# Eiropas Savienības C 121/2005

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 121 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 48. sējums2005. gada 20. maijs |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 121

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

48. sējums2005. gada 20. maijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Revīzijas palāta |
| 2005/C 121/1 | Atzinums Nr. 1/2005 par priekšlikumu Padomes Regulai par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (KOM(2004) 489 galīgā redakcija, 2004. gada 14. jūlijs) | 1 |
| 2005/C 121/2 | Atzinums Nr. 2/2005 par priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko definē Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda galvenos noteikumus (KOM(2004) 492 galīgā redakcija, 2004. gada 14. jūlijs) | 14 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Revīzijas palāta

2005/C 121/1

Atzinums Nr. 1/2005 par priekšlikumu Padomes Regulai par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (KOM(2004) 489 galīgā redakcija, 2004. gada 14. jūlijs)

1

2005/C 121/2

Atzinums Nr. 2/2005 par priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko definē Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda galvenos noteikumus (KOM(2004) 492 galīgā redakcija, 2004. gada 14. jūlijs)

14

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Revīzijas palāta

| 20.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 121/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 121/1

---

ATZINUMS Nr. 1/2005

par priekšlikumu Padomes Regulai par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (KOM(2004) 489 galīgā redakcija, 2004. gada 14. jūlijs)

(ievērojot EK Līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)

(2005/C 121/01)

SATURS

| 1-6 | IEVADS |
| --- | --- |

1-6

| 7-14 | ABU “PĪLĀRU” SKAIDRA NOŠĶIRŠANA |
| --- | --- |

7-14

| 7-13 | Pašreizējā situācija un priekšlikums |
| --- | --- |

7-13

| 14 | Analīze |
| --- | --- |

14

| 15-34 | PĀRVALDĪBA UN KONTROLE |
| --- | --- |

15-34

| 15-25 | ELGF |
| --- | --- |

15-25

| 15-18 | Pašreizējā situācija un priekšlikums |
| --- | --- |

15-18

| 19-25 | Analīze |
| --- | --- |

19-25

| 26-34 | ELFLA |
| --- | --- |

26-34

| 26-29 | Pašreizējā situācija un priekšlikums |
| --- | --- |

26-29

| 30-32 | Analīze |
| --- | --- |

30-32

| 33-34 | Secinājums |
| --- | --- |

33-34

| 35-48 | BUDŽETA DISCIPLĪNA |
| --- | --- |

35-48

| 35-40 | Pašreizējā situācija |
| --- | --- |

35-40

| 41-44 | Komisijas priekšlikums |
| --- | --- |

41-44

| 45-48 | Analīze |
| --- | --- |

45-48

| 45-47 | ELGF |
| --- | --- |

45-47

| 48 | ELFLA |
| --- | --- |

48

| 49-61 | PĀRKĀPUMU NOVĒRŠANA |
| --- | --- |

49-61

| 49-53 | ELGF |
| --- | --- |

49-53

| 49 | Pašreizējā situācija |
| --- | --- |

49

| 50-53 | Priekšlikums un analīze |
| --- | --- |

50-53

| 54-61 | ELFLA |
| --- | --- |

54-61

| 54-57 | Pašreizējā situācija |
| --- | --- |

54-57

| 58-61 | Priekšlikums un analīze |
| --- | --- |

58-61

| 62-65 | CITI KOMENTĀRI |
| --- | --- |

62-65

| 62 | Saskaņotība starp finanšu gadiem |
| --- | --- |

62

| 63 | Pārejas kārtība |
| --- | --- |

63

| 64-65 | Mazāk nozīmīgi jautājumi |
| --- | --- |

64-65

| I-II | KOPSAVILKUMS |
| --- | --- |

I-II

EIROPAS KOPIENU REVĪZIJAS PALĀTA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 248. panta 4. punkta otro daļu un 279. pantu,

ņemot vērā priekšlikumu Padomes Regulai par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (1),

ņemot vērā lūgumu sagatavot atzinumu par šo priekšlikumu, ko Padome iesniedza Revīzijas palātai 2004. gada 29. oktobrī un ko Palāta saņēma 2004. gada 5. novembrī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

IEVADS

| 1. | Ierosinātās regulas mērķis ir no 2007. gada 1. janvāra ieviest tiesisku regulējumu kopējās lauksaimniecības (KLP) abu “pīlāru” (tirgus izdevumu un ienākumu atbalsts, lauku attīstība) finansēšanai. Šis priekšlikums balstās uz esošajiem KLP noteikumiem (2). Tas neievieš izmaiņas KLP būtībā un nenosaka summas, kas izlietojamas KLP. |
| --- | --- |

1.

Ierosinātās regulas mērķis ir no 2007. gada 1. janvāra ieviest tiesisku regulējumu kopējās lauksaimniecības (KLP) abu “pīlāru” (tirgus izdevumu un ienākumu atbalsts, lauku attīstība) finansēšanai. Šis priekšlikums balstās uz esošajiem KLP noteikumiem (2). Tas neievieš izmaiņas KLP būtībā un nenosaka summas, kas izlietojamas KLP.

| 2. | Palāta ir izskatījusi jautājumu par to, vai šis priekšlikums varētu uzlabot KLP finanšu pārvaldību, ņemot vērā Palātas 2004. gada aprīļa atzinumu par vienotas revīzijas modeli (Atzinums Nr. 2/2004) (3). |
| --- | --- |

2.

Palāta ir izskatījusi jautājumu par to, vai šis priekšlikums varētu uzlabot KLP finanšu pārvaldību, ņemot vērā Palātas 2004. gada aprīļa atzinumu par vienotas revīzijas modeli (Atzinums Nr. 2/2004) (3).

| 3. | Saskaņā ar šo modeli Komisija būtu atbildīga par uzlabojumu veicināšanu iekšējās kontroles sistēmās un par to, lai tās darbotos efektīvi. Iekšējās kontroles sistēmas loģiski būtu jābalsta uz kopīgu principu un standartu piemērošanu. Palāta uzsvēra, ka kontroles mehānismu izmaksām būtu jābūt samērīgām ar ieguvumu no tām. Tomēr dažiem elementiem, kurus atzinumā par vienotas revīzijas modeli Palāta atzina par vajadzīgiem efektīvai un produktīvai atbildības un finanšu kontroles ķēdei, vajadzīgs plašāks skaidrojums (sk. 20., 21., 23. un 24. punktu). |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar šo modeli Komisija būtu atbildīga par uzlabojumu veicināšanu iekšējās kontroles sistēmās un par to, lai tās darbotos efektīvi. Iekšējās kontroles sistēmas loģiski būtu jābalsta uz kopīgu principu un standartu piemērošanu. Palāta uzsvēra, ka kontroles mehānismu izmaksām būtu jābūt samērīgām ar ieguvumu no tām. Tomēr dažiem elementiem, kurus atzinumā par vienotas revīzijas modeli Palāta atzina par vajadzīgiem efektīvai un produktīvai atbildības un finanšu kontroles ķēdei, vajadzīgs plašāks skaidrojums (sk. 20., 21., 23. un 24. punktu).

| 4. | Turpmākajos punktos (no 7. līdz 61.) aplūkotas regulas projekta četras galvenās tēmas: |
| --- | --- |

4.

Turpmākajos punktos (no 7. līdz 61.) aplūkotas regulas projekta četras galvenās tēmas:

| — | lauksaimniecības izdevumu konsolidēšana un abu minēto pīlāru nošķiršana (regulas projekta 2.–5. pants), |
| --- | --- |

—

lauksaimniecības izdevumu konsolidēšana un abu minēto pīlāru nošķiršana (regulas projekta 2.–5. pants),

| — | pārvaldība un kontrole (regulas projekta 6.–8., 10., 11., 12.–17., 22.–31., 36. un 37. pants), |
| --- | --- |

—

pārvaldība un kontrole (regulas projekta 6.–8., 10., 11., 12.–17., 22.–31., 36. un 37. pants),

| — | budžeta disciplīna (regulas projekta 12.-21. pants), |
| --- | --- |

—

budžeta disciplīna (regulas projekta 12.-21. pants),

| — | pārkāpumu novēršana (regulas projekta 9., 32.–35. pants). |
| --- | --- |

—

pārkāpumu novēršana (regulas projekta 9., 32.–35. pants).

Citi sīkāki jautājumi skatīti 62. līdz 65. punktā, daļa no tiem attiecas uz pārejas laiku.

| 5. | Virknē punktu (7., 8., 9., 13., 15., 16., 18., 19., 26., 30., 39., 42., 45. un 48. pants) regulas projekts neaplūko nozīmīgus jautājumus, kas risināmi ar komiteju procedūras starpniecību sekundārajos tiesību aktos, par kuriem pašlaik Palāta noteikti nevar spriest. Palāta atzīmē, ka vairāku ierosinātās sistēmas aspektu efektivitāte būs atkarīga no šādu sekundāro tiesību aktu kvalitātes un satura. Jo īpaši regulas projektā nav precīzi izskaidrotas Komisijas un dalībvalstu finansiālās saistības. |
| --- | --- |

5.

Virknē punktu (7., 8., 9., 13., 15., 16., 18., 19., 26., 30., 39., 42., 45. un 48. pants) regulas projekts neaplūko nozīmīgus jautājumus, kas risināmi ar komiteju procedūras starpniecību sekundārajos tiesību aktos, par kuriem pašlaik Palāta noteikti nevar spriest. Palāta atzīmē, ka vairāku ierosinātās sistēmas aspektu efektivitāte būs atkarīga no šādu sekundāro tiesību aktu kvalitātes un satura. Jo īpaši regulas projektā nav precīzi izskaidrotas Komisijas un dalībvalstu finansiālās saistības.

| 6. | Dažas no regulas projekta ierosinātajām izmaiņām ir pretrunā atsevišķiem Finanšu regulas noteikumiem (4). Komisijai būs jāizskata, vai Finanšu regulā ir jāveic grozījumi. |
| --- | --- |

6.

Dažas no regulas projekta ierosinātajām izmaiņām ir pretrunā atsevišķiem Finanšu regulas noteikumiem (4). Komisijai būs jāizskata, vai Finanšu regulā ir jāveic grozījumi.

ABU “PĪLĀRU” SKAIDRA NOŠĶIRŠANA

Pašreizējā situācija un priekšlikums

| 7. | Daudzus gadus kopējā lauksaimniecības politika ir īstenota ar viena “fonda” – Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda – starpniecību. Šajā fondā ir divas nodaļas – Virzības nodaļa un Garantiju nodaļa –, kuru darbību reglamentē dažādi noteikumi. (Pašlaik tie ir noteikti Padomes Regulā (EK) Nr. 1257/1999 un Padomes Regulā (EK) Nr. 1258/1999 (5).) |
| --- | --- |

7.

Daudzus gadus kopējā lauksaimniecības politika ir īstenota ar viena “fonda” – Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda – starpniecību. Šajā fondā ir divas nodaļas – Virzības nodaļa un Garantiju nodaļa –, kuru darbību reglamentē dažādi noteikumi. (Pašlaik tie ir noteikti Padomes Regulā (EK) Nr. 1257/1999 un Padomes Regulā (EK) Nr. 1258/1999 (5).)

| 8. | Garantiju nodaļa: |
| --- | --- |

8.

Garantiju nodaļa:

| — | finansē visus izdevumus lauksaimniecības tirgu atbalstam un ienākumu atbalstam, kā arī |
| --- | --- |

—

finansē visus izdevumus lauksaimniecības tirgu atbalstam un ienākumu atbalstam, kā arī

| — | līdzfinansē (kopā ar dalībvalstīm) noteiktus lauku attīstības pasākumus. |
| --- | --- |

—

līdzfinansē (kopā ar dalībvalstīm) noteiktus lauku attīstības pasākumus.

| 9. | Garantiju nodaļas līdzfinansētie lauku attīstības pasākumi ir: |
| --- | --- |

9.

Garantiju nodaļas līdzfinansētie lauku attīstības pasākumi ir:

| a) | maksājumi par priekšlaicīgu pensionēšanos; |
| --- | --- |

a)

maksājumi par priekšlaicīgu pensionēšanos;

| b) | subsīdijas lauksaimniekiem mazāk labvēlīgos apgabalos un apgabalos ar vides ierobežojumiem; |
| --- | --- |

b)

subsīdijas lauksaimniekiem mazāk labvēlīgos apgabalos un apgabalos ar vides ierobežojumiem;

| c) | atbalsts, lai panāktu atbilstību standartiem (vides jomā, sabiedrības veselības jomā utt.); |
| --- | --- |

c)

atbalsts, lai panāktu atbilstību standartiem (vides jomā, sabiedrības veselības jomā utt.);

| d) | agrovides pasākumu un dzīvnieku labturības maksājumi; |
| --- | --- |

d)

agrovides pasākumu un dzīvnieku labturības maksājumi;

| e) | atbalsts par pārtikas kvalitāti; |
| --- | --- |

e)

atbalsts par pārtikas kvalitāti;

| f) | apmežošana (6) un |
| --- | --- |

f)

apmežošana (6) un

| g) | atbalsts visiem “pārējiem lauku attīstības pasākumiem”: apvidos, uz kuriem neattiecas struktūrfondu 1. mērķis:






  — | ieguldījumi saimniecībās, |
| --- | --- | --- |

g)

atbalsts visiem “pārējiem lauku attīstības pasākumiem”: apvidos, uz kuriem neattiecas struktūrfondu 1. mērķis:

—

ieguldījumi saimniecībās,

| — | palīdzība darbības uzsākšanai jaunajiem lauksaimniekiem, |
| --- | --- |

—

palīdzība darbības uzsākšanai jaunajiem lauksaimniekiem,

| — | mācību pasākumi lauksaimniekiem un citām lauksaimniecības un mežsaimniecības darbībās iesaistītām personām, |
| --- | --- |

—

mācību pasākumi lauksaimniekiem un citām lauksaimniecības un mežsaimniecības darbībās iesaistītām personām,

| — | lauksaimniecības produktu pārstrādes un realizācijas uzlabošana, |
| --- | --- |

—

lauksaimniecības produktu pārstrādes un realizācijas uzlabošana,

| — | mežsaimniecība un |
| --- | --- |

—

mežsaimniecība un

| — | citi pasākumi, kas veicina lauku apvidu pielāgošanu un attīstību (7) (tādi kā pārdalīšana, lauksaimniecības darbību dažādošana u. c.). |
| --- | --- |

—

citi pasākumi, kas veicina lauku apvidu pielāgošanu un attīstību (7) (tādi kā pārdalīšana, lauksaimniecības darbību dažādošana u. c.).

| 10. | Virzības nodaļa līdzfinansē visus “pārējos lauku attīstības pasākumus”, kas uzskaitīti iepriekšējā punkta g) apakšpunktā, apgabalos, uz kuriem attiecas 1. mērķis. Tā līdzfinansē arī Kopienas iniciatīvu “Leader +” (8). |
| --- | --- |

10.

Virzības nodaļa līdzfinansē visus “pārējos lauku attīstības pasākumus”, kas uzskaitīti iepriekšējā punkta g) apakšpunktā, apgabalos, uz kuriem attiecas 1. mērķis. Tā līdzfinansē arī Kopienas iniciatīvu “Leader +” (8).

| 11. | Šī kārtība parādīta 1. attēlā. |
| --- | --- |

11.

Šī kārtība parādīta 1. attēlā.

| 12. | Tādējādi pašlaik tas, vai lauku attīstības pasākumu finansē ELVGF Garantiju nodaļa vai Virzības nodaļa, ir atkarīgs gan no pasākuma veida, gan no ģeogrāfiskā izvietojuma. Piemēram, kautuvju modernizāciju 1. mērķa reģionā līdzfinansēs Virzības nodaļa, kamēr identisku projektu ārpus 1. mērķa reģiona līdzfinansēs Garantiju nodaļa; lauksaimniecības zemes apmežošanu visā Kopienā līdzfinansēs Garantiju nodaļa, bet ieguldījumus mežu resursu uzturēšanā un uzlabošanā 1. mērķa teritorijās līdzfinansēs Virzības nodaļa. |
| --- | --- |

12.

Tādējādi pašlaik tas, vai lauku attīstības pasākumu finansē ELVGF Garantiju nodaļa vai Virzības nodaļa, ir atkarīgs gan no pasākuma veida, gan no ģeogrāfiskā izvietojuma. Piemēram, kautuvju modernizāciju 1. mērķa reģionā līdzfinansēs Virzības nodaļa, kamēr identisku projektu ārpus 1. mērķa reģiona līdzfinansēs Garantiju nodaļa; lauksaimniecības zemes apmežošanu visā Kopienā līdzfinansēs Garantiju nodaļa, bet ieguldījumus mežu resursu uzturēšanā un uzlabošanā 1. mērķa teritorijās līdzfinansēs Virzības nodaļa.

| 13. | Komisija ierosina pašreizējā ELVGF Garantiju nodaļu un Virzības nodaļu aizstāt ar diviem fondiem – Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF) un Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA). ELGF aptvertu izdevumus lauksaimniecības tirgu atbalstam un ienākumu atbalstu lauksaimniekiem, kā noteikts iepriekš 8. punkta pirmajā ievilkumā (9). Visus lauku attīstības izdevumus neatkarīgi no to veida vai ģeogrāfiskā izvietojuma līdzfinansētu ELFLA. |
| --- | --- |

13.

Komisija ierosina pašreizējā ELVGF Garantiju nodaļu un Virzības nodaļu aizstāt ar diviem fondiem – Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF) un Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA). ELGF aptvertu izdevumus lauksaimniecības tirgu atbalstam un ienākumu atbalstu lauksaimniekiem, kā noteikts iepriekš 8. punkta pirmajā ievilkumā (9). Visus lauku attīstības izdevumus neatkarīgi no to veida vai ģeogrāfiskā izvietojuma līdzfinansētu ELFLA.

Image

Analīze

| 14. | Ierosinātā visu lauku attīstības izdevumu konsolidēšana vienā budžeta sistēmā nozīmētu to, ka ir iespējams identificēt kopējos izdevumus par konkrētiem lauku attīstības pasākumiem un visus izdevumus lauku attīstībai (10). Šī ideja pārstāv vēlamo caurskatāmības palielināšanu (11). |
| --- | --- |

14.

Ierosinātā visu lauku attīstības izdevumu konsolidēšana vienā budžeta sistēmā nozīmētu to, ka ir iespējams identificēt kopējos izdevumus par konkrētiem lauku attīstības pasākumiem un visus izdevumus lauku attīstībai (10). Šī ideja pārstāv vēlamo caurskatāmības palielināšanu (11).

PĀRVALDĪBA UN KONTROLE

ELGF

Pašreizējā situācija un priekšlikums

| 15. | Priekšlikums neparedz būtiskas izmaiņas tirgus izdevumu pārvaldībā un kontrolē. Tāpat kā tagad gandrīz visus izdevumus veiktu dalībvalstu maksājumu aģentūras. |
| --- | --- |

15.

Priekšlikums neparedz būtiskas izmaiņas tirgus izdevumu pārvaldībā un kontrolē. Tāpat kā tagad gandrīz visus izdevumus veiktu dalībvalstu maksājumu aģentūras.

| 16. | Uz lielāko daļu izdevumu arī turpmāk attiektos šāda procedūra: |
| --- | --- |

16.

Uz lielāko daļu izdevumu arī turpmāk attiektos šāda procedūra:

| a) | gadu pirms maksājuma saņemšanas lauksaimnieki iesniedz pieprasījumus maksājumu aģentūrās, pamatojoties uz kultivētajām platībām, dzīvnieku skaitu, kuri tiem pieder un par kuriem var pretendēt uz maksājumu norādītajā dzīvnieku turēšanas laikā utt.; |
| --- | --- |

a)

gadu pirms maksājuma saņemšanas lauksaimnieki iesniedz pieprasījumus maksājumu aģentūrās, pamatojoties uz kultivētajām platībām, dzīvnieku skaitu, kuri tiem pieder un par kuriem var pretendēt uz maksājumu norādītajā dzīvnieku turēšanas laikā utt.;

| b) | maksājumu aģentūras šīs prasības administratīvi pārbauda un veic izlases veida pārbaudes uz vietas, galvenokārt ar integrētās administrēšanas un kontroles sistēmas (IAKS) starpniecību; |
| --- | --- |

b)

maksājumu aģentūras šīs prasības administratīvi pārbauda un veic izlases veida pārbaudes uz vietas, galvenokārt ar integrētās administrēšanas un kontroles sistēmas (IAKS) starpniecību;

| c) | katra maksājumu aģentūra samaksā pieprasītājiem un katru mēnesi par veiktajiem izdevumiem ziņo Komisijai, kura atmaksā izdevumus maksājumu aģentūrai (“ikmēneša maksājumi”); |
| --- | --- |

c)

katra maksājumu aģentūra samaksā pieprasītājiem un katru mēnesi par veiktajiem izdevumiem ziņo Komisijai, kura atmaksā izdevumus maksājumu aģentūrai (“ikmēneša maksājumi”);

| d) | maksājumu aģentūras pārskatus un maksājumus pārbauda neatkarīgs revidents (apliecinātājiestāde), kas nākamā budžeta gada februārī sniedz ziņojumu Komisijai; |
| --- | --- |

d)

maksājumu aģentūras pārskatus un maksājumus pārbauda neatkarīgs revidents (apliecinātājiestāde), kas nākamā budžeta gada februārī sniedz ziņojumu Komisijai;

| e) | līdz minētā gada 30. aprīlim Komisijai jāpieņem lēmums (finanšu pozīciju vai grāmatojumu noskaidrošana) par to, vai pieņemt šos pārskatus un revīzijas ziņojumus vai prasīt, lai tiktu veikts papildu darbs vai sniegta plašāka informācija; |
| --- | --- |

e)

līdz minētā gada 30. aprīlim Komisijai jāpieņem lēmums (finanšu pozīciju vai grāmatojumu noskaidrošana) par to, vai pieņemt šos pārskatus un revīzijas ziņojumus vai prasīt, lai tiktu veikts papildu darbs vai sniegta plašāka informācija;

| f) | tad Komisija var pārbaudīt maksājumu aģentūras veiktos maksājumus un, ja tie bijuši nepareizi vai ja bijusi vāja finanšu kontrole, tā var nolemt, ka daļa izdevumu jāsedz attiecīgajām dalībvalstīm nevis no ES budžeta (Komisija “atbilstības lēmumos” šādus izdevumus “neatļauj”). Neatļaujot izdevumus, Komisija attiecīgi samazina savus maksājumus maksājumu aģentūrām. |
| --- | --- |

f)

tad Komisija var pārbaudīt maksājumu aģentūras veiktos maksājumus un, ja tie bijuši nepareizi vai ja bijusi vāja finanšu kontrole, tā var nolemt, ka daļa izdevumu jāsedz attiecīgajām dalībvalstīm nevis no ES budžeta (Komisija “atbilstības lēmumos” šādus izdevumus “neatļauj”). Neatļaujot izdevumus, Komisija attiecīgi samazina savus maksājumus maksājumu aģentūrām.

| 17. | ELGF izdevumi, tāpat kā tagadējās Garantiju nodaļas izdevumi, būtu finansējami nediferencētu apropriāciju veidā, piemēram, nebūtu atšķirības starp saistību apropriācijām un maksājumu apropriācijām. |
| --- | --- |

17.

ELGF izdevumi, tāpat kā tagadējās Garantiju nodaļas izdevumi, būtu finansējami nediferencētu apropriāciju veidā, piemēram, nebūtu atšķirības starp saistību apropriācijām un maksājumu apropriācijām.

| 18. | Tomēr regulas projekts ievieš dažus jaunus elementus un/vai izmaiņas: |
| --- | --- |

18.

Tomēr regulas projekts ievieš dažus jaunus elementus un/vai izmaiņas:

| — | dalībvalstīs, kurās ir vairāk par vienu maksājumu aģentūru, jau ir prasība pēc koordinēšanas struktūras, kas centralizētu Komisijai sniedzamo informāciju un nodrošinātu, ka tas tiek darīts pastāvīgi, un veicinātu Kopienas noteikumu saskaņotu piemērošanu. Ar regulas projekta 6. panta 3. punktu noteiktu, ka koordinējošajām struktūrām vajadzīga īpaša dalībvalstu akreditācija, |
| --- | --- |

—

dalībvalstīs, kurās ir vairāk par vienu maksājumu aģentūru, jau ir prasība pēc koordinēšanas struktūras, kas centralizētu Komisijai sniedzamo informāciju un nodrošinātu, ka tas tiek darīts pastāvīgi, un veicinātu Kopienas noteikumu saskaņotu piemērošanu. Ar regulas projekta 6. panta 3. punktu noteiktu, ka koordinējošajām struktūrām vajadzīga īpaša dalībvalstu akreditācija,

| — | ar regulas projekta 8. panta 1. punkta c) apakšpunktu paredzētu, ka katrā maksājumu aģentūrā jābūt personai, kas katru gadu paraksta un nosūta Komisijai “ticamības deklarāciju”, |
| --- | --- |

—

ar regulas projekta 8. panta 1. punkta c) apakšpunktu paredzētu, ka katrā maksājumu aģentūrā jābūt personai, kas katru gadu paraksta un nosūta Komisijai “ticamības deklarāciju”,

| — | ar regulas projekta 31. panta 4. punkta a) apakšpunktu atļautu Komisijai saskaņā ar grāmatojumu noskaidrošanas procedūru, kā īsi aprakstīts iepriekš 16. panta f) apakšpunktā, neatļaut ELGF izdevumus, kas veikti iepriekšējo 36 mēnešu laikā, pirms Komisija rakstiski paziņo dalībvalstīm par savas pārbaudes konstatējumiem (“36 mēnešu noteikums”). Tagad šis periods ir 24 mēneši. |
| --- | --- |

—

ar regulas projekta 31. panta 4. punkta a) apakšpunktu atļautu Komisijai saskaņā ar grāmatojumu noskaidrošanas procedūru, kā īsi aprakstīts iepriekš 16. panta f) apakšpunktā, neatļaut ELGF izdevumus, kas veikti iepriekšējo 36 mēnešu laikā, pirms Komisija rakstiski paziņo dalībvalstīm par savas pārbaudes konstatējumiem (“36 mēnešu noteikums”). Tagad šis periods ir 24 mēneši.

Analīze

Vispārīgi

| 19. | Pašreizējais ELVGF Garantiju nodaļas maksājumu process ir izmēģināts un pārbaudīts. Agrāk Komisija parasti neierosināja izmaiņas jomās, kas darbojās pietiekami labi. |
| --- | --- |

19.

Pašreizējais ELVGF Garantiju nodaļas maksājumu process ir izmēģināts un pārbaudīts. Agrāk Komisija parasti neierosināja izmaiņas jomās, kas darbojās pietiekami labi.

Ierosinātās sīkākās izmaiņas (iepriekš 18. punkts)

| 20. | Prasība par īpašas akreditācijas ieviešanu (atsevišķi no maksājumu aģentūru akreditācijas) “koordinēšanas struktūrām” varētu pastiprināt atbildības ķēdi par KLP izdevumiem (sk. Atzinuma Nr. 2/2004 par vienotas revīzijas modeli I, II un IV punktu). Tomēr tas būtu atkarīgs no kvalitātes un satura, kāds būs īpašās akreditācijas noteikumiem, ko Komisija paredzēs dalībvalstīm, kā arī no tā, kā dalībvalstis šos noteikumus piemēros. |
| --- | --- |

20.

