# Den Europæiske Unions C 164/5. j

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 164 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 48. årgang5. juli 2005 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 164

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

48. årgang5. juli 2005

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | II   Forberedende retsakter |
| | Regionsudvalget |
| | 58. plenarforsamling den 23.-24. februar 2005 |
| 2005/C 164/1 | Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Styring af oversvømmelsesrisikoen — Oversvømmelsesforebyggelse, oversvømmelsessikring og oversvømmelsesbekæmpelse | 1 |
| 2005/C 164/2 | Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet: Fremtiden skaber vi i fællesskab — Politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-2013 | 4 |
| 2005/C 164/3 | Regionsudvalgets udtalelse om Forslag til Rådets forordning om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) | 18 |
| 2005/C 164/4 | Regionsudvalgets udtalelse om Forslag til Rådets forordning om en europæisk fiskerifond | 31 |
| 2005/C 164/5 | Regionsudvalgets udtalelse om | 48 |
| 2005/C 164/6 | Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Hvidbog om forsyningspligtydelser | 53 |
| 2005/C 164/7 | Regionsudvalgets udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om etablering af et integreret handlingsprogram inden for livslang læring | 59 |
| 2005/C 164/8 | Regionsudvalgets udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om oprettelse af programmet Kultur 2007 (2007-2013) | 65 |
| 2005/C 164/9 | Regionsudvalgets udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et støtteprogram for den europæiske audiovisuelle sektor (Media 2007) | 76 |
| 2005/C 164/0 | Regionsudvalgets udtalelse om Konsekvenserne af EU's kemikaliepolitik for Europas byer og regioner | 78 |
| 2005/C 164/1 | Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Den sociale dimension af globaliseringen — EU's politiske bidrag til at sprede fordelene til alle borgerne | 82 |
| 2005/C 164/2 | Regionsudvalgets resolution om Kommissionens arbejdsprogram og Regionsudvalgets prioriteter for 2005 | 87 |
| 2005/C 164/3 | Regionsudvalgets resolution om revitalisering af Lissabon-Strategien | 91 |

Informationsnummer

Indhold

Side

II   Forberedende retsakter

Regionsudvalget

58. plenarforsamling den 23.-24. februar 2005

2005/C 164/1

Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Styring af oversvømmelsesrisikoen — Oversvømmelsesforebyggelse, oversvømmelsessikring og oversvømmelsesbekæmpelse

1

2005/C 164/2

Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet: Fremtiden skaber vi i fællesskab — Politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-2013

4

2005/C 164/3

Regionsudvalgets udtalelse om Forslag til Rådets forordning om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL)

18

2005/C 164/4

Regionsudvalgets udtalelse om Forslag til Rådets forordning om en europæisk fiskerifond

31

2005/C 164/5

Regionsudvalgets udtalelse om

48

2005/C 164/6

Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Hvidbog om forsyningspligtydelser

53

2005/C 164/7

Regionsudvalgets udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om etablering af et integreret handlingsprogram inden for livslang læring

59

2005/C 164/8

Regionsudvalgets udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om oprettelse af programmet Kultur 2007 (2007-2013)

65

2005/C 164/9

Regionsudvalgets udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et støtteprogram for den europæiske audiovisuelle sektor (Media 2007)

76

2005/C 164/0

Regionsudvalgets udtalelse om Konsekvenserne af EU's kemikaliepolitik for Europas byer og regioner

78

2005/C 164/1

Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Den sociale dimension af globaliseringen — EU's politiske bidrag til at sprede fordelene til alle borgerne

82

2005/C 164/2

Regionsudvalgets resolution om Kommissionens arbejdsprogram og Regionsudvalgets prioriteter for 2005

87

2005/C 164/3

Regionsudvalgets resolution om revitalisering af Lissabon-Strategien

91

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Forberedende retsakter

Regionsudvalget

58. plenarforsamling den 23.-24. februar 2005

| 5.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 164/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 164/1

---

Regionsudvalgets udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Styring af oversvømmelsesrisikoen — Oversvømmelsesforebyggelse, oversvømmelsessikring og oversvømmelsesbekæmpelse«

(2005/C 164/01)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Styring af oversvømmelsesrisikoen — Oversvømmelsesforebyggelse, oversvømmelsessikring og oversvømmelsesbekæmpelse (KOM(2004) 472 endelig),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 12. juli 2004 om i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse herom,

under henvisning til formandens beslutning af 26. maj 2004 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Bæredygtig Udvikling,

under henvisning til Rådets konklusioner vedrørende styring af oversvømmelsesrisikoen vedtaget den 14. oktober 2004,

under henvisning til udtalelse om Kommissionens forslag til Rådets direktiv om rammerne for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (KOM(1997) 49 endelig — CdR 171/97 fin (1)),

under henvisning til udtalelse om Kommissionens meddelelse om det sjette miljøhandlingsprogram for Det Europæiske Fællesskab »Miljø 2010: Vores fremtid, vores ansvar — Det sjette miljøhandlingsprogram« og til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om fastlæggelse af Fællesskabets miljøhandlingsprogram for 2001-2010 (KOM(2001) 31 endelig — CdR 36/2001 fin (2)),

under henvisning til resolution om de seneste oversvømmelseskatastrofer i Europa og oprettelse af Den Europæiske Unions solidaritetsfond (CdR 294/2002 fin (3)),

under henvisning til initiativudtalelse om Håndtering og konsekvenser af naturkatastrofer: hvilke opgaver skal løses ved hjælp af den europæiske strukturpolitik? (CdR 104/2003 fin (4)),

under henvisning til udtalelse om Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af en europæisk gruppe for grænseoverskridende samarbejde (EGGS) (KOM(2004) 496 endelig — CdR 62/2004 fin),

under henvisning til udtalelse om: Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet: Fremtiden skaber vi i fællesskab — Politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-2013 (KOM(2004) 101 endelig — CdR 162/2004 fin),

under henvisning til udtalelse (CdR 299/2004 rev. 1), som blev vedtaget af Underudvalget for Bæredygtig Udvikling den 9. december 2004 med Henk Aalderink, medlem af provinsstyrelsen for Gelderland (NL/ALDE) som ordfører,

og ud fra følgende betragtninger:

| 1) | Styring af oversvømmelsesrisikoen er et vigtigt anliggende for de europæiske regioner og kommuner. Mange regionale og lokale myndigheder må tage sig af risikoen for oversvømmelse fra floder eller havet for at beskytte og bevare borgernes livskvalitet; |
| --- | --- |

1)

