lézersugárzás expozíciós határértékei - Rövid expozíciós időtartam < 10 s

| Hullámhossz (1) [nm] | Nyílás | Időtartam [s] |
| --- | --- | --- |
| 10-13 – 10-11 | 10-11 – 10-9 | 10-9 – 10-7 | 10-7 – 1.8 · 10-5 | 1.8 · 10-5 – 5 · 10-5 | 5 · 10-5 – 10-3 | 10-3 – 101 |
| UV-C | 180-280 | 1 mm ahol t<0,3 s; 1,5 · t0,375 ahol 0,3<t<10 s | E = 3 · 1010 ·[W · m-2] (2) | H = 30 [J m-2] |
| UV-B | 280-302 |
| 303 | H = 40 [J m-2] | ha t < 2,6 · 10-9,akkor H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (3) |
| 304 | H = 60 [J m-2] | ha t < 1,3 · 10-8,akkor H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4) |
| 305 | H = 100 [J m-2] | ha t < 1,0 · 10-7,akkor H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4) |
| 306 | H = 160 [J m-2] | ha t < 6,7 · 10-7,akkor H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4) |
| 307 | H = 250 [J m-2] | ha t < 4,0 · 10-6,akkor H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4) |
| 308 | H = 400 [J m-2] | ha t < 2,6 · 10-5,akkor H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4) |
| 309 | H = 630 [J m-2] | ha t < 1,6 · 10-4,akkor H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4) |
| 310 | H = 103 [J m-2] | ha t < 1,0 · 10-3,akkor H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4) |
| 311 | H = 1,6·103 [J m-2] | ha t < 6,7 · 10-3,akkor H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4) |
| 312 | H = 2,5·103 [J m-2] | ha t < 4,0 · 10-2,akkor H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4) |
| 313 | H = 4,0·103 [J m-2] | ha t < 2,6 · 10-1,akkor H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4) |
| 314 | H = 6,3·103 [J m-2] | ha t < 1,6 · 100-4,akkor H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4) |
| UV-A | 315-400 | H = 5,6 ·103 t0,25 [J m-2] |
| Látható és IRA | 400-700 | 7 mm | H = 1,5·10-4CE [Jm-2] | H = 2,7·104 t0,75 CE [Jm-2] | H = 5·10-3 CE [Jm-2] | H = 18 · t0,75 CE [Jm-2] |
| 700-1 050 | H = 1,5·10-4 CA CE [Jm-2] | H=2,7·104 t0,75 CA CE [Jm-2] | H = 5·10-3 CA CE [Jm-2] | H = 18 · t0,75 CA CE [Jm-2] |
| 1 050-1 400 | H = 1,5·10-3 CC CE [Jm-2] | H =2,7·105 t0,75 CC CE [Jm-2] | H = 5·10-2 CC CE [Jm-2] | H = 90 · t0,75 CC CE [Jm-2] |
| IRB és IRC | 1 400-1 500 | Lásd a (4) | E = 1012 [W m-2] (3) | H = 103 [Jm-2] | H=5,6·103 · t0,25 [Jm-2] |
| 1 500-1 800 | E = 1013 [W m-2] (3) | H = 104 [Jm-2] |
| 1 800-2 600 | E = 1012 [W m-2] (3) | H = 103 [Jm-2] | H=5,6·103 · t0,25 [Jm-2] |
| 2 600-106 | E = 1011 [W m-2] (3) | H=100 [Jm-2] | H = 5,6·103 · t0,25 [Jm-2] |

Hullámhossz (1) [nm]

Nyílás

Időtartam [s]

10-13 – 10-11

10-11 – 10-9

10-9 – 10-7

10-7 – 1.8 · 10-5

1.8 · 10-5 – 5 · 10-5

5 · 10-5 – 10-3

10-3 – 101

UV-C

180-280

1 mm ahol t<0,3 s; 1,5 · t0,375 ahol 0,3<t<10 s

E = 3 · 1010 ·[W · m-2] (2)

H = 30 [J m-2]

UV-B

280-302

303

H = 40 [J m-2]

ha t < 2,6 · 10-9,akkor H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (3)

304

H = 60 [J m-2]

ha t < 1,3 · 10-8,akkor H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4)

305

H = 100 [J m-2]

ha t < 1,0 · 10-7,akkor H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4)

306

H = 160 [J m-2]

ha t < 6,7 · 10-7,akkor H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4)

307

H = 250 [J m-2]

ha t < 4,0 · 10-6,akkor H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4)

308

H = 400 [J m-2]

ha t < 2,6 · 10-5,akkor H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4)

309

H = 630 [J m-2]

ha t < 1,6 · 10-4,akkor H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4)

310

H = 103 [J m-2]

ha t < 1,0 · 10-3,akkor H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4)

311

H = 1,6·103 [J m-2]

ha t < 6,7 · 10-3,akkor H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4)

312

H = 2,5·103 [J m-2]

ha t < 4,0 · 10-2,akkor H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4)

313

H = 4,0·103 [J m-2]

ha t < 2,6 · 10-1,akkor H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4)

314

H = 6,3·103 [J m-2]

ha t < 1,6 · 100-4,akkor H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4)

UV-A

315-400

H = 5,6 ·103 t0,25 [J m-2]

Látható és IRA

400-700

7 mm

H = 1,5·10-4CE [Jm-2]

H = 2,7·104 t0,75 CE [Jm-2]