Prasība par īpašas akreditācijas ieviešanu (atsevišķi no maksājumu aģentūru akreditācijas) “koordinēšanas struktūrām” varētu pastiprināt atbildības ķēdi par KLP izdevumiem (sk. Atzinuma Nr. 2/2004 par vienotas revīzijas modeli I, II un IV punktu). Tomēr tas būtu atkarīgs no kvalitātes un satura, kāds būs īpašās akreditācijas noteikumiem, ko Komisija paredzēs dalībvalstīm, kā arī no tā, kā dalībvalstis šos noteikumus piemēros.

| 21. | Maksājumu aģentūras atbildīgās personas parakstītu “ticamības deklarāciju” ieviešana varētu uzlabot pastāvošo kontroles sistēmu virzībā uz vienotas revīzijas modeli. Tomēr priekšlikums neparedz ierosinājumus par deklarācijas mērķi, saturu un jomu. Satura ziņā tai būtu jābūt ļoti tuvu līdzvērtīgai apliecinājumam, kas tiek vispārēji prasīts saskaņā ar, piemēram, biržā kotēto sabiedrību korporatīvās vadības prasībām. Tas varētu nozīmēt, ka aģentūras vadītājam būtu jāizskaidro viņa atbildība par pārskatiem, jāveic iekšējās kontroles sistēmas efektivitātes ikgadēja pārskatīšana un jāziņo par paveikto. Šādai pārskatīšanai jāattiecas uz visu veidu kontroli, ietverot finanšu, operatīvo un atbilstības kontroli un riska pārvaldību. Šī deklarācija nevar aizstāt apliecinātājiestāžu darbu. Ne Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts, ne apliecinātājiestāde nevar paļauties uz šo deklarāciju bez papildu apstiprinošiem pierādījumiem. Pievēršoties niansēm, ierosinātā terminoloģija varētu radīt sajaukšanu ar Eiropas Revīzijas palātas prasīto ticamības deklarāciju un ar ticamības deklarāciju, ko prasa Komisijas ģenerāldirektors. Būtu jāizvēlas cits nosaukums. |
| --- | --- |

21.

Maksājumu aģentūras atbildīgās personas parakstītu “ticamības deklarāciju” ieviešana varētu uzlabot pastāvošo kontroles sistēmu virzībā uz vienotas revīzijas modeli. Tomēr priekšlikums neparedz ierosinājumus par deklarācijas mērķi, saturu un jomu. Satura ziņā tai būtu jābūt ļoti tuvu līdzvērtīgai apliecinājumam, kas tiek vispārēji prasīts saskaņā ar, piemēram, biržā kotēto sabiedrību korporatīvās vadības prasībām. Tas varētu nozīmēt, ka aģentūras vadītājam būtu jāizskaidro viņa atbildība par pārskatiem, jāveic iekšējās kontroles sistēmas efektivitātes ikgadēja pārskatīšana un jāziņo par paveikto. Šādai pārskatīšanai jāattiecas uz visu veidu kontroli, ietverot finanšu, operatīvo un atbilstības kontroli un riska pārvaldību. Šī deklarācija nevar aizstāt apliecinātājiestāžu darbu. Ne Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts, ne apliecinātājiestāde nevar paļauties uz šo deklarāciju bez papildu apstiprinošiem pierādījumiem. Pievēršoties niansēm, ierosinātā terminoloģija varētu radīt sajaukšanu ar Eiropas Revīzijas palātas prasīto ticamības deklarāciju un ar ticamības deklarāciju, ko prasa Komisijas ģenerāldirektors. Būtu jāizvēlas cits nosaukums.

| 22. | Atzinumā Nr. 9/2002 (12) Palāta atbalstīja “36 mēnešu noteikumu”. Šis grozījums varētu mazināt risku, ka par dalībvalstu sistēmās atklātajiem trūkumiem nav iespējams piemērot sodus vienkārši tāpēc, ka Komisija divu gadu cikla laikā nav spējusi aptvert visas izdevumu jomas. Komisijai būtu strikti jāizvērtē 36 mēnešu termiņš un, ciktāl iespējams, būtu jācenšas nekavēties ar grāmatojumu noskaidrošanu un izdevumu galīgu segšanu no budžeta. |
| --- | --- |

22.

Atzinumā Nr. 9/2002 (12) Palāta atbalstīja “36 mēnešu noteikumu”. Šis grozījums varētu mazināt risku, ka par dalībvalstu sistēmās atklātajiem trūkumiem nav iespējams piemērot sodus vienkārši tāpēc, ka Komisija divu gadu cikla laikā nav spējusi aptvert visas izdevumu jomas. Komisijai būtu strikti jāizvērtē 36 mēnešu termiņš un, ciktāl iespējams, būtu jācenšas nekavēties ar grāmatojumu noskaidrošanu un izdevumu galīgu segšanu no budžeta.

Citi apsvērumi

| 23. | Pastāvošo ELVGF garantiju kārtību iespējams ievērojami uzlabot, ko Komisija nav ierosinājusi. Apliecinātājiestādes, kas revidē maksājumu aģentūru pārskatus un maksājumu aģentūru iekšējās kontroles procedūru darbību, savā darbībā aprobežojas ar apstiprinājumu tam, ka pastāv maksājumu atbilstības nodrošināšanai paredzētās kontroles sistēmas, un ne vienmēr veic pienācīgas atbilstības pārbaudes, lai apstiprinātu, ka šādas kontroles sistēmas darbojas efektīvi. Arī KLP maksājumu saņēmēju līmenī apliecinātājiestāžu darbs nav pietiekams, lai apstiprinātu to, ka maksājumi ir likumīgi un regulāri. |
| --- | --- |

23.

Pastāvošo ELVGF garantiju kārtību iespējams ievērojami uzlabot, ko Komisija nav ierosinājusi. Apliecinātājiestādes, kas revidē maksājumu aģentūru pārskatus un maksājumu aģentūru iekšējās kontroles procedūru darbību, savā darbībā aprobežojas ar apstiprinājumu tam, ka pastāv maksājumu atbilstības nodrošināšanai paredzētās kontroles sistēmas, un ne vienmēr veic pienācīgas atbilstības pārbaudes, lai apstiprinātu, ka šādas kontroles sistēmas darbojas efektīvi. Arī KLP maksājumu saņēmēju līmenī apliecinātājiestāžu darbs nav pietiekams, lai apstiprinātu to, ka maksājumi ir likumīgi un regulāri.

| 24. | Palāta paliek pie nostājas (izklāstīta tās Atzinumā Nr. 10/98 (13)), ka apliecinātājiestāžu veiktajai maksājumu aģentūru sertificēšanai jānotiek, pamatojoties uz starptautiski atzītiem revīzijas standartiem. Regulas projekta 7. pantā būtu jāievieš atsauce uz starptautiski atzītajiem revīzijas standartiem (14). Sertifikācijai jāattiecas uz izdevumu likumību un pareizību saņēmēja līmenī un jāpārbauda maksājumu aģentūras galvenie kontroles mehānismi. Nosakot šo pārbaužu biežumu, jāņem vērā ar tām saistītie izdevumi un ieguvumi. Šāds ietvērums pamatīgāk un skaidrāk atspoguļotu atbildības ķēdi par KLP izdevumiem. Tas sniegtu lielāku garantiju Komisijai un vairāk atbilstu vienotas revīzijas modeļa idejai (sk. Atzinuma Nr. 2/2004 42. punktu). Izmaiņas, kas paredz apliecinātājiestāžu darba jomas paplašināšanu, būtu lietderīgi noteikt regulas projekta 7. pantā vai 8. panta 1. punkta c) apakšpunkta iii) daļā. |
| --- | --- |

24.

Palāta paliek pie nostājas (izklāstīta tās Atzinumā Nr. 10/98 (13)), ka apliecinātājiestāžu veiktajai maksājumu aģentūru sertificēšanai jānotiek, pamatojoties uz starptautiski atzītiem revīzijas standartiem. Regulas projekta 7. pantā būtu jāievieš atsauce uz starptautiski atzītajiem revīzijas standartiem (14). Sertifikācijai jāattiecas uz izdevumu likumību un pareizību saņēmēja līmenī un jāpārbauda maksājumu aģentūras galvenie kontroles mehānismi. Nosakot šo pārbaužu biežumu, jāņem vērā ar tām saistītie izdevumi un ieguvumi. Šāds ietvērums pamatīgāk un skaidrāk atspoguļotu atbildības ķēdi par KLP izdevumiem. Tas sniegtu lielāku garantiju Komisijai un vairāk atbilstu vienotas revīzijas modeļa idejai (sk. Atzinuma Nr. 2/2004 42. punktu). Izmaiņas, kas paredz apliecinātājiestāžu darba jomas paplašināšanu, būtu lietderīgi noteikt regulas projekta 7. pantā vai 8. panta 1. punkta c) apakšpunkta iii) daļā.

| 25. | Palāta atzīmē, ka dalībvalstīm saglabātos atbildība par maksājumu aģentūru akreditēšanu saistībā ar KLP. Savā Īpašajā ziņojumā Nr. 2/2004 (15) par SAPARD (šīs programmas un KLP finansēšanas mehānismi daudzējādā ziņā ir līdzīgi) Palāta atbalstīja Komisijas funkcijas akreditācijas piešķiršanā – pirms jebkādas naudas izmaksas tiek apstiprinātas uz SAPARD valstu un Komisijas revīzijām balstītās sistēmas un ir nodrošināts, ka skaidri noteikti galvenie kontroles mehānismi pastāv vismaz uz papīra. Palāta atzina to par labu praksi. |
| --- | --- |

25.

Palāta atzīmē, ka dalībvalstīm saglabātos atbildība par maksājumu aģentūru akreditēšanu saistībā ar KLP. Savā Īpašajā ziņojumā Nr. 2/2004 (15) par SAPARD (šīs programmas un KLP finansēšanas mehānismi daudzējādā ziņā ir līdzīgi) Palāta atbalstīja Komisijas funkcijas akreditācijas piešķiršanā – pirms jebkādas naudas izmaksas tiek apstiprinātas uz SAPARD valstu un Komisijas revīzijām balstītās sistēmas un ir nodrošināts, ka skaidri noteikti galvenie kontroles mehānismi pastāv vismaz uz papīra. Palāta atzina to par labu praksi.

ELFLA

Pašreizējā situācija un priekšlikums

| 26. | Ierosinātā ELFLA pārvaldības un kontroles sistēma daļēji balstās uz struktūrfondu un daļēji uz ELVGF garantiju pārvaldības un kontroles sistēmu, un tā paredzētu vienotu finanšu noteikumu kopumu un kopēju kontroles sistēmu visiem lauksaimniecības izdevumiem. |
| --- | --- |

26.

Ierosinātā ELFLA pārvaldības un kontroles sistēma daļēji balstās uz struktūrfondu un daļēji uz ELVGF garantiju pārvaldības un kontroles sistēmu, un tā paredzētu vienotu finanšu noteikumu kopumu un kopēju kontroles sistēmu visiem lauksaimniecības izdevumiem.

| 27. | Kā paskaidrots 8.–13. punktā iepriekš un 1. attēlā, jaunais ELFLA apvienotu visus lauksaimniecības izdevumus: |
| --- | --- |

27.

Kā paskaidrots 8.–13. punktā iepriekš un 1. attēlā, jaunais ELFLA apvienotu visus lauksaimniecības izdevumus:

| — | garantiju izdevumi: maksājumu apropriācijas 2004. gadā – 4,8 miljardi euro, ko izmaksā nediferencētu apropriāciju veidā (sk. iepriekš 17. punktu), |
| --- | --- |

—

garantiju izdevumi: maksājumu apropriācijas 2004. gadā – 4,8 miljardi euro, ko izmaksā nediferencētu apropriāciju veidā (sk. iepriekš 17. punktu),

| — | virzības izdevumi: maksājumu apropriācijas 2004. gadā – 2,9 miljardi euro, ko izmaksā diferencētu apropriāciju veidā (16). |
| --- | --- |

—

virzības izdevumi: maksājumu apropriācijas 2004. gadā – 2,9 miljardi euro, ko izmaksā diferencētu apropriāciju veidā (16).

| 28. | Komisija ierosina turpmāk visus šos izdevumus finansēt diferencētu apropriāciju veidā vienā izdevumu kategorijā. Ierosinātajām izmaiņām būtu šādas sekas: |
| --- | --- |

28.

Komisija ierosina turpmāk visus šos izdevumus finansēt diferencētu apropriāciju veidā vienā izdevumu kategorijā. Ierosinātajām izmaiņām būtu šādas sekas:

| — | izdevumi lauku attīstībai vairs netiktu veikti saskaņā ar dažādām plānošanas, īstenošanas un kontroles sistēmām, |
| --- | --- |

—

izdevumi lauku attīstībai vairs netiktu veikti saskaņā ar dažādām plānošanas, īstenošanas un kontroles sistēmām,

| — | “papildu pasākumi” (1. attēla A daļa), kas veido lielāko lauku attīstības izdevumu daļu, un citi lauku attīstības izdevumi, ko pašlaik finansē ELVGF Garantiju nodaļa (1. attēla B daļa), vairs nebūtu jāsedz veidā, kas īsi izklāstīts iepriekš 16. punktā. |
| --- | --- |

—

“papildu pasākumi” (1. attēla A daļa), kas veido lielāko lauku attīstības izdevumu daļu, un citi lauku attīstības izdevumi, ko pašlaik finansē ELVGF Garantiju nodaļa (1. attēla B daļa), vairs nebūtu jāsedz veidā, kas īsi izklāstīts iepriekš 16. punktā.

| 29. | Lielākajai daļai izdevumu ierosinātā kārtība būtu šāda: |
| --- | --- |

29.

Lielākajai daļai izdevumu ierosinātā kārtība būtu šāda:

| — | kad dalībvalsts lauku attīstības programma ir pieņemta, Komisija maksā iesaistītajai maksājumu aģentūrai vai iesaistītajām aģentūrām 7 % no ELFLA ieguldījuma attiecīgajā programmā, |
| --- | --- |

—

kad dalībvalsts lauku attīstības programma ir pieņemta, Komisija maksā iesaistītajai maksājumu aģentūrai vai iesaistītajām aģentūrām 7 % no ELFLA ieguldījuma attiecīgajā programmā,

| — | šie 7 % ir priekšapmaksa (kas atmaksājama Komisijai, ja 24 mēnešu laikā lauku attīstības programmā nav neviena maksājuma pieteikuma), |
| --- | --- |

—

šie 7 % ir priekšapmaksa (kas atmaksājama Komisijai, ja 24 mēnešu laikā lauku attīstības programmā nav neviena maksājuma pieteikuma),

| — | par izdevumiem Komisijai ziņo katru ceturksni, |
| --- | --- |

—

par izdevumiem Komisijai ziņo katru ceturksni,

| — | par katru lauku attīstības programmu Komisija veic starpposma maksājumus akreditētajām maksājumu aģentūrām, pamatojoties uz starpposma maksājumu pieteikumiem, “ja vien iespējams – trīs reizes gadā”, |
| --- | --- |

—

par katru lauku attīstības programmu Komisija veic starpposma maksājumus akreditētajām maksājumu aģentūrām, pamatojoties uz starpposma maksājumu pieteikumiem, “ja vien iespējams – trīs reizes gadā”,

| — | pēc galīgā izpildes ziņojuma saņemšanas Komisija maksā nesamaksāto atlikumu, |
| --- | --- |

—

pēc galīgā izpildes ziņojuma saņemšanas Komisija maksā nesamaksāto atlikumu,

| — | kad lauku attīstības programmu slēdz, kopējā iepriekšējā maksājumu summa tiek pārbaudīta un apstiprināta (process var ilgt vairākus gadus). |
| --- | --- |

—

kad lauku attīstības programmu slēdz, kopējā iepriekšējā maksājumu summa tiek pārbaudīta un apstiprināta (process var ilgt vairākus gadus).

Analīze

| 30. | Lai izdevumu finansēšanai no Kopienas budžeta izmantotu diferencētās apropriācijas, ir stingri jāparedz divi nosacījumi: |
| --- | --- |

30.

Lai izdevumu finansēšanai no Kopienas budžeta izmantotu diferencētās apropriācijas, ir stingri jāparedz divi nosacījumi:

| — | attiecīgie izdevumi patiešām ir ilggadīgi (tādā nozīmē, ka projekts un tā izpilde jāplāno vairākiem gadiem), |
| --- | --- |

—

attiecīgie izdevumi patiešām ir ilggadīgi (tādā nozīmē, ka projekts un tā izpilde jāplāno vairākiem gadiem),

| — | budžeta programma patiešām ir ilggadīga, ietverot saistību apropriācijas, kas aptver kārtējā finanšu gadā uzņemto juridisko saistību kopējās izmaksas. |
| --- | --- |

—

budžeta programma patiešām ir ilggadīga, ietverot saistību apropriācijas, kas aptver kārtējā finanšu gadā uzņemto juridisko saistību kopējās izmaksas.

| 31. | Lauku attīstības izdevumi ietver virkni dažādu pasākumu. Daļa no tiem atbalsta ilggadīgu ieguldījumu izdevumus. Lielākā daļa ietver ilggadīgas līgumsaistības ar ikgadējiem maksājumiem un kontroles sistēmām, kas bieži ir līdzīgi KLP “pirmā pīlāra” maksājumiem un kontroles sistēmām. |
| --- | --- |

31.

Lauku attīstības izdevumi ietver virkni dažādu pasākumu. Daļa no tiem atbalsta ilggadīgu ieguldījumu izdevumus. Lielākā daļa ietver ilggadīgas līgumsaistības ar ikgadējiem maksājumiem un kontroles sistēmām, kas bieži ir līdzīgi KLP “pirmā pīlāra” maksājumiem un kontroles sistēmām.

| 32. | Saistībā ar budžeta programmu, lai gan Komisija ierosina ELFLA izmantot diferencētās apropriācijas, tā neierosina patiešām ilggadīgu budžeta programmu. Patiešām ilggadīga pieeja būtu iegrāmatot saistības, kas aptver kārtējā finanšu gadā uzņemto juridisko saistību kopējās izmaksas. Tā vietā Komisija ierosina (regulas projekta 23. pants) uzņemt saistības par visu summu, ko domājams, ka dalībvalstī gadā izmaksās, t. i., ieviest ikgadējas saistību daļas. Kā jau Palāta centās pierādīt savā Atzinumā Nr. 2/2001 (17), šāda kārtība ir pretrunā diferencēto apropriāciju izmantošanas teorijai un labai praksei (18). |
| --- | --- |

32.

Saistībā ar budžeta programmu, lai gan Komisija ierosina ELFLA izmantot diferencētās apropriācijas, tā neierosina patiešām ilggadīgu budžeta programmu. Patiešām ilggadīga pieeja būtu iegrāmatot saistības, kas aptver kārtējā finanšu gadā uzņemto juridisko saistību kopējās izmaksas. Tā vietā Komisija ierosina (regulas projekta 23. pants) uzņemt saistības par visu summu, ko domājams, ka dalībvalstī gadā izmaksās, t. i., ieviest ikgadējas saistību daļas. Kā jau Palāta centās pierādīt savā Atzinumā Nr. 2/2001 (17), šāda kārtība ir pretrunā diferencēto apropriāciju izmantošanas teorijai un labai praksei (18).

Secinājums

| 33. | Finanšu regula nosaka divu veidu budžeta apropriācijas: |
| --- | --- |

33.

Finanšu regula nosaka divu veidu budžeta apropriācijas:

| — | diferencētās apropriācijas (ietver saistību apropriācijas un maksājumu apropriācijas), ko izmanto ilggadīgu izdevumu finansēšanai, un |
| --- | --- |

—

diferencētās apropriācijas (ietver saistību apropriācijas un maksājumu apropriācijas), ko izmanto ilggadīgu izdevumu finansēšanai, un

| — | nediferencētās apropriācijas, kas nodrošina ikgadējo izdevumu saistības un maksājumus. |
| --- | --- |

—

nediferencētās apropriācijas, kas nodrošina ikgadējo izdevumu saistības un maksājumus.

| 34. | Atkarībā no izdevumu rakstura ELFLA izdevumiem varētu izvēlēties piemērotu apropriāciju veidu. Ņemot vērā atšķirīgos ELFLA izdevumus, ir svarīgi, lai 30. punktā minētos principus Komisija piemērotu pareizi un konsekventi un lai attiecīgās pārvaldības un kontroles sistēmas būtu caurskatāmas un efektīvas. Tomēr nav pieņemams Komisijas priekšlikums par budžeta saistību ikgadējām daļām, kas ir pretrunā diferencēto apropriāciju un saistību budžeta pamatidejai. |
| --- | --- |

34.

Atkarībā no izdevumu rakstura ELFLA izdevumiem varētu izvēlēties piemērotu apropriāciju veidu. Ņemot vērā atšķirīgos ELFLA izdevumus, ir svarīgi, lai 30. punktā minētos principus Komisija piemērotu pareizi un konsekventi un lai attiecīgās pārvaldības un kontroles sistēmas būtu caurskatāmas un efektīvas. Tomēr nav pieņemams Komisijas priekšlikums par budžeta saistību ikgadējām daļām, kas ir pretrunā diferencēto apropriāciju un saistību budžeta pamatidejai.

BUDŽETA DISCIPLĪNA

Pašreizējā situācija

| 35. | Budžeta disciplīnas noteikumu mērķis ir nodrošināt finanšu plānu ievērošanu. |
| --- | --- |

35.

Budžeta disciplīnas noteikumu mērķis ir nodrošināt finanšu plānu ievērošanu.

| 36. | Pašreiz piemērojamās prasības, kas attiecas uz budžeta disciplīnu, ir noteiktas Padomes Regulā (EK) Nr. 2040/2000 (19). “Lauksaimniecības pamatnostādnes” katram budžeta gadam nosaka maksimālo apjomu [“griestus”] lauksaimniecības izdevumiem, kas Komisijai jānosaka, kad tā iesniedz iepriekšēju budžeta projektu. Lauksaimniecības pamatnostādnes attiecas uz finanšu plāna 1.a (KLP izdevumi) un 1.b (lauku attīstība un papildu pasākumi) apakšpozīciju, kā arī uz daļu no 7. pozīcijas, t. i., pirmsiestāšanās atbalstu lauksaimniecībai. |
| --- | --- |

36.

Pašreiz piemērojamās prasības, kas attiecas uz budžeta disciplīnu, ir noteiktas Padomes Regulā (EK) Nr. 2040/2000 (19). “Lauksaimniecības pamatnostādnes” katram budžeta gadam nosaka maksimālo apjomu [“griestus”] lauksaimniecības izdevumiem, kas Komisijai jānosaka, kad tā iesniedz iepriekšēju budžeta projektu. Lauksaimniecības pamatnostādnes attiecas uz finanšu plāna 1.a (KLP izdevumi) un 1.b (lauku attīstība un papildu pasākumi) apakšpozīciju, kā arī uz daļu no 7. pozīcijas, t. i., pirmsiestāšanās atbalstu lauksaimniecībai.

| 37. | Pašreizējie finanšu plāni aptver laikposmu no 2000. līdz 2006. gadam. Tie ir noteikti 1999 gada 6. maija iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju. Tie ir saskaņā ar 1999. gada 24. un 25. marta Berlīnes Eiropadomes secinājumiem (20). |
| --- | --- |

37.

Pašreizējie finanšu plāni aptver laikposmu no 2000. līdz 2006. gadam. Tie ir noteikti 1999 gada 6. maija iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju. Tie ir saskaņā ar 1999. gada 24. un 25. marta Berlīnes Eiropadomes secinājumiem (20).

| 38. | Palāta atzīmē, ka pēc 2006. gada būs sarežģīti īstenot KLP izdevumu kontrolei plānoto kārtību. No vienas puses, nākamajā finanšu plānā Komisija ir ierosinājusi sadalīt Kopienas izdevumus piecās jaunās pozīcijās astoņu pašreizējo pozīciju vietā. Finanšu plāna 2007.–2013. gadam 2. pozīcijas nosaukums ir “Dabas resursu saglabāšana un pārvaldīšana”. Tā aptvertu abus KLP pīlārus, kā arī zivsaimniecības politikas un vides izdevumus. 2. pozīcijas apakšpozīcija “Lauksaimniecība – Ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi” ietvertu pašreizējās 1.a apakšpozīcijas saturu. |
| --- | --- |

38.

Palāta atzīmē, ka pēc 2006. gada būs sarežģīti īstenot KLP izdevumu kontrolei plānoto kārtību. No vienas puses, nākamajā finanšu plānā Komisija ir ierosinājusi sadalīt Kopienas izdevumus piecās jaunās pozīcijās astoņu pašreizējo pozīciju vietā. Finanšu plāna 2007.–2013. gadam 2. pozīcijas nosaukums ir “Dabas resursu saglabāšana un pārvaldīšana”. Tā aptvertu abus KLP pīlārus, kā arī zivsaimniecības politikas un vides izdevumus. 2. pozīcijas apakšpozīcija “Lauksaimniecība – Ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi” ietvertu pašreizējās 1.a apakšpozīcijas saturu.

| 39. | No otras puses, KLP pirmajam pīlāram maksimālais apjoms (līdz 2013. gadam) tika noteikts 2002. gada 24. un 25. oktobra Briseles Eiropadomē. Saskaņā ar nolīgumu Briselē ar tirgu saistīto izdevumu un tiešo maksājumu apjoms ir stabilizējams līdz 2013. gadam, pamatojoties uz maksimālo apjomu 1.a apakšpozīcijai, kas paredzēts ES-15 2006. gadā, pieskaitot atbilstošo izdevumu apjomu 10 jaunajām dalībvalstīm. Tādējādi kopējais ar tirgu saistīto izdevumu un tiešo maksājumu apjoms nomināli katram gadam laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam saglabāsies 2006. gada līmenī, palielinoties par 1 % gadā. |
| --- | --- |

39.

No otras puses, KLP pirmajam pīlāram maksimālais apjoms (līdz 2013. gadam) tika noteikts 2002. gada 24. un 25. oktobra Briseles Eiropadomē. Saskaņā ar nolīgumu Briselē ar tirgu saistīto izdevumu un tiešo maksājumu apjoms ir stabilizējams līdz 2013. gadam, pamatojoties uz maksimālo apjomu 1.a apakšpozīcijai, kas paredzēts ES-15 2006. gadā, pieskaitot atbilstošo izdevumu apjomu 10 jaunajām dalībvalstīm. Tādējādi kopējais ar tirgu saistīto izdevumu un tiešo maksājumu apjoms nomināli katram gadam laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam saglabāsies 2006. gada līmenī, palielinoties par 1 % gadā.

| 40. | Padomes Regula (EK) Nr. 1782/2003, ar ko nosaka 2003. gada jūnijā saskaņotās KLP reformas rezultātus, ietver arī budžeta disciplīnas noteikumus. Regulas 11. pants paredz, ka, sākot no 2007. gada budžeta, par tiešo maksājumu pielāgošanu lems Padome pēc Komisijas priekšlikuma, ja prognozes rāda, ka finanšu plāna pašreizējā 1.a apakšpozīcija attiecīgajā budžeta gadā tiks pārsniegta. Grozījumi ir jāveic vēlākais līdz tā kalendārā gada 30. jūnijam, uz kuru tie attiecas. |
| --- | --- |

40.

Padomes Regula (EK) Nr. 1782/2003, ar ko nosaka 2003. gada jūnijā saskaņotās KLP reformas rezultātus, ietver arī budžeta disciplīnas noteikumus. Regulas 11. pants paredz, ka, sākot no 2007. gada budžeta, par tiešo maksājumu pielāgošanu lems Padome pēc Komisijas priekšlikuma, ja prognozes rāda, ka finanšu plāna pašreizējā 1.a apakšpozīcija attiecīgajā budžeta gadā tiks pārsniegta. Grozījumi ir jāveic vēlākais līdz tā kalendārā gada 30. jūnijam, uz kuru tie attiecas.

Komisijas priekšlikums

| 41. | Budžeta disciplīnas kārtība, kas noteikta regulas projektā, atkārto un atsevišķos aspektos papildina pastāvošos budžeta disciplīnas noteikumus, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 2040/2000 un Padomes Regulā (EK) Nr. 1782/2003. Tomēr izrādās, ka nolūks nav saglabāt lauksaimniecības pamatnostādnes. |
| --- | --- |

41.

Budžeta disciplīnas kārtība, kas noteikta regulas projektā, atkārto un atsevišķos aspektos papildina pastāvošos budžeta disciplīnas noteikumus, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 2040/2000 un Padomes Regulā (EK) Nr. 1782/2003. Tomēr izrādās, ka nolūks nav saglabāt lauksaimniecības pamatnostādnes.

| 42. | Regulas projekta 18. panta 1. punktā, 19. un 20. pantā būtībā atkārtoti Padomes Regulas (EK) Nr. 2040/2000 noteikumi, kas attiecas uz: |
| --- | --- |

42.