Styring af oversvømmelsesrisikoen er et vigtigt anliggende for de europæiske regioner og kommuner. Mange regionale og lokale myndigheder må tage sig af risikoen for oversvømmelse fra floder eller havet for at beskytte og bevare borgernes livskvalitet;

| 2) | Oversvømmelser kan kategoriseres i forskellige typer alt efter de forskellige regionale karakteristika. Der er brug for foranstaltninger af forskellig art for at mindske muligheden for og skadevirkningerne af oversvømmelser. Det er derfor nødvendigt med en regional tilgang til styring af oversvømmelsesrisikoen; |
| --- | --- |

2)

Oversvømmelser kan kategoriseres i forskellige typer alt efter de forskellige regionale karakteristika. Der er brug for foranstaltninger af forskellig art for at mindske muligheden for og skadevirkningerne af oversvømmelser. Det er derfor nødvendigt med en regional tilgang til styring af oversvømmelsesrisikoen;

| 3) | Floder og havområder kender ikke til nationalgrænser. Det er derfor nødvendigt at tilstræbe grænseoverskridende samarbejde mellem beboere og forvaltninger i kystområder og flodens samlede afvandingsområde. Det er absolut nødvendigt at skabe solidaritet mellem dem, der ikke er direkte truet af oversvømmelser, og dem, der bor langs flodbredder eller kyster, der risikerer oversvømmelser; |
| --- | --- |

3)

Floder og havområder kender ikke til nationalgrænser. Det er derfor nødvendigt at tilstræbe grænseoverskridende samarbejde mellem beboere og forvaltninger i kystområder og flodens samlede afvandingsområde. Det er absolut nødvendigt at skabe solidaritet mellem dem, der ikke er direkte truet af oversvømmelser, og dem, der bor langs flodbredder eller kyster, der risikerer oversvømmelser;

på den 58. plenarforsamling den 23.-24. februar 2005 (mødet den 23. februar) vedtaget følgende udtalelse:

1.   Regionsudvalgets synspunkter

REGIONSUDVALGET

| 1.1 | bifalder hovedelementerne i Kommissionens meddelelse, især det samordnede handlingsprogram for oversvømmelsessikring, og understreger, at have og floder er dynamiske systemer, der ikke lader sig kontrollere af enkeltstående og sektoriale foranstaltninger; |
| --- | --- |

1.1

bifalder hovedelementerne i Kommissionens meddelelse, især det samordnede handlingsprogram for oversvømmelsessikring, og understreger, at have og floder er dynamiske systemer, der ikke lader sig kontrollere af enkeltstående og sektoriale foranstaltninger;

| 1.2 | er klar over, at foranstaltninger, der beskytter mod oversvømmelser i én region, kan påvirke mulighederne for oversvømmelser i regioner, der ligger længere oppe eller nede ad en flod. Det er derfor vigtigt, at virkningen af foranstaltninger vurderes samlet for hele flodbækkenet. En sådan tilgang bør dog ikke føre til faste modeller, standardplaner eller øget bureaukrati, eftersom det, som de lokale og regionale myndigheder godt ved, er forskelligheden og ikke ensartetheden, der binder dem sammen; |
| --- | --- |

1.2

er klar over, at foranstaltninger, der beskytter mod oversvømmelser i én region, kan påvirke mulighederne for oversvømmelser i regioner, der ligger længere oppe eller nede ad en flod. Det er derfor vigtigt, at virkningen af foranstaltninger vurderes samlet for hele flodbækkenet. En sådan tilgang bør dog ikke føre til faste modeller, standardplaner eller øget bureaukrati, eftersom det, som de lokale og regionale myndigheder godt ved, er forskelligheden og ikke ensartetheden, der binder dem sammen;

| 1.3 | indser dog, at vurderingen af virkningen af foranstaltninger på et helt flodbækken forudsætter et minimumssæt af standardindikatorer. Sådanne indikatorer gør det muligt at finindstille og samordne aktioner på internationalt, nationalt, regionalt og lokalt plan. Af hensyn til fleksibiliteten bør det være muligt at ændre på antallet af standardindikatorer alt efter omstændighederne; |
| --- | --- |

1.3

indser dog, at vurderingen af virkningen af foranstaltninger på et helt flodbækken forudsætter et minimumssæt af standardindikatorer. Sådanne indikatorer gør det muligt at finindstille og samordne aktioner på internationalt, nationalt, regionalt og lokalt plan. Af hensyn til fleksibiliteten bør det være muligt at ændre på antallet af standardindikatorer alt efter omstændighederne;

| 1.4 | understreger, at borgerne bør bevidstgøres om betydningen af at træffe forebyggende foranstaltninger, selv om der ikke er nogen overhængende fare. Borgernes engagement er meget vigtigt, al den stund det først og fremmest er borgerne, som skal udvise solidaritet. Dette er særlig vigtigt for de borgere, der bor i områder langs floder, hvor der ikke er nogen akut eller potentiel risiko for oversvømmelser, men som i høj grad kan skabe afstrømning; |
| --- | --- |

1.4

understreger, at borgerne bør bevidstgøres om betydningen af at træffe forebyggende foranstaltninger, selv om der ikke er nogen overhængende fare. Borgernes engagement er meget vigtigt, al den stund det først og fremmest er borgerne, som skal udvise solidaritet. Dette er særlig vigtigt for de borgere, der bor i områder langs floder, hvor der ikke er nogen akut eller potentiel risiko for oversvømmelser, men som i høj grad kan skabe afstrømning;

| 1.5 | sætter pris på, at Rådet den 14. oktober 2004 konkluderede, at handlingsprogrammet for oversvømmelsessikring bør forberedes i samarbejde med andre aktører og relevante grupper i forbindelse med vanddirektørernes regelmæssige møder, og fremhæver, at de europæiske regionale og lokale myndigheder bør tage del i dette forberedende arbejde; |
| --- | --- |

1.5

sætter pris på, at Rådet den 14. oktober 2004 konkluderede, at handlingsprogrammet for oversvømmelsessikring bør forberedes i samarbejde med andre aktører og relevante grupper i forbindelse med vanddirektørernes regelmæssige møder, og fremhæver, at de europæiske regionale og lokale myndigheder bør tage del i dette forberedende arbejde;

| 1.6 | tilskynder til og vil selv aktivt opfordre de lokale og regionale myndigheder til inden 2007 at udvikle planer, der på forhånd er tilpasset til EU's nye finansieringsmuligheder, under hensyntagen til at økonomisk støtte fra EU kræver national, regional og lokal medfinansiering. |
| --- | --- |

1.6

tilskynder til og vil selv aktivt opfordre de lokale og regionale myndigheder til inden 2007 at udvikle planer, der på forhånd er tilpasset til EU's nye finansieringsmuligheder, under hensyntagen til at økonomisk støtte fra EU kræver national, regional og lokal medfinansiering.