H = 5·10-3 CE [Jm-2]

H = 18 · t0,75 CE [Jm-2]

700-1 050

H = 1,5·10-4 CA CE [Jm-2]

H=2,7·104 t0,75 CA CE [Jm-2]

H = 5·10-3 CA CE [Jm-2]

H = 18 · t0,75 CA CE [Jm-2]

1 050-1 400

H = 1,5·10-3 CC CE [Jm-2]

H =2,7·105 t0,75 CC CE [Jm-2]

H = 5·10-2 CC CE [Jm-2]

H = 90 · t0,75 CC CE [Jm-2]

IRB és IRC

1 400-1 500

Lásd a (4)

E = 1012 [W m-2] (3)

H = 103 [Jm-2]

H=5,6·103 · t0,25 [Jm-2]

1 500-1 800

E = 1013 [W m-2] (3)

H = 104 [Jm-2]

1 800-2 600

E = 1012 [W m-2] (3)

H = 103 [Jm-2]

H=5,6·103 · t0,25 [Jm-2]

2 600-106

E = 1011 [W m-2] (3)

H=100 [Jm-2]

H = 5,6·103 · t0,25 [Jm-2]

2.3. táblázat:

A szemet érő lézersugárzás expozíciós határértékei Hosszú expozíciós időtartam ≥ 10 s

| Hullámhossz (5) [nm] | Nyílás | Időtartam [s] |
| --- | --- | --- |
| 101 – 102 | 102 – 104 | 104 – 3 · 104 |
| UV-C | 180-280 | 3,5 mm | H = 30 [J m-2] |
| UV-B | 280-302 |
| 303 | H = 40 [J m-2] |
| 304 | H = 60 [J m-2] |
| 305 | H = 100 [J m-2] |
| 306 | H = 160 [J m-2] |
| 307 | H = 250 [J m-2] |
| 308 | H = 400 [J m-2] |
| 309 | H = 630 [J m-2] |
| 310 | H = 1,0 103 [J m-2] |
| 311 | H = 1,6 103 [J m-2] |
| 312 | H = 2,5 103 [J m-2] |
| 313 | H = 4,0 103 [J m-2] |
| 314 | H = 6,3 103 [J m-2] |
| UV-A | 315-400 | H = 104 [J m-2] |
| látható
  400 – 700 | 400–600
  Fotokémiai (6)

  retina sérülés | 7 mm | H = 100 CB [Jm-2]
  (γ = 11 mrad) (8) | E = 1CB [Wm-2]; (γ = 1,1 t0,5 mrad) (8) | E = 1CB [Wm-2]
  (γ = 110 mrad) (8) |
| 400–700
  retina sérülés hő (6)

  hatására | ha α < 1,5 mrad, | akkor E = 10 [W m-2] |
| ha α > 1,5 mrad és t ≤ T2, | akkor H = 18CE t0,75 [J m-2] |
| ha α > 1,5 mrad és t > T2, | akkor E = 18CE T2-0,25 [W m-2] |

Hullámhossz (5) [nm]

Nyílás

Időtartam [s]

101 – 102

102 – 104

104 – 3 · 104

UV-C

180-280

3,5 mm

H = 30 [J m-2]

UV-B

280-302

303

H = 40 [J m-2]

304

H = 60 [J m-2]

305

H = 100 [J m-2]

306

H = 160 [J m-2]

307

H = 250 [J m-2]

308

H = 400 [J m-2]

309

H = 630 [J m-2]

310

H = 1,0 103 [J m-2]

311

H = 1,6 103 [J m-2]

312

H = 2,5 103 [J m-2]

313

H = 4,0 103 [J m-2]

314

H = 6,3 103 [J m-2]

UV-A

315-400

H = 104 [J m-2]

látható

400 – 700

400–600

Fotokémiai (6)

retina sérülés

7 mm

H = 100 CB [Jm-2]

(γ = 11 mrad) (8)

E = 1CB [Wm-2]; (γ = 1,1 t0,5 mrad) (8)

E = 1CB [Wm-2]

(γ = 110 mrad) (8)

400–700

retina sérülés hő (6)

hatására

ha α < 1,5 mrad,

akkor E = 10 [W m-2]

ha α > 1,5 mrad és t ≤ T2,

akkor H = 18CE t0,75 [J m-2]

ha α > 1,5 mrad és t > T2,

akkor E = 18CE T2-0,25 [W m-2]

IR-A

700-1 400

7 mm

| ha α < 1,5 mrad, | akkor E = 10 [W m-2] |
| --- | --- |
| ha α > 1,5 mrad és t ≤ T2, | akkor H = 18CE t0,75 [J m-2] |
| ha α > 1,5 mrad és t > T2, | akkor E = 18CE T2-0,,25 [W m-2] |

ha α < 1,5 mrad,

akkor E = 10 [W m-2]

ha α > 1,5 mrad és t ≤ T2,

akkor H = 18CE t0,75 [J m-2]

ha α > 1,5 mrad és t > T2,

akkor E = 18CE T2-0,,25 [W m-2]

IR-B és IR-C

1 400-106

lásd (7)

E = 1 000 [Wm-2]

2.4 táblázat:

A bőrt érő lézersugárzás expozíciós határértékei

| Hullámhossz (9) [nm] | Nyílás | Időtartam [s] |
| --- | --- | --- |
| < 10-9 | 10-9 – 10-7 | 10-7 – 10-3 | 10-3 – 101 | 101 – 103 | 103 – 3 · 104 |
| UV
  (A, B, C) | 180-400 | 3,5 mm | E = 3 · 1010 [W m-2] | Ugyanaz, mint a szemre vonatkozó expozíciós határértékek |
| Látható
  és IRA | 400-700 | 3,5 mm | E = 2 · 1011 [W m-2] | H = 200 CA

  [J m-2] | H = 1,1 · 104 CA t 0,25

  [J m-2] | E = 2 · 103 CA [W m-2] |
| 700-1 400 | E = 2 · 1011 CA [W m-2] |
| IRB és IRC | 1 400-1 500 | E = 1012 [W m-2] | Megegyezik a szemre vonatkozó expozíciós határértékekkel. |
| 1 500-1 800 | E = 1013 [W m-2] |
| 1 800-2 600 | E = 1012 [W m-2] |
| 2 600-106 | E = 1011 [W m-2] |

Hullámhossz (9) [nm]

Nyílás

Időtartam [s]

< 10-9

10-9 – 10-7

10-7 – 10-3

10-3 – 101

101 – 103

103 – 3 · 104

UV

(A, B, C)

180-400

3,5 mm

E = 3 · 1010 [W m-2]

Ugyanaz, mint a szemre vonatkozó expozíciós határértékek

Látható

és IRA

400-700

3,5 mm

E = 2 · 1011 [W m-2]

H = 200 CA

[J m-2]

H = 1,1 · 104 CA t 0,25

[J m-2]

E = 2 · 103 CA [W m-2]

700-1 400

E = 2 · 1011 CA [W m-2]

IRB és IRC

1 400-1 500

E = 1012 [W m-2]

Megegyezik a szemre vonatkozó expozíciós határértékekkel.

1 500-1 800

E = 1013 [W m-2]

1 800-2 600

E = 1012 [W m-2]

2 600-106

E = 1011 [W m-2]

2.5 táblázat:

Alkalmazott korrekciós tényezők és egyéb számítási paraméterek

| Az ICNIRP listája szerinti paraméter | Érvényes spektrális tartomány
  (nm) | Érték |
| --- | --- | --- |
| CA | λ < 700 | CA = 1,0 |
| 700-1 050 | CA = 100,002(λ — 700) |
| 1 050-1 400 | CA = 5,0 |
| CB | 400-450 | CB = 1,0 |
| 450-700 | CB = 100,02(λ — 450) |
| CC | 700-1 150 | CC = 1.0 |
| 1 150-1 200 | CC = 100,018(λ — 1150) |
| 1 200-1 400 | CC = 8,0 |
| T1 | λ < 450 | T1 = 10 s |
| 450-500 | T1 = 10 · [100,02 (
  λ
  — 450)] s |
| λ > 500 | T1 = 100 s |
| Az ICNIRP listája szerinti paraméter | Érvényes biológiai hatás | Érték |
| αmin | minden hőhatás | αmin = 1,5 mrad |
| Az ICNIRP listája szerinti paraméter | Érvényes szögtartomány
  (mrad) | Érték |
| CE | α < αmin | CE = 1,0 |
| αmin < α < 100 | CE = α/αmin |
| α > 100 | CE= α2 / (αmin · αmax) mrad
  with αmax = 100 mrad |
| T2 | α < 1,5 | T2 = 10 s |
| 1,5 < α < 100 | T2 = 10 · [10(α — 1,5)/98,5] s |
| α > 100 | T2 = 100 s |
| Az ICNIRP listája szerinti paraméter | Érvényes expozíciós időtartomány
  (s) | Érték |
| γ | t ≤ 100 | γ = 11 [mrad] |
| 100 < t < 104 | γ = 1,1 t 0,
  5 [mrad] |
| t > 104 | γ = 110 [mrad] |

Az ICNIRP listája szerinti paraméter

Érvényes spektrális tartomány

(nm)

Érték

CA

λ < 700

CA = 1,0

700-1 050

CA = 100,002(λ — 700)

1 050-1 400

CA = 5,0

CB

400-450

CB = 1,0

450-700

CB = 100,02(λ — 450)

CC

700-1 150

CC = 1.0

1 150-1 200

CC = 100,018(λ — 1150)

1 200-1 400

CC = 8,0

T1

λ < 450

T1 = 10 s

450-500

T1 = 10 · [100,02 (
  λ
  — 450)] s

λ > 500

T1 = 100 s

Az ICNIRP listája szerinti paraméter

Érvényes biológiai hatás

Érték

αmin

minden hőhatás

αmin = 1,5 mrad

Az ICNIRP listája szerinti paraméter

Érvényes szögtartomány

(mrad)

Érték

CE

α < αmin

CE = 1,0

αmin < α < 100

CE = α/αmin

α > 100

CE= α2 / (αmin · αmax) mrad

with αmax = 100 mrad

T2

α < 1,5

T2 = 10 s

1,5 < α < 100

T2 = 10 · [10(α — 1,5)/98,5] s

α > 100

T2 = 100 s

Az ICNIRP listája szerinti paraméter

Érvényes expozíciós időtartomány

(s)

Érték

γ

t ≤ 100

γ = 11 [mrad]

100 < t < 104

γ = 1,1 t 0,
  5 [mrad]

t > 104

γ = 110 [mrad]

2.6 táblázat:

Ismétlődő expozícióra vonatkozó korrekció

Mindhárom itt következő általános szabályt alkalmazni kell minden ismétlődő expozíció esetén, amennyiben az ismétlődő impulzusrendszerű vagy letapogató lézerrendszerektől ered:

| 1. | Egy impulzussorozat bármely egyedi impulzusából származó expozíció nem haladhatja meg az adott impulzus-időtartamú egyedi impulzusra vonatkozó expozíciós határértéket. |
| --- | --- |

1.