Regulas projekta 18. panta 1. punktā, 19. un 20. pantā būtībā atkārtoti Padomes Regulas (EK) Nr. 2040/2000 noteikumi, kas attiecas uz:

| — | likumdošanas instrumentiem, kuri ietekmē KLP izdevumus (Padomes Regulas (EK) Nr. 2040/2000 5. panta 1. punkts), |
| --- | --- |

—

likumdošanas instrumentiem, kuri ietekmē KLP izdevumus (Padomes Regulas (EK) Nr. 2040/2000 5. panta 1. punkts),

| — | darbībām, kuras Komisijai jāveic dažādos budžeta procedūras posmos, ja pastāv risks neiekļauties KLP izdevumos (Padomes Regulas (EK) Nr. 2040/2000 6. pants), |
| --- | --- |

—

darbībām, kuras Komisijai jāveic dažādos budžeta procedūras posmos, ja pastāv risks neiekļauties KLP izdevumos (Padomes Regulas (EK) Nr. 2040/2000 6. pants),

| — | “agrīnās brīdināšanas” sistēmu KLP izdevumiem. |
| --- | --- |

—

“agrīnās brīdināšanas” sistēmu KLP izdevumiem.

| 43. | Regulas projekta 18. panta 4. punktā paredzēts, ka Komisija koriģē tiešos maksājumus (iepriekš 40. punkts), ja Padome to nav izdarījusi līdz attiecīgā gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

43.

Regulas projekta 18. panta 4. punktā paredzēts, ka Komisija koriģē tiešos maksājumus (iepriekš 40. punkts), ja Padome to nav izdarījusi līdz attiecīgā gada 30. jūnijam.

| 44. | Regulas projekta 17. panta 2. punkts ļautu Komisijai samazināt vai atcelt ikmēneša maksājumus dalībvalstīm, ka pastāv risks, ka Kopienas tiesību aktu noteiktais maksimālais finanšu apjoms varētu tikt pārsniegts. Ar regulas projekta 19. panta 4. punktu Komisijai ļautu sadalīt pieejamo budžeta atlikumu starp dalībvalstīm, ja atmaksas pieprasījumi no dalībvalstīm budžeta gada beigās pārsniedz vai varētu pārsniegt neto atlikumu, kas pieejams ELGF izdevumiem. |
| --- | --- |

44.

Regulas projekta 17. panta 2. punkts ļautu Komisijai samazināt vai atcelt ikmēneša maksājumus dalībvalstīm, ka pastāv risks, ka Kopienas tiesību aktu noteiktais maksimālais finanšu apjoms varētu tikt pārsniegts. Ar regulas projekta 19. panta 4. punktu Komisijai ļautu sadalīt pieejamo budžeta atlikumu starp dalībvalstīm, ja atmaksas pieprasījumi no dalībvalstīm budžeta gada beigās pārsniedz vai varētu pārsniegt neto atlikumu, kas pieejams ELGF izdevumiem.

Analīze

ELGF

| 45. | Ar regulas projekta 17. pantu, 18. panta 4. punktu un 19. panta 4. punktu lielā mērā atļautu stingrāku budžeta disciplīnas piemērošanu. Palāta atbalsta šos priekšlikumus. |
| --- | --- |

45.

Ar regulas projekta 17. pantu, 18. panta 4. punktu un 19. panta 4. punktu lielā mērā atļautu stingrāku budžeta disciplīnas piemērošanu. Palāta atbalsta šos priekšlikumus.

| 46. | Lauksaimniecības pamatnostādņu atcelšana reducētu vienu budžeta disciplīnas elementu – lauksaimniecības izdevumiem vairs nebūtu noteikts kopējais maksimālais apjoms. Palāta aicina Padomi un Parlamentu rūpīgi izvērtēt argumentus “par” un “pret” lauksaimniecības pamatnostādņu saglabāšanu (21). |
| --- | --- |

46.

Lauksaimniecības pamatnostādņu atcelšana reducētu vienu budžeta disciplīnas elementu – lauksaimniecības izdevumiem vairs nebūtu noteikts kopējais maksimālais apjoms. Palāta aicina Padomi un Parlamentu rūpīgi izvērtēt argumentus “par” un “pret” lauksaimniecības pamatnostādņu saglabāšanu (21).

| 47. | Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (22) 12. punktā ir paredzēts, ka “racionālas finanšu pārvaldības nolūkā iestādes nodrošinās, ciktāl iespējams, budžeta procedūras gaitā un budžeta pieņemšanas laikā, lai līdz maksimālajam apjomam dažādajām pozīcijām būtu atstātas pietiekamas rezerves”. Palāta uzskata, ka regulas projektā būtu lietderīgi paredzēt līdzīgu noteikumu. |
| --- | --- |

47.

Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (22) 12. punktā ir paredzēts, ka “racionālas finanšu pārvaldības nolūkā iestādes nodrošinās, ciktāl iespējams, budžeta procedūras gaitā un budžeta pieņemšanas laikā, lai līdz maksimālajam apjomam dažādajām pozīcijām būtu atstātas pietiekamas rezerves”. Palāta uzskata, ka regulas projektā būtu lietderīgi paredzēt līdzīgu noteikumu.

ELFLA

| 48. | Komisijas ilggadējā finanšu programmas projektā 2007.–2013. gadam izdevumi lauku attīstībai vairs nav norādīti atsevišķā apakšpozīcijā. Maksimālais apjoms, kas pieejams resursiem, kuri attiecas uz ELFLA saistībām, ir noteikts 70. panta 1. punktā Padomes regulā par atbalstu lauku attīstībai, un šī regula pašlaik tiek apspriesta (23). Šajā pantā minēta kopējā summa – EUR 88,75 miljardi 2004. gada cenās, kas sadalāma gandrīz vienādās daļās katru gadu laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam. Summas, ko Komisija noteikusi modulācijas rezultātā, ir pievienojamas šīm saistību daļām. |
| --- | --- |

48.

Komisijas ilggadējā finanšu programmas projektā 2007.–2013. gadam izdevumi lauku attīstībai vairs nav norādīti atsevišķā apakšpozīcijā. Maksimālais apjoms, kas pieejams resursiem, kuri attiecas uz ELFLA saistībām, ir noteikts 70. panta 1. punktā Padomes regulā par atbalstu lauku attīstībai, un šī regula pašlaik tiek apspriesta (23). Šajā pantā minēta kopējā summa – EUR 88,75 miljardi 2004. gada cenās, kas sadalāma gandrīz vienādās daļās katru gadu laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam. Summas, ko Komisija noteikusi modulācijas rezultātā, ir pievienojamas šīm saistību daļām.

PĀRKĀPUMU NOVĒRŠANA

ELGF

Pašreizējā situācija

| 49. | Dalībvalstīm ir pienākums paziņot Komisijai, ja tās atklāj nepareizus maksājumus virs EUR 4 000, kas veikti saistībā ar KLP, un šādus maksājumus jācenšas atgūt. Ja atgūšana nav iespējama, attiecīgās summas noraksta un zaudējumus sedz Kopiena, ja vien to neatgūšanā nav vainojama attiecīgās dalībvalsts nolaidība. Savā Īpašajā ziņojumā Nr. 3/2004 (24) par saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku nepareizi veiktu maksājumu piedziņu Palāta norādīja, ka praksē tiek atgūta neapmierinoši maza daļa no nepareizajiem maksājumiem. Turklāt paziņoto nepareizo maksājumu norakstīšana ir ļoti ierobežota. |
| --- | --- |

49.

Dalībvalstīm ir pienākums paziņot Komisijai, ja tās atklāj nepareizus maksājumus virs EUR 4 000, kas veikti saistībā ar KLP, un šādus maksājumus jācenšas atgūt. Ja atgūšana nav iespējama, attiecīgās summas noraksta un zaudējumus sedz Kopiena, ja vien to neatgūšanā nav vainojama attiecīgās dalībvalsts nolaidība. Savā Īpašajā ziņojumā Nr. 3/2004 (24) par saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku nepareizi veiktu maksājumu piedziņu Palāta norādīja, ka praksē tiek atgūta neapmierinoši maza daļa no nepareizajiem maksājumiem. Turklāt paziņoto nepareizo maksājumu norakstīšana ir ļoti ierobežota.

Priekšlikums un analīze

| 50. | Komisija ierosina ELGF noteikumu īstenošanu pārņemt no ELVGF Garantiju nodaļas, bet ar dažām būtiskām izmaiņām. |
| --- | --- |

50.

Komisija ierosina ELGF noteikumu īstenošanu pārņemt no ELVGF Garantiju nodaļas, bet ar dažām būtiskām izmaiņām.

| 51. | Regulas projektā ierosināts, ka gadījumā, ja atgūšana nav notikusi četru gadu laikā pēc sākotnējā administratīvā vai tiesas konstatējuma (vai sešu gadu laikā, ja piedziņu īsteno valstu tiesas), 50 % no neveiksmīgas piedziņas finansiālajām sekām segtu attiecīgā dalībvalsts un 50 % tiktu segti no Kopienas budžeta (sk. regulas projekta 32. panta 5. punktu). Ja konstatēta nolaidība no dalībvalsts puses, Komisija turpmāk varētu visu summu iekasēt no attiecīgās dalībvalsts (sk. regulas projekta 32. panta 4. punktu). |
| --- | --- |

51.

Regulas projektā ierosināts, ka gadījumā, ja atgūšana nav notikusi četru gadu laikā pēc sākotnējā administratīvā vai tiesas konstatējuma (vai sešu gadu laikā, ja piedziņu īsteno valstu tiesas), 50 % no neveiksmīgas piedziņas finansiālajām sekām segtu attiecīgā dalībvalsts un 50 % tiktu segti no Kopienas budžeta (sk. regulas projekta 32. panta 5. punktu). Ja konstatēta nolaidība no dalībvalsts puses, Komisija turpmāk varētu visu summu iekasēt no attiecīgās dalībvalsts (sk. regulas projekta 32. panta 4. punktu).

| 52. | Lai gan Palāta atzīst, ka efektīvam un produktīvam atgūšanas mehānismam kā kopējās iekšējās kontroles sistēmas elementam ir primāra nozīme (25), tā atbalsta priekšlikumu sadalīt neveiksmīgas piedziņas finansiālo seku nastu, kas var veicināt straujāku procedūru norisi dalībvalstīs. Palāta arī atbalsta faktu, ka regulas projekts: |
| --- | --- |

52.

Lai gan Palāta atzīst, ka efektīvam un produktīvam atgūšanas mehānismam kā kopējās iekšējās kontroles sistēmas elementam ir primāra nozīme (25), tā atbalsta priekšlikumu sadalīt neveiksmīgas piedziņas finansiālo seku nastu, kas var veicināt straujāku procedūru norisi dalībvalstīs. Palāta arī atbalsta faktu, ka regulas projekts:

| — | izskaidro Komisijas tiesības nolaidības gadījumos nolemt, ka dalībvalstīm jāsedz atgūstamās summas (26), un |
| --- | --- |

—

izskaidro Komisijas tiesības nolaidības gadījumos nolemt, ka dalībvalstīm jāsedz atgūstamās summas (26), un

| — | ietver jaunu termiņu: dalībvalstīm viena gada laikā pēc administratīvajiem vai tiesas konstatējumiem, kas attiecas uz maksājumu, jāuzsāk attiecīgas administratīvas vai tiesas procedūras, lai piedzītu nepareizi izmaksātās summas. |
| --- | --- |

—

ietver jaunu termiņu: dalībvalstīm viena gada laikā pēc administratīvajiem vai tiesas konstatējumiem, kas attiecas uz maksājumu, jāuzsāk attiecīgas administratīvas vai tiesas procedūras, lai piedzītu nepareizi izmaksātās summas.

| 53. | Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu dalībvalstis arī turpmāk varētu ieturēt 20 % no atgūtajām summām kā vienotu atlīdzības likmi par piedziņas procesa izdevumiem, ja vien pārkāpums vai nolaidība nav notikusi dalībvalsts vainas dēļ (sk. regulas projekta 32. panta 2. punktu). Tomēr Palāta uzskata, ka dalībvalstīm nebūtu jāļauj atskaitīt 20 % kā piedziņas procesa izdevumus pirms izdevumu sadalīšanas procedūras, kas iepriekš aprakstīta 51. punktā, jo šādos gadījumos atgūšana vēl nav notikusi. Tādēļ atsauce uz “atskaitīšanu, kas paredzēta 2. punktā”, būtu jāsvītro no regulas projekta 32. panta 5. punkta pirmās daļas pēdējā teikuma. |
| --- | --- |

53.

Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu dalībvalstis arī turpmāk varētu ieturēt 20 % no atgūtajām summām kā vienotu atlīdzības likmi par piedziņas procesa izdevumiem, ja vien pārkāpums vai nolaidība nav notikusi dalībvalsts vainas dēļ (sk. regulas projekta 32. panta 2. punktu). Tomēr Palāta uzskata, ka dalībvalstīm nebūtu jāļauj atskaitīt 20 % kā piedziņas procesa izdevumus pirms izdevumu sadalīšanas procedūras, kas iepriekš aprakstīta 51. punktā, jo šādos gadījumos atgūšana vēl nav notikusi. Tādēļ atsauce uz “atskaitīšanu, kas paredzēta 2. punktā”, būtu jāsvītro no regulas projekta 32. panta 5. punkta pirmās daļas pēdējā teikuma.

ELFLA

Pašreizējā situācija

| 54. | Lauku attīstības izdevumu stāvoklis pašlaik ir jaukts, atspoguļojot faktu, ka pašlaik izdevumus lauku attīstībai daļēji sedz ELVGF Garantiju nodaļa un daļēji – ELVGF Virzības nodaļa. |
| --- | --- |

54.

Lauku attīstības izdevumu stāvoklis pašlaik ir jaukts, atspoguļojot faktu, ka pašlaik izdevumus lauku attīstībai daļēji sedz ELVGF Garantiju nodaļa un daļēji – ELVGF Virzības nodaļa.

| 55. | Visu Garantiju nodaļas finansēto lauku attīstības izdevumu pašreizējais stāvoklis ir aplūkots iepriekš 49. punktā. |
| --- | --- |

55.

Visu Garantiju nodaļas finansēto lauku attīstības izdevumu pašreizējais stāvoklis ir aplūkots iepriekš 49. punktā.

| 56. | Uz Virzības nodaļas finansēto daļu lauku attīstībai attiecas struktūrfondu noteikumi: |
| --- | --- |

56.

Uz Virzības nodaļas finansēto daļu lauku attīstībai attiecas struktūrfondu noteikumi:

| — | dalībvalstis katru ceturksni ziņo Komisijai par visiem pārkāpumiem (virs EUR 4 000), par kuriem veikta sākotnēja administratīva un tiesas izmeklēšana, kā arī par iepriekš paziņoto pārkāpumu novēršanu, |
| --- | --- |

—

dalībvalstis katru ceturksni ziņo Komisijai par visiem pārkāpumiem (virs EUR 4 000), par kuriem veikta sākotnēja administratīva un tiesas izmeklēšana, kā arī par iepriekš paziņoto pārkāpumu novēršanu,

| — | pirmajā instancē dalībvalsts atbild par to, lai par atklātā pārkāpuma rezultātā zaudētajām summām notiktu izmeklēšana un lai tās tiktu atgūtas, |
| --- | --- |

—

pirmajā instancē dalībvalsts atbild par to, lai par atklātā pārkāpuma rezultātā zaudētajām summām notiktu izmeklēšana un lai tās tiktu atgūtas,

| — | Kopienas līdzekļus, kas kļūst pieejami piedziņas un/vai koriģēšanas rezultātā, dalībvalsts var atkārtoti izlietot atbilstošai palīdzībai un pirms attiecīgās programmas slēgšanas, |
| --- | --- |

—

Kopienas līdzekļus, kas kļūst pieejami piedziņas un/vai koriģēšanas rezultātā, dalībvalsts var atkārtoti izlietot atbilstošai palīdzībai un pirms attiecīgās programmas slēgšanas,

| — | ja dalībvalsts uzskata, ka summu (kopumā) nevar atgūt, tai par to jāziņo Komisijai, |
| --- | --- |

—

ja dalībvalsts uzskata, ka summu (kopumā) nevar atgūt, tai par to jāziņo Komisijai,

| — | Komisija, apspriedusies ar attiecīgās dalībvalsts pilnvarotajām iestādēm, lemj par to, kuram jāatbild par finansiālajām sekām. |
| --- | --- |

—

Komisija, apspriedusies ar attiecīgās dalībvalsts pilnvarotajām iestādēm, lemj par to, kuram jāatbild par finansiālajām sekām.

| 57. | Praksē pastāv līdzīgas problēmas tām, kas aplūkotas saistībā ar Garantiju nodaļu, piem., zems atgūto līdzekļu koeficients, neatbilstoši kritēriji tam, lai nolemtu, kuram būtu jāsedz izmaksas utt. |
| --- | --- |

57.

Praksē pastāv līdzīgas problēmas tām, kas aplūkotas saistībā ar Garantiju nodaļu, piem., zems atgūto līdzekļu koeficients, neatbilstoši kritēriji tam, lai nolemtu, kuram būtu jāsedz izmaksas utt.

Priekšlikums un analīze

| 58. | Komisija ierosina, lai struktūrfondu noteikumus par pārkāpumiem, tostarp atgūto līdzekļu atkārtotu izlietojumu, piemērotu visiem lauku attīstības izdevumiem (kā noteikts iepriekš 56. punktā). |
| --- | --- |

58.

Komisija ierosina, lai struktūrfondu noteikumus par pārkāpumiem, tostarp atgūto līdzekļu atkārtotu izlietojumu, piemērotu visiem lauku attīstības izdevumiem (kā noteikts iepriekš 56. punktā).

| 59. | Kā paskaidrots iepriekš 31. punktā, lauku attīstības izdevumos bieži ietverta maksājumu un kontroles kārtība, kas līdzīga kārtībai, kura attiecas uz tiešajiem maksājumiem no ELGF. Daudz loģiskāk būtu attiekties pret atceltajām un atgūtajām summām šādos gadījumos tāpat, kā tas notiek saistībā ar ELGF. |
| --- | --- |

59.

Kā paskaidrots iepriekš 31. punktā, lauku attīstības izdevumos bieži ietverta maksājumu un kontroles kārtība, kas līdzīga kārtībai, kura attiecas uz tiešajiem maksājumiem no ELGF. Daudz loģiskāk būtu attiekties pret atceltajām un atgūtajām summām šādos gadījumos tāpat, kā tas notiek saistībā ar ELGF.

| 60. | Līdzīgs noteikums tam, kas aprakstīts iepriekš 51. punktā, ir ierosināts attiecībā uz šo fondu. Tomēr neatgūto summu radītā finanšu sloga sadalījums tiks īstenots četrus gadus pēc lauku attīstības programmas slēgšanas, kas attiecībā uz izdevumiem laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam nozīmētu tikai 2019. gadu. Tas gandrīz noteikti būs ilgāk nekā periods, kas atļauts saskaņā ar ELGF. Palāta uzskata, ka lietderīgāk būtu noteikt agrāku termiņu. |
| --- | --- |

60.

Līdzīgs noteikums tam, kas aprakstīts iepriekš 51. punktā, ir ierosināts attiecībā uz šo fondu. Tomēr neatgūto summu radītā finanšu sloga sadalījums tiks īstenots četrus gadus pēc lauku attīstības programmas slēgšanas, kas attiecībā uz izdevumiem laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam nozīmētu tikai 2019. gadu. Tas gandrīz noteikti būs ilgāk nekā periods, kas atļauts saskaņā ar ELGF. Palāta uzskata, ka lietderīgāk būtu noteikt agrāku termiņu.

| 61. | Par ELGF regulas projekta 33. panta 5. punktā ir precizēti dalībvalsts nolaidības gadījumi, kādos Komisija no attiecīgās dalībvalsts var iekasēt pilnu summu  (27). Tomēr Palāta uzskata, ka projekta 33. panta 5. punkts arī ievieš to pašu viena gada termiņu attiecīgu administratīvu vai tiesas procedūru uzsākšanai, kā paredzēts attiecībā uz ELGF. |
| --- | --- |

61.

Par ELGF regulas projekta 33. panta 5. punktā ir precizēti dalībvalsts nolaidības gadījumi, kādos Komisija no attiecīgās dalībvalsts var iekasēt pilnu summu  (27). Tomēr Palāta uzskata, ka projekta 33. panta 5. punkts arī ievieš to pašu viena gada termiņu attiecīgu administratīvu vai tiesas procedūru uzsākšanai, kā paredzēts attiecībā uz ELGF.

CITI KOMENTĀRI

Saskaņotība starp finanšu gadiem

| 62. | Ierosinātās regulas 26. panta 6. punkts paredz, ka ELFLA starpposma maksājumu pieteikumi par izdevumiem, kas veikti no 16. oktobra, tiktu segti no nākamā gada budžeta. Tas ir jauns noteikums par izdevumiem, ko pašlaik finansē ELVGF Virzības nodaļa. Tas pielīdzinātu ELFLA finanšu gadu ELGF finanšu gadam, kamēr, kā tas pašlaik ir ar ELVGF Garantiju nodaļu, maksājumus, ko maksājumu aģentūras veikušas pēc minētā datuma, Komisija atlīdzina nākamā gada janvārī. Palāta atzīmē un nožēlo faktu, ka Komisija nav ierosinājusi saskaņošanu ar pārējo kopbudžetu, ja finanšu gads ir kalendārais gads. |
| --- | --- |

62.

Ierosinātās regulas 26. panta 6. punkts paredz, ka ELFLA starpposma maksājumu pieteikumi par izdevumiem, kas veikti no 16. oktobra, tiktu segti no nākamā gada budžeta. Tas ir jauns noteikums par izdevumiem, ko pašlaik finansē ELVGF Virzības nodaļa. Tas pielīdzinātu ELFLA finanšu gadu ELGF finanšu gadam, kamēr, kā tas pašlaik ir ar ELVGF Garantiju nodaļu, maksājumus, ko maksājumu aģentūras veikušas pēc minētā datuma, Komisija atlīdzina nākamā gada janvārī. Palāta atzīmē un nožēlo faktu, ka Komisija nav ierosinājusi saskaņošanu ar pārējo kopbudžetu, ja finanšu gads ir kalendārais gads.

Pārejas kārtība

| 63. | Ierosinātās regulas 39. panta 1. punkta a) apakšpunkts nosaka, ka attiecībā uz ELVGF finansētajām lauku attīstības programmām laikposmam no 2000. līdz 2006. gadam maksājumus saņēmējiem pārtrauc ne vēlāk kā 2006. gada 15. oktobrī. Izņēmuma gadījumā (39. panta 1. punkta c) apakšpunkts) izdevumi lauku attīstības pasākumiem par laikposmu no 2006. gada 16. oktobra līdz 31. decembrim jāsedz no ELFLA budžeta 2007.–2013. gadā. Tas var nozīmēt, ka maksājumi, kas izmaksāti saņēmējiem pēc 2006. gada saskaņā ar piecgadu saistībām, kuras uzņemtas no 2003. gada, kas var būt svarīgi, netiks segti no ELFLA budžeta un tādējādi vispār netiks līdzfinansēti. Dalībvalstīs tas varētu radīt finansiālas un tiesiskas problēmas: 48. pantā paredzēta procedūra šādu problēmu risināšanai. |
| --- | --- |

63.

Ierosinātās regulas 39. panta 1. punkta a) apakšpunkts nosaka, ka attiecībā uz ELVGF finansētajām lauku attīstības programmām laikposmam no 2000. līdz 2006. gadam maksājumus saņēmējiem pārtrauc ne vēlāk kā 2006. gada 15. oktobrī. Izņēmuma gadījumā (39. panta 1. punkta c) apakšpunkts) izdevumi lauku attīstības pasākumiem par laikposmu no 2006. gada 16. oktobra līdz 31. decembrim jāsedz no ELFLA budžeta 2007.–2013. gadā. Tas var nozīmēt, ka maksājumi, kas izmaksāti saņēmējiem pēc 2006. gada saskaņā ar piecgadu saistībām, kuras uzņemtas no 2003. gada, kas var būt svarīgi, netiks segti no ELFLA budžeta un tādējādi vispār netiks līdzfinansēti. Dalībvalstīs tas varētu radīt finansiālas un tiesiskas problēmas: 48. pantā paredzēta procedūra šādu problēmu risināšanai.

Mazāk nozīmīgi jautājumi

| 64. | Lai Palāta varētu pildīt savus pienākumus, projekta 8. panta 2. punkta pirmās daļas pēdējam teikumam būtu jāpievieno vārdi “un Revīzijas palātai”. |
| --- | --- |

64.

Lai Palāta varētu pildīt savus pienākumus, projekta 8. panta 2. punkta pirmās daļas pēdējam teikumam būtu jāpievieno vārdi “un Revīzijas palātai”.

| 65. | Projekta angļu redakcijas 33. panta 3. punkta c) apakšpunkts būtu jālasa: “un nodrošina, ka finansējums NETIEK atkārtoti piešķirts pasākumiem, kuriem veiktas finanšu korekcijas”. Turklāt 33. panta 5. punkta b) apakšpunktā ir atsauce uz tā paša panta 2. punkta a) un c) apakšpunktu. Tā jāmaina uz 3. punkta a) un c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

65.

Projekta angļu redakcijas 33. panta 3. punkta c) apakšpunkts būtu jālasa: “un nodrošina, ka finansējums NETIEK atkārtoti piešķirts pasākumiem, kuriem veiktas finanšu korekcijas”. Turklāt 33. panta 5. punkta b) apakšpunktā ir atsauce uz tā paša panta 2. punkta a) un c) apakšpunktu. Tā jāmaina uz 3. punkta a) un c) apakšpunktu.

KOPSAVILKUMS

| I. | Palāta: |
| --- | --- |

I.

Palāta:

| — | atbalsta caurskatāmības palielināšanu, ko varētu radīt visu lauku attīstības izdevumu grupēšana vienā budžeta pozīcijā, |
| --- | --- |

—

atbalsta caurskatāmības palielināšanu, ko varētu radīt visu lauku attīstības izdevumu grupēšana vienā budžeta pozīcijā,

| — | uzskata, ka Komisijas priekšlikums par ELGF pārvaldību ietver dažas potenciāli noderīgas izmaiņas, bet tas vēl ir uzlabojams, ņemot vērā Palātas atzinumu par vienotu revīziju, |
| --- | --- |

—

uzskata, ka Komisijas priekšlikums par ELGF pārvaldību ietver dažas potenciāli noderīgas izmaiņas, bet tas vēl ir uzlabojams, ņemot vērā Palātas atzinumu par vienotu revīziju,

| — | atzīmē, ka Komisijas priekšlikumi par budžeta disciplīnu un pārkāpumu novēršanu arī ietver dažas atbalstāmas izmaiņas, bet dažos aspektos vēl ir uzlabojami, |
| --- | --- |

—

atzīmē, ka Komisijas priekšlikumi par budžeta disciplīnu un pārkāpumu novēršanu arī ietver dažas atbalstāmas izmaiņas, bet dažos aspektos vēl ir uzlabojami,

| — | uzskata par nepieņemamu Komisijas priekšlikumu ieviest budžeta saistību ikgadējās daļas saistībā ar EAFRD. |
| --- | --- |

—

uzskata par nepieņemamu Komisijas priekšlikumu ieviest budžeta saistību ikgadējās daļas saistībā ar EAFRD.

| II. | Palātas galvenie apsvērumi par regulas projekta sīki izstrādātajiem noteikumiem ir šādi: |
| --- | --- |

II.