2.   Regionsudvalgets henstillinger

REGIONSUDVALGET

| 2.1 | mener, at oversvømmelsesrisikoen er et fælles problem, der må håndteres samlet for et helt flodbækken ad gangen. Det overordnede formål bør være at skabe et fælles ansvar og solidaritet langs floden, så hele området tages med i betragtning, når man forsøger at finde frem til effektive foranstaltninger, der kan afhjælpe oversvømmelsesrisikoen i et mindre område af flodbækkenet; |
| --- | --- |

2.1

mener, at oversvømmelsesrisikoen er et fælles problem, der må håndteres samlet for et helt flodbækken ad gangen. Det overordnede formål bør være at skabe et fælles ansvar og solidaritet langs floden, så hele området tages med i betragtning, når man forsøger at finde frem til effektive foranstaltninger, der kan afhjælpe oversvømmelsesrisikoen i et mindre område af flodbækkenet;

| 2.2 | finder det afgørende vigtigt at skabe større bevidsthed blandt samtlige aktører i et flodbækken, ikke mindst i den øvre del af flodforløbet, der aldrig eller sjældent udsættes for oversvømmelse, men som i kraft af deres udnyttelse af jorden bidrager til afstrømningen, og går ind for, at alle lokale og regionale myndigheder i et flodbækken tvinges til at tage aktiv del i planlægningen af forebyggende foranstaltninger; |
| --- | --- |

2.2

finder det afgørende vigtigt at skabe større bevidsthed blandt samtlige aktører i et flodbækken, ikke mindst i den øvre del af flodforløbet, der aldrig eller sjældent udsættes for oversvømmelse, men som i kraft af deres udnyttelse af jorden bidrager til afstrømningen, og går ind for, at alle lokale og regionale myndigheder i et flodbækken tvinges til at tage aktiv del i planlægningen af forebyggende foranstaltninger;

| 2.3 | støtter en sådan samlet flodbækkentilgang som en integreret arbejdsmetode uden sektoriale undtagelser. Metoden skal anvendes sammen med solidaritetsprincippet, som det også støtter; |
| --- | --- |

2.3

støtter en sådan samlet flodbækkentilgang som en integreret arbejdsmetode uden sektoriale undtagelser. Metoden skal anvendes sammen med solidaritetsprincippet, som det også støtter;

| 2.4 | er overbevist om, at Kommissionens Overvågnings- og Informationscenter for Civilbeskyttelse kan varetage flere vigtige funktioner end at formidle information til lokale, regionale og nationale myndigheder, anbefaler, at centret igangsætter aktiviteter, der kan øge kendskabet til disse forhold også blandt aktørerne i såvel den offentlige som den private sektor og foreslår, at centret iværksætter oversvømmelsespartnerskabsinitiativer for at øge solidariteten langs floderne; |
| --- | --- |

2.4

er overbevist om, at Kommissionens Overvågnings- og Informationscenter for Civilbeskyttelse kan varetage flere vigtige funktioner end at formidle information til lokale, regionale og nationale myndigheder, anbefaler, at centret igangsætter aktiviteter, der kan øge kendskabet til disse forhold også blandt aktørerne i såvel den offentlige som den private sektor og foreslår, at centret iværksætter oversvømmelsespartnerskabsinitiativer for at øge solidariteten langs floderne;

| 2.5 | er overbevist om, at kun en bredt integreret tilgang, der omfatter flere politikområder, kan give den ønskede effekt på længere sigt og foreslår derfor, at handlingsprogrammet for oversvømmelsessikring aktivt inddrager en række forskellige politikker, der er knyttet til arealer og jordbund; |
| --- | --- |

2.5

er overbevist om, at kun en bredt integreret tilgang, der omfatter flere politikområder, kan give den ønskede effekt på længere sigt og foreslår derfor, at handlingsprogrammet for oversvømmelsessikring aktivt inddrager en række forskellige politikker, der er knyttet til arealer og jordbund;

| 2.6 | understreger betydningen af at gøre brug af solidaritetsprincippet i en vandstrategi, der består af tre dele: binding, tilbageholdelse og dræning. En fornuftig arealudnyttelse og et godt vandforvaltningssystem kan mindske faren for oversvømmelse især i mindre floder, men også i store. Et godt eksempel er udnyttelse af jordens vandbindende kapacitet og anvendelse af små vandsystemer og små bassiner til opsamling af regnvand for at tage toppen af udstrømningen til floderne; |
| --- | --- |

2.6

understreger betydningen af at gøre brug af solidaritetsprincippet i en vandstrategi, der består af tre dele: binding, tilbageholdelse og dræning. En fornuftig arealudnyttelse og et godt vandforvaltningssystem kan mindske faren for oversvømmelse især i mindre floder, men også i store. Et godt eksempel er udnyttelse af jordens vandbindende kapacitet og anvendelse af små vandsystemer og små bassiner til opsamling af regnvand for at tage toppen af udstrømningen til floderne;

| 2.7 | råder Kommissionen til at nedfælde de fornødne aktiviteter til at reducere muligheden for og virkningen af oversvømmelser i et handlingsprogram, som inddrager alle berørte forvaltningsniveauer i samarbejdet. Udviklingen af oversvømmelsesrisikostyring skal ikke kunne bremses af en medlemsstats manglende vilje til at deltage; |
| --- | --- |

2.7

råder Kommissionen til at nedfælde de fornødne aktiviteter til at reducere muligheden for og virkningen af oversvømmelser i et handlingsprogram, som inddrager alle berørte forvaltningsniveauer i samarbejdet. Udviklingen af oversvømmelsesrisikostyring skal ikke kunne bremses af en medlemsstats manglende vilje til at deltage;

| 2.8 | foreslår, at man i udformningen og finindstillingen af sikringsforanstaltningerne støtter sig til metoderne og principperne i vandrammedirektivet, uden at der foretages ændringer i direktivet; |
| --- | --- |

2.8

foreslår, at man i udformningen og finindstillingen af sikringsforanstaltningerne støtter sig til metoderne og principperne i vandrammedirektivet, uden at der foretages ændringer i direktivet;

| 2.9 | er overbevist om, at handlingsprogrammet for oversvømmelsessikring på længere sigt bør afstemmes efter de foranstaltninger, som er iværksat i medfør af vandrammedirektivet; |
| --- | --- |