Egy impulzussorozat bármely egyedi impulzusából származó expozíció nem haladhatja meg az adott impulzus-időtartamú egyedi impulzusra vonatkozó expozíciós határértéket.

| 2. | A t idő alatt kibocsátott impulzusok bármely csoportjának (vagy sorozatban lévő impulzusok alcsoportjának) expozíciója nem haladhatja meg a t időre vonatkozó expozíciós határértéket. |
| --- | --- |

2.

A t idő alatt kibocsátott impulzusok bármely csoportjának (vagy sorozatban lévő impulzusok alcsoportjának) expozíciója nem haladhatja meg a t időre vonatkozó expozíciós határértéket.

| 3. | Az egy impulzuscsoporton belüli bármely egyedi impulzusból eredő expozíció nem haladhatja meg a Cp = N -0,25 kummulatív-termikus korrekciós tényezővel megszorzott, egyedi impulzusra vonatkozó expozíciós határértéket, ahol N az impulzusok száma. Ez a szabály csak az égési sérülésekkel szemben védő expozíciós határokra vonatkozik, ahol a kevesebb mint Tmin alatt kibocsátott összes impulzus egy impulzusként kezelendő. |
| --- | --- |

3.

Az egy impulzuscsoporton belüli bármely egyedi impulzusból eredő expozíció nem haladhatja meg a Cp = N -0,25 kummulatív-termikus korrekciós tényezővel megszorzott, egyedi impulzusra vonatkozó expozíciós határértéket, ahol N az impulzusok száma. Ez a szabály csak az égési sérülésekkel szemben védő expozíciós határokra vonatkozik, ahol a kevesebb mint Tmin alatt kibocsátott összes impulzus egy impulzusként kezelendő.

| Paraméter | Érvényes spektrális tartomány (nm) | Érték |
| --- | --- | --- |
| Tmin | 315 < λ ≤ 400 | Tmin = 10-9 s | (= 1 ns) |
| 400 < λ ≤ 1 050 | Tmin = 18 · 10-6 s | (= 18 μs) |
| 1 050 < λ ≤ 1 400 | Tmin = 50 · 10-6 s | (= 50 μs) |
| 1 400 < λ ≤ 1 500 | Tmin = 10-3 s | (= 1 ms) |
| 1 500 < λ ≤ 1 800 | Tmin = 10 s | |
| 1 800 < λ ≤ 2 600 | Tmin = 10-3 s | (= 1 ms) |
| 2 600 < λ ≤ 106 | Tmin = 10-7 s | (= 100 ns) |

Paraméter

Érvényes spektrális tartomány (nm)

Érték

Tmin

315 < λ ≤ 400

Tmin = 10-9 s

(= 1 ns)

400 < λ ≤ 1 050

Tmin = 18 · 10-6 s

(= 18 μs)

1 050 < λ ≤ 1 400

Tmin = 50 · 10-6 s

(= 50 μs)

1 400 < λ ≤ 1 500

Tmin = 10-3 s

(= 1 ms)

1 500 < λ ≤ 1 800

Tmin = 10 s

1 800 < λ ≤ 2 600

Tmin = 10-3 s

(= 1 ms)

2 600 < λ ≤ 106

Tmin = 10-7 s

(= 100 ns)

---

(1)  Ha a lézer hullámhosszát két határérték is lefedi, a korlátozóbbat kell alkalmazni.

(2)  Ha 1 400 ≤ λ < 105 nm: nyílásátmérő = 1 mm ahol t ≤ 0,3 s és 1,5 t0.375 mm ahol 0,3 s < t < 10 s; ha 105 ≤ λ < 106 nm: nyílásátmérő = 11 mm.

(3)  Ezen impulzushosszaknál a rendelkezésre álló adatok hiánya miatt az ICNIRP az 1ns irradiancia határ alkalmazását ajánlja.

(4)  A táblázat egyszeres lézerimpulzus-értékeket ad meg. Többszörös lézerimpulzus esetén az egy Tmin intervallumba eső lézerimpulzusok időtartamát (a 2.6 táblázat listája szerint) össze kell adni, és az eredményként kapott időértéket a t helyére be kell helyettesíteni az alábbi képletben: 5,6 103 t0,25.

(5)  Ha a lézer hullámhosszát vagy más tulajdonságát két határérték is lefedi, a korlátozóbbat kell alkalmazni.

(6)  Olyan kis források esetén, amelyek egy 1,5 mrad vagy kisebb értékű szöget zárnak be a látható kettős E 400–600 nm határok lecsökkennek a 10 s ≤ t < T1-re vonatkozó termikus határokra és a fotokémiai határokra hosszabb idők esetén. T1-et és T2-t lásd a 2.5. táblázatban. A retinát érintő fotokémiai veszély esetén alkalmazandó határérték kifejezhető időintegrált kisugárzásként G = 106 CB [Jm-2 sr-1], ahol t > 10s t = 10 000 s-ig és L = 100 CB [W m-2 sr-1], ahol t > 10 000 s. A G és L méréséhez a γm-et kell használni átlagoló látómezőként. A látható és az infravörös közti hivatalos határ a CIE által meghatározott 780 nm. A hullámhosszsáv-oszlop csak a jobb áttekinthetőséget célozza. (A G jelölést a CEN használja; az Lt jelölést a CIE használja; az LP jelölést az IEC és a CENELEC használja.)