Palātas galvenie apsvērumi par regulas projekta sīki izstrādātajiem noteikumiem ir šādi:

| i) | ELGF pārvaldība un kontrole







  — | Priekšlikums nemaina lauksaimniecības tirgu un ienākumu atbalstam paredzēto izdevumu pārvaldības un kontroles sistēmu. No sīki izstrādātajām ierosinātajām izmaiņām:






  — | īpašas akreditācijas prasības ieviešana koordinētājstruktūrām varētu stiprināt atbildības ķēdi KLP izdevumiem (20. punkts), |
| --- | --- | --- | --- |

i)

ELGF pārvaldība un kontrole

—

Priekšlikums nemaina lauksaimniecības tirgu un ienākumu atbalstam paredzēto izdevumu pārvaldības un kontroles sistēmu. No sīki izstrādātajām ierosinātajām izmaiņām:

—

īpašas akreditācijas prasības ieviešana koordinētājstruktūrām varētu stiprināt atbildības ķēdi KLP izdevumiem (20. punkts),

| — | maksājumu aģentūras vadītāja sagatavotās “deklarācijas” mērķi, saturs un joma būtu jāmodelē pēc tādu pašu apliecinājumu parauga, kādas vajadzīgas saskaņā ar korporatīvās vadības kārtību; tādā veidā varētu uzlabot esošo kontroles sistēmu virzībā uz vienotas revīzijas modeli (21. punkts). |
| --- | --- |

—

maksājumu aģentūras vadītāja sagatavotās “deklarācijas” mērķi, saturs un joma būtu jāmodelē pēc tādu pašu apliecinājumu parauga, kādas vajadzīgas saskaņā ar korporatīvās vadības kārtību; tādā veidā varētu uzlabot esošo kontroles sistēmu virzībā uz vienotas revīzijas modeli (21. punkts).

| — | Lai stiprinātu un skaidri noteiktu atbildības ķēdi KLP izdevumiem saskaņā ar vienotas revīzijas modeli un lai precizētu, ka maksājumu aģentūru sertifikācijai jābalstās uz starptautiski atzītiem revīzijas standartiem (23. un 24. punkts), Komisijai būtu jāierosina izmaiņas apliecinātājiestāžu darba apjomā un diapazonā, ņemot vērā saistītās izmaksas un ieguvumus. |
| --- | --- |

—

Lai stiprinātu un skaidri noteiktu atbildības ķēdi KLP izdevumiem saskaņā ar vienotas revīzijas modeli un lai precizētu, ka maksājumu aģentūru sertifikācijai jābalstās uz starptautiski atzītiem revīzijas standartiem (23. un 24. punkts), Komisijai būtu jāierosina izmaiņas apliecinātājiestāžu darba apjomā un diapazonā, ņemot vērā saistītās izmaksas un ieguvumus.

| ii) | ELFLA pārvaldība un kontrole







  — | Atbilstoši izdevumu veidam būtu jāizraugās piemērots apropriāciju veids (diferencētās vai nediferencētās). Komisijas piedāvātais risinājums (izmantot diferencētās apropriācijas ar saistībām par ikgadējām iemaksām no kopējās valsts programmas) neveido pieņemamu budžeta sistēmu (33. un 34. punkts). |
| --- | --- | --- |

ii)

ELFLA pārvaldība un kontrole

—

Atbilstoši izdevumu veidam būtu jāizraugās piemērots apropriāciju veids (diferencētās vai nediferencētās). Komisijas piedāvātais risinājums (izmantot diferencētās apropriācijas ar saistībām par ikgadējām iemaksām no kopējās valsts programmas) neveido pieņemamu budžeta sistēmu (33. un 34. punkts).

| iii) | Budžeta disciplīna







  — | Regulas projekta 17. pants, 18. panta 4. punkts un 19. panta 4. punkts atļautu piemērot stingrāku budžeta disciplīnu (45. punkts). |
| --- | --- | --- |

iii)

Budžeta disciplīna

—

Regulas projekta 17. pants, 18. panta 4. punkts un 19. panta 4. punkts atļautu piemērot stingrāku budžeta disciplīnu (45. punkts).

| — | Padomei un Parlamentam būtu rūpīgi jāizvērtē argumenti “par” un “pret” lauksaimniecības pamatnostādņu saglabāšanu (46. punkts). |
| --- | --- |

—

Padomei un Parlamentam būtu rūpīgi jāizvērtē argumenti “par” un “pret” lauksaimniecības pamatnostādņu saglabāšanu (46. punkts).

| iv) | Pārkāpumi







  — | Atbalstāma ir ierosinātā neatgūto saskaņā ar ELVGF veikto nepareizo maksājumu finanšu sloga pārdalīšana (51. punkts). |
| --- | --- | --- |

iv)

Pārkāpumi

—

Atbalstāma ir ierosinātā neatgūto saskaņā ar ELVGF veikto nepareizo maksājumu finanšu sloga pārdalīšana (51. punkts).

| — | Regulas projekts sekmīgi paskaidro Komisijas tiesības prasīt, lai nolaidības gadījumos atgūstamās summas sedz dalībvalstis, un paredz jaunu termiņu (51. un 52. punkts). |
| --- | --- |

—

Regulas projekts sekmīgi paskaidro Komisijas tiesības prasīt, lai nolaidības gadījumos atgūstamās summas sedz dalībvalstis, un paredz jaunu termiņu (51. un 52. punkts).

| — | Pret atceltajām un atgūtajām summām par atsevišķiem pasākumiem, ko finansē ELFLA, jāattiecas tāpat kā pret ELGF finansētajiem pasākumiem (59. punkts). |
| --- | --- |

—

Pret atceltajām un atgūtajām summām par atsevišķiem pasākumiem, ko finansē ELFLA, jāattiecas tāpat kā pret ELGF finansētajiem pasākumiem (59. punkts).

| — | Viena gada termiņš attiecīgo administratīvo vai tiesu procedūru (ierosinātas attiecībā uz ELGF) uzsākšanai būtu jāattiecina arī uz ELFLA (61. punkts). |
| --- | --- |

—

Viena gada termiņš attiecīgo administratīvo vai tiesu procedūru (ierosinātas attiecībā uz ELGF) uzsākšanai būtu jāattiecina arī uz ELFLA (61. punkts).

Šo atzinumu Revīzijas palāta pieņēma 2005. gada 17. martā Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā —

priekšsēdētājs

Hubert WEBER

---

(1)  Komisijas dokuments, atsauces Nr. 2004/0164 (CNS) – KOM(2004) 489 galīgā redakcija.

1

(2)  Padomes 2003. gada 29. septembra Regula (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.). Padomes 2003. gada 29. septembra Regula (EK) Nr. 1783/2003, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1257/1999 par Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) atbalstu lauku attīstībai (OV L 270, 21.10.2003., 70. lpp.).

2

(3)  OV C 107, 30.4.2004.

3

(4)  Piemēram, Finanšu regulas 149. panta 3. punkts, kas atļauj pārnest uz nākamo finanšu gadu neizlietotās ELVGF Garantiju nodaļas apropriācijas lauku attīstībai, kopš Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) izveides vairs nebūs vajadzīgs.

4

(5)  OV L 160, 26.6.1999., 80. un 103. lpp.

5

(6)  Padomes Regulas (EK) Nr. 1257/1999 31. pants.

6

(7)  Padomes Regulas (EK) Nr. 1257/1999 33. pants.

7

(8)  “Leader+” ir Kopienas iniciatīva, kas papildina galvenās lauku attīstības programmas. Tā tiek īstenota ar aktīvu partnerību vietējā līmenī (“vietējas rīcības grupas”), un tās mērķis ir atbalstīt un pārbaudīt jaunas pieejas integrētai un ilgtspējīgai attīstībai, kas var ietekmēt, pilnīgot un/vai stiprināt lauku attīstības politiku Kopienā.

8

Leader+

(9)  Nākotnē lielāka daļa atbalsta kļūtu par nesaistītu atbalstu.

9

(10)  Pašlaik, piemēram, lai noteiktu izdevumu līmeni pārstrādei un realizācijai ES-15, vispirms jāņem vērā ārpus 1. mērķa esošā ELVGF Garantiju daļa [budžeta līnija 05 04 01 09] un jāpieskaita attiecīgās Rīcības programmas daļas 1. mērķa apgabalos, un šīs daļas turklāt nav precīzi identificējamas [budžeta līnijas 05 04 02 01 neidentificējamā daļa]. Ieguvums, ko sniegtu visu lauku attīstības izdevumu iekļaušana ELFLA, būtu tas, ka dalībvalstis varētu pieejamās summas izmantot ar modulācijām – pārceļot daļu izdevumu no tiešajiem maksājumiem uz lauku attīstību (priekšlikuma 12. panta 2. punkts) visiem lauku attīstības pasākumiem. Saskaņā ar pašreizējiem noteikumiem tādas papildu summas nav pieejamas lauku attīstības pasākumiem, ko finansē ELVGF Virzības nodaļa.

10

budžeta līnija 05 04 01 09

budžeta līnijas 05 04 02 01 neidentificējamā daļa

(11)  Līgumā lietots termins “fonds”. Tomēr, no finanšu pārvaldības viedokļa, abi ierosinātie “fondi” pārstāv kopbudžeta apakškopas un tādēļ to diferencēšanai būtu pietiekami lietot budžeta nodaļas.

11

(12)  OV C 285, 21.11.2002.

12

(13)  OV C 401, 22.12.1998.

13

(14)  Tādiem kā Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) vai Starptautiskās Augstāko revīzijas iestāžu organizācijas (INTOSAI) izstrādātie standarti.

14

IFAC

INTOSAI

(15)  OV C 295, 30.11.2004.

15

(16)  Diferencētās apropriācijas izmanto, lai finansētu ilggadējus pasākumus noteiktās budžeta jomās. Tās ietver saistību apropriācijas un maksājumu apropriācijas.

16

(17)  OV C 162, 5.6.2001.

17

(18)  Sk. Atzinuma Nr. 2/2001 29., 30. un 77. punktu.

18

(19)  OV L 244, 29.9.2000., 27. lpp.

19

(20)  OV C 172, 18.6.1999.

20

(21)  Kā īpašu jautājumu neminot šo lauksaimniecības pamatnostādņu funkciju, Palāta sava Atzinuma Nr. 9/1999 (OV C 334, 23.11.1999.) 1. un 5. punktā kritizēja tās aprēķināšanas sarežģītību, noteikšanas neprecizitāti un izrietošās atbilstības kontroles grūtības. Pašreizējie priekšlikumi konsolidēt un standartizēt darbības ar lauksaimniecības izdevumiem līdz ar uz darbībām balstīta [Activity Based Budgeting] budžeta plāna ieviešanu atvieglotu pamatnostādņu aprēķināšanu un kontroli.

21

Activity Based Budgeting

(22)  KOM(2004) 498 galīgā redakcija, 14.7.2004.

22

(23)  Sk. KOM(2004) 490 galīgā redakcija, 14.7.2004., “Priekšlikums Padomes regulai par atbalstu lauku attīstībai, ko sniedz Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA)”.

23

(24)  OV C 269, 4.11.2004.

24

(25)  Iekšējās kontroles sistēmas ļautu efektīvi uzlabot finanšu pārvaldību, ietverot garantijas, ka tiek veikta koriģējoša darbība un līdzekļu piedziņa (sk. Atzinuma par vienotu revīzijas modeli Nr. 2/2004, VII punktu un 36. punktu).

25

(26)  32. panta 4. punkts nosaka: “(..) Komisija var nolemt, ka atgūstamie līdzekļi jāsedz attiecīgajai dalībvalstij.” Palāta uzskata, ka formulējums būtu jāmaina uz “(..) Komisija nolemj (..)””.

26

var

nolemj

(27)  33. panta 5. punkts nosaka: “(..) Komisija var nolemt, ka atgūstamie līdzekļi jāsedz attiecīgajai dalībvalstij”. Palāta uzskata, ka formulējums būtu jāmaina uz “Komisija nolemj (..)”.

27

var nolemt

nolemj

---

| 20.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 121/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 121/14

---

ATZINUMS Nr. 2/2005

par priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko definē Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda galvenos noteikumus (KOM(2004) 492 galīgā redakcija, 2004. gada 14. jūlijs)

(saskaņā ar EK Līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)

(2005/K 121/02)

SATURS

| 1-29 | VISPĀRĒJI APSVĒRUMI |
| --- | --- |

1-29

| 30 | KONKRĒTI APSVĒRUMI |
| --- | --- |

30

EIROPAS KOPIENU REVĪZIJAS PALĀTA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 5., 10., 158.–162. pantu, 248. panta 4. punkta otro daļu, kā arī 274. un 279. pantu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un minētās regulas īstenošanas kārtību (2),

ņemot vērā Revīzija palātā 2005. gada 3. janvārī saņemto Padomes lūgumu sniegt atzinumu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu par vispārējo regulu (3),

ņemot vērā izvērsto izvērtējumu par ietekmi, kāda būtu likumdošanas paketei, ar ko ierosināts pārskatīt struktūrfondu un Kohēzijas fonda pārvaldībai piemērojamās regulas (4),

ņemot vērā Komisijas Paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par dalībvalstu un Komisijas atbildības jomām, dalīti pārvaldot struktūrfondus un Kohēzijas fondu (5),

ņemot vērā Komisijas Paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Mūsu kopīgās nākotnes veidošana – paplašinātās Eiropas Savienības politiski risināmie jautājumi un budžeta līdzekļi” (6),

ņemot vērā Komisijas Paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par Finanšu plānu laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam (7),

ņemot vērā Palātas atzinumu Nr. 2/2004 (8) par “vienotas revīzijas” modeli,

tā kā saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 5. pantu Kopiena jomās, kas nav tās ekskluzīvā kompetencē, rīkojas vienīgi tad, ja paredzētās darbības apjoma vai rezultātu dēļ tās mērķus var labāk sasniegt Kopiena;

tā kā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 274. pantā noteikts, ka par budžeta izpildi atbild Komisija, ievērojot racionālas finanšu pārvaldības principus, kā arī ir uzdots dalībvalstīm sadarboties ar Komisiju, lai nodrošinātu minēto principu ievērošanu apropriāciju izmantošanā;

tā kā struktūrfondiem un Kohēzijas fondam atvēlētā budžeta izpilde tiek pārvaldīta kopīgi ar dalībvalstīm, kā to paredz 53. panta 3. punkts Finanšu regulā, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam; un tā kā Finanšu regulas 54. pantā ir noteikts, ka deleģētiem izpildes uzdevumiem jābūt skaidri definētiem un jāveic pilnīga to izmantošanas uzraudzība;

tā kā tādēļ, lai Eiropas Savienības budžeta iekšējā kontrole būtu produktīva un efektīva, jāizvirza skaidri un konsekventi mērķi, jānodrošina efektīva koordinēšana, jāsagatavo informācija par izmaksām un ieguvumiem, kā arī jāgarantē prasību konsekventa piemērošana;

tā kā iekšējās kontroles sistēmām, kuras attiecina uz Eiropas Savienības ieņēmumiem un izdevumiem, būtu jāsniedz pienācīga pārliecība par to, ka ieņēmumi ir gūti un izdevumi ir veikti saskaņā ar attiecīgiem tiesību aktiem un ka tie ir pārvaldīti lietderīgi,

IR PIEŅĒMUSI &352;ŠO ATZINUMU.

VISPĀRĒJI APSVĒRUMI

Ievads

| 1. | Regulas priekšlikumā pamatā ir saglabāta tāda pati struktūru, kāda bija iedibināta iepriekšējos plānošanas posmos. Papildus tam Regula uzsvērti paredz vienkāršot, konkrēti, finanšu instrumentus un tēmu izvēli, kā arī, vispārīgi, īstenošanas, pārvaldības un kontroles sistēmas. Palāta īpašu uzmanību pievērsa rezultātiem, kādi būtu ierosinātajiem finanšu pārvaldības un kontroles pasākumiem. |
| --- | --- |

1.

Regulas priekšlikumā pamatā ir saglabāta tāda pati struktūru, kāda bija iedibināta iepriekšējos plānošanas posmos. Papildus tam Regula uzsvērti paredz vienkāršot, konkrēti, finanšu instrumentus un tēmu izvēli, kā arī, vispārīgi, īstenošanas, pārvaldības un kontroles sistēmas. Palāta īpašu uzmanību pievērsa rezultātiem, kādi būtu ierosinātajiem finanšu pārvaldības un kontroles pasākumiem.

Atbildība par Kopienas budžeta izpildi

| 2. | Kopienas budžeta izpildes tiesiskais regulējums ir paredzēts EK Līguma 274. pantā, saskaņā ar kuru Komisija atbild par budžeta izpildi, sadarbojoties ar dalībvalstīm un ņemot vērā racionālas finanšu pārvaldības principu. |
| --- | --- |

2.

Kopienas budžeta izpildes tiesiskais regulējums ir paredzēts EK Līguma 274. pantā, saskaņā ar kuru Komisija atbild par budžeta izpildi, sadarbojoties ar dalībvalstīm un ņemot vērā racionālas finanšu pārvaldības principu.

| 3. | Aplūkojot Kopienas budžeta izpildes dažādās metodes, strukturālie pasākumi ietilpst tajās jomās, kurās piemēro “dalīto pārvaldību”, t.i., “izpildes uzdevumus deleģē dalībvalstīm” (9). Strukturālo pasākumu pārvaldībā un kontrolē ir iesaistīti ne tikai dažādi Komisijas dienesti, bet arī simtiem valstu un pašvaldību iestāžu un struktūrvienību dalībvalstīs. Nākotnē šiem pasākumiem varētu atvēlēt gandrīz pusi no Kopienas budžeta apropriācijām. |
| --- | --- |

3.

Aplūkojot Kopienas budžeta izpildes dažādās metodes, strukturālie pasākumi ietilpst tajās jomās, kurās piemēro “dalīto pārvaldību”, t.i., “izpildes uzdevumus deleģē dalībvalstīm” (9). Strukturālo pasākumu pārvaldībā un kontrolē ir iesaistīti ne tikai dažādi Komisijas dienesti, bet arī simtiem valstu un pašvaldību iestāžu un struktūrvienību dalībvalstīs. Nākotnē šiem pasākumiem varētu atvēlēt gandrīz pusi no Kopienas budžeta apropriācijām.

| 4. | Noteikumos, ar kuriem pašlaik tiek reglamentēti strukturālie pasākumi (Regula Nr. 1260/1999), jau ir teikts, ka






  a) | “piemērojot subsidiaritātes principu, dalībvalstis ir atbildīgas par palīdzības īstenošanu.. neierobežojot Komisijai piešķirtās pilnvaras, proti, Eiropas Kopienu vispārējā budžeta izpildi” (8. panta 3. punkts); |
| --- | --- | --- |

4.

Noteikumos, ar kuriem pašlaik tiek reglamentēti strukturālie pasākumi (Regula Nr. 1260/1999), jau ir teikts, ka

a)

“piemērojot subsidiaritātes principu, dalībvalstis ir atbildīgas par palīdzības īstenošanu.. neierobežojot Komisijai piešķirtās pilnvaras, proti, Eiropas Kopienu vispārējā budžeta izpildi” (8. panta 3. punkts);

| b) | “neskarot 8. panta 3. punktu, vadošā iestāde.. ir atbildīga par vadības un palīdzības īstenošanas efektivitāti un pareizumu..” (34. panta 1. punkts); |
| --- | --- |

b)

“neskarot 8. panta 3. punktu, vadošā iestāde.. ir atbildīga par vadības un palīdzības īstenošanas efektivitāti un pareizumu..” (34. panta 1. punkts);

| c) | “neierobežojot Komisijas pienākumu izpildīt Eiropas Kopienu vispārējo budžetu, dalībvalstis pirmām kārtām uzņemas atbildību veikt palīdzības finanšu kontroli..” (38. panta 1. punkts). |
| --- | --- |

c)

“neierobežojot Komisijas pienākumu izpildīt Eiropas Kopienu vispārējo budžetu, dalībvalstis pirmām kārtām uzņemas atbildību veikt palīdzības finanšu kontroli..” (38. panta 1. punkts).

| 5. | Regulas priekšlikuma 12. pantā ir atsauce uz dalītu pārvaldību Finanšu regulas 53. panta 3. punkta nozīmē. Tomēr Priekšlikuma formulējumā nav minēts tas, ka galīgā atbildība ir Komisijai. Piemēram, 12. panta 1. punkta pēdējā teikumā ir norādīts, ka “dalībvalstis un Komisija nodrošina saprātīgu finanšu vadības principu ievērošanu”, bet 12. panta 2. punkts būtiski ierobežo Komisijas atbildību par budžeta izpildi, paredzot, ka Komisija tikai pārbauda “dalībvalsts vadības un kontroles sistēmu darbību..”. Arī 69. panta 1. punktā par atbildīgām padarītas vienīgi dalībvalstis: “Dalībvalstis atbild un tām ir jānodrošina rīcības programmu droša finanšu vadība, kā arī pamatā esošo darījumu likumība un regularitāte”. Turklāt tieši dalībvalstīm tiek uzticēts vispārējs pienākums garantēt to, ka palīdzības pasākumi atbilst Kopienas tiesību aktiem (39. panta f) apakšpunkts, 59. panta a) apakšpunkts, 60. panta b) apakšpunkta ii) ievilkums un 66. panta 2. punkta g) apakšpunkts). Taču fakts, ka izpildes uzdevumi tiek uzticēti dalībvalstīm, nevar ierobežot Komisijas galīgo atbildību. Apstākļos, kad dalībvalstis ir gan Kopienas līdzekļu saņēmējas, gan atbild par pasākumu īstenošanu, vienīgi Komisija spēj nodrošināt Kopienas mērķu loģisku un konsekventu piemērošanu. Tādēļ ir būtiski svarīgi pantos, kuri attiecas uz dalībvalstu atbildību, nepārprotami apstiprināt Komisijas galīgās atbildības jēdzienu, kas paredzēts Līguma 274. pantā. |
| --- | --- |

5.

Regulas priekšlikuma 12. pantā ir atsauce uz dalītu pārvaldību Finanšu regulas 53. panta 3. punkta nozīmē. Tomēr Priekšlikuma formulējumā nav minēts tas, ka galīgā atbildība ir Komisijai. Piemēram, 12. panta 1. punkta pēdējā teikumā ir norādīts, ka “dalībvalstis un Komisija nodrošina saprātīgu finanšu vadības principu ievērošanu”, bet 12. panta 2. punkts būtiski ierobežo Komisijas atbildību par budžeta izpildi, paredzot, ka Komisija tikai pārbauda “dalībvalsts vadības un kontroles sistēmu darbību..”. Arī 69. panta 1. punktā par atbildīgām padarītas vienīgi dalībvalstis: “Dalībvalstis atbild un tām ir jānodrošina rīcības programmu droša finanšu vadība, kā arī pamatā esošo darījumu likumība un regularitāte”. Turklāt tieši dalībvalstīm tiek uzticēts vispārējs pienākums garantēt to, ka palīdzības pasākumi atbilst Kopienas tiesību aktiem (39. panta f) apakšpunkts, 59. panta a) apakšpunkts, 60. panta b) apakšpunkta ii) ievilkums un 66. panta 2. punkta g) apakšpunkts). Taču fakts, ka izpildes uzdevumi tiek uzticēti dalībvalstīm, nevar ierobežot Komisijas galīgo atbildību. Apstākļos, kad dalībvalstis ir gan Kopienas līdzekļu saņēmējas, gan atbild par pasākumu īstenošanu, vienīgi Komisija spēj nodrošināt Kopienas mērķu loģisku un konsekventu piemērošanu. Tādēļ ir būtiski svarīgi pantos, kuri attiecas uz dalībvalstu atbildību, nepārprotami apstiprināt Komisijas galīgās atbildības jēdzienu, kas paredzēts Līguma 274. pantā.

| 6. | Ir vērts atzīmēt, ka gadījumā, ja Komisijai vairs nebūtu galīgās atbildības par budžeta izpildi, tad Kopienas finanšu process, jo īpaši budžeta izpildes apstiprināšanas procedūra, zaudētu lielu daļu tās nozīmīguma. Budžeta lēmējinstitūciju ieteikumi (EK Līguma 276. panta 3. punkts) zaudētu jebkādu praktisko ietekmi. |
| --- | --- |

6.

Ir vērts atzīmēt, ka gadījumā, ja Komisijai vairs nebūtu galīgās atbildības par budžeta izpildi, tad Kopienas finanšu process, jo īpaši budžeta izpildes apstiprināšanas procedūra, zaudētu lielu daļu tās nozīmīguma. Budžeta lēmējinstitūciju ieteikumi (EK Līguma 276. panta 3. punkts) zaudētu jebkādu praktisko ietekmi.

Ierosinātais tiesiskais regulējums

Nosacījumi adekvātam kontroles pamatam

| 7. | Lai Komisija varētu uzņemties galīgo atbildību par budžeta izpildi, Regulas priekšlikumā būtu jāņem vērā šādi svarīgi aspekti, kas ir pamatā Palātas Atzinumam Nr. 2/2004 par “vienotas revīzijas” modeli. |
| --- | --- |

7.

Lai Komisija varētu uzņemties galīgo atbildību par budžeta izpildi, Regulas priekšlikumā būtu jāņem vērā šādi svarīgi aspekti, kas ir pamatā Palātas Atzinumam Nr. 2/2004 par “vienotas revīzijas” modeli.

i)   Pārbaužu biežums

| 8. | Pašreiz spēkā esošajos tiesību aktos nav norādīts, cik bieži veicamas pārbaudes galīgo saņēmēju līmenī; pārbaužu biežums būtu nosakāms, salīdzinot izmaksas, kas dalībvalstīm un Komisijai jāsedz saistībā ar kontroles mehānismiem un ieguvumiem no tiem. Priekšlikumā tikai netieši pieminēta vajadzība noteikt pieņemamus ticamības un būtiskuma sliekšņus (61. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) ievilkums un 61. panta 1. punkta g) apakšpunkts). Būtu vēlams skaidri definēt atbilstošus kritērijus detalizētajos nosacījumos, kas minēti 58. panta 6. punktā. Tāpat būtu jādefinē termini “saprātīgas garantijas” un “pieteikuma pamatotība”. |
| --- | --- |

8.

Pašreiz spēkā esošajos tiesību aktos nav norādīts, cik bieži veicamas pārbaudes galīgo saņēmēju līmenī; pārbaužu biežums būtu nosakāms, salīdzinot izmaksas, kas dalībvalstīm un Komisijai jāsedz saistībā ar kontroles mehānismiem un ieguvumiem no tiem. Priekšlikumā tikai netieši pieminēta vajadzība noteikt pieņemamus ticamības un būtiskuma sliekšņus (61. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) ievilkums un 61. panta 1. punkta g) apakšpunkts). Būtu vēlams skaidri definēt atbilstošus kritērijus detalizētajos nosacījumos, kas minēti 58. panta 6. punktā. Tāpat būtu jādefinē termini “saprātīgas garantijas” un “pieteikuma pamatotība”.

ii)   Atbilstošu standartu definēšana

| 9. | Atsauce uz “starptautiskajiem revīzijas standartiem” (61. panta 1. punkta a) apakšpunkts) nav pietiekami precīza, lai kontroles procedūras ļautu balstīt uz kopējām normām un principiem. Iepriekš minētajos detalizētajos nosacījumos jāparedz sākotnēja apstiprināšanas procedūra, kas attiektos gan uz sistēmu revīziju, gan pašu darbību revīziju. |
| --- | --- |

9.

Atsauce uz “starptautiskajiem revīzijas standartiem” (61. panta 1. punkta a) apakšpunkts) nav pietiekami precīza, lai kontroles procedūras ļautu balstīt uz kopējām normām un principiem. Iepriekš minētajos detalizētajos nosacījumos jāparedz sākotnēja apstiprināšanas procedūra, kas attiektos gan uz sistēmu revīziju, gan pašu darbību revīziju.

iii)   Pārvaldības un kontroles sistēmu pamatprincipi

| 10. | Finanšu regulas 54. pantā noteikts, ka deleģētiem izpildes uzdevumiem jābūt skaidri definētiem un jāveic pilnīga to izmantošanas uzraudzība. Īstenošanas kārtības 35. panta 1. punktā noteikts, ka, īstenojot dalītu pārvaldību, Komisija vispirms izdara dokumentu pārbaudi un pārbaudes uz vietām struktūrās, kurām tā uzticējusi izpildi, pārliecinoties, vai šajās struktūrās pastāv un darbojas attiecīgas procedūras un sistēmas. Regulas priekšlikums no minētā noteikuma atkāpjas, nosakot, ka pirms darbības programmas apstiprināšanas Komisijā tikai dalībvalstīm jāpārliecinās par to, vai ir izveidotas pārvaldības un kontroles sistēmas (70. pants). Šādos apstākļos būtu vēlams vai nu ieviest apstiprināšanas procedūru, vai vismaz paredzēt, ka Komisija pārrauga procedūras, saskaņā ar kurām valstu līmenī tiek izraudzītas pārvaldības un kontroles struktūras. Tāpat arī būtu ieteicams valstu līmenī veidot starpniecības struktūras, kuras nodrošinātu saikni ar Kopienas dienestiem. |
| --- | --- |

10.