2.9

er overbevist om, at handlingsprogrammet for oversvømmelsessikring på længere sigt bør afstemmes efter de foranstaltninger, som er iværksat i medfør af vandrammedirektivet;

| 2.10 | ser positivt på et handlingsprogram for oversvømmelsessikring med såvel kortsigtede som landsigtede målsætninger. På kort sigt er det bydende nødvendigt, at eksisterende initiativer videreføres, især dem, der har gennemførelse af strukturforanstaltninger for øje. Lokale og regionale myndigheder skal gøre deres yderste for at gennemføre konkrete forebyggende aktioner mod oversvømmelser i foregribelse af handlingsprogrammet; |
| --- | --- |

2.10

ser positivt på et handlingsprogram for oversvømmelsessikring med såvel kortsigtede som landsigtede målsætninger. På kort sigt er det bydende nødvendigt, at eksisterende initiativer videreføres, især dem, der har gennemførelse af strukturforanstaltninger for øje. Lokale og regionale myndigheder skal gøre deres yderste for at gennemføre konkrete forebyggende aktioner mod oversvømmelser i foregribelse af handlingsprogrammet;

| 2.11 | mener, at succes for handlingsprogrammet for oversvømmelsessikring i høj grad afhænger af en tilfredsstillende finansiering. Dette synspunkt genspejles i de foreslåede finansielle overslag for perioden 2007-2013 og i forslagene vedrørende Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden; |
| --- | --- |

2.11

mener, at succes for handlingsprogrammet for oversvømmelsessikring i høj grad afhænger af en tilfredsstillende finansiering. Dette synspunkt genspejles i de foreslåede finansielle overslag for perioden 2007-2013 og i forslagene vedrørende Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden;

| 2.12 | støtter kraftigt Kommissionens foreslåede metode til indkredsning, udbredelse og fremme af god praksis. I dette øjemed bør man — ud over medlemsstaterne — inddrage de regionale og lokale myndigheder og alle aktører i de forskellige regioner, som kan yde et nyttigt bidrag. |
| --- | --- |

2.12

støtter kraftigt Kommissionens foreslåede metode til indkredsning, udbredelse og fremme af god praksis. I dette øjemed bør man — ud over medlemsstaterne — inddrage de regionale og lokale myndigheder og alle aktører i de forskellige regioner, som kan yde et nyttigt bidrag.

Bruxelles, den 23. februar 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  EFT C 180 af 11.6.1998, s. 38.

1

(2)  EFT C 357 af 14.12.2001, s. 44.

2

(3)  EUT C 66 af 19.3.2003, s. 26.

3

(4)  EUT C 256 af 24.10.2003, s. 74.

4

---

| 5.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 164/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 164/4

---

Regionsudvalgets udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet: Fremtiden skaber vi i fællesskab — Politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-2013«

(2005/C 164/02)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet: Fremtiden skaber vi i fællesskab — Politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-2013, KOM(2004) 101 endelig,

under henvisning til Kommissionens anmodning af 18. marts 2004 om Regionsudvalgets udtalelse om dette emne i henhold til EF-traktatens artikel 256, stk. 1, og i overensstemmelse med samarbejdsprotokollen af september 2001 mellem Kommissionen og Regionsudvalget, hvori Regionsudvalget opfordres til at »udarbejde strategiske dokumenter, der behandler emner, Kommissionen anser for vigtige«,

under henvisning til formandens beslutning af 26. maj 2004 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Territorial Samhørighed og til præsidiets beslutning af 15. juni 2004 om at nedsætte en studiegruppe, som skulle bistå ordføreren,

under henvisning til konklusionerne fra studiegruppens første og andet møde i Bruxelles hhv. den 7. juli 2004 og den 16. november 2004 samt bidragene fra underudvalgenes repræsentanter,

under henvisning til Kommissionens supplerende meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet »Finansielle overslag for perioden 2007-2013«, KOM(2004) 487 endelig, hvori der fremsættes et første sæt detaljerede politikforslag,

under henvisning til betænkning fra Europa-Parlamentets budgetudvalg om Kommissionens meddelelse KOM(2004) 101, A5-0268/2004, ordfører: Terence Wynn, og til den supplerende udtalelse for udvalget om regionalpolitik vedtaget den 18. marts 2004, ordfører: Samuli Pohjamo,

under henvisning til sin perspektivrapport om »Nye styreformer og forenklingen af strukturfondene efter 2006« (CdR 389/2002 fin) (1),

under henvisning til sin udtalelse (CdR 120/2004) af 12. juni 2004 om den tredje samhørighedsrapport (2),

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 162/2004 rev. 3), som blev vedtaget af Underudvalget for Territorial Samhørighed den 26. november 2004 med Albert Bore, medlem af Birmingham City Council (UK/PSE), som ordfører,

under henvisning til Europa-Parlamentets beslutning om de finansielle overslag vedtaget den 2. december 2004,

under henvisning til meddelelse fra Kommissionen til Det Europæiske Råds forårsmøde — Vækst og beskæftigelse: en fælles opgave — Et nyt afsæt for Lissabon-strategien, KOM(2005) 24 af 2. februar 2005,

og ud fra følgende betragtninger:

den centrale målestok for udvalgets evaluering er fortsat målsætningerne i EF-traktatens artikel 2 og 158 (3) om at styrke den økonomiske og sociale samhørighed og solidariteten og derved fremme den harmoniske udvikling af Fællesskabet og udjævne forskellene mellem regionerne, navnlig med hensyn til en mindskelse af udviklingsunderskuddet i de mest ugunstigt stillede områder, hvilket udgør et vigtigt bidrag til en styrkelse af de regionale og lokale myndigheders rolle i EU og gennemførelsen af Lissabon- og Göteborg-dagsordenerne,

artikel III-116 i udkastet til traktat om en forfatning for Europa styrker samhørighedsmålene ved at indføre en territorial dimension: »For at fremme en harmonisk udvikling af Unionen som helhed udvikler og fortsætter denne sin indsats for at styrke sin økonomiske, sociale og territoriale samhørighed« —

på sin 58. plenarforsamling den 23.-24. februar 2005 (mødet den 23. februar) vedtaget følgende udtalelse:

1.   Fremtiden skaber vi i fællesskab: spørgsmål af relevans for de lokale og regionale myndigheder

REGIONSUDVALGET

bifalder Kommissionens vedtagelse af en meddelelse om de finansielle overslag for perioden 2007-2013 »Fremtiden skaber vi i fællesskab — Politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU« (4);