(7)  1 400–105 nm hullámhossz esetén: nyílásátmérő = 3,5 mm; 105 – 106 nm hullámhossz esetén: nyílásátmérő = 11mm.

(8)  Az expozíciós érték mérésekor a γ vizsgálata a következő: Ha α (forrás által bezárt szög) > γ (határoló kúpszög, a megfelelő oszlopban zárójelben jelölve), akkor a mérési látómező γm lesz a γ adott értéke. (Nagyobb mérési látómező alkalmazása a veszély túlbecsüléséhez vezetne.)

Ha α < γ, akkor a γm mérési látómezőnek megfelelő nagyságúnak kell lennie ahhoz, hogy teljesen magába zárja a forrást, de egyébként nem behatárolt, és nagyobb lehet γ-nál.

(9)  Ha a lézer hullámhosszát vagy más tulajdonságát két határérték is lefedi, a korlátozóbbat kell alkalmazni.

---

NYILATKOZAT A TANÁCS INDOKLÁSÁRÓL

I.   BEVEZETÉS

1993. február 8-án a Bizottság az Európai Közösséget létrehozó szerződés 118a. cikke alapján a munkavállalók fizikai tényezők hatásának való expozíciójára vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekről szóló tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatot nyújtott be a Tanács részére.

A javaslat a 89/391/EGK irányelvet volt hivatott kiegészíteni, annak pontosításán keresztül, hogy egyes rendelkezések miként alkalmazandók az egyes, meghatározott fizikai tényezőknek való expozíció esetében.

Az Európai Parlament 1994. április 20-án, a Gazdasági és Szociális Bizottság pedig 1993. június 30-án nyújtotta be erre vonatkozó véleményét. Az Európai Parlament az első olvasatot 1999. szeptember 16-án (1) erősítette meg.

A Bizottság 1994. július 8-án módosított javaslatot nyújtott be.

Az Amszterdami Szerződés hatálybalépését követően a jogi alapvetés a korábbi 118a. cikkről a 137. cikk (2) bekezdésére változott, amely az Európai Parlamenttel való együttdöntési eljárást, valamint a Gazdasági és Szociális Bizottsággal, illetve a Régiók Bizottságával való konzultációt írja elő.

A Régiók Bizottsága 2000. január 13-i levelében úgy nyilatkozott, hogy nem ad véleményt az irányelvről szóló javaslatról.

A javaslat lényege abban állt, hogy a négyfajta fizikai tényezőt (zaj, mechanikus vibráció, optikai sugárzás és elektromágneses mezők) egyetlen jogi aktusban foglalta össze, amelynek minden egyes fizikai tényező külön mellékletét képezte volna.

A négy fizikai tényező rendkívül különböző tulajdonságait figyelembe véve, 1999-ben az a döntés született, hogy külön irányelveket kell kidolgozni. A vibrációról, a zajról és az elektromágneses mezőkről szóló irányelvek már elfogadásra kerültek. A Tanács úgy határozott, hogy a negyedik és egyben utolsó tényezőre, az optikai sugárzásra koncentrál.

A Tanács 2005. április 18-án a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően közös álláspontot fogadott el.

II.   CÉLKITŰZÉS

Az eredeti javaslat részekre bontását követően, az irányelvről szóló javaslat a munkavállalók egészségének és biztonságának védelmét szándékszik javítani az optikai sugárzásnak való expozícióból eredő kockázattal szemben.

III.   A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELEMZÉSE

1.   Általános észrevételek

A Szerződés 137. cikkének (1) bekezdése szerint „a Közösség támogatja és kiegészíti a tagállamok tevékenységeit [...], különösen a munkakörnyezet javítása terén a munkavállalók egészségének és biztonságának védelme érdekében;” stb.

A Szerződés 137. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy a Tanács: „irányelvek útján fokozatosan alkalmazandó minimumkövetelményeket fogadhat el, figyelembe véve az egyes tagállamokban fennálló feltételeket és műszaki szabályokat”.

A Tanács közös álláspontja a lefedett területet illetően összhangban van a Szerződés 137. cikke (2) bekezdésében foglalt célkitűzésekkel, mivel minimumkövetelményeket hivatott bevezetni a munkavállalók egészségének és biztonságának az optikai sugárzásnak való expozícióból eredő kockázattal szembeni védelme érdekében.

A közös álláspont továbbá a Bizottság által meghatározott és a Parlament által támogatott célkitűzéseket is tiszteletben tartja, annak ellenére, hogy szerkezete az eredeti javaslat részekre bontása következtében megváltozott. A javaslat számos, a Parlamentnek a Bizottság javaslatára vonatkozó első olvasatából eredő módosítást tartalmaz.

2.   Felépítés és kulcselemek

2.1.   Általános struktúra

A közös álláspont általános struktúrája, például az expozíciós határértékek, a munkavállalók tájékoztatásáról és képzéséről, a konzultációról és a részvételről szóló cikkek, illetve a vegyes rendelkezések bevezetése szorosan követi a vibrációról, a zajról és az elektromágneses mezőkről szóló irányelvek rendelkezéseit. Ez megfelel a Bizottság módosított javaslata általános struktúrájának is.