Finanšu regulas 54. pantā noteikts, ka deleģētiem izpildes uzdevumiem jābūt skaidri definētiem un jāveic pilnīga to izmantošanas uzraudzība. Īstenošanas kārtības 35. panta 1. punktā noteikts, ka, īstenojot dalītu pārvaldību, Komisija vispirms izdara dokumentu pārbaudi un pārbaudes uz vietām struktūrās, kurām tā uzticējusi izpildi, pārliecinoties, vai šajās struktūrās pastāv un darbojas attiecīgas procedūras un sistēmas. Regulas priekšlikums no minētā noteikuma atkāpjas, nosakot, ka pirms darbības programmas apstiprināšanas Komisijā tikai dalībvalstīm jāpārliecinās par to, vai ir izveidotas pārvaldības un kontroles sistēmas (70. pants). Šādos apstākļos būtu vēlams vai nu ieviest apstiprināšanas procedūru, vai vismaz paredzēt, ka Komisija pārrauga procedūras, saskaņā ar kurām valstu līmenī tiek izraudzītas pārvaldības un kontroles struktūras. Tāpat arī būtu ieteicams valstu līmenī veidot starpniecības struktūras, kuras nodrošinātu saikni ar Kopienas dienestiem.

| 11. | Kopienas kontroles mehānismu nostiprināšana ir būtiski svarīga sistēmā, kurā projektu pārvaldība uzticēta valstu pārvaldēm vai pašvaldībām (10). Ņemot vērā to, ka kritērijus izdevumiem, par kuriem būs tiesības saņemt atlīdzinājumu, turpmāk pārsvarā noteiks valstu līmenī, iepriekš aprakstītie nosacījumi kļūs vēl svarīgāki. |
| --- | --- |

11.

Kopienas kontroles mehānismu nostiprināšana ir būtiski svarīga sistēmā, kurā projektu pārvaldība uzticēta valstu pārvaldēm vai pašvaldībām (10). Ņemot vērā to, ka kritērijus izdevumiem, par kuriem būs tiesības saņemt atlīdzinājumu, turpmāk pārsvarā noteiks valstu līmenī, iepriekš aprakstītie nosacījumi kļūs vēl svarīgāki.

Atbildība likumības un pareizības jomā

| 12. | Saskaņā ar Finanšu regulas 60. panta 1. punktu par izdevumu likumību un pareizību atbild kredītrīkotājs. Arī 53. panta 6. punktā ir teikts, ka, budžeta izpildi pārvaldot dalīti, dalībvalstis veic regulāras pārbaudes, lai nodrošinātu, ka darbības, kuras finansē no Kopienas budžeta, ir izpildītas pareizi. Dalībvalstis arī veic pienācīgus pasākumus, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, nepieciešamības gadījumā saucot pie atbildības, lai atgūtu nepareizi izmaksātus līdzekļus. |
| --- | --- |

12.

Saskaņā ar Finanšu regulas 60. panta 1. punktu par izdevumu likumību un pareizību atbild kredītrīkotājs. Arī 53. panta 6. punktā ir teikts, ka, budžeta izpildi pārvaldot dalīti, dalībvalstis veic regulāras pārbaudes, lai nodrošinātu, ka darbības, kuras finansē no Kopienas budžeta, ir izpildītas pareizi. Dalībvalstis arī veic pienācīgus pasākumus, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, nepieciešamības gadījumā saucot pie atbildības, lai atgūtu nepareizi izmaksātus līdzekļus.

| 13. | Saistībā ar šiem noteikumiem Regulas priekšlikuma 69. panta 1. punktā atbildība par pakārtoto darījumu likumību un pareizību tiek uzdota dalībvalstīm (sk. 5. punktu). No tā izrietošā kompetences nodošana dalībvalstīm ir arī loģisks risinājums atbilstīgi 70. pantam, kurā noteikts, ka dalībvalstīm jāapstiprina pārvaldības un kontroles sistēmas. |
| --- | --- |

13.

Saistībā ar šiem noteikumiem Regulas priekšlikuma 69. panta 1. punktā atbildība par pakārtoto darījumu likumību un pareizību tiek uzdota dalībvalstīm (sk. 5. punktu). No tā izrietošā kompetences nodošana dalībvalstīm ir arī loģisks risinājums atbilstīgi 70. pantam, kurā noteikts, ka dalībvalstīm jāapstiprina pārvaldības un kontroles sistēmas.

| 14. | Protams, ja pastāv šaubas par minēto sistēmu darbību vai ja ir aizdomas par pārkāpumiem, vai tie apstiprinās, tad Komisija varētu apturēt maksājumus uz laiku no sešiem līdz divpadsmit mēnešiem (89. pants). Tāpat ir paredzēts, ka dalībvalstis un Komisija varētu izdarīt finansiālas korekcijas (99. un 100. pants). Tomēr šādi pasākumi ikdienas pārvaldībai, kurai jābūt stingrai, sniegtu vien nelielu papildu garantiju. Efektīvas garantijas sniegtu pietiekami bieži veiktas pārbaudes. Turklāt, tā kā finansiālas korekcijas iespējamas tikai pēc pārkāpumu konstatēšanas, tad ar tām vien nepietiktu, lai labotu visas to darījumu sekas, kuri būtu veikti par spīti neatbilstībai noteikumiem. |
| --- | --- |

14.

Protams, ja pastāv šaubas par minēto sistēmu darbību vai ja ir aizdomas par pārkāpumiem, vai tie apstiprinās, tad Komisija varētu apturēt maksājumus uz laiku no sešiem līdz divpadsmit mēnešiem (89. pants). Tāpat ir paredzēts, ka dalībvalstis un Komisija varētu izdarīt finansiālas korekcijas (99. un 100. pants). Tomēr šādi pasākumi ikdienas pārvaldībai, kurai jābūt stingrai, sniegtu vien nelielu papildu garantiju. Efektīvas garantijas sniegtu pietiekami bieži veiktas pārbaudes. Turklāt, tā kā finansiālas korekcijas iespējamas tikai pēc pārkāpumu konstatēšanas, tad ar tām vien nepietiktu, lai labotu visas to darījumu sekas, kuri būtu veikti par spīti neatbilstībai noteikumiem.

Atbildība racionālas finanšu pārvaldības jomā

| 15. | Finanšu regulas 60. panta 1. punktā minēts, ka kredītrīkotājs izdevumus izpilda, ievērojot racionālas finanšu pārvaldības principus. Regulas 27. pantā ir izklāstīti nosacījumi Kopienas apropriāciju izmantošanai saskaņā ar ekonomiskuma, produktivitātes un efektivitātes principiem. Tajā pašā pantā ir noteikts, ka visām budžeta darbībām ir izvirzāmi konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstīgi mērķi ar noteiktiem termiņiem. Komisijai jāveic ex-ante un ex-post novērtēšana, kuras rezultāti jāiesniedz tērētājām iestādēm, likumdevējām iestādēm un budžeta lēmējinstitūcijām. |
| --- | --- |

15.

Finanšu regulas 60. panta 1. punktā minēts, ka kredītrīkotājs izdevumus izpilda, ievērojot racionālas finanšu pārvaldības principus. Regulas 27. pantā ir izklāstīti nosacījumi Kopienas apropriāciju izmantošanai saskaņā ar ekonomiskuma, produktivitātes un efektivitātes principiem. Tajā pašā pantā ir noteikts, ka visām budžeta darbībām ir izvirzāmi konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstīgi mērķi ar noteiktiem termiņiem. Komisijai jāveic ex-ante un ex-post novērtēšana, kuras rezultāti jāiesniedz tērētājām iestādēm, likumdevējām iestādēm un budžeta lēmējinstitūcijām.

| 16. | Regulas priekšlikumā atbildība par racionālu finanšu pārvaldību ir uzticēta dalībvalstīm (69. pants). Tomēr ar šo noteikumu tiek reglamentēts vienīgi tas, ka jāpastāv “atbilstošām norādēm”, kā ieviest pārvaldības un kontroles sistēmas, lai nodrošinātu to, ka Kopienas finansējums tiek izmantots “produktīvi un pareizi”. Saistībā ar “efektivitāti” (11) priekšlikumā ir minētas vienīgi pārvaldības un kontroles sistēmas, un, kā var saprast, tikai tās, kas attiecas uz likumību un pareizību. Ar Priekšlikuma 59. pantu pārvaldītājai iestādei tiek uzdota atbildība vienīgi par to, lai programmas tiktu pārvaldītas un īstenotas “produktīvi, efektīvi un pareizi”, un tikai e) ievilkumā ir atsauce uz kvalitātes standartiem, par kuriem attiecībā uz ex-ante novērtējumiem Komisija ir vienojusies ar dalībvalstīm. |
| --- | --- |

16.

Regulas priekšlikumā atbildība par racionālu finanšu pārvaldību ir uzticēta dalībvalstīm (69. pants). Tomēr ar šo noteikumu tiek reglamentēts vienīgi tas, ka jāpastāv “atbilstošām norādēm”, kā ieviest pārvaldības un kontroles sistēmas, lai nodrošinātu to, ka Kopienas finansējums tiek izmantots “produktīvi un pareizi”. Saistībā ar “efektivitāti” (11) priekšlikumā ir minētas vienīgi pārvaldības un kontroles sistēmas, un, kā var saprast, tikai tās, kas attiecas uz likumību un pareizību. Ar Priekšlikuma 59. pantu pārvaldītājai iestādei tiek uzdota atbildība vienīgi par to, lai programmas tiktu pārvaldītas un īstenotas “produktīvi, efektīvi un pareizi”, un tikai e) ievilkumā ir atsauce uz kvalitātes standartiem, par kuriem attiecībā uz ex-ante novērtējumiem Komisija ir vienojusies ar dalībvalstīm.

| 17. | Runājot konkrētāk par novērtējumiem, Regulas priekšlikumā ir noteikts, ka par piemērojamām vērtēšanas metodēm un standartiem (45. panta 5. punkts) Komisijai jāvienojas ar dalībvalstīm (59. panta e) apakšpunkts). Šo standartu kvalitāte būs īpaši svarīga ex-ante novērtējumiem, kas uzticēti dalībvalstīm (46. panta 2. punkts un 46. panta 3. punkts) un kam, cita starpā, jānosaka pievienotā vērtība, ko darbības programmas sniedz Kopienai. |
| --- | --- |

17.

Runājot konkrētāk par novērtējumiem, Regulas priekšlikumā ir noteikts, ka par piemērojamām vērtēšanas metodēm un standartiem (45. panta 5. punkts) Komisijai jāvienojas ar dalībvalstīm (59. panta e) apakšpunkts). Šo standartu kvalitāte būs īpaši svarīga ex-ante novērtējumiem, kas uzticēti dalībvalstīm (46. panta 2. punkts un 46. panta 3. punkts) un kam, cita starpā, jānosaka pievienotā vērtība, ko darbības programmas sniedz Kopienai.

| 18. | Tādēļ ir jo īpaši svarīgi, lai detalizētie nosacījumi, kas Komisijai jāpieņem saskaņā ar Regulas priekšlikuma 58. panta 6. punktu, šos aspektus pietiekamā mērā precizētu. |
| --- | --- |

18.

Tādēļ ir jo īpaši svarīgi, lai detalizētie nosacījumi, kas Komisijai jāpieņem saskaņā ar Regulas priekšlikuma 58. panta 6. punktu, šos aspektus pietiekamā mērā precizētu.

Apliecinošo dokumentu saglabāšana

| 19. | Regulas priekšlikuma 88. pantā teikts, ka izdevumus apliecinoši dokumenti jāglabā pieejami Komisijai un Revīzijas palātai vismaz trīs gadus pēc attiecīgās programmas noslēgšanas. Palīdzību līdzfinansējot, izdevumu atbilstīgums lielā mēra ir atkarīgs no valstu likumdošanas, un tādiem gadījumiem būtu vēlams skaidri noteikt, ka minētais trīs gadu termiņš neierobežo valstu noteikumus, kuri paredz ilgākus termiņus. |
| --- | --- |

19.

Regulas priekšlikuma 88. pantā teikts, ka izdevumus apliecinoši dokumenti jāglabā pieejami Komisijai un Revīzijas palātai vismaz trīs gadus pēc attiecīgās programmas noslēgšanas. Palīdzību līdzfinansējot, izdevumu atbilstīgums lielā mēra ir atkarīgs no valstu likumdošanas, un tādiem gadījumiem būtu vēlams skaidri noteikt, ka minētais trīs gadu termiņš neierobežo valstu noteikumus, kuri paredz ilgākus termiņus.

| 20. | Šīs piezīmes attiecas arī uz darbības programmu daļēju noslēgšanu (97. pants). Šajā īpašajā gadījumā, atkāpjoties no 88. pantā paredzētā vispārējā noteikuma, apliecinošo dokumentu saglabāšanas termiņš sāktos daļējas noslēgšanas dienā (98. panta 2. punkts). Tā iznākumā vērā ņemami tiktu ierobežotas darbības programmu visaptverošas pārbaudes plānošanas posma beigās, tā kā apliecinošie dokumenti agrāk noslēgtām darbībām dažos gadījumos vairs nebūtu pieejami. Palāta uzskata, ka šāda varbūtība kavētu revīzijas prerogatīvas, kas Palātai piešķirtas ar EK Līguma 248. pantu. |
| --- | --- |

20.

Šīs piezīmes attiecas arī uz darbības programmu daļēju noslēgšanu (97. pants). Šajā īpašajā gadījumā, atkāpjoties no 88. pantā paredzētā vispārējā noteikuma, apliecinošo dokumentu saglabāšanas termiņš sāktos daļējas noslēgšanas dienā (98. panta 2. punkts). Tā iznākumā vērā ņemami tiktu ierobežotas darbības programmu visaptverošas pārbaudes plānošanas posma beigās, tā kā apliecinošie dokumenti agrāk noslēgtām darbībām dažos gadījumos vairs nebūtu pieejami. Palāta uzskata, ka šāda varbūtība kavētu revīzijas prerogatīvas, kas Palātai piešķirtas ar EK Līguma 248. pantu.

Efektīvākas programmas

Plānošana un mērķu izvirzīšana

| 21. | Priekšlikumā ir noteikts, ka katrai dalībvalstij jāizstrādā “nacionālais stratēģiskais plāns”, kas saskanētu ar Padomes izstrādātām “Kopienas stratēģijas vadlīnijām ekonomikas, sociālajai un teritoriālajai izlīdzināšanai” (23. pants). Tomēr saistībā ar “nacionālo stratēģisko plānu” nav minēts “Eiropas teritoriālās sadarbības” mērķis. |
| --- | --- |

21.

Priekšlikumā ir noteikts, ka katrai dalībvalstij jāizstrādā “nacionālais stratēģiskais plāns”, kas saskanētu ar Padomes izstrādātām “Kopienas stratēģijas vadlīnijām ekonomikas, sociālajai un teritoriālajai izlīdzināšanai” (23. pants). Tomēr saistībā ar “nacionālo stratēģisko plānu” nav minēts “Eiropas teritoriālās sadarbības” mērķis.

| 22. | “Nacionālā stratēģiskā plāna” saturs (25. pants) nav pietiekami izvērsts (attiecībā uz pasākumiem, resursu piešķiršanu un sagaidāmiem rezultātiem), lai sniegtu precīzu informāciju par valsts un reģionu attīstības stratēģiju. Tāpat pietiekami sīki nav izskaidrotas arī “tematiskās un teritoriālās prioritātes”, saskaņā ar kurām tiktu izvēlēti finansējamie pasākumi. Turklāt minētais stratēģiskais plāns, visticamāk, tiktu piemērots tikai tajās jomās, kur palīdzība tiek līdzfinansēta. Tādējādi Komisija, no kuras tiek prasīta stratēģisko plānu apstiprināšana, darbības programmās nevarēs izcelt kādu atsevišķu aspektu. |
| --- | --- |

22.

“Nacionālā stratēģiskā plāna” saturs (25. pants) nav pietiekami izvērsts (attiecībā uz pasākumiem, resursu piešķiršanu un sagaidāmiem rezultātiem), lai sniegtu precīzu informāciju par valsts un reģionu attīstības stratēģiju. Tāpat pietiekami sīki nav izskaidrotas arī “tematiskās un teritoriālās prioritātes”, saskaņā ar kurām tiktu izvēlēti finansējamie pasākumi. Turklāt minētais stratēģiskais plāns, visticamāk, tiktu piemērots tikai tajās jomās, kur palīdzība tiek līdzfinansēta. Tādējādi Komisija, no kuras tiek prasīta stratēģisko plānu apstiprināšana, darbības programmās nevarēs izcelt kādu atsevišķu aspektu.

| 23. | Arī darbības programmās trūkst precizitātes; netiek prasīta informācija par dažādajiem pasākumiem, ar kuriem paredzēts sasniegt prioritāros mērķus. Tas no pasākumu klāsta neļauj izvēlēties piemērotākos. Tiks izvēlēts ierobežots skaits konkrētu mērķu, ņemot vērā to īstenošanas, rezultātu un ietekmes rādītājus. Salīdzinot ar spēkā esošiem tiesību aktiem, vairs netiek prasīts aprakstīt kārtību, kādā tiks pārvaldīta katra darbības programma (36. pants). Tādējādi ne “nacionālie stratēģiskie plāni”, ne darbības programmas nevarēs kalpot Komisijai par patiesiem pārvaldības un uzraudzības instrumentiem. Tātad nav skaidrs, kā Komisija spēs nodrošināt darbības programmu saskaņotību valstu līmenī. |
| --- | --- |

23.

Arī darbības programmās trūkst precizitātes; netiek prasīta informācija par dažādajiem pasākumiem, ar kuriem paredzēts sasniegt prioritāros mērķus. Tas no pasākumu klāsta neļauj izvēlēties piemērotākos. Tiks izvēlēts ierobežots skaits konkrētu mērķu, ņemot vērā to īstenošanas, rezultātu un ietekmes rādītājus. Salīdzinot ar spēkā esošiem tiesību aktiem, vairs netiek prasīts aprakstīt kārtību, kādā tiks pārvaldīta katra darbības programma (36. pants). Tādējādi ne “nacionālie stratēģiskie plāni”, ne darbības programmas nevarēs kalpot Komisijai par patiesiem pārvaldības un uzraudzības instrumentiem. Tātad nav skaidrs, kā Komisija spēs nodrošināt darbības programmu saskaņotību valstu līmenī.

Palīdzības pasākumu lielāka integrācija

| 24. | Izvērstais ietekmes izvērtējums neizskaidro iemeslus, kādēļ saglabājami vairāki fondi (tā vietā, lai fondus apvienotu saskaņā ar EK Līguma 161. pantu). Tomēr to būtu vajadzējis rūpīgi analizēt, apsverot visu iespēju priekšrocības un trūkumus un ņemot vērā to, ka izvērstajā ietekmes izvērtējumā ir doti argumenti par labu vienota fonda izveidei. Attiecībā uz pašreizējo 2. mērķi faktiski ir teikts, ka finansēto projektu tēmu relatīvā dažādība un zonēšanas radītā fragmentācija ir bloķējusi piemērotas politikas īstenošanu. Turklāt, realizējot 3. mērķi, nav bijis iespējams efektīvi izmantot ERAF/ ESF sinerģismu. Tādēļ jāsecina, ka vajag:






  — | vairāk koncentrēt tēmas, lai veicinātu konkurētspēju, |
| --- | --- | --- |

24.

Izvērstais ietekmes izvērtējums neizskaidro iemeslus, kādēļ saglabājami vairāki fondi (tā vietā, lai fondus apvienotu saskaņā ar EK Līguma 161. pantu). Tomēr to būtu vajadzējis rūpīgi analizēt, apsverot visu iespēju priekšrocības un trūkumus un ņemot vērā to, ka izvērstajā ietekmes izvērtējumā ir doti argumenti par labu vienota fonda izveidei. Attiecībā uz pašreizējo 2. mērķi faktiski ir teikts, ka finansēto projektu tēmu relatīvā dažādība un zonēšanas radītā fragmentācija ir bloķējusi piemērotas politikas īstenošanu. Turklāt, realizējot 3. mērķi, nav bijis iespējams efektīvi izmantot ERAF/ ESF sinerģismu. Tādēļ jāsecina, ka vajag:

—

vairāk koncentrēt tēmas, lai veicinātu konkurētspēju,

| — | panākt, lai ERAF un ESF viens otru papildinātu vairāk, nekā tas paredzēts saistībā ar “konverģences” mērķi. |
| --- | --- |

—

panākt, lai ERAF un ESF viens otru papildinātu vairāk, nekā tas paredzēts saistībā ar “konverģences” mērķi.

| 25. | Maz ticams, ka, vienkāršošanas nolūkos ieviešot principu “viens fonds/viena darbības programma”, vēlamais sinerģisms tiks veicināts. |
| --- | --- |

25.

Maz ticams, ka, vienkāršošanas nolūkos ieviešot principu “viens fonds/viena darbības programma”, vēlamais sinerģisms tiks veicināts.

| 26. | Jo īpaši grūti ir pamatot ERAF nošķirtību no Kohēzijas fonda saistībā ar “konverģences” mērķi. Šos abus fondus bieži izmanto vienām un tām pašām darbības programmām, un tie attiecas uz vienām un tām pašām tēmām (transporta infrastruktūra un vides projekti/pasākumi). Attiecīgie pasākumi/projekti bieži cits citu papildina (piemēram, ja automaģistrāles vienu daļu finansē no Kohēzijas fonda, bet otru – no ERAF). Vienīgās atšķirības starp fondiem ir šādas: reģionu/valsts tiesības pretendēt uz finansējumu (mazāk nekā 75 % no IKP uz iedzīvotāju no Kopienas vidējā rādītāja, ja izmanto struktūrfondus, savukārt mazāk nekā 90 % no NKI uz iedzīvotāju no Kopienas vidējā rādītāja, ja izmanto Kohēzijas fondu); maksimālais ieguldījums (51. pantā ir paredzēti 85 % Kohēzijas fondam, savukārt 75 % – ERAF, lai gan ERAF maksimālo ieguldījumu dažos gadījumos var palielināt līdz 85 %, kā tas paredzēts 51. panta 4. punktā un 52. panta 1. punktā); kā arī iepriekšējā finansēšana, kas aplūkota 81. pantā (7 % struktūrfondiem, savukārt 10,5 % Kohēzijas fondam). ERAF darbības un Kohēzijas fonda projektus bieži vien pārvalda vienas un tās pašas valsts vai pašvaldības iestādes. Saistībā ar abiem fondiem izmanto jēdzienus “liels projekts” un “finansiāli ienesīgs projekts”. Konsekvences labad būtu lietderīgāk veidot vienu fondu, vismaz attiecībā uz ERAF un Kohēzijas fondu, tā kā iepriekš minētās atšķirības tam nerada būtiskus šķēršļus. |
| --- | --- |

26.

Jo īpaši grūti ir pamatot ERAF nošķirtību no Kohēzijas fonda saistībā ar “konverģences” mērķi. Šos abus fondus bieži izmanto vienām un tām pašām darbības programmām, un tie attiecas uz vienām un tām pašām tēmām (transporta infrastruktūra un vides projekti/pasākumi). Attiecīgie pasākumi/projekti bieži cits citu papildina (piemēram, ja automaģistrāles vienu daļu finansē no Kohēzijas fonda, bet otru – no ERAF). Vienīgās atšķirības starp fondiem ir šādas: reģionu/valsts tiesības pretendēt uz finansējumu (mazāk nekā 75 % no IKP uz iedzīvotāju no Kopienas vidējā rādītāja, ja izmanto struktūrfondus, savukārt mazāk nekā 90 % no NKI uz iedzīvotāju no Kopienas vidējā rādītāja, ja izmanto Kohēzijas fondu); maksimālais ieguldījums (51. pantā ir paredzēti 85 % Kohēzijas fondam, savukārt 75 % – ERAF, lai gan ERAF maksimālo ieguldījumu dažos gadījumos var palielināt līdz 85 %, kā tas paredzēts 51. panta 4. punktā un 52. panta 1. punktā); kā arī iepriekšējā finansēšana, kas aplūkota 81. pantā (7 % struktūrfondiem, savukārt 10,5 % Kohēzijas fondam). ERAF darbības un Kohēzijas fonda projektus bieži vien pārvalda vienas un tās pašas valsts vai pašvaldības iestādes. Saistībā ar abiem fondiem izmanto jēdzienus “liels projekts” un “finansiāli ienesīgs projekts”. Konsekvences labad būtu lietderīgāk veidot vienu fondu, vismaz attiecībā uz ERAF un Kohēzijas fondu, tā kā iepriekš minētās atšķirības tam nerada būtiskus šķēršļus.

| 27. | Lasot Priekšlikuma 3. panta 2. punktu, nerodas skaidrs priekšstats par to, uz kurām darbībām attiecas a) apakšpunkts, savukārt uz kurām – b) apakšpunkts. Šķiet, ka dalījums ir vai nu “teritoriāls” (atbilstīgi apgabali), vai “finansiāls” (ieguldījuma līmeņi). |
| --- | --- |

27.

Lasot Priekšlikuma 3. panta 2. punktu, nerodas skaidrs priekšstats par to, uz kurām darbībām attiecas a) apakšpunkts, savukārt uz kurām – b) apakšpunkts. Šķiet, ka dalījums ir vai nu “teritoriāls” (atbilstīgi apgabali), vai “finansiāls” (ieguldījuma līmeņi).

| 28. | Praktiskā skatījumā 33. pants (finansēšana no viena fonda, pieļaujot ne vairāk kā 5 % finansējumu no citiem fondiem) vēl vairāk sarežģī vairāku fondu pastāvēšanu. |
| --- | --- |

28.

Praktiskā skatījumā 33. pants (finansēšana no viena fonda, pieļaujot ne vairāk kā 5 % finansējumu no citiem fondiem) vēl vairāk sarežģī vairāku fondu pastāvēšanu.

Komisijas administratīvo spēju atbilstība

| 29. | Jau iepriekš (12) Palāta ir novērojusi, ka Komisijas dienesti vairākkārt iekavējuši kādus plānošanas posmus vai pārbaudes. Tādēļ ir ļoti svarīgi izveidot adekvātas administratīvās struktūras un procedūras. Tāpat arī vairākos ierosinātajos noteikumos jānosaka precīzi termiņi (31. panta 5. punkts, 32. panta 2. punkts, 40. panta 3. punkts, 85. panta 2. punkts un 96. panta 1. punkts). Turklāt dienestiem, kas atbild par dažādajiem fondiem, būtu jāpanāk vienošanās par revīzijas stratēģiju, resursu piešķiršanu un pienācīgu ticamības līmeni. |
| --- | --- |

29.

Jau iepriekš (12) Palāta ir novērojusi, ka Komisijas dienesti vairākkārt iekavējuši kādus plānošanas posmus vai pārbaudes. Tādēļ ir ļoti svarīgi izveidot adekvātas administratīvās struktūras un procedūras. Tāpat arī vairākos ierosinātajos noteikumos jānosaka precīzi termiņi (31. panta 5. punkts, 32. panta 2. punkts, 40. panta 3. punkts, 85. panta 2. punkts un 96. panta 1. punkts). Turklāt dienestiem, kas atbild par dažādajiem fondiem, būtu jāpanāk vienošanās par revīzijas stratēģiju, resursu piešķiršanu un pienācīgu ticamības līmeni.

KONKRĒTI APSVĒRUMI

| 30. | Turpmāk dotajā tabulā Palāta ir formulējusi konkrētus apsvērumus. Šajā iedaļā vairākkārt norādītas termiņu un formulējumu neprecizitātes. Tas varētu radīt pamatu dažādiem interpretējumiem un vājināt attiecīgo noteikumu juridisko spēku. |
| --- | --- |

30.