1.1   Det udvidede EU's prioriteter og udfordringer

| 1.1.1 | støtter Kommissionens forslag, som tager hensyn til de behov og udfordringer, som et udvidet EU med 27 medlemsstater, herunder Bulgarien og Rumænien, står over for, i overensstemmelse med de supplerende mål, der indgår i Lissabon- og Göteborg-strategierne for bæredygtig vækst og bæredygtig miljøudvikling, som medlemsstaternes regeringer har vedtaget som svar på det indre markeds nuværende og fremtidige krav; |
| --- | --- |

1.1.1

støtter Kommissionens forslag, som tager hensyn til de behov og udfordringer, som et udvidet EU med 27 medlemsstater, herunder Bulgarien og Rumænien, står over for, i overensstemmelse med de supplerende mål, der indgår i Lissabon- og Göteborg-strategierne for bæredygtig vækst og bæredygtig miljøudvikling, som medlemsstaternes regeringer har vedtaget som svar på det indre markeds nuværende og fremtidige krav;

| 1.1.2 | påpeger, at EU er sakket bagud i forhold til sine vigtigste økonomiske konkurrenter siden 1995 (5); |
| --- | --- |

1.1.2

påpeger, at EU er sakket bagud i forhold til sine vigtigste økonomiske konkurrenter siden 1995 (5);

| 1.1.3 | noterer, at EU siden udvidelsen den 1. maj 2004 har været verdens største økonomi og handelsblok og huser mange af verdens mest produktive og innovative byer og regioner, men at EU samtidig hermed er et økonomisk område med en vækstrate, der ligger betydeligt under verdensgennemsnittet; |
| --- | --- |

1.1.3

noterer, at EU siden udvidelsen den 1. maj 2004 har været verdens største økonomi og handelsblok og huser mange af verdens mest produktive og innovative byer og regioner, men at EU samtidig hermed er et økonomisk område med en vækstrate, der ligger betydeligt under verdensgennemsnittet;

| 1.1.4 | fremhæver, at medmindre alle aspekter i den europæiske økonomi tilpasses de strukturændringer, som globaliseringen afføder, vil den europæiske økonomi opleve en yderligere tilbagegang i perioden 2007-2013, hvilket vil sætte de europæiske byers og regioners velstand, stabilitet og sikkerhed på spil; |
| --- | --- |

1.1.4

fremhæver, at medmindre alle aspekter i den europæiske økonomi tilpasses de strukturændringer, som globaliseringen afføder, vil den europæiske økonomi opleve en yderligere tilbagegang i perioden 2007-2013, hvilket vil sætte de europæiske byers og regioners velstand, stabilitet og sikkerhed på spil;

| 1.1.5 | erkender, at man står over for den udfordring at forsvare og bevare den europæiske sociale model, som bygger på vækst, konkurrenceevne og solidaritet, samtidig med at der er voksende tvivl i befolkningen om dens effektivitet og global ustabilitet, hvilket kræver en samordnet indsats inden for samtlige forvaltningsniveauers ansvarsområder; |
| --- | --- |

1.1.5

erkender, at man står over for den udfordring at forsvare og bevare den europæiske sociale model, som bygger på vækst, konkurrenceevne og solidaritet, samtidig med at der er voksende tvivl i befolkningen om dens effektivitet og global ustabilitet, hvilket kræver en samordnet indsats inden for samtlige forvaltningsniveauers ansvarsområder;

| 1.1.6 | påpeger endvidere, at Europas genforening i form af udvidelsen fortsat bør føre til fornyet solidaritet og en mangfoldighed, der øger EU's potentiale. Udvidelsen har ikke desto mindre samtidig hermed ført til nye og større økonomiske og sociale forskelle i byerne og regionerne. Hvis disse ikke afhjælpes, vil de true samhørigheden, det indre markeds succes og de fælles traktatmål. Konsolidering og styrkelse af den europæiske solidaritetsånd er derfor en nødvendig forudsætning for, at samhørighedspolitikken kan lykkes, og den europæiske sociale model udvikles yderligere; |
| --- | --- |

1.1.6

påpeger endvidere, at Europas genforening i form af udvidelsen fortsat bør føre til fornyet solidaritet og en mangfoldighed, der øger EU's potentiale. Udvidelsen har ikke desto mindre samtidig hermed ført til nye og større økonomiske og sociale forskelle i byerne og regionerne. Hvis disse ikke afhjælpes, vil de true samhørigheden, det indre markeds succes og de fælles traktatmål. Konsolidering og styrkelse af den europæiske solidaritetsånd er derfor en nødvendig forudsætning for, at samhørighedspolitikken kan lykkes, og den europæiske sociale model udvikles yderligere;

| 1.1.7 | er enig med Kommissionen i, at en intensivering af den finansielle indsats er en forudsætning for at kunne rette op på udvidelsens asymmetriske indvirkning på Fællesskabets budget, idet der slås bro over kløften mellem de politiske ambitioner og rådes bod på de nuværende mangler med henblik på at nå målene; |
| --- | --- |

1.1.7

er enig med Kommissionen i, at en intensivering af den finansielle indsats er en forudsætning for at kunne rette op på udvidelsens asymmetriske indvirkning på Fællesskabets budget, idet der slås bro over kløften mellem de politiske ambitioner og rådes bod på de nuværende mangler med henblik på at nå målene;

| 1.1.8 | støtter Kommissionens forslag til et finansielt overslag, der kan tilpasses moderne forvaltningsskik, og som inddrager de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

1.1.8

støtter Kommissionens forslag til et finansielt overslag, der kan tilpasses moderne forvaltningsskik, og som inddrager de lokale og regionale myndigheder;

| 1.1.9 | mener, at dette forudsætter en anerkendelse af behovet for deltagelse på flere niveauer samt en samordnet fælles indsats og ansvarlighed på tværs af medlemsstaterne for derved at optimere effektiviteten, sikre at borgerne får øjnene op for den merværdi, som EU tilfører, og fordoble det potentielle afkast af hver anvendt euro fra offentlige midler; |
| --- | --- |

1.1.9

mener, at dette forudsætter en anerkendelse af behovet for deltagelse på flere niveauer samt en samordnet fælles indsats og ansvarlighed på tværs af medlemsstaterne for derved at optimere effektiviteten, sikre at borgerne får øjnene op for den merværdi, som EU tilfører, og fordoble det potentielle afkast af hver anvendt euro fra offentlige midler;

1.2   Budgetmidler

| 1.2.1 | bifalder Kommissionens forslag om at tage hensyn til eksisterende politiske forpligtelser og afstemme de begrænsede finansielle midler efter en realistisk vurdering af, hvad der er behov for og råd til med henblik på at nå EU's målsætninger; |
| --- | --- |