Az 1. cikk szerint a közös álláspont a munkavállalók egészségét és biztonságát érintő azon kockázatokra vonatkozik, amelyeket a szem és a bőr optikai sugárzásnak való expozíciójából eredő káros hatások okoznak. A közös álláspont nem tesz különbséget a hosszú távú és a rövid távú hatások között, mivel mind az akut, mind pedig a krónikus egészségkárosító hatások az irányelv hatálya alá tartoznak. Ez például azt a tényt tükrözi, mely szerint az ultraibolya-sugárzásnak való túlzott expozíció olyan hosszú távú hatásokat okozhat, mint például a bőr-melanóma.

2.2.   Az expozíciós határértékek

A közös álláspont a 2. cikkben meghatározott és a 3. cikknek megfelelően a mellékletekben található táblázatokban foglalt expozíciós határértékek (ELV-k) bevezetésén alapul. Ezek az értékek alapvetően a Nemzetközi Nem Ionizáló Sugárvédelmi Bizottság (ICNIRP) által kidolgozott ajánlásokon alapulnak. Azokon a területeken, ahol az ICNIRP nem állapított meg értékeket, a közös álláspont a Nemzetközi Elektrotechnikai Bizottság (IEC) által meghatározott értékeket használta. Ezek a tudományos alapokon nyugvó, körültekintően meghatározott iránymutatások azon akut és hosszú távú hatások megelőzését szolgálják, amelyek a szemet és a bőrt rendkívül magas szintű expozíció esetén érhetik. Az ICNIRP-iránymutatásokban meghatározott expozíciós határértékek összhangban állnak az e területen működő egyéb olyan független tudományos tanácsadó-testületek által kidolgozott értékekkel, mint az Amerikai Iparhigiéniai Kormányközi Konferencia (ACGIH), az Egyesült Királyságbeli Nemzeti Radiológiai Védelmi Tanács (NRPB) és a holland Egészségtanács (Gezondheidsraad).

A nem természetes forrású optikai sugárzás által kibocsátott nem koherens sugárzásra megállapított expozíciós határértékeket az I. melléklet, a lézersugárzásra megállapított expozíciós határértékeket pedig a II. melléklet tartalmazza.

Az expozíciós határértékek és műszaki előírások alkalmazása nem tekinthető megfelelőnek az optikai sugárzás természetes forrásainak való expozíció esetében, ezért a megelőző intézkedések – beleértve a munkavállalók tájékoztatását és képzését – döntő fontosságúak a kockázat értékelésekor és az optikai sugárzás természetes forrásainak (nap, vulkanikus tevékenység, természetes tüzek, villámlás, stb.) való expozícióból eredő veszélyek csökkentésekor.

2.3.   Az expozíció meghatározása és a kockázatok értékelése

A 4. cikknek az expozíció meghatározásáról és a kockázatértékelésről szóló rendelkezései a közös álláspont kulcselemei. A munkáltatónak különös figyelmet kell fordítania többek között a kockázatértékelés olyan fontos elemeire, mint a különösen érzékeny kockázati csoportokba tartozó munkavállalók, illetve az összetett eredetű optikai sugárzás (4. cikk (4) bekezdés).

A 4. cikk (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a munkáltatónak értékelnie kell, illetve szükség esetén meg kell mérnie és/vagy ki kell számolnia az optikai sugárzásnak való expozíció szintjét. A cikk az alkalmazandó módszerre vonatkozó utasításokat is tartalmaz: amennyiben ezek rendelkezésre állnak, úgy az IEC, a CIE vagy a CEN (2) által megállapított szabványokat és ajánlásokat kell alkalmazni, ha pedig nem állnak rendelkezésre, úgy a nemzeti vagy nemzetközi tudományos alapú iránymutatásokat kell követni. A szükségtelen ismétlések elkerülése érdekében az értékelés figyelembe veheti a berendezés gyártói által szolgáltatott adatokat, amennyiben arra valamely közösségi irányelv hatálya kiterjed.

2.4.   A kockázat megállapítása esetén követendő eljárás

A közös álláspont célja az optikai sugárzásnak való expozícióból eredő kockázatok megszüntetése, illetve minimálisra csökkentése. Az 5. cikk (2) bekezdése a mesterséges eredetű optikai sugárzásnak kitett munkavállalókra, az 5. cikk (3) bekezdése pedig a természetes forrású optikai sugárzásnak kitett munkavállalókra vonatkozóan tartalmaz rendelkezéseket. A munkáltató mindkét esetben műszaki és/vagy szervezeti intézkedésekből álló cselekvési tervet állít össze és hajt végre.

A mesterséges források esetében az 5. cikk (2) bekezdése egy ilyen cselekvési terv egyedi elemeiként utal többek között az egyéb munkamódszerekre, a munkaeszközök megválasztására, a műszaki csökkentési módszerekre, illetve a munkahelyek megtervezésére és elrendezésére. Az expozíciós határértékek koncepcióját követően az 5. cikk (5) bekezdése világosan kimondja, hogy a munkavállalók nem tehetők ki az expozíciós határértékeknél magasabb értékeknek. Amennyiben az expozíciós határértékek túllépésére ennek ellenére sor kerül, a munkáltatónak haladéktalanul cselekednie kell az expozíciónak a határértékek alá csökkentése érdekében, azonosítania kell az expozíciós határértékek túllépésének okait, és az ilyen esetek jövőbeni előfordulásának megelőzése érdekében módosítania kell a védelmi és a megelőző intézkedéseket.