Turpmāk dotajā tabulā Palāta ir formulējusi konkrētus apsvērumus. Šajā iedaļā vairākkārt norādītas termiņu un formulējumu neprecizitātes. Tas varētu radīt pamatu dažādiem interpretējumiem un vājināt attiecīgo noteikumu juridisko spēku.

| KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS | PALĀTAS APSVĒRUMI |
| --- | --- |
| 3. panta 1. punkts |
| 1. | Lai veicinātu harmonisku, līdzsvarotu un ilgtspējīgu Kopienas attīstību, Kopienas Līguma 158. pantā formulētie pasākumi nostiprina paplašinātās Kopienas ekonomisko un sociālo izlīdzināšanos. Šie pasākumi tiek īstenoti ar fondu, Eiropas Investīciju bankas (EIB) un citu pašreizējo finansiālo ieguldītāju palīdzību. Lai paātrinātu ekonomisko un sociālo pārstrukturizēšanos un risinātu iedzīvotāju novecošanas jautājumus, to mērķis ir pārvarēt ekonomiskās, sociālās un teritoriālās atšķirības, īpaši valstīs un reģionos, kuru attīstība atpaliek. Fondu atbalstītajos pasākumos ietilpst Kopienas ilgtspējīgas attīstības prioritātes nacionālā un reģionālā līmenī, veicinot izaugsmes nostiprināšanu, konkurētspēju un nodarbinātību, sociālo iekļaušanu, kā arī vides aizsardzību un kvalitāti. |

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

PALĀTAS APSVĒRUMI

3. panta 1. punkts

1.

Lai veicinātu harmonisku, līdzsvarotu un ilgtspējīgu Kopienas attīstību, Kopienas Līguma 158. pantā formulētie pasākumi nostiprina paplašinātās Kopienas ekonomisko un sociālo izlīdzināšanos. Šie pasākumi tiek īstenoti ar fondu, Eiropas Investīciju bankas (EIB) un citu pašreizējo finansiālo ieguldītāju palīdzību. Lai paātrinātu ekonomisko un sociālo pārstrukturizēšanos un risinātu iedzīvotāju novecošanas jautājumus, to mērķis ir pārvarēt ekonomiskās, sociālās un teritoriālās atšķirības, īpaši valstīs un reģionos, kuru attīstība atpaliek. Fondu atbalstītajos pasākumos ietilpst Kopienas ilgtspējīgas attīstības prioritātes nacionālā un reģionālā līmenī, veicinot izaugsmes nostiprināšanu, konkurētspēju un nodarbinātību, sociālo iekļaušanu, kā arī vides aizsardzību un kvalitāti.

Atsauce uz EK Līguma 158. pantā formulētajiem pasākumiem ir nepilnīga, jo nav iekļauta lauku attīstība. Taču 3. panta 3. punktā minēts, ka saskaņā ar fondiem sniegtā palīdzība atbilstoši apstākļiem jāparedz lauku rajonu un zvejniecības teritoriju atjaunošanai ar ekonomikas diversifikācijas palīdzību, kā arī kalnu apvidiem.

3. panta 2. punkts

| 2. | Tādā nolūkā ERAF, ESF, Kohēzijas fonds, Eiropas Investīciju banka (EIB) un citi pastāvošie Kopienas finanšu ieguldītāji sniedz attiecīgu ieguldījumu šādu trīs mērķu sasniegšanai:






  a) | “Konverģences” mērķa nolūks ir paātrināt konverģences procesus vismazāk attīstītajās dalībvalstīs un reģionos, uzlabojot izaugsmes un nodarbinātības nosacījumus, ieguldījumu kvalitāti fiziskajā kapitālā un cilvēku resursos, veicinot inovāciju un informētas sabiedrības attīstību, paaugstinot pielāgošanās spēju ekonomiskām un sociālām pārmaiņām un uzlabojot vidi un administratīvo efektivitāti. Šis mērķis ir fondu prioritāte. |
| --- | --- | --- |

2.

Tādā nolūkā ERAF, ESF, Kohēzijas fonds, Eiropas Investīciju banka (EIB) un citi pastāvošie Kopienas finanšu ieguldītāji sniedz attiecīgu ieguldījumu šādu trīs mērķu sasniegšanai:

a)

“Konverģences” mērķa nolūks ir paātrināt konverģences procesus vismazāk attīstītajās dalībvalstīs un reģionos, uzlabojot izaugsmes un nodarbinātības nosacījumus, ieguldījumu kvalitāti fiziskajā kapitālā un cilvēku resursos, veicinot inovāciju un informētas sabiedrības attīstību, paaugstinot pielāgošanās spēju ekonomiskām un sociālām pārmaiņām un uzlabojot vidi un administratīvo efektivitāti. Šis mērķis ir fondu prioritāte.

(...)

Priekšlikums “administratīvo efektivitāti” ierindo starp darbībām, kas finansējamas saskaņā ar “konverģences” mērķi. Jēdziens “administratīvā efektivitāte”, kas atkārtojas arī 25. panta 3. punkta b) apakšpunktā un 26. panta 3. punkta c) apakšpunktā, jāprecizē, jo īpaši tāpēc, ka Priekšlikumā ir izmantots arī termins “administratīvā kapacitāte” (44. panta 1. punkts).

5. panta 1. un 2. punkts

| 1. | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regulu (EK) Nr. 1059/2003 reģioni, kas atbilst “konverģences” mērķim un kas ir tiesīgi saņemt finansējumu no struktūrfondiem, atbilst teritoriālo statistikas vienību nomenklatūras II līmenim (turpmāk tekstā “NUTS II līmenis”), kuru iekšzemes kopprodukts (IKP) uz vienu iedzīvotāju (per capita), vērtējot pēc pirktspējas paritātes un rēķinot pēc Kopienas pēdējo trīs gadu datiem, kas pieejami [...], ir mazāks nekā 75 % no Kopienas vidējā iekšzemes kopprodukta rādītāja. |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regulu (EK) Nr. 1059/2003 reģioni, kas atbilst “konverģences” mērķim un kas ir tiesīgi saņemt finansējumu no struktūrfondiem, atbilst teritoriālo statistikas vienību nomenklatūras II līmenim (turpmāk tekstā “NUTS II līmenis”), kuru iekšzemes kopprodukts (IKP) uz vienu iedzīvotāju (per capita), vērtējot pēc pirktspējas paritātes un rēķinot pēc Kopienas pēdējo trīs gadu datiem, kas pieejami [...], ir mazāks nekā 75 % no Kopienas vidējā iekšzemes kopprodukta rādītāja.

| 2. | NUTS II līmeņa reģioni, kuru iekšzemes kopprodukts (IKP) uz vienu iedzīvotāju (per capita), vērtējot pēc pirktspējas paritātes un rēķinot pēc Kopienas pēdējo trīs gadu datiem, kas pieejami [...], ir starp 75 % un [...] % no Kopienas vidējā rādītāja, būs tiesīgi saņemt īslaicīgu un speciālu finansējumu no struktūrfondiem. |
| --- | --- |

2.

NUTS II līmeņa reģioni, kuru iekšzemes kopprodukts (IKP) uz vienu iedzīvotāju (per capita), vērtējot pēc pirktspējas paritātes un rēķinot pēc Kopienas pēdējo trīs gadu datiem, kas pieejami [...], ir starp 75 % un [...] % no Kopienas vidējā rādītāja, būs tiesīgi saņemt īslaicīgu un speciālu finansējumu no struktūrfondiem.

Atbilstīgu reģionu noteikšanā nepietiek izmantot tikai IKP, jo attīstības atšķirībām ir daudz dimensiju. Nevajadzētu aizmirst par citiem aspektiem, piemēram, pamata infrastruktūras pieejamību, bezdarba līmeni, darba ražīgumu, tautsaimniecības struktūru, izglītību un mācībām, vides kvalitāti, emigrāciju un pētniecību un attīstību.

5. panta 2. punkts

| 2. | NUTS II līmeņa reģioni, kuru iekšzemes kopprodukts (IKP) uz vienu iedzīvotāju (per capita), vērtējot pēc pirktspējas paritātes un rēķinot pēc Kopienas pēdējo trīs gadu datiem, kas pieejami [...], ir starp 75 % un [...] % no Kopienas vidējā rādītāja, būs tiesīgi saņemt īslaicīgu un speciālu finansējumu no struktūrfondiem. |
| --- | --- |

2.

NUTS II līmeņa reģioni, kuru iekšzemes kopprodukts (IKP) uz vienu iedzīvotāju (per capita), vērtējot pēc pirktspējas paritātes un rēķinot pēc Kopienas pēdējo trīs gadu datiem, kas pieejami [...], ir starp 75 % un [...] % no Kopienas vidējā rādītāja, būs tiesīgi saņemt īslaicīgu un speciālu finansējumu no struktūrfondiem.

Jāievieto otrais skaitlis procentiem, kas attiecas uz Kopienas vidējo rādītāju.

6. panta 1. punkts

| 1. | Reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības mērķim atbilst un ir tiesīgas pretendēt uz struktūrfondu finansējumu tās teritorijas, kas nav norādītas 5. panta 1. punktā un 2. punktā. Izstrādājot 25. pantā minēto vispārējo nacionālo stratēģisko plānu, katra dalībvalsts norāda NUTS I vai NUTS II reģionus, par kuriem tā iesniegs programmas finansēšanai no ERAF. |
| --- | --- |

1.

Reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības mērķim atbilst un ir tiesīgas pretendēt uz struktūrfondu finansējumu tās teritorijas, kas nav norādītas 5. panta 1. punktā un 2. punktā. Izstrādājot 25. pantā minēto vispārējo nacionālo stratēģisko plānu, katra dalībvalsts norāda NUTS I vai NUTS II reģionus, par kuriem tā iesniegs programmas finansēšanai no ERAF.

Būtu jāmin, ka “reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības” mērķa ģeogrāfiskais aptvērums potenciāli ir ļoti plašs, tātad – visaptverošs. Šim mērķim jādefinē atbilstības kritēriji.

7. panta 1. un 2. punkts

| 1. | Pārrobežu sadarbības nolūkā finansējums paredzēts Kopienas NUTS III līmeņa reģioniem gar iekšējo un ārējo sauszemes zemes robežu un Kopienas NUTS III līmeņa reģioniem gar atdalītu jūras robežu, lielākais 150 km, ņemot vērā nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu sadarbības aktivitāšu secību un ilglaicīgumu. Saskaņā ar 104. panta 2. punktā noteikto procedūru, stājoties spēkā nolikumam, Komisija apstiprina šī panta 2. punktā formulētiem kritērijiem atbilstošu reģionu sarakstu. |
| --- | --- |

1.

Pārrobežu sadarbības nolūkā finansējums paredzēts Kopienas NUTS III līmeņa reģioniem gar iekšējo un ārējo sauszemes zemes robežu un Kopienas NUTS III līmeņa reģioniem gar atdalītu jūras robežu, lielākais 150 km, ņemot vērā nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu sadarbības aktivitāšu secību un ilglaicīgumu. Saskaņā ar 104. panta 2. punktā noteikto procedūru, stājoties spēkā nolikumam, Komisija apstiprina šī panta 2. punktā formulētiem kritērijiem atbilstošu reģionu sarakstu.

| 2. | Saskaņā ar 104. panta 2. punktā noteikto procedūru starpvalstu sadarbības nolūkā, pamatojoties uz 23. un 24. pantā norādītām Kopienas stratēģiskām vadlīnijām, Komisija apstiprina starpvalstu teritoriju sarakstu. Šis saraksts ir spēkā no 2007. gada janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

2.

Saskaņā ar 104. panta 2. punktā noteikto procedūru starpvalstu sadarbības nolūkā, pamatojoties uz 23. un 24. pantā norādītām Kopienas stratēģiskām vadlīnijām, Komisija apstiprina starpvalstu teritoriju sarakstu. Šis saraksts ir spēkā no 2007. gada janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.

Pirms “Eiropas teritoriālās sadarbības” mērķa apraksta būtu jāiekļauj analīze par stāvokli minētajos apgabalos un skaidri jādefinē to vajadzības, ņemot vērā darbību koncentrēšanu. Atbilstīgo apgabalu atlases noteikumi jāpaplašina, iekļaujot kritērijus, kas būtu precīzi definēti un – kas ir vēl svarīgāk – izsvērti.

10. panta 3. punkts

| 3. | Katru gadu Komisija sniedz konsultācijas par fondu palīdzību organizācijām, kas pārstāv sociālos partnerus Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

3.

Katru gadu Komisija sniedz konsultācijas par fondu palīdzību organizācijām, kas pārstāv sociālos partnerus Eiropas līmenī.

10. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēti ekonomiskie un sociālie partneri. Arī 3. punktā vēlams izmantot to pašu formulējumu.

13. pants

| 1. | Struktūrfondu asignējumi nedrīkst aizstāt valsts vai citus līdzvērtīgus struktūras izdevumus, ko veic dalībvalsts. |
| --- | --- |

1.

Struktūrfondu asignējumi nedrīkst aizstāt valsts vai citus līdzvērtīgus struktūras izdevumus, ko veic dalībvalsts.

| 2. | “Konverģences” mērķa reģioniem Komisija un attiecīgā dalībvalsts nosaka valsts vai līdzvērtīgu struktūras izdevumu apjomu, ko dalībvalsts nodrošina savos reģionos plānošanas periodā. Šos izdevumus nosaka dalībvalsts un Komisija saskaņā ar 25. pantā noteiktajiem nacionālajiem stratēģiskajiem dokumentiem. |
| --- | --- |

2.

“Konverģences” mērķa reģioniem Komisija un attiecīgā dalībvalsts nosaka valsts vai līdzvērtīgu struktūras izdevumu apjomu, ko dalībvalsts nodrošina savos reģionos plānošanas periodā. Šos izdevumus nosaka dalībvalsts un Komisija saskaņā ar 25. pantā noteiktajiem nacionālajiem stratēģiskajiem dokumentiem.

| 3. | Šī panta 2. punktā minētais izdevumu apjoms ir vismaz vienāds ar vidējiem gada izdevumiem, kas sasniegti iepriekšējā plānošanas periodā. Izdevumu apjomu nosaka, ņemot vērā vispārējos makroekonomikas apstākļus, kādos noris finansēšana, un ņemot vērā konkrēto ekonomisko situāciju, proti, privatizāciju, kā arī vērienīga apjoma sabiedriskos vai ekvivalentus strukturālos izdevumus dalībvalstī iepriekšējā plānošanas periodā. |
| --- | --- |

3.

Šī panta 2. punktā minētais izdevumu apjoms ir vismaz vienāds ar vidējiem gada izdevumiem, kas sasniegti iepriekšējā plānošanas periodā. Izdevumu apjomu nosaka, ņemot vērā vispārējos makroekonomikas apstākļus, kādos noris finansēšana, un ņemot vērā konkrēto ekonomisko situāciju, proti, privatizāciju, kā arī vērienīga apjoma sabiedriskos vai ekvivalentus strukturālos izdevumus dalībvalstī iepriekšējā plānošanas periodā.

| 4. | Komisija un dalībvalsts 2016. gada 30. jūnijā veic “konverģences” mērķa papildināmības starpposma pārbaudi 2011. gadā un nobeiguma pārbaudi. Ja 2016. gada 30. jūnijā dalībvalsts nevar pierādīt, ka nacionālajos stratēģiskajos dokumentos noteiktā papildināmība ir ievērota, saskaņā ar 101. pantā aprakstīto procedūru Komisija veic finanšu korekcijas. |
| --- | --- |

4.

Komisija un dalībvalsts 2016. gada 30. jūnijā veic “konverģences” mērķa papildināmības starpposma pārbaudi 2011. gadā un nobeiguma pārbaudi. Ja 2016. gada 30. jūnijā dalībvalsts nevar pierādīt, ka nacionālajos stratēģiskajos dokumentos noteiktā papildināmība ir ievērota, saskaņā ar 101. pantā aprakstīto procedūru Komisija veic finanšu korekcijas.

Procedūra, ar kuru pārbauda papildināmības principa piemērošanu, ir paredzēta vienīgi “konverģences” mērķim. Tā nav paredzēta abiem pārējiem mērķiem, kuri veido aptuveni 20 % no apropriācijām. Tikai paskaidrojuma raksta 5.3. punktā ir minēts, ka dalībvalstīm šī kontrole jāveic saskaņā ar proporcionalitātes principu. Bet dalībvalstīm netiek prasīts kontroles rezultātus darīt zināmus Komisijai. Tādējādi situācija tiek mainīta, salīdzinot ar pašlaik spēkā esošiem tiesību aktiem (Regulas Nr. 1260/99 11. panta 3. punkts).

13. panta 3. punkts

| 3. | Šī panta 2. punktā minētais izdevumu apjoms ir vismaz vienāds ar vidējiem gada izdevumiem, kas sasniegti iepriekšējā plānošanas periodā.
  Izdevumu apjomu nosaka, ņemot vērā vispārējos makroekonomikas apstākļus, kādos noris finansēšana, un ņemot vērā konkrēto ekonomisko situāciju, proti, privatizāciju, kā arī vērienīga apjoma sabiedriskos vai ekvivalentus strukturālos izdevumus dalībvalstī iepriekšējā plānošanas periodā. |
| --- | --- |

3.

Šī panta 2. punktā minētais izdevumu apjoms ir vismaz vienāds ar vidējiem gada izdevumiem, kas sasniegti iepriekšējā plānošanas periodā.

Izdevumu apjomu nosaka, ņemot vērā vispārējos makroekonomikas apstākļus, kādos noris finansēšana, un ņemot vērā konkrēto ekonomisko situāciju, proti, privatizāciju, kā arī vērienīga apjoma sabiedriskos vai ekvivalentus strukturālos izdevumus dalībvalstī iepriekšējā plānošanas periodā.

Iespēja ņemt vērā vispārējos makroekonomikas apstākļus, kā arī konkrēto ekonomisko situāciju, to sīkāk nepaskaidrojot, rada pamatu plašai interpretācijai.

16. panta 1. punkts

| 1. | “Konverģences” mērķim paredzētie līdzekļi kopumā veido līdz 78,54 % no 15. panta pirmajā punktā noteiktajiem līdzekļiem (t.i., 264,0 biljonus euro), un to sadalījums ir šāds:






  a) | 67,34 % – 5. panta 1. punktā noteiktajam finansējumam, kā kritērijus dalībvalstu indikatīvās sadales aprēķiniem izmantojot atbilstošu iedzīvotāju skaitu, reģionālo labklājību, nacionālo labklājību un bezdarba līmeni; |
| --- | --- | --- |

1.

“Konverģences” mērķim paredzētie līdzekļi kopumā veido līdz 78,54 % no 15. panta pirmajā punktā noteiktajiem līdzekļiem (t.i., 264,0 biljonus euro), un to sadalījums ir šāds:

a)

67,34 % – 5. panta 1. punktā noteiktajam finansējumam, kā kritērijus dalībvalstu indikatīvās sadales aprēķiniem izmantojot atbilstošu iedzīvotāju skaitu, reģionālo labklājību, nacionālo labklājību un bezdarba līmeni;

| b) | 8,38 % – 5. panta 2. punktā noteiktajam īslaicīgam un speciālam atbalstam, kā kritērijus dalībvalstu indikatīvās sadales aprēķiniem izmantojot atbilstošu iedzīvotāju skaitu, reģionālo labklājību, nacionālo labklājību un bezdarba līmeni; |
| --- | --- |

b)

8,38 % – 5. panta 2. punktā noteiktajam īslaicīgam un speciālam atbalstam, kā kritērijus dalībvalstu indikatīvās sadales aprēķiniem izmantojot atbilstošu iedzīvotāju skaitu, reģionālo labklājību, nacionālo labklājību un bezdarba līmeni;

| c) | 23,86 % – 5. panta 3. punktā noteiktajam finansējumam, kā kritērijus dalībvalstu indikatīvās sadales aprēķiniem izmantojot iedzīvotāju skaitu, IKP uz vienu iedzīvotāju (per capita), nacionālās labklājības uzlabošanos iepriekšējā periodā, un sauszemes teritoriju; |
| --- | --- |

c)

23,86 % – 5. panta 3. punktā noteiktajam finansējumam, kā kritērijus dalībvalstu indikatīvās sadales aprēķiniem izmantojot iedzīvotāju skaitu, IKP uz vienu iedzīvotāju (per capita), nacionālās labklājības uzlabošanos iepriekšējā periodā, un sauszemes teritoriju;

| d) | 0,42 % – 5. panta 4. punktā noteiktajam finansējumam, kā kritēriju dalībvalstu indikatīvās sadales aprēķiniem izmantojot atbilstošu iedzīvotāju skaitu. |
| --- | --- |

d)

0,42 % – 5. panta 4. punktā noteiktajam finansējumam, kā kritēriju dalībvalstu indikatīvās sadales aprēķiniem izmantojot atbilstošu iedzīvotāju skaitu.

Būtu noderīgi norādīt, kā kritēriji tika izsvērti, lai lemtu par līdzekļu piešķiršanu dažādajiem komponentiem.

16. panta 2. punkts

| 2. | Šī panta 1. punkta b) apakšpunktā norādīto ikgadējo asignējumu sadalījums samazināsies no 2007. gada janvāra. Asignējumi 2007. gadā būs mazāki nekā 2006. gadā, izņemot reģionus, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1260/1999 2000. gada janvārī neatbilst 1. mērķim; 2007. gada asignējumi būs reāli un taisnīgi. |
| --- | --- |

2.

Šī panta 1. punkta b) apakšpunktā norādīto ikgadējo asignējumu sadalījums samazināsies no 2007. gada janvāra. Asignējumi 2007. gadā būs mazāki nekā 2006. gadā, izņemot reģionus, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1260/1999 2000. gada janvārī neatbilst 1. mērķim; 2007. gada asignējumi būs reāli un taisnīgi.

Nav definēts, kas tiek domāts ar “reāli un taisnīgi”.

17. panta 1. punkts

| 1. | “Reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības” mērķim paredzētie līdzekļi kopumā veido līdz 17,22 % no 15. panta noteiktajiem līdzekļiem (t.i., 57,9 biljonus euro), un to sadalījums ir šāds:






  a) | 83,44 % – 6. panta 1. punktā noteiktajam finansējumam, kā kritērijus dalībvalstu indikatīvās sadales aprēķiniem izmantojot reģionālo labklājību, bezdarba līmeni, nodarbinātības rādītājus un iedzīvotāju blīvumu; |
| --- | --- | --- |

1.

“Reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības” mērķim paredzētie līdzekļi kopumā veido līdz 17,22 % no 15. panta noteiktajiem līdzekļiem (t.i., 57,9 biljonus euro), un to sadalījums ir šāds:

a)

83,44 % – 6. panta 1. punktā noteiktajam finansējumam, kā kritērijus dalībvalstu indikatīvās sadales aprēķiniem izmantojot reģionālo labklājību, bezdarba līmeni, nodarbinātības rādītājus un iedzīvotāju blīvumu;

| b) | 16,56 % – 6. panta 2. punktā norādītajam īslaicīgajam un īpašajam atbalstam, kā kritērijus dalībvalstu indikatīvās sadales aprēķiniem izmantojot atbilstošu iedzīvotāju skaitu, reģionālo labklājību, nacionālo labklājību un bezdarba līmeni. |
| --- | --- |

b)

16,56 % – 6. panta 2. punktā norādītajam īslaicīgajam un īpašajam atbalstam, kā kritērijus dalībvalstu indikatīvās sadales aprēķiniem izmantojot atbilstošu iedzīvotāju skaitu, reģionālo labklājību, nacionālo labklājību un bezdarba līmeni.

Būtu noderīgi norādīt, kā kritēriji tika izsvērti, lai lemtu par līdzekļu piešķiršanu dažādajiem komponentiem.

17. panta 2. punkts

| 2. | Šī panta 1. punkta a) apakšpunktā minētie asignējumi vienlīdzīgi tiek sadalīti ERAF finansētām programmām un ESF finansētām programmām. |
| --- | --- |

2.

Šī panta 1. punkta a) apakšpunktā minētie asignējumi vienlīdzīgi tiek sadalīti ERAF finansētām programmām un ESF finansētām programmām.

Te būtu jāprecizē, kā notiks sadalīšana starp ERAF un ESF.

17. panta 4. punkts

| 4. | Šī panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktais ikgadējais asignējumu sadalījums samazināsies no 2007. gada janvāra. Asignējumi 2007. gadā būs mazāki nekā 2006. gadā, izņemot reģionus, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1260/1999 atbilst 1. mērķim ar 2004. gadu; 2007. gada asignējumi būs reāli un taisnīgi. |
| --- | --- |

4.

Šī panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktais ikgadējais asignējumu sadalījums samazināsies no 2007. gada janvāra. Asignējumi 2007. gadā būs mazāki nekā 2006. gadā, izņemot reģionus, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1260/1999 atbilst 1. mērķim ar 2004. gadu; 2007. gada asignējumi būs reāli un taisnīgi.

Nav definēts, kas tiek domāts ar “reāli un taisnīgi”.

22. pants

Saskaņā ar šo regulu Komisija nodrošina, lai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. [...] no fondiem dalībvalstīm piešķirto ikgadējo asignējumu kopsumma, ieskaitot ERAF ieguldījumus Eiropas kaimiņattiecību un sadarbības pārrobežu līnijas (angl. strand) finansēšanai, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. [...] no pirmsiestāšanās finanšu līdzekļiem, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. [...], kas ietilpst ELVGF vadlīniju nodaļā, no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), saskaņā ar Regulu (EK) Nr. [...], kas paredz līdzekļus “konverģences” mērķim no Eiropas Zivsaimniecības fonda (EZF), nepārsniedz 4 % no dalībvalstu IKP, kas aprēķināts starpinstitucionālā līguma apstiprināšanas laikā.

Iepriekšējā punktā minēto un fondos neiekļauto finansējumu noteikumi paredz līdzīgu nodrošinājumu.

Saistībā ar ikgadējo asignējumu kopumu, ko no fondiem piešķir kādai dalībvalstij, nav atkārtota preambulas 30. punktā paustā doma par to, ka gada apropriācijas piešķiramas, ņemot vērā dalībvalstu absorbcijas spējas.

24. pants

Vēlākais trīs mēnešu laikā pēc šo noteikumu pieņemšanas saskaņā ar kārtību, kas noteikta Līguma (Treaty) 161. pantā, jāpieņem Kopienas stratēģijas vadlīnijas, kas minētas 23. pantā. Lēmums ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Nepieciešamības gadījumā tiek veikta Kopienas stratēģijas vadlīniju vidēja termiņa pārskatīšana saskaņā ar kārtību, kas noteikta Līguma 161. pantā, kam par iemeslu varētu būt izmaiņas Kopienas prioritātēs.

Ir jāapsver ietekme, kāda Kopienas stratēģisko vadlīniju grozījumiem būs uz valstu stratēģiskajiem plāniem. Nevienā pantā nav paredzēts pārskatīt stratēģiskos plānus.

25. panta 3. punkts

| 3. | Nacionālās stratēģijas raksturojuma stratēģijas nodaļā aprakstāma izvēlētā stratēģija “izlīdzināšanas”, kā arī “reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības” mērķu īstenošanai, ilustrējot to, kā izdarītā izvēle saskan ar Kopienas stratēģiskajām vadlīnijām, kas attiecas uz sagaidāmajām pārmaiņām Eiropas un pasaules ekonomikā un, pamatojoties uz attīstības atšķirību analīzi, vājajām vietām un iespējām. Aprakstā jāiekļauj:
  (...)






  b) | tikai “izlīdzināšanas” mērķim – pasākumi, kuru nolūks ir uzlabot dalībvalsts administratīvo efektivitāti, ieskaitot fondu izlietojumu, kā arī novērtēšanas plānu, kas noteikts 46. panta 1. punktā; |
| --- | --- | --- |

3.

Nacionālās stratēģijas raksturojuma stratēģijas nodaļā aprakstāma izvēlētā stratēģija “izlīdzināšanas”, kā arī “reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības” mērķu īstenošanai, ilustrējot to, kā izdarītā izvēle saskan ar Kopienas stratēģiskajām vadlīnijām, kas attiecas uz sagaidāmajām pārmaiņām Eiropas un pasaules ekonomikā un, pamatojoties uz attīstības atšķirību analīzi, vājajām vietām un iespējām. Aprakstā jāiekļauj:

(...)

b)

tikai “izlīdzināšanas” mērķim – pasākumi, kuru nolūks ir uzlabot dalībvalsts administratīvo efektivitāti, ieskaitot fondu izlietojumu, kā arī novērtēšanas plānu, kas noteikts 46. panta 1. punktā;

(...)