1.2.1

bifalder Kommissionens forslag om at tage hensyn til eksisterende politiske forpligtelser og afstemme de begrænsede finansielle midler efter en realistisk vurdering af, hvad der er behov for og råd til med henblik på at nå EU's målsætninger;

| 1.2.2 | fremhæver, at Fællesskabets BNP er steget med 5 % i forbindelse med udvidelsen, mens befolkningstallet er steget med 20 %; |
| --- | --- |

1.2.2

fremhæver, at Fællesskabets BNP er steget med 5 % i forbindelse med udvidelsen, mens befolkningstallet er steget med 20 %;

| 1.2.3 | bemærker, at det gennemsnitlige BNP pr. indbygger i EU-25 er faldet med 12,5 %, hvilket afspejler det forhold, at indkomstforskellene er blevet fordoblet og fattigdommen betydeligt forværret med udvidelsen; |
| --- | --- |

1.2.3

bemærker, at det gennemsnitlige BNP pr. indbygger i EU-25 er faldet med 12,5 %, hvilket afspejler det forhold, at indkomstforskellene er blevet fordoblet og fattigdommen betydeligt forværret med udvidelsen;

| 1.2.4 | noterer, at forpligtelsesbevillingerne — på trods af Kommissionen forslag om at øge betalingsbevillingerne til et gennemsnit på 1,14 % af BNI — gennemsnitligt vil ligge på 1,22 % i denne periode. Loftet over EU's egne indtægter vil blive holdt uændret på 1,24 % af BNI for det finansielle overslag for 2007-2013, altså svarende til niveauet for perioden 2000-2006 (6); |
| --- | --- |

1.2.4

noterer, at forpligtelsesbevillingerne — på trods af Kommissionen forslag om at øge betalingsbevillingerne til et gennemsnit på 1,14 % af BNI — gennemsnitligt vil ligge på 1,22 % i denne periode. Loftet over EU's egne indtægter vil blive holdt uændret på 1,24 % af BNI for det finansielle overslag for 2007-2013, altså svarende til niveauet for perioden 2000-2006 (6);

| 1.2.5 | bemærker endvidere, at dette står i kontrast til forhøjelsen af loftet over EU's egne indtægter i de to første finansielle overslag, men ikke for det nuværende:






  1988-1992 | 1,15% til 1,20% af BNP |
| --- | --- | --- |
| 1993-1999 | 1,24% til 1,27% af BNP |
| 2000-2006 | 1,27% af BNP (eller) 1,24% af BNI; |

1.2.5

bemærker endvidere, at dette står i kontrast til forhøjelsen af loftet over EU's egne indtægter i de to første finansielle overslag, men ikke for det nuværende:

1988-1992

1,15% til 1,20% af BNP

1993-1999

1,24% til 1,27% af BNP

2000-2006

1,27% af BNP (eller) 1,24% af BNI;

| 1.2.6 | understreger, at udvidelsen har dikteret en politisk reaktion fra Kommissionens side, som (sammen med andre eksterne påvirkninger) kommer til udtryk i forpligtelsesbevillingerne. F.eks. øges forpligtelsesbevillingerne til samhørighed og konkurrenceevne (bæredygtig vækst), forpligtelsesbevillingerne til bedrifterne reduceres (bæredygtigt landbrug), og forpligtelsesbevillingerne til aktiviteter uden for bedrifterne (udvikling af landdistrikterne) sættes i vejret; |
| --- | --- |

1.2.6

understreger, at udvidelsen har dikteret en politisk reaktion fra Kommissionens side, som (sammen med andre eksterne påvirkninger) kommer til udtryk i forpligtelsesbevillingerne. F.eks. øges forpligtelsesbevillingerne til samhørighed og konkurrenceevne (bæredygtig vækst), forpligtelsesbevillingerne til bedrifterne reduceres (bæredygtigt landbrug), og forpligtelsesbevillingerne til aktiviteter uden for bedrifterne (udvikling af landdistrikterne) sættes i vejret;

| 1.2.7 | påpeger imidlertid, at de uundgåelige omkostninger ved udvidelsen dermed må tackles ved at reducere marginen mellem betalingsbevillingerne og loftet over EU's egne indtægter, som i tidligere finansielle overslag har været afsat til uforudsete udgifter; |
| --- | --- |

1.2.7

påpeger imidlertid, at de uundgåelige omkostninger ved udvidelsen dermed må tackles ved at reducere marginen mellem betalingsbevillingerne og loftet over EU's egne indtægter, som i tidligere finansielle overslag har været afsat til uforudsete udgifter;

| 1.2.8 | noterer, at 1,14 % af BNI-betalingsbevillingerne for det finansielle overslag for 2007-2013 omfatter Den Europæiske Udviklingsfond og Den Europæiske Solidaritetsfond. 1,14 % af BNI-betalingsbevillingerne svarer således til omtrent 1,10 % af BNI-betalingsbevillingerne for perioden 2000-2006; |
| --- | --- |

1.2.8

noterer, at 1,14 % af BNI-betalingsbevillingerne for det finansielle overslag for 2007-2013 omfatter Den Europæiske Udviklingsfond og Den Europæiske Solidaritetsfond. 1,14 % af BNI-betalingsbevillingerne svarer således til omtrent 1,10 % af BNI-betalingsbevillingerne for perioden 2000-2006;

| 1.2.9 | er bevidst om, at Kommissionens forslag skaber uenighed, og at en række nettobidragsydere har slået til lyd for et strammere udgiftsniveau, der ikke overstiger forpligtelsesbevillinger på 1 % af BNI (inklusive forudgående kvantificerede bevillinger såsom landbrugsudgifter) (7); |
| --- | --- |

1.2.9

er bevidst om, at Kommissionens forslag skaber uenighed, og at en række nettobidragsydere har slået til lyd for et strammere udgiftsniveau, der ikke overstiger forpligtelsesbevillinger på 1 % af BNI (inklusive forudgående kvantificerede bevillinger såsom landbrugsudgifter) (7);

| 1.2.10 | frygter, at denne tilgang vil medføre betalinger på 0,9 % af BNI, og at det gennemsnitlige årlige tal for 2007-13 derfor vil være væsentligt lavere end de fastsatte betalinger for 2006, som er på 1,09 % af BNI; |
| --- | --- |