A kockázat megállapítását követően felmerülő további kötelezettség az érintett területek azonosítása és megfelelő jelzésekkel való ellátása, valamint az ezen területekre való belépés korlátozása (5. cikk, (4) bekezdés).

A mesterséges optikai források esetében az expozíciós határértékeknek való megfelelés, a természetes források esetében pedig az elővigyázatos megközelítés módszeres betartása valószínűsíthetően magas szintű védelmet biztosít minden lehetséges káros hatással szemben.

2.5.   Főbb különbségek a Bizottság módosított javaslatához képest

A közös álláspont és a Bizottság módosított javaslata közötti főbb különbségek a következőkre terjednek ki:

| — | az új struktúra, tekintve, hogy az optikai sugárzás külön irányelv tárgyát képezi, |
| --- | --- |

—

az új struktúra, tekintve, hogy az optikai sugárzás külön irányelv tárgyát képezi,

| — | az expozíciós határértékek újrastrukturálása és újbóli meghatározása, ideértve a beavatkozási határértékek és a küszöbszintek eltörlését is, |
| --- | --- |

—

az expozíciós határértékek újrastrukturálása és újbóli meghatározása, ideértve a beavatkozási határértékek és a küszöbszintek eltörlését is,

| — | a mellékletekben található táblázatok és rendelkezések, amelyek szigorúan követik az ICNIRP ajánlásait, |
| --- | --- |

—

a mellékletekben található táblázatok és rendelkezések, amelyek szigorúan követik az ICNIRP ajánlásait,

| — | a szabványokra, ajánlásokra és tudományos alapú iránymutatásokra való hivatkozás az optikai sugárzás mesterséges forrásainak való expozíció szintjeinek értékelése, mérése és kiszámítása során, a kockázatértékelés kapcsán, |
| --- | --- |

—

a szabványokra, ajánlásokra és tudományos alapú iránymutatásokra való hivatkozás az optikai sugárzás mesterséges forrásainak való expozíció szintjeinek értékelése, mérése és kiszámítása során, a kockázatértékelés kapcsán,

| — | az egyes, meghatározott tevékenységek fokozott kockázatot képviselő tevékenységeknek való minősítésére, és azoknak a felelős hatóságnak való bejelentésére vonatkozó követelmény eltörlése, |
| --- | --- |

—

az egyes, meghatározott tevékenységek fokozott kockázatot képviselő tevékenységeknek való minősítésére, és azoknak a felelős hatóságnak való bejelentésére vonatkozó követelmény eltörlése,

| — | a szabadtéri munkát végző munkavállalók részére a beltéri munkát végzők számára biztosítottal egyenértékű védelem biztosítása. |
| --- | --- |

—

a szabadtéri munkát végző munkavállalók részére a beltéri munkát végzők számára biztosítottal egyenértékű védelem biztosítása.

3.   Az Európai Parlament módosításai az első olvasatban

Minthogy a közös álláspont csak az optikai sugárzással foglalkozik, az Európai Parlament számos módosítása ebben az összefüggésben nem releváns. Ennek megfelelően, a közös álláspont elfogadását megelőzően csak az alábbi módosításokat kellett figyelembe venni: 1., 4–21., 25., 27., 34–36.

3.1.   Az Európai Parlamentnek a Tanács által elfogadott módosításai

Az 1., 5., 9., 14., 16. és 25. módosítást a közös álláspont teljes egészében, ha nem is szó szerint, legalább szellemében átvette.

Továbbá, a 4. módosítást a 2. cikk e) pontja részben átvette. Mindazonáltal, a 4. módosítás szövegével szemben a Tanács jobbnak látta kimondani, hogy az expozíciós határértékeknek való megfelelés biztosítja a munkavállalók védelmét az összes ismert egészségkárosító hatással szemben.

A 10. módosítás alapgondolatát az 5. cikk (6) bekezdése tükrözi, bár a Tanács nem tartotta megfelelőnek a megelőző intézkedésekre, mint kizárólagos célra történő hivatkozást a különösen érzékeny kockázati csoportok esetében.

A 12. módosítás alapgondolatát az 5. cikk (1) bekezdése tükrözi, ahol a közös álláspont jelenleg az expozíció megszüntetését vagy minimumra csökkentését említi.

A 13. módosítást az 5. cikk (5) bekezdése részben átvette. A Tanács nem találta szükségesnek, hogy kifejezetten a kollektív intézkedésekre utaljon, mivel a munkáltatónak az expozíciós határértékek alá való csökkentése érdekében tett lépései során minden lehetséges megelőző intézkedést figyelembe kell vennie.

A 17. módosítás alapgondolatát a 4. cikk (4) bekezdésének f) pontja vette át, amely az optikai sugárzásnak való expozíció különböző lehetséges közvetett hatásainak listáját tartalmazza.