Šajā punktā noteikts, ka izvēlētajā stratēģijā aprakstāmi “pasākumi, kuru nolūks ir uzlabot dalībvalsts administratīvo efektivitāti, ieskaitot fondu pārvaldību”. No tā var izdarīt secinājumu, ka “dalībvalsts administratīvo efektivitāti” varētu uzlabot arī ārpus fondu pārvaldības, tādējādi rodas risks, ka tiks finansēts ļoti plašs darbību klāsts.

25. panta 3. punkts

| 3. | Nacionālās stratēģijas raksturojuma stratēģijas nodaļā aprakstāma izvēlētā stratēģija “izlīdzināšanas”, kā arī “reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības” mērķu īstenošanai, ilustrējot to, kā izdarītā izvēle saskan ar Kopienas stratēģiskajām vadlīnijām, kas attiecas uz sagaidāmajām pārmaiņām Eiropas un pasaules ekonomikā un, pamatojoties uz attīstības atšķirību analīzi, vājajām vietām un iespējām. Aprakstā jāiekļauj:
  (...)
  Monitoringa nolūkiem galvenie prioritāšu mērķi, kas aprakstīti a) apakšpunktā, jāsniedz no kvantitatīvā viedokļa, raksturojot arī pasākumus un rezultātus. |
| --- | --- |

3.

Nacionālās stratēģijas raksturojuma stratēģijas nodaļā aprakstāma izvēlētā stratēģija “izlīdzināšanas”, kā arī “reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības” mērķu īstenošanai, ilustrējot to, kā izdarītā izvēle saskan ar Kopienas stratēģiskajām vadlīnijām, kas attiecas uz sagaidāmajām pārmaiņām Eiropas un pasaules ekonomikā un, pamatojoties uz attīstības atšķirību analīzi, vājajām vietām un iespējām. Aprakstā jāiekļauj:

(...)

Monitoringa nolūkiem galvenie prioritāšu mērķi, kas aprakstīti a) apakšpunktā, jāsniedz no kvantitatīvā viedokļa, raksturojot arī pasākumus un rezultātus.

“Pasākumi un rezultāti” jāprecizē. Vissvarīgākais ir tas, lai izvēlētie rādītāji ļautu adekvāti raksturot sasniegtos rezultātus un to ietekmi.

25. panta 4. punkts

| 4. | “Izlīdzināšanas” mērķim un “reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības” mērķu apraksta pasākumu sadaļā jāiekļauj:






  a) | darbības programmu saraksts un indikatīvs katra fonda iedalījums programmām, nodrošinot līdzsvaru starp reģionālajiem un tematiskajiem (vispārējiem) pasākumiem. Sarakstā jāiekļauj nacionālās rezerves fonds, kas aprakstīts 49. pantā. |
| --- | --- | --- |

4.

“Izlīdzināšanas” mērķim un “reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības” mērķu apraksta pasākumu sadaļā jāiekļauj:

a)

darbības programmu saraksts un indikatīvs katra fonda iedalījums programmām, nodrošinot līdzsvaru starp reģionālajiem un tematiskajiem (vispārējiem) pasākumiem. Sarakstā jāiekļauj nacionālās rezerves fonds, kas aprakstīts 49. pantā.

(...)

Nav definēts, kas tiek domāts ar “līdzsvaru”.

26. panta 2. punkts

| 2. | Katra dalībvalsts nosūta Komisijai nacionālās stratēģijas raksturojuma priekšlikumu iespējami ātrākā laikā pēc Kopienas stratēģisko vadlīniju pieņemšanas. Dalībvalstis vienlaicīgi var iesniegt arī darbības programmas, kas aprakstītas 31. pantā. Komisija apspriež šo priekšlikumu partnerattiecību līmenī. |
| --- | --- |

2.

Katra dalībvalsts nosūta Komisijai nacionālās stratēģijas raksturojuma priekšlikumu iespējami ātrākā laikā pēc Kopienas stratēģisko vadlīniju pieņemšanas. Dalībvalstis vienlaicīgi var iesniegt arī darbības programmas, kas aprakstītas 31. pantā. Komisija apspriež šo priekšlikumu partnerattiecību līmenī.

“Iespējami ātrākā laikā” būtu jāaizstāj ar konkrētu termiņu.

30. pants

Komisijas ziņojumā, kas aprakstīts Līguma (Treaty) 159. panta otrajā punktā, iekļaujami šādi apraksti (raksturojumi):

| a) | sasniegtā attīstība ekonomiskajā un sociālajā izlīdzināšanā, ieskaitot sociāli ekonomisko situāciju un reģionu attīstību, kā arī Kopienas prioritāšu ievērošanas raksturojums; |
| --- | --- |

a)

sasniegtā attīstība ekonomiskajā un sociālajā izlīdzināšanā, ieskaitot sociāli ekonomisko situāciju un reģionu attīstību, kā arī Kopienas prioritāšu ievērošanas raksturojums;

| b) | fondu, EIB un citu finanšu līdzekļu, kā arī Kopienas un nacionālās politikas loma sasniegtajā attīstībā. Nepieciešamības gadījumā ziņojumā jāiekļauj priekšlikumi par Komisijas pasākumiem un politiku, kas būtu jāpieņem, lai stiprinātu un veicinātu ekonomisko un sociālo izlīdzināšanu, kā arī vajadzības gadījumā priekšlikumi attiecībā uz jaunajām Kopienas politikas iniciatīvām stratēģiskajās vadlīnijās, kas attiecas uz izlīdzināšanu. Gadā, kad tiek iesniegts šis ziņojums, tas aizvieto 28. pantā aprakstīto Komisijas ikgadējo ziņojumu. Ziņojums apspriežams gadskārtējās debatēs saskaņā ar 29. panta kārtību. |
| --- | --- |

b)

fondu, EIB un citu finanšu līdzekļu, kā arī Kopienas un nacionālās politikas loma sasniegtajā attīstībā. Nepieciešamības gadījumā ziņojumā jāiekļauj priekšlikumi par Komisijas pasākumiem un politiku, kas būtu jāpieņem, lai stiprinātu un veicinātu ekonomisko un sociālo izlīdzināšanu, kā arī vajadzības gadījumā priekšlikumi attiecībā uz jaunajām Kopienas politikas iniciatīvām stratēģiskajās vadlīnijās, kas attiecas uz izlīdzināšanu. Gadā, kad tiek iesniegts šis ziņojums, tas aizvieto 28. pantā aprakstīto Komisijas ikgadējo ziņojumu. Ziņojums apspriežams gadskārtējās debatēs saskaņā ar 29. panta kārtību.

Būtu ieteicams paredzēt, ka kohēzijas ziņojumā tiek aplūkota arī kohēzijas teritoriālā dimensija.

31. panta 3. punkts

| 3. | Dalībvalsts iespējami īsākā laikā pēc Komisijas lēmuma, kas aprakstīts 26. pantā, pieņemšanas, iesniedz Komisijai darbības programmas 36. pantā uzskaitītās informācijas priekšlikumu. Priekšlikumu var iesniegt arī kopā ar nacionālās stratēģijas raksturojumu, kas aprakstīts tajā pašā - 26. pantā. |
| --- | --- |

3.

Dalībvalsts iespējami īsākā laikā pēc Komisijas lēmuma, kas aprakstīts 26. pantā, pieņemšanas, iesniedz Komisijai darbības programmas 36. pantā uzskaitītās informācijas priekšlikumu. Priekšlikumu var iesniegt arī kopā ar nacionālās stratēģijas raksturojumu, kas aprakstīts tajā pašā - 26. pantā.

“Iespējami īsākā laikā” būtu jāaizstāj ar konkrētu termiņu.

31. panta 5. punkts

| 5. | Dalībvalsts iesniegtā darbības programma Komisijai jāpieņem iespējami īsākā laikā. |
| --- | --- |

5.

Dalībvalsts iesniegtā darbības programma Komisijai jāpieņem iespējami īsākā laikā.

“Iespējami īsākā laikā” būtu jāaizstāj ar konkrētu termiņu (pašreizējais termiņš ir pieci mēneši).

32. panta 2. punkts

Lēmums par darbības programmu pārskatīšanu un rediģēšanu Komisijai jāpieņem iespējami īsākā laikā, kad dalībvalsts iesniegusi formālu pieprasījumu.

“Iespējami īsākā laikā” būtu jāaizstāj ar konkrētu termiņu.

35. panta 4. punkts

| 4. | Ja pirms galveno projektu atbalsta apstiprināšanas Komisija uzskata par nepieciešamu, tā var lūgt EIB pārbaudīt šo projektu tehnisko kvalitāti, kā arī ekonomisko un finansiālo dzīvotspēju attiecībā uz finanšu instrumentiem, kurus plānots izmantot vai attīstīt. |
| --- | --- |

4.

Ja pirms galveno projektu atbalsta apstiprināšanas Komisija uzskata par nepieciešamu, tā var lūgt EIB pārbaudīt šo projektu tehnisko kvalitāti, kā arī ekonomisko un finansiālo dzīvotspēju attiecībā uz finanšu instrumentiem, kurus plānots izmantot vai attīstīt.

Šis 4. punkts pēc satura ievērojami atšķiras no šā panta pārējiem trīs punktiem, un tas noteikti labāk iederētos 40. pantā.

36. panta 1. punkts

| 1. | Darbības programmās, kas attiecas uz “izlīdzināšanas” un “reģionālās konkurētspējas” mērķiem, jāiekļauj:
  (...)






  c) | informācija par prioritātēm un to mērķiem. Jāuzrāda mērķu skaits un apjoms ar norādēm to realizācijai, rezultāti un ietekme, ņemot vērā proporcionalitātes principu. Norādes dos iespēju novērtēt sasniegto salīdzinājumā ar esošo situāciju, kā arī prioritāšu realizācijas mērķu efektivitāti; |
| --- | --- | --- |

1.

Darbības programmās, kas attiecas uz “izlīdzināšanas” un “reģionālās konkurētspējas” mērķiem, jāiekļauj:

(...)

c)

informācija par prioritātēm un to mērķiem. Jāuzrāda mērķu skaits un apjoms ar norādēm to realizācijai, rezultāti un ietekme, ņemot vērā proporcionalitātes principu. Norādes dos iespēju novērtēt sasniegto salīdzinājumā ar esošo situāciju, kā arī prioritāšu realizācijas mērķu efektivitāti;

(...)

Jāprecizē, kas tiek domāts ar “skaits un apjoms, ņemot vērā proporcionalitātes principu”.

36. panta 4. punkts

| 4. | Darbības programmām, kuras finansē ERDF, līdztekus “izlīdzināšanas” un “reģionālās konkurences un nodarbinātības” mērķos jāiekļauj arī:






  a) | pasākumi starpreģionālajai sadarbībai ar vismaz vienu reģionu no citas dalībvalsts katrā reģionālajā programmā; |
| --- | --- | --- |

4.

Darbības programmām, kuras finansē ERDF, līdztekus “izlīdzināšanas” un “reģionālās konkurences un nodarbinātības” mērķos jāiekļauj arī:

a)

pasākumi starpreģionālajai sadarbībai ar vismaz vienu reģionu no citas dalībvalsts katrā reģionālajā programmā;

(...)

Attiecīgie pasākumi vairāk atbilst “Eiropas teritoriālās sadarbības” mērķim.

40. panta 3. punkts

| 3. | Kad dalībvalsts vai vadošā amatpersona iesniegusi visu informāciju, kas aprakstīta 39. pantā, Komisija iespējami īsā laikā pieņem lēmumu. Šis lēmums nosaka fizisku objektu, uz kuru attieksies prioritātes līdzfinansējums, kā arī finansēšanas apjomu un gada plānojumu. |
| --- | --- |

3.

Kad dalībvalsts vai vadošā amatpersona iesniegusi visu informāciju, kas aprakstīta 39. pantā, Komisija iespējami īsā laikā pieņem lēmumu. Šis lēmums nosaka fizisku objektu, uz kuru attieksies prioritātes līdzfinansējums, kā arī finansēšanas apjomu un gada plānojumu.

“Iespējami īsā laikā” būtu jāaizstāj ar konkrētu termiņu.

45. panta 3. punkts

| 3. | Par to novērtēšanas darbību, kas minētas 1. punktā, organizēšanu ir atbildīga dalībvalsts vai arī Komisija saskaņā ar proporcionalitātes principu un balstoties uz partnerattiecībām starp dalībvalsti un Komisiju. Novērtēšanu veic neatkarīgi eksperti. Iegūtie rezultāti ir publiski pieejami, izņemot tos, pret kuru publicēšanu ir skaidri iebildusi par novērtēšanu atbildīgā iestāde saskaņā ar Eiropas Komisijas Regulu Nr. 1049/2001 par pieeju dokumentiem. |
| --- | --- |

3.

Par to novērtēšanas darbību, kas minētas 1. punktā, organizēšanu ir atbildīga dalībvalsts vai arī Komisija saskaņā ar proporcionalitātes principu un balstoties uz partnerattiecībām starp dalībvalsti un Komisiju. Novērtēšanu veic neatkarīgi eksperti. Iegūtie rezultāti ir publiski pieejami, izņemot tos, pret kuru publicēšanu ir skaidri iebildusi par novērtēšanu atbildīgā iestāde saskaņā ar Eiropas Komisijas Regulu Nr. 1049/2001 par pieeju dokumentiem.

Nav definēts “proporcionalitātes princips”.

46. panta 5. punkts

| 5. | Programmas norises laikā dalībvalsts veic īpašu (ad hoc) novērtēšanu saistībā ar rīcības programmu uzraudzību, kur uzraudzības programmas atklāj nozīmīgas novirzes no sākumā izvirzītajiem mērķiem un kur ir izteikti priekšlikumi rīcības programmas pārskatīšanai. Rezultātus nosūta rīcības programmu uzraudzības komitejai un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

Programmas norises laikā dalībvalsts veic īpašu (ad hoc) novērtēšanu saistībā ar rīcības programmu uzraudzību, kur uzraudzības programmas atklāj nozīmīgas novirzes no sākumā izvirzītajiem mērķiem un kur ir izteikti priekšlikumi rīcības programmas pārskatīšanai. Rezultātus nosūta rīcības programmu uzraudzības komitejai un Komisijai.

Te nav definēts, kas tiek domāts ar “nozīmīgas novirzes no sākumā izvirzītajiem mērķiem” un “rīcības programmas pārskatīšana”.

Šis apsvērums attiecas vienīgi uz franču valodas versiju. Īpašības vārds “substantiel” visās valodās nav izmantots.

48. pants

| 1. | Saskaņā ar 29. pantā noteiktajām ikgadējām pārrunām 2011. gadā saskaņā ar Līguma 161. pantā pieņemto procedūru Padome sadala rezerves, kas noteiktas 20. pantā, starp dalībvalstīm, lai atalgotu to sasniegto attīstību attiecībā pret sākotnējo situāciju, šādiem mērķiem:






  a) | “konverģences” mērķim, balsoties uz šādiem kritērijiem:






  i) | iekšzemes kopprodukta (IKP) pieaugumu uz vienu cilvēku, kas novērtēts ar NUTS II līmeni, salīdzinājumā ar Kopienas vidējo iekšzemes kopproduktu, balstoties uz pieejamo informāciju par periodu no 2004. līdz 2010. gadam; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Saskaņā ar 29. pantā noteiktajām ikgadējām pārrunām 2011. gadā saskaņā ar Līguma 161. pantā pieņemto procedūru Padome sadala rezerves, kas noteiktas 20. pantā, starp dalībvalstīm, lai atalgotu to sasniegto attīstību attiecībā pret sākotnējo situāciju, šādiem mērķiem:

a)

“konverģences” mērķim, balsoties uz šādiem kritērijiem:

i)

iekšzemes kopprodukta (IKP) pieaugumu uz vienu cilvēku, kas novērtēts ar NUTS II līmeni, salīdzinājumā ar Kopienas vidējo iekšzemes kopproduktu, balstoties uz pieejamo informāciju par periodu no 2004. līdz 2010. gadam;

| ii) | izaugsmi nodarbinātības ziņā, kas novērtēta ar NUTS II līmeni, balstoties uz pieejamo informāciju par periodu no 2004. līdz 2010. gadam; |
| --- | --- |

ii)

izaugsmi nodarbinātības ziņā, kas novērtēta ar NUTS II līmeni, balstoties uz pieejamo informāciju par periodu no 2004. līdz 2010. gadam;

| b) | “reģionālās kompetences un nodarbinātības” mērķim, balstoties uz šādiem kritērijiem:






  i) | proporcionāli tiem reģioniem, kas laikā no 2007. līdz 2010. gadam vismaz 50 % apjomā veikušas ar Eiropas Reģionālā attīstības fonda (ERDF) inovācijām saistītos pasākumus, kā tas precizēts Eiropas Komisijas Regulas Nr. [...] 5. panta 1. punktā; |
| --- | --- | --- |

b)

“reģionālās kompetences un nodarbinātības” mērķim, balstoties uz šādiem kritērijiem:

i)

proporcionāli tiem reģioniem, kas laikā no 2007. līdz 2010. gadam vismaz 50 % apjomā veikušas ar Eiropas Reģionālā attīstības fonda (ERDF) inovācijām saistītos pasākumus, kā tas precizēts Eiropas Komisijas Regulas Nr. [...] 5. panta 1. punktā;

| ii) | izaugsmi nodarbinātības ziņā, kas novērtēta ar NUTS II līmeni, balstoties uz pieejamo informāciju par periodu no 2004. līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

ii)

izaugsmi nodarbinātības ziņā, kas novērtēta ar NUTS II līmeni, balstoties uz pieejamo informāciju par periodu no 2004. līdz 2010. gadam.

| 2. | Katra dalībvalsts izvieto attiecīgos līdzekļus starp rīcības programmām, ņemot vērā kritērijus, kas noteikti iepriekšējā punktā. |
| --- | --- |

2.

Katra dalībvalsts izvieto attiecīgos līdzekļus starp rīcības programmām, ņemot vērā kritērijus, kas noteikti iepriekšējā punktā.

Pasākumu izpildes rezerves izmantošana galvenokārt būs atkarīga no kritērijiem, kam ir ārkārtīgi grūti noteikt tiešu saikni ar pasākumiem, kuriem piešķir Kopienas palīdzību. IKP un nodarbinātības izmaiņas ir atkarīgas no faktoriem, kas ir daudz sarežģītāki par pašām darbības programmām, kuru finansiālā ietekme turklāt parasti ir ierobežotāka nekā valsts ieguldījumiem kopumā. Turklāt nebūtu ieteicams minēt tikai rādītāju pieaugumu, jo struktūrpasākumus var arī izmantot eventuāla krituma kompensēšanai.

50. pants

Fondu ieguldījums tiek modulēts šādi:

| a) | konkrēto problēmu, sevišķi ekonomisko, sociālo vai teritoriālo problēmu svarīgums; |
| --- | --- |

a)

konkrēto problēmu, sevišķi ekonomisko, sociālo vai teritoriālo problēmu svarīgums;

| b) | katras prioritātes nozīmība uz to Kopienas prioritāšu fona, kas izklāstītas Kopienas stratēģiskajās vadlīnijās; |
| --- | --- |

b)

katras prioritātes nozīmība uz to Kopienas prioritāšu fona, kas izklāstītas Kopienas stratēģiskajās vadlīnijās;

| c) | vides aizsardzība un uzlabojumi tajā, galvenokārt piemērojot piesardzības principus, profilaktisku darbību principu un principu, saskaņā ar kuru maksā piesārņotājs; |
| --- | --- |

c)

vides aizsardzība un uzlabojumi tajā, galvenokārt piemērojot piesardzības principus, profilaktisku darbību principu un principu, saskaņā ar kuru maksā piesārņotājs;

| d) | privātā finansējuma mobilizācijas līmenis, it sevišķi publisks un privāts mobilizācijas līmenis sabiedrībās attiecīgajās nozarēs. |
| --- | --- |

d)

privātā finansējuma mobilizācijas līmenis, it sevišķi publisks un privāts mobilizācijas līmenis sabiedrībās attiecīgajās nozarēs.

Te būtu jānorāda, kā izsvērt kritērijus, ko piemēros ieguldījuma apjomu modelēšanai.

54. panta 2. punkts

| 2. | Valsts izdevumi finansiāli ienesīgiem projektiem tiek aprēķināti, balstoties uz investīciju vērtību, kas ir mazāka par esošo tagadnes vērtību no neto ieņēmumiem no ieguldījumiem noteiktā periodā. Aprēķinos tiek ņemts vērā ienesīgums, kas parasti ir sagaidāms no attiecīgā ieguldījuma un principa, saskaņā ar kuru maksā piesārņotājs, piemērošanas un, ja tas ir nepieciešams, taisnīguma principa, ņemot vērā attiecīgās dalībvalsts labklājību. |
| --- | --- |

2.

Valsts izdevumi finansiāli ienesīgiem projektiem tiek aprēķināti, balstoties uz investīciju vērtību, kas ir mazāka par esošo tagadnes vērtību no neto ieņēmumiem no ieguldījumiem noteiktā periodā. Aprēķinos tiek ņemts vērā ienesīgums, kas parasti ir sagaidāms no attiecīgā ieguldījuma un principa, saskaņā ar kuru maksā piesārņotājs, piemērošanas un, ja tas ir nepieciešams, taisnīguma principa, ņemot vērā attiecīgās dalībvalsts labklājību.

Nav definēti kritēriji, saskaņā ar kuriem piemēros principu “maksā piesārņotājs” un taisnīguma principu, ņemot vērā attiecīgās dalībvalsts labklājību. Komisijai būtu jāsniedz metodoloģisks atbalsts palīdzības līmeņu noteikšanai šiem projektiem (sk. 40. panta 2. punktu).

55. panta 1. punkts

| 1. | Izdevumus iekļauj attaisnotajos izdevumos no fondu līdzekļiem, ja tos tiešām ir sedzis atbalsta saņēmējs, veicot darbības no 2007. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim. Līdzfinansētie pasākumi nedrīkst būt pabeigti pirms minētā tiesību piešķiršanas sākuma datuma. Izdevumus par nozīmīgākajiem projektiem attaisno, sākot ar datumu, kad Komisijā iesniegts projekta pieteikums. |
| --- | --- |

1.

Izdevumus iekļauj attaisnotajos izdevumos no fondu līdzekļiem, ja tos tiešām ir sedzis atbalsta saņēmējs, veicot darbības no 2007. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim. Līdzfinansētie pasākumi nedrīkst būt pabeigti pirms minētā tiesību piešķiršanas sākuma datuma. Izdevumus par nozīmīgākajiem projektiem attaisno, sākot ar datumu, kad Komisijā iesniegts projekta pieteikums.

Šos nosacījumus varētu atvieglot, lai ņemtu vērā sagatavošanas darbu, kas vajadzīgs finansējamiem pasākumiem. Tādā gadījumā laika posms, kad stātos spēkā tiesības pretendēt uz izdevumu atlīdzināšanu, sāktos 2006. gada 1. jūlijā.

55. panta 3. punkts

| 3. | Izdevumu attaisnošanas kritēriju nosacījumus pieņem valsts līmenī, izņemot tos gadījumus, kas definēti katra fonda īpašajos noteikumos. Tie pilnībā sedz deklarētos valsts izdevumus, kas radušies saistībā ar rīcības programmu. |
| --- | --- |

3.

Izdevumu attaisnošanas kritēriju nosacījumus pieņem valsts līmenī, izņemot tos gadījumus, kas definēti katra fonda īpašajos noteikumos. Tie pilnībā sedz deklarētos valsts izdevumus, kas radušies saistībā ar rīcības programmu.

Valstu līmenī pieņemtus izdevumu atbilstības noteikumus būs grūti piemērot saistībā ar “Eiropas teritoriālās sadarbības” mērķi, jo darbības tiek finansētas vairākās dalībvalstīs. Šis aspekts nav ņemts vērā.

57. panta 1. punkts

| 1. | Dalībvalstu noteiktajām rīcības programmu vadīšanas un kontroles sistēmām jānodrošina:






  a) | skaidras iesaistīto organizāciju vadības un kontroles funkciju definīcijas un skaidra funkciju sadale katrā organizācijā; |
| --- | --- | --- |

1.

Dalībvalstu noteiktajām rīcības programmu vadīšanas un kontroles sistēmām jānodrošina:

a)

skaidras iesaistīto organizāciju vadības un kontroles funkciju definīcijas un skaidra funkciju sadale katrā organizācijā;

| b) | skaidra funkciju nošķiršana starp iesaistītajām organizācijām, kas attiecas uz vadību, izdevumu apstiprināšanu un kontroli, kā arī starp šīm funkcijām katrā organizācijā; |
| --- | --- |

b)

skaidra funkciju nošķiršana starp iesaistītajām organizācijām, kas attiecas uz vadību, izdevumu apstiprināšanu un kontroli, kā arī starp šīm funkcijām katrā organizācijā;

| c) | atbilstošs finansējums katrai organizācijai, lai tā varētu veikt tai noteiktos uzdevumus; |
| --- | --- |

c)

atbilstošs finansējums katrai organizācijai, lai tā varētu veikt tai noteiktos uzdevumus;

| d) | efektīvi iekšējās revīzijas pasākumi; |
| --- | --- |

d)

efektīvi iekšējās revīzijas pasākumi;

| e) | uzticama grāmatvedība, uzraudzība un finanšu atskaišu sistēmas elektroniskā formā; |
| --- | --- |

e)

uzticama grāmatvedība, uzraudzība un finanšu atskaišu sistēmas elektroniskā formā;

| f) | efektīva atskaišu un uzraudzības sistēma, kurā notiek uzdevumu izpilde; |
| --- | --- |

f)

efektīva atskaišu un uzraudzības sistēma, kurā notiek uzdevumu izpilde;

| g) | veicamo uzdevumu procedūru rokasgrāmatu esamība un pieejamība; |
| --- | --- |

g)

veicamo uzdevumu procedūru rokasgrāmatu esamība un pieejamība;

| h) | efektīvi pasākumi, lai pārbaudītu sistēmu atbilstošu darbību; |
| --- | --- |

h)

efektīvi pasākumi, lai pārbaudītu sistēmu atbilstošu darbību;

| i) | sistēmas un procedūras, kas garantē pienācīgu revīzijas gaitu; |
| --- | --- |

i)

sistēmas un procedūras, kas garantē pienācīgu revīzijas gaitu;

| j) | noteikumu pārkāpumu atskaišu un uzraudzības procedūras un pārmērīgi samaksāto summu atgūšana. |
| --- | --- |

j)

noteikumu pārkāpumu atskaišu un uzraudzības procedūras un pārmērīgi samaksāto summu atgūšana.

Šā punkta j) apakšpunktā minēti “pārkāpumi”. Noderētu precīza definīcija, jo īpaši tādēļ, ka šis jēdziens atkārtojas citviet tekstā (piemēram, 69. panta 3. punktā, 73. panta 3. punktā, 89. panta 1. punktā un 99. pantā). Šā noteikuma noderīgums pašlaik ir ierobežots, jo trūkst skaidrības par to, kādi dati iesniedzami.

57. panta 2. punkts

| 2. | Šī panta 1. punkta b), c), d), f) un h) apakšpunktā pieņemtie pasākumi ir saskaņoti ar iesaistītās rīcības programmas valsts izdevumiem. |
| --- | --- |

2.

Šī panta 1. punkta b), c), d), f) un h) apakšpunktā pieņemtie pasākumi ir saskaņoti ar iesaistītās rīcības programmas valsts izdevumiem.