1.2.10

frygter, at denne tilgang vil medføre betalinger på 0,9 % af BNI, og at det gennemsnitlige årlige tal for 2007-13 derfor vil være væsentligt lavere end de fastsatte betalinger for 2006, som er på 1,09 % af BNI;

| 1.2.11 | gør opmærksom på, at dette ville udgøre en restriktiv budgetramme, som kunne ramme politikker med særlig traktatstatus og politikker med en betydelig multiplikatoreffekt og med indvirkning på de nye medlemsstaters forventninger; |
| --- | --- |

1.2.11

gør opmærksom på, at dette ville udgøre en restriktiv budgetramme, som kunne ramme politikker med særlig traktatstatus og politikker med en betydelig multiplikatoreffekt og med indvirkning på de nye medlemsstaters forventninger;

| 1.2.12 | mener, at Kommissionens forslag er en logisk reaktion på sådanne budgetmæssige overvejelser i medlemsstaterne, hvis egne indtægter på nuværende tidspunkt mindskes af lave økonomiske vækstrater i hele Europa, og Regionsudvalget er derfor enig med Den Europæiske Investeringsbank i, at der må afsættes flere midler til fremtidens udfordringer; |
| --- | --- |

1.2.12

mener, at Kommissionens forslag er en logisk reaktion på sådanne budgetmæssige overvejelser i medlemsstaterne, hvis egne indtægter på nuværende tidspunkt mindskes af lave økonomiske vækstrater i hele Europa, og Regionsudvalget er derfor enig med Den Europæiske Investeringsbank i, at der må afsættes flere midler til fremtidens udfordringer;

| 1.2.13 | bemærker, at EU-budgettet med et loft på 1,24 % af BNI kun tegner sig for ca. 2,5 % af de samlede offentlige udgifter i EU; |
| --- | --- |

1.2.13

bemærker, at EU-budgettet med et loft på 1,24 % af BNI kun tegner sig for ca. 2,5 % af de samlede offentlige udgifter i EU;

| 1.2.14 | er enig med Kommissionen i, at det er urealistisk at forvente mere Europa for færre penge, og at nye politikområder på EU-niveau indebærer nye finansielle krav; |
| --- | --- |

1.2.14

er enig med Kommissionen i, at det er urealistisk at forvente mere Europa for færre penge, og at nye politikområder på EU-niveau indebærer nye finansielle krav;

| 1.2.15 | noterer, at eftersom finansielle overslag forudsætter en aftale mellem Europa-Parlamentet og Rådet, idet den nuværende traktat ikke pålægger nogen pligt til udarbejdelse af et finansielt overslag, men kun indeholder bestemmelser om årlige budgetter, er det nødvendigt, at der findes en hurtig løsning på uoverensstemmelserne mellem medlemsstaterne om de finansielle overslag. Det ville være uklogt at gentage de forsinkelser, der opstod under vedtagelsen af Agenda 2000. Lange forhandlinger vil føre til forstyrrelser i de fremtidige strukturfondsprogrammer; |
| --- | --- |

1.2.15

noterer, at eftersom finansielle overslag forudsætter en aftale mellem Europa-Parlamentet og Rådet, idet den nuværende traktat ikke pålægger nogen pligt til udarbejdelse af et finansielt overslag, men kun indeholder bestemmelser om årlige budgetter, er det nødvendigt, at der findes en hurtig løsning på uoverensstemmelserne mellem medlemsstaterne om de finansielle overslag. Det ville være uklogt at gentage de forsinkelser, der opstod under vedtagelsen af Agenda 2000. Lange forhandlinger vil føre til forstyrrelser i de fremtidige strukturfondsprogrammer;

| 1.2.16 | mener med hensyn til tidsrammen for det finansielle overslag for 2007-2013, at en syvårig fase er logisk set i lyset af de hermed forbundne store strukturelle udfordringer. Endvidere giver det mulighed for at etablere brugbare mekanismer og instrumenter til yderligere faser. Sammenlignet med en kortsigtet finansiering, som ofte kendetegner 4-5-årige nationale mandater, giver en garanteret europæisk finansiering for syv år byerne og regionerne den nødvendige tidsramme til at udforme en strategisk tilgang til en bæredygtig økonomisk og social udvikling; |
| --- | --- |

1.2.16

mener med hensyn til tidsrammen for det finansielle overslag for 2007-2013, at en syvårig fase er logisk set i lyset af de hermed forbundne store strukturelle udfordringer. Endvidere giver det mulighed for at etablere brugbare mekanismer og instrumenter til yderligere faser. Sammenlignet med en kortsigtet finansiering, som ofte kendetegner 4-5-årige nationale mandater, giver en garanteret europæisk finansiering for syv år byerne og regionerne den nødvendige tidsramme til at udforme en strategisk tilgang til en bæredygtig økonomisk og social udvikling;

| 1.2.17 | gør opmærksom på, at forslag om fremtidige femårige faser vil falde sammen med Kommissionens og Europa-Parlamentets mandatperiode, hvilket de finansielle overslag større demokratisk legitimitet; |
| --- | --- |

1.2.17

gør opmærksom på, at forslag om fremtidige femårige faser vil falde sammen med Kommissionens og Europa-Parlamentets mandatperiode, hvilket de finansielle overslag større demokratisk legitimitet;

1.3   Udgiftsmetode

| 1.3.1 | er enig i de tre hovedprioriteter i Kommissionens meddelelse om det finansielle overslag for 2007-2013, nemlig:






  — | bæredygtig udvikling |
| --- | --- | --- |

1.3.1

er enig i de tre hovedprioriteter i Kommissionens meddelelse om det finansielle overslag for 2007-2013, nemlig:

—

bæredygtig udvikling

| — | at unionsborgerskabet som begreb skal have et konkret indhold og |
| --- | --- |

—

at unionsborgerskabet som begreb skal have et konkret indhold og

| — | EU som global partner; |
| --- | --- |

—

EU som global partner;

| 1.3.2 | mener, at det finansielle overslag for 2007-2013 bør anerkende behovet for at udvide den EU-omspændende konsensus om de fælles politiske udfordringer, som det udpeger, ved klart at redegøre for disse spørgsmåls europæiske dimension, samtidig med at merværdien af EU's indsats understreges, men også — i tråd med nærhedsprincippet — hvert enkelt forvaltningsniveaus (lokalt, regionalt og nationalt) særskilte bidrag; |
| --- | --- |

1.3.2

mener, at det finansielle overslag for 2007-2013 bør anerkende behovet for at udvide den EU-omspændende konsensus om de fælles politiske udfordringer, som det udpeger, ved klart at redegøre for disse spørgsmåls europæiske dimension, samtidig med at merværdien af EU's indsats understreges, men også — i tråd med nærhedsprincippet — hvert enkelt forvaltningsniveaus (lokalt, regionalt og nationalt) særskilte bidrag;

| 1.3.3 | påskønner, at Kommissionen — som det fremgår af dens seneste meddelelse — er opmærksom på merværdien af en indsats på EU-niveau og spørgsmålet om god forvaltningsskik i gennemførelsen af EU's politik på tværs af budgetposterne i det finansielle overslag for 2007-2013; |
| --- | --- |

1.3.3

påskønner, at Kommissionen — som det fremgår af dens seneste meddelelse — er opmærksom på merværdien af en indsats på EU-niveau og spørgsmålet om god forvaltningsskik i gennemførelsen af EU's politik på tværs af budgetposterne i det finansielle overslag for 2007-2013;

| 1.3.4 | er enig med Kommissionen i, at man i denne henseende ikke bør overveje overførsler af midler til EU-niveauet i det finansielle overslag for 2007-2013 som et mål i sig selv; |
| --- | --- |

1.3.4

er enig med Kommissionen i, at man i denne henseende ikke bør overveje overførsler af midler til EU-niveauet i det finansielle overslag for 2007-2013 som et mål i sig selv;

| 1.3.5 | støtter Kommissionens synspunkt om, at udgifterne i de kommende finansielle overslag bør sikre, at indsatsen på EU-niveau er:






  — | effektiv, når der kan opnås resultater gennem foranstaltninger på EU-niveau |
| --- | --- | --- |

1.3.5

støtter Kommissionens synspunkt om, at udgifterne i de kommende finansielle overslag bør sikre, at indsatsen på EU-niveau er:

—

effektiv, når der kan opnås resultater gennem foranstaltninger på EU-niveau

| — | effektiv, når EU-foranstaltninger giver mere valuta for pengene og |
| --- | --- |

—

effektiv, når EU-foranstaltninger giver mere valuta for pengene og

| — | supplerende, hvorved der via løftestangsprincippet skabes initiativer på nationalt, regionalt og lokalt niveau; |
| --- | --- |

—

supplerende, hvorved der via løftestangsprincippet skabes initiativer på nationalt, regionalt og lokalt niveau;

| 1.3.6 | mener, at EU-modellen er en balance mellem individet og samfundet, staten og den decentraliserede myndighed, markedsfremgang, regler og bestemmelser. Kommissionens prioritering af politikområder i forbindelse med det finansielle overslag giver mulighed for en fremtidig bæredygtig vækst for den model, der har skabt stabilitet og vækst i Europa gennem de sidste 50 år; |
| --- | --- |

1.3.6

mener, at EU-modellen er en balance mellem individet og samfundet, staten og den decentraliserede myndighed, markedsfremgang, regler og bestemmelser. Kommissionens prioritering af politikområder i forbindelse med det finansielle overslag giver mulighed for en fremtidig bæredygtig vækst for den model, der har skabt stabilitet og vækst i Europa gennem de sidste 50 år;

| 1.3.7 | er af den opfattelse, at Kommissionen har vedtaget en afbalanceret strategi for samhørighedspolitikken på tværs af budgetposterne og lagt særlig vægt på de nye medlemsstaters behov ved at skabe en velafvejet balance mellem de økonomiske, sociale og territoriale forskelle i hele EU; |
| --- | --- |

1.3.7

er af den opfattelse, at Kommissionen har vedtaget en afbalanceret strategi for samhørighedspolitikken på tværs af budgetposterne og lagt særlig vægt på de nye medlemsstaters behov ved at skabe en velafvejet balance mellem de økonomiske, sociale og territoriale forskelle i hele EU;

| 1.3.8 | mener, at der på disse politikområder er vigtige eksempler på den merværdi, som EU-modellen skaber. EU-investeringer inden for forskning og udvikling, udveksling på tværs af grænserne og infrastrukturprojekter sammenkobler Lissabon- og Göteborg-målene med en partnerskabstilgang, som kan skabe vækst, konvergens, konkurrenceevne og en langsigtet bæredygtighed. Partnerskabstilgangen i EU's forsknings- og udviklingsindsats rummer også en geografisk spredt uddannelses- og forskningsinfrastruktur, som muliggør, at man fuldt ud kan udnytte den europæiske befolknings høje uddannelsesniveau og vækstpotentiale. Markedsbaserede løsninger kan ikke alene skabe den bæredygtige fremtid, som Europa søger; |
| --- | --- |

1.3.8

mener, at der på disse politikområder er vigtige eksempler på den merværdi, som EU-modellen skaber. EU-investeringer inden for forskning og udvikling, udveksling på tværs af grænserne og infrastrukturprojekter sammenkobler Lissabon- og Göteborg-målene med en partnerskabstilgang, som kan skabe vækst, konvergens, konkurrenceevne og en langsigtet bæredygtighed. Partnerskabstilgangen i EU's forsknings- og udviklingsindsats rummer også en geografisk spredt uddannelses- og forskningsinfrastruktur, som muliggør, at man fuldt ud kan udnytte den europæiske befolknings høje uddannelsesniveau og vækstpotentiale. Markedsbaserede løsninger kan ikke alene skabe den bæredygtige fremtid, som Europa søger;

| 1.3.9 | erkender, at økonomisk overkommelighed og budgetdisciplin ligger til grund for forhandlingsprocessen, hvor der findes to tilgange til metoderne til udarbejdelse af et finansielt overslag:






  — | at identificere behovene og bevilge midler herefter og |
| --- | --- | --- |

1.3.9

erkender, at økonomisk overkommelighed og budgetdisciplin ligger til grund for forhandlingsprocessen, hvor der findes to tilgange til metoderne til udarbejdelse af et finansielt overslag:

—

at identificere behovene og bevilge midler herefter og

| — | at fastsætte, hvad der er råd til, og bevilge midler herefter; |
| --- | --- |

—

at fastsætte, hvad der er råd til, og bevilge midler herefter;

| 1.3.10 | anerkender, at Kommissionen har foreslået den første tilgang ud fra et bundstyret perspektiv, der bygger på en evaluering af bundstyrede behov; |
| --- | --- |

1.3.10

anerkender, at Kommissionen har foreslået den første tilgang ud fra et bundstyret perspektiv, der bygger på en evaluering af bundstyrede behov;

| 1.3.11 | afviser det argument, at den anden tilgang vil kunne levere et bæredygtigt svar på de økonomiske, sociale og demokratiske udfordringer, som EU står overfor; |
| --- | --- |

1.3.11

afviser det argument, at den anden tilgang vil kunne levere et bæredygtigt svar på de økonomiske, sociale og demokratiske udfordringer, som EU står overfor;