3.2.   Az Európai Parlamentnek a Tanács által el nem fogadott módosításai

A Tanács az alábbi okokból nem tartotta tanácsosnak a 6., 7., 8., 11., 15., 18., 19., 20., 21., 27., 34., 35. és 36. módosításnak a közös álláspontba történő átvételét:

| — | nem volt szükség a Bizottság módosított javaslatában, illetve a 6. és a 7. módosításban foglalt beavatkozási határértékre, illetve küszöbszintre, mivel az expozíciós határértékeknek az ICNIRP ajánlásának megfelelő tiszteletben tartása eleve biztosítja az ismert egészségkárosító hatások kiküszöbölését. A foglalkozás-egészségügy terén kevés olyan alaposan kutatott terület van, mint az optikai sugárzás területe, vagy ahol a nemzeti és nemzetközi egészségügyi tanácsadó hatóságok között az expozíció biztonságos szintjeit tekintve ilyen széles körű az egyetértés. |
| --- | --- |

—

nem volt szükség a Bizottság módosított javaslatában, illetve a 6. és a 7. módosításban foglalt beavatkozási határértékre, illetve küszöbszintre, mivel az expozíciós határértékeknek az ICNIRP ajánlásának megfelelő tiszteletben tartása eleve biztosítja az ismert egészségkárosító hatások kiküszöbölését. A foglalkozás-egészségügy terén kevés olyan alaposan kutatott terület van, mint az optikai sugárzás területe, vagy ahol a nemzeti és nemzetközi egészségügyi tanácsadó hatóságok között az expozíció biztonságos szintjeit tekintve ilyen széles körű az egyetértés.

| — | a 8. módosítás nem került elfogadásra, mivel nincs szükség az „értékelés” külön, a 4. cikkben az értékelésre vonatkozó rendelkezéseken túlmenő meghatározására. |
| --- | --- |

—

a 8. módosítás nem került elfogadásra, mivel nincs szükség az „értékelés” külön, a 4. cikkben az értékelésre vonatkozó rendelkezéseken túlmenő meghatározására.

| — | a 11. módosítás azért nem került elfogadásra, mert a 4. cikk szerint nem az expozíció szintjét, hanem a munkavállaló egészségét érintő kockázatot kell értékelni. |
| --- | --- |

—

a 11. módosítás azért nem került elfogadásra, mert a 4. cikk szerint nem az expozíció szintjét, hanem a munkavállaló egészségét érintő kockázatot kell értékelni.

| — | az egészségi állapot folyamatos ellenőrzésével kapcsolatos 15. módosítást a Tanács azért nem fogadta el, mert jobbnak látta a 89/391/EGK keretirányelv 14. cikkére történő általános hivatkozást, mint egy, a munkavállalókat terhelő túlzott kötelezettség megállapítását. A közös álláspont 8. cikke azonban számos rendelkezést tartalmaz az egészségi állapot folyamatos ellenőrzését érintő szabályokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

—

az egészségi állapot folyamatos ellenőrzésével kapcsolatos 15. módosítást a Tanács azért nem fogadta el, mert jobbnak látta a 89/391/EGK keretirányelv 14. cikkére történő általános hivatkozást, mint egy, a munkavállalókat terhelő túlzott kötelezettség megállapítását. A közös álláspont 8. cikke azonban számos rendelkezést tartalmaz az egészségi állapot folyamatos ellenőrzését érintő szabályokkal kapcsolatban.

| — | a 18., a 19. és a 20. módosítás szükségtelen volt, mivel a közös álláspont nem tartalmaz az eltérésekre vagy a kivételekre vonatkozó külön rendelkezést. |
| --- | --- |

—

a 18., a 19. és a 20. módosítás szükségtelen volt, mivel a közös álláspont nem tartalmaz az eltérésekre vagy a kivételekre vonatkozó külön rendelkezést.

| — | a Tanács a 11. cikkben foglalt, a Bizottság munkáját segítő bizottságra vonatkozó szokásos rendelkezést megfelelőnek ítélte, ezért nem fogadta el a 21. módosítást. |
| --- | --- |

—

a Tanács a 11. cikkben foglalt, a Bizottság munkáját segítő bizottságra vonatkozó szokásos rendelkezést megfelelőnek ítélte, ezért nem fogadta el a 21. módosítást.

| — | a 27. módosítás szükségtelen volt, mivel a közös álláspont nem tartalmaz a veszélyes tevékenységekre vonatkozó külön rendelkezést. |
| --- | --- |

—

a 27. módosítás szükségtelen volt, mivel a közös álláspont nem tartalmaz a veszélyes tevékenységekre vonatkozó külön rendelkezést.

| — | a 34., a 35. és a 36. módosítást a Tanács a mellékleteknek az ICNIRP ajánlásaival összhangban való átstrukturálása miatt nem fogadta el. |
| --- | --- |

—

a 34., a 35. és a 36. módosítást a Tanács a mellékleteknek az ICNIRP ajánlásaival összhangban való átstrukturálása miatt nem fogadta el.

IV.   KÖVETKEZTETÉSEK

A Tanács úgy véli, hogy a közös álláspont egészében összhangban van a Bizottság módosított javaslatának alapvető célkitűzéseivel. A Tanács továbbá úgy véli, hogy tekintettel arra, hogy a négy fizikai tényező mindegyikének vonatkozásában külön szövegek kerültek kidolgozásra, figyelembe vette az Európai Parlament által a Bizottság eredeti javaslatához tett módosításokban követett célokat.

---

(1)  HL C 54., 2000.2.25., 75. o.

(2)  IEC: Nemzetközi Elektrotechnikai Bizottság

CIE: Nemzetközi Világítástechnikai Bizottság

CEN: Európai Szabványügyi Bizottság

---