Ir paredzēts, ka vairāki šajā pantā minētie pasākumi tiks piemēroti proporcionāli valsts izdevumiem konkrētajai rīcības programmai. Taču šis jēdziens nav pietiekami skaidrs, lai pasākumus varētu piemērot konsekventi. Grūti iedomāties, kā minētos pasākumus (funkciju nošķiršana, atbilstošs finansējums un iekšējās revīzijas pasākumi, atskaišu sagatavošana un sistēmu revīzija) varēs piemērot proporcionāli. Turklāt šī atkāpe neattiecas uz procedūru rokasgrāmatām, kā arī nav dota definīcija. Tāpat būtu jāprecizē, vai proporcionalitātes princips attiecas arī uz 13. pantu (papildināmības principa pārbaudīšana saistībā tikai ar “konverģences” mērķi), 46. panta 3. punktu (vispārējs vai konkrēts ex-ante novērtējums), 66. panta 2. punktu (ikgadējo atskaišu un ieviešanas gala atskaišu saturs) un 73. pantu (kontroles procedūras).

61. panta 1. punkts

| 1. | Rīcības programmas revīzijas iestāde atbild par noteiktām funkcijām, tas ir, tā:
  (...)






  b) | nodrošina, ka par darījumu revīzijas tiek veiktas, balstoties uz atbilstošu paraugu, lai varētu apliecināt deklarētos izdevumus; |
| --- | --- | --- |

1.

Rīcības programmas revīzijas iestāde atbild par noteiktām funkcijām, tas ir, tā:

(...)

b)

nodrošina, ka par darījumu revīzijas tiek veiktas, balstoties uz atbilstošu paraugu, lai varētu apliecināt deklarētos izdevumus;

(...)

Īstenošanas kārtībā būtu jādefinē jēdziens “atbilstošs paraugs”. Jebkurā gadījumā prasībām nevajadzētu būt mazāk stingrām kā laika posmā no 2000. līdz 2006. gadam.

61. panta 1. punkts

| 1. | Rīcības programmas revīzijas iestāde atbild par noteiktām funkcijām, tas ir, tā:
  (...)






  c) | sešu mēnešu laikā pēc rīcības programmas apstiprināšanas iesniedz Komisijai revīzijas stratēģiju, kurā norādītas organizācijas, kas veiks revīziju saskaņā ar a) un b) apakšpunktu, izmantojamo metodi, parauga metodi operāciju revīzijām un reālu revīzijas plānošanu, kas nodrošinātu, ka galvenās organizācijas ir pārbaudītas un ka revīzijas vienmērīgi tiek veiktas visā programmas darbības periodā; |
| --- | --- | --- |

1.

Rīcības programmas revīzijas iestāde atbild par noteiktām funkcijām, tas ir, tā:

(...)

c)

sešu mēnešu laikā pēc rīcības programmas apstiprināšanas iesniedz Komisijai revīzijas stratēģiju, kurā norādītas organizācijas, kas veiks revīziju saskaņā ar a) un b) apakšpunktu, izmantojamo metodi, parauga metodi operāciju revīzijām un reālu revīzijas plānošanu, kas nodrošinātu, ka galvenās organizācijas ir pārbaudītas un ka revīzijas vienmērīgi tiek veiktas visā programmas darbības periodā;

(...)

Šajā apakšpunktā ir teikts, ka jānodrošina “galveno organizāciju” pārbaudīšana, bet šīs organizācijas nav definētas.

61. panta 1. punkts

| 1. | Rīcības programmas revīzijas iestāde atbild par noteiktām funkcijām, tas ir, tā:
  (...)






  e) | līdz katra gada 30. jūnijam laikā no 2008. līdz 2016. gadam):






  i) | ievieš ikgadēju kontroles atskaiti, kurā izklāsta revīzijas laikā iegūto informāciju. Revīzija tiek veikta saskaņā ar tās stratēģiju, neskatoties uz iepriekšējā gada rīcības programmu, un ziņo par jebkādām atklātajām nepilnībām programmas vadības un kontroles sistēmās.
  Informāciju, kas attiecas uz 2014. un 2015. gadu var iekļaut gala atskaitē kopā ar derīguma deklarāciju; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Rīcības programmas revīzijas iestāde atbild par noteiktām funkcijām, tas ir, tā:

(...)

e)

līdz katra gada 30. jūnijam laikā no 2008. līdz 2016. gadam):

i)

ievieš ikgadēju kontroles atskaiti, kurā izklāsta revīzijas laikā iegūto informāciju. Revīzija tiek veikta saskaņā ar tās stratēģiju, neskatoties uz iepriekšējā gada rīcības programmu, un ziņo par jebkādām atklātajām nepilnībām programmas vadības un kontroles sistēmās.

Informāciju, kas attiecas uz 2014. un 2015. gadu var iekļaut gala atskaitē kopā ar derīguma deklarāciju;

| ii) | sniedz vērtējumu, vai vadības un kontroles sistēma ir darbojusies pietiekami efektīvi, lai dotu pamatotas garantijas attiecībā uz izdevumu deklarāciju pareizību, kas gada laikā tiek iesniegtas Komisijai, kā arī izvērtē to pamatā esošo operāciju likumību un kārtīgumu. |
| --- | --- |

ii)

sniedz vērtējumu, vai vadības un kontroles sistēma ir darbojusies pietiekami efektīvi, lai dotu pamatotas garantijas attiecībā uz izdevumu deklarāciju pareizību, kas gada laikā tiek iesniegtas Komisijai, kā arī izvērtē to pamatā esošo operāciju likumību un kārtīgumu.

(...)

Savu pārliecību par rīcības programmu revīziju Komisija lielā mērā balsta uz revīzijas iestādes iesniegto ikgadējo kontroles atskaiti, kurai pievienots atzinums. Taču, ņemot vērā minēto dokumentu iesniegšanai noteikto termiņu (30. jūnijs), tos nevarēs ņemt vērā ne ģenerāldirektori, sagatavojot savas ikgadējās deklarācijas, ne Revīzijas palāta, sagatavojot ticamības deklarāciju. Tas pats pēc analoģijas attiecas uz 66. pantā minēto ikgadējo atskaiti.

63. panta 2. punkts

| 2. | Pēc paša vēlēšanās Komisijas pārstāvis var piedalīties uzraudzības komitejas darbā kā padomnieks. Pārstāvis no EIB un EIF var darboties kā padomnieks tajās rīcības programmās, kurās tas veic ieguldījumus. |
| --- | --- |

2.

Pēc paša vēlēšanās Komisijas pārstāvis var piedalīties uzraudzības komitejas darbā kā padomnieks. Pārstāvis no EIB un EIF var darboties kā padomnieks tajās rīcības programmās, kurās tas veic ieguldījumus.

Pretstatā pašlaik spēkā esošajiem noteikumiem (sk. Regulas Nr. 1260/1999 35. panta 2. punktu) Komisija uzraudzības komiteju darbā piedalītos pēc pašas vēlēšanās. Taču Komisijas piedalīšanās būtu vēlama, lai atvieglotu informācijas apmaiņu un atbilstošu pasākumu savlaicīgu pieņemšanu.

65. pants

| 1. | Vadošā institūcija un Uzraudzības komiteja nodrošina rīcības programmas ieviešanas kvalitāti. |
| --- | --- |

1.

Vadošā institūcija un Uzraudzības komiteja nodrošina rīcības programmas ieviešanas kvalitāti.

| 2. | Vadošā institūcija un Uzraudzības komiteja veic uzraudzību, balstoties uz finanšu rādītājiem un ieviešanas rādītājiem, rezultātiem un rīcības programmu īpašo ietekmi. Kur atbalsta sniegšanas būtība pieļauj šādu rīcību, statistiku veic saskaņā ar atbalsta saņēmēja uzņēmuma veidu un izmēru. |
| --- | --- |

2.

Vadošā institūcija un Uzraudzības komiteja veic uzraudzību, balstoties uz finanšu rādītājiem un ieviešanas rādītājiem, rezultātiem un rīcības programmu īpašo ietekmi. Kur atbalsta sniegšanas būtība pieļauj šādu rīcību, statistiku veic saskaņā ar atbalsta saņēmēja uzņēmuma veidu un izmēru.

| 3. | Sadarbojoties ar dalībvalstīm, Komisija pēta uzraudzīšanai un rīcības programmas novērtēšanai nepieciešamos rādītājus. |
| --- | --- |

3.

Sadarbojoties ar dalībvalstīm, Komisija pēta uzraudzīšanai un rīcības programmas novērtēšanai nepieciešamos rādītājus.

Vajadzētu principiāli noteikt, ka visiem līdzfinansētiem projektiem būs īstenošanas mērķi un to rezultātus vērtēs saskaņā ar 65. pantu. Uz prioritātēm balstīta pārvaldība, visticamāk, sniegs tikai vispārēja rakstura informāciju.

66. panta 2. punkts

| 2. | Atskaitēs, kas noteiktas 1. punktā, jāiekļauj šāda informācija, kas sniedz skaidru priekšstatu par rīcības programmas ieviešanu:
  (...)






  j) | atmaksātā atbalsta, ko saņēmusi vadošā institūcija vai cita valsts iestāde, izmantošana rīcības programmas ieviešanas laikā. Komisijai nodotās informācijas apjoms ir proporcionāls valsts izdevumu, kas izmantoti attiecīgā rīcības programmā, kopējam apjomam. |
| --- | --- | --- |

2.

Atskaitēs, kas noteiktas 1. punktā, jāiekļauj šāda informācija, kas sniedz skaidru priekšstatu par rīcības programmas ieviešanu:

(...)

j)

atmaksātā atbalsta, ko saņēmusi vadošā institūcija vai cita valsts iestāde, izmantošana rīcības programmas ieviešanas laikā. Komisijai nodotās informācijas apjoms ir proporcionāls valsts izdevumu, kas izmantoti attiecīgā rīcības programmā, kopējam apjomam.

(...)

Būtu jāprecizē konkrēta attiecība starp nodotās informācijas apjomu un valsts izdevumu apjomu.

73. pants

| 1. | Programmās, kurās līdzfinansēšanas apjoms no Kopienas fondiem nepārsniedz 33 % no valsts rīcības programmas izdevumiem un kur fondu ieguldījuma summa nepārsniedz 250 miljonus euro, nav piemērojami nosacījumi, kas minēti 61. panta c), d), e) un i) punktos. |
| --- | --- |

1.

Programmās, kurās līdzfinansēšanas apjoms no Kopienas fondiem nepārsniedz 33 % no valsts rīcības programmas izdevumiem un kur fondu ieguldījuma summa nepārsniedz 250 miljonus euro, nav piemērojami nosacījumi, kas minēti 61. panta c), d), e) un i) punktos.

| 2. | Programmām, kas minētas 1. punktā, balstoties uz nacionālajiem likumiem un noteikumiem, dalībvalstis var izmantot iespēju izveidot organizācijas un iestādes to darbību veikšanai, kas noteiktas 59. panta b) punktā un 60. un 61. pantā. Ja dalībvalsts izmanto šo iespēju, 58. panta b) un c) apakšpunktā un 60. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētie noteikumi netiek piemēroti. Kad Komisija pieņem 59., 60. un 61. panta ieviešanas noteikumus, tā precizē nosacījumus, kas nav piemērojami dalībvalstīm, kuras izmantojušas pirmajā apakšpunktā minēto iespēju. |
| --- | --- |

2.

Programmām, kas minētas 1. punktā, balstoties uz nacionālajiem likumiem un noteikumiem, dalībvalstis var izmantot iespēju izveidot organizācijas un iestādes to darbību veikšanai, kas noteiktas 59. panta b) punktā un 60. un 61. pantā. Ja dalībvalsts izmanto šo iespēju, 58. panta b) un c) apakšpunktā un 60. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētie noteikumi netiek piemēroti. Kad Komisija pieņem 59., 60. un 61. panta ieviešanas noteikumus, tā precizē nosacījumus, kas nav piemērojami dalībvalstīm, kuras izmantojušas pirmajā apakšpunktā minēto iespēju.

| 3. | Kad dalībvalsts ir izmantojusi iespēju, kas minēta 2. punkta pirmajā apakšpunktā, saskaņā ar šīs regulas 70. panta 3. punktu piemēro mutatis mutandis. |
| --- | --- |

3.

Kad dalībvalsts ir izmantojusi iespēju, kas minēta 2. punkta pirmajā apakšpunktā, saskaņā ar šīs regulas 70. panta 3. punktu piemēro mutatis mutandis.

| 4. | Visās rīcības programmās, kas noteiktas 1. punktā, un neatkarīgi no tā, vai dalībvalsts ir vai nav izmantojusi iespēju, kas minēta 2. punktā, kur nav iebildumu pret sistēmas atbilstību vai arī kur iebildumi ir tikuši anulēti koriģējošu iemeslu dēļ, Komisija var informēt attiecīgo dalībvalsti, ka tā galvenokārt uzticēsies revīzijas institūcijas vai arī dalībvalsts noteiktās organizācijas, kur izmantota minētā iespēja, un kas veic savas iekšējās revīzijas uz vietas tikai izņēmuma apstākļos, pareizības, likumības un deklarēto izdevumu regularitātes viedoklim. Ja nav norāžu par kļūdām un novirzēm, kuras savlaicīgi atklājušas nacionālās revīzijas institūcijas vai kuras nav koriģētas iemeslu trūkuma dēļ, lai iegūtu pārliecību par deklarēto izdevumu pareizību, likumību un regularitāti, Komisija dalībvalstij var pieprasīt veikt revīzijas saskaņā ar 71. panta 3. punktu vai arī pati var veikt revīziju saskaņā ar 71. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

4.

Visās rīcības programmās, kas noteiktas 1. punktā, un neatkarīgi no tā, vai dalībvalsts ir vai nav izmantojusi iespēju, kas minēta 2. punktā, kur nav iebildumu pret sistēmas atbilstību vai arī kur iebildumi ir tikuši anulēti koriģējošu iemeslu dēļ, Komisija var informēt attiecīgo dalībvalsti, ka tā galvenokārt uzticēsies revīzijas institūcijas vai arī dalībvalsts noteiktās organizācijas, kur izmantota minētā iespēja, un kas veic savas iekšējās revīzijas uz vietas tikai izņēmuma apstākļos, pareizības, likumības un deklarēto izdevumu regularitātes viedoklim. Ja nav norāžu par kļūdām un novirzēm, kuras savlaicīgi atklājušas nacionālās revīzijas institūcijas vai kuras nav koriģētas iemeslu trūkuma dēļ, lai iegūtu pārliecību par deklarēto izdevumu pareizību, likumību un regularitāti, Komisija dalībvalstij var pieprasīt veikt revīzijas saskaņā ar 71. panta 3. punktu vai arī pati var veikt revīziju saskaņā ar 71. panta 2. punktu.

Teorētiski šī vienkāršotā procedūra laika posmā no 2000. līdz 2006. gadam attiektos uz 33 programmām 10 dalībvalstīs un ietvertu Kopienas atbalstu 3 800 miljonu euro apmērā (2 % no Kopienas budžeta daļas, kas laika posmā no 2000. līdz 2006. gadam atvēlēts atbalsta pasākumiem). Šis noteikums mudina dalībvalstis izmantot iespējamos vienkāršotos pasākumus, un tādēļ tas varētu attiekties uz vairāk programmām, nekā teorētiski aprēķināts pašreizējam plānošanas posmam. Šajā kontekstā īpašu uzmanību piesaista atbrīvojums no pienākuma iesniegt revīzijas stratēģiju un ikgadēju kontroles atskaiti (61. panta 1. punkts), iespēja veidot pārvaldības un kontroles struktūras, pamatojoties uz valstu likumdošanu (59. līdz 61. pants) un atbrīvojums no pienākuma izraudzīties apstiprinātājinstitūciju un revīzijas institūciju (58. panta 1. punkts). Turklāt, tiklīdz Komisija būs apstiprinājusi tās iestādes ziņojumu, kura apliecina sistēmu ievērošanu, Komisija pārbaudes veiks tikai izņēmuma gadījumos.

73. panta 2. punkts

| 2. | Programmām, kas minētas 1. punktā, balstoties uz nacionālajiem likumiem un noteikumiem, dalībvalstis var izmantot iespēju izveidot organizācijas un iestādes to darbību veikšanai, kas noteiktas 59. panta b) punktā un 60. un 61. pantā. Ja dalībvalsts izmanto šo iespēju, 58. panta b) un c) apakšpunktā un 60. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētie noteikumi netiek piemēroti. Kad Komisija pieņem 59., 60. un 61. panta ieviešanas noteikumus, tā precizē nosacījumus, kas nav piemērojami dalībvalstīm, kuras izmantojušas pirmajā apakšpunktā minēto iespēju. |
| --- | --- |

2.

Programmām, kas minētas 1. punktā, balstoties uz nacionālajiem likumiem un noteikumiem, dalībvalstis var izmantot iespēju izveidot organizācijas un iestādes to darbību veikšanai, kas noteiktas 59. panta b) punktā un 60. un 61. pantā. Ja dalībvalsts izmanto šo iespēju, 58. panta b) un c) apakšpunktā un 60. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētie noteikumi netiek piemēroti. Kad Komisija pieņem 59., 60. un 61. panta ieviešanas noteikumus, tā precizē nosacījumus, kas nav piemērojami dalībvalstīm, kuras izmantojušas pirmajā apakšpunktā minēto iespēju.

Būtu jāspēj novērtēt visas šā punkta pirmajā daļā minētās iespējas sekas, tādēļ nav pamata atsaukties uz vēlākiem ieviešanas noteikumiem, ar ko precizēs nosacījumus, kuri nav piemērojami.

73. panta 4. punkts

| 4. | Visās rīcības programmās, kas noteiktas 1. punktā, un neatkarīgi no tā, vai dalībvalsts ir vai nav izmantojusi iespēju, kas minēta 2. punktā, kur nav iebildumu pret sistēmas atbilstību vai arī kur iebildumi ir tikuši anulēti koriģējošu iemeslu dēļ, Komisija var informēt attiecīgo dalībvalsti, ka tā galvenokārt uzticēsies revīzijas institūcijas vai arī dalībvalsts noteiktās organizācijas, kur izmantota minētā iespēja, un kas veic savas iekšējās revīzijas uz vietas tikai izņēmuma apstākļos, pareizības, likumības un deklarēto izdevumu regularitātes viedoklim.
  Ja nav norāžu par kļūdām un novirzēm, kuras savlaicīgi atklājušas nacionālās revīzijas institūcijas vai kuras nav koriģētas iemeslu trūkuma dēļ, lai iegūtu pārliecību par deklarēto izdevumu pareizību, likumību un regularitāti, Komisija dalībvalstij var pieprasīt veikt revīzijas saskaņā ar 71. panta 3. punktu vai arī pati var veikt revīziju saskaņā ar 71. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

4.

Visās rīcības programmās, kas noteiktas 1. punktā, un neatkarīgi no tā, vai dalībvalsts ir vai nav izmantojusi iespēju, kas minēta 2. punktā, kur nav iebildumu pret sistēmas atbilstību vai arī kur iebildumi ir tikuši anulēti koriģējošu iemeslu dēļ, Komisija var informēt attiecīgo dalībvalsti, ka tā galvenokārt uzticēsies revīzijas institūcijas vai arī dalībvalsts noteiktās organizācijas, kur izmantota minētā iespēja, un kas veic savas iekšējās revīzijas uz vietas tikai izņēmuma apstākļos, pareizības, likumības un deklarēto izdevumu regularitātes viedoklim.

Ja nav norāžu par kļūdām un novirzēm, kuras savlaicīgi atklājušas nacionālās revīzijas institūcijas vai kuras nav koriģētas iemeslu trūkuma dēļ, lai iegūtu pārliecību par deklarēto izdevumu pareizību, likumību un regularitāti, Komisija dalībvalstij var pieprasīt veikt revīzijas saskaņā ar 71. panta 3. punktu vai arī pati var veikt revīziju saskaņā ar 71. panta 2. punktu.

Vārds “savlaicīgi” pēdējā teikumā būtu jāaizstāj ar konkrētu termiņu.

79. pants

Dalībvalstīm jānokārto, lai iestāde, kas ir atbildīga par maksājumiem, nodrošina, ka saņēmēji saņem ieguldījuma kopsummu no valsts līdzekļiem, cik ātri vien iespējams, un visā pilnībā. Nedrīkst atrēķināt vai ieturēt nekādas summas, ne arī piedzīt nekādu turpmāko specifisko maksu vai citu maksu ar līdzvērtīgu rezultātu, kas saņēmējiem varētu samazināt šīs summas.

“Cik ātri vien iespējams” būtu jāaizstāj ar konkrētu termiņu.

85. panta 2. punkts

| 2. | Ja neviens no 1. punktā minētajiem nosacījumiem neatbilst, tad dalībvalstij un kompetentajai sertificēšanas iestādei pēc iespējas ātrāk ir jāinformē Komisija, ka maksājuma pieprasījums nav pieņemams. |
| --- | --- |

2.

Ja neviens no 1. punktā minētajiem nosacījumiem neatbilst, tad dalībvalstij un kompetentajai sertificēšanas iestādei pēc iespējas ātrāk ir jāinformē Komisija, ka maksājuma pieprasījums nav pieņemams.

“Pēc iespējas ātrāk” būtu jāaizstāj ar konkrētu termiņu.

90. panta 1. punkts

| 1. | Komisijai ir jāizlemj aizturēt starpposma maksājumus par 20 % no Komisijai kompensējamās summas, ja ir īstenoti būtiski koriģējošas aktivitātes plāna elementi, kas minēti 70. panta 3. punktā, un revīzijas kompetentās institūcijas beigu pārskatā ir minēti ievērojami iztrūkumi par programmu, kas minēta 61. panta e) apakšpunkta i) daļā, ja iztrūkumi ir izlaboti, vēl jāveic labojumi, lai sniegtu Komisijai saprātīgu garantiju attiecībā uz pārvaldīšanas un kontroles sistēmām. |
| --- | --- |

1.

Komisijai ir jāizlemj aizturēt starpposma maksājumus par 20 % no Komisijai kompensējamās summas, ja ir īstenoti būtiski koriģējošas aktivitātes plāna elementi, kas minēti 70. panta 3. punktā, un revīzijas kompetentās institūcijas beigu pārskatā ir minēti ievērojami iztrūkumi par programmu, kas minēta 61. panta e) apakšpunkta i) daļā, ja iztrūkumi ir izlaboti, vēl jāveic labojumi, lai sniegtu Komisijai saprātīgu garantiju attiecībā uz pārvaldīšanas un kontroles sistēmām.

Būtu jāiekļauj atsauce arī arī 61. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) ievilkumā minēto vērtējumu.

96. panta 1. punkts

| 1. | Komisijai savlaicīgi ir jāinformē dalībvalsts un iesaistītās kompetentās institūcijas, kad vien pastāv automātiskās norakstīšanas pielietošanas risks, kas paredzēts 92. pantā. Komisijai jāinformē dalībvalsts un iesaistītās kompetentās institūcijas par automātiskās norakstīšanas summu, kas izriet no tās rīcībā esošās informācijas.
  Lai saskaņotu summu vai iesniegtu savus novērošanas rezultātus, dalībvalsts rīcībā kopš informācijas saņemšanas datuma jābūt diviem mēnešiem. Komisijai jāveic norakstīšana ne vēlāk par deviņiem mēnešiem pēc tā laika, kas minēts 92. pantā. |
| --- | --- |

1.

Komisijai savlaicīgi ir jāinformē dalībvalsts un iesaistītās kompetentās institūcijas, kad vien pastāv automātiskās norakstīšanas pielietošanas risks, kas paredzēts 92. pantā. Komisijai jāinformē dalībvalsts un iesaistītās kompetentās institūcijas par automātiskās norakstīšanas summu, kas izriet no tās rīcībā esošās informācijas.

Lai saskaņotu summu vai iesniegtu savus novērošanas rezultātus, dalībvalsts rīcībā kopš informācijas saņemšanas datuma jābūt diviem mēnešiem. Komisijai jāveic norakstīšana ne vēlāk par deviņiem mēnešiem pēc tā laika, kas minēts 92. pantā.

Jāprecizē pirmajā teikumā lietotais vārds “savlaicīgi”.

97. pants

| 1. | Operatīvo programmu daļēju noslēgšanu var veikt dalībvalsts izvēlētā laikā.
  Daļējā noslēgšana jāattiecina uz pabeigtajām operācijām, par kurām ir veikts beigu maksājums saņēmējam ne vēlāk par n-1 gada 31. decembri. Saskaņā ar šīs regulas mērķi operācijas ir jāuzskata par pabeigtām, ja darbības saskaņā ar tām faktiski ir paveiktas, un saņēmējs ir saņēmis beigu maksājumu vai arī nodrošinājis līdzvērtīga efekta dokumentu vadošajai kompetentajai institūcijai. |
| --- | --- |

1.

Operatīvo programmu daļēju noslēgšanu var veikt dalībvalsts izvēlētā laikā.

Daļējā noslēgšana jāattiecina uz pabeigtajām operācijām, par kurām ir veikts beigu maksājums saņēmējam ne vēlāk par n-1 gada 31. decembri. Saskaņā ar šīs regulas mērķi operācijas ir jāuzskata par pabeigtām, ja darbības saskaņā ar tām faktiski ir paveiktas, un saņēmējs ir saņēmis beigu maksājumu vai arī nodrošinājis līdzvērtīga efekta dokumentu vadošajai kompetentajai institūcijai.

| 2. | Pabeigtajām operācijām atbilstošo maksājumu summas ir jāidentificē izdevumu deklarācijās.
  Daļēja noslēgšana ir jāveic ar nosacījumu, ka vadošā kompetentā institūcija nosūta Komisijai līdz n gada 30. jūnijam turpmāk minēto:






  a) | izdevumu deklarāciju attiecībā uz šīm operācijām; |
| --- | --- | --- |

2.

Pabeigtajām operācijām atbilstošo maksājumu summas ir jāidentificē izdevumu deklarācijās.

Daļēja noslēgšana ir jāveic ar nosacījumu, ka vadošā kompetentā institūcija nosūta Komisijai līdz n gada 30. jūnijam turpmāk minēto:

a)

izdevumu deklarāciju attiecībā uz šīm operācijām;

| b) | deklarāciju, kas apliecina darījumu likumību attiecībā uz izdevumu deklarāciju, ko izdevusi kompetenta revīzijas institūcija programmai, kas minēta 61. pantā. |
| --- | --- |

b)

deklarāciju, kas apliecina darījumu likumību attiecībā uz izdevumu deklarāciju, ko izdevusi kompetenta revīzijas institūcija programmai, kas minēta 61. pantā.

Ir svarīgi, lai procedūras, kuras piemēros daļējas noslēgšanas gadījumā, sniegtu tādu pašu pārliecību par izdevumu likumību un pareizību kā deklarācija par darbības programmas galīgu noslēgšanu, jo īpaši saistībā ar pārbaužu biežumu un apjomu.

Šo atzinumu Revīzijas palāta ir pieņēmusi 2005. gada 18. martā Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Hubert WEBER

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002.

1

(2)  Komisijas 2002. gada 23. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (OV L 357, 31.12.2002.).

2

Euratom

(3)  KOM(2004) 492 galīgā redakcija, 2004. gada 14. jūlijs.

3

(4)  SEK(2004) 924, 2004. gada 14. jūlijs.

4

(5)  KOM(2004) 580 galīgā redakcija, 2004. gada 6. septembris.

5

(6)  KOM(2004) 101 galīgā redakcija, 2004. gada 10. februāris.

6

(7)  KOM(2004) 487 galīgā redakcija, 2004. gada 14. jūlijs.

7

(8)  OV C 107, 30.4.2004.

8

(9)  53. panta 3. punkts Finanšu regulā, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam.

9

(10)  Sk. Atzinumu Nr. 10/98 par dažiem priekšlikumiem regulai saistībā ar Agenda 2000 (Struktūrfondi, 6.3. punkts), OV C 401, 22.12.1998.

10

(11)  Piemēram, 57. panta d), f) un h) apakšpunkts, 61. panta 1. punkta a) apakšpunkts, 70. panta 1. punkts, 71. panta 2. punkts un 72. panta 2. punkts.

11

(12)  Sk., piemēram, Īpašo ziņojumu Nr. 10/2001 (OV C 314, 8.11.2001.) par struktūrfondu finanšu kontroli un Īpašo ziņojumu Nr. 7/2003 (OV C 174, 23.7.2004.) par struktūrfondu palīdzības plānošanu laika posmam no 2000. līdz 2006. gadam.

12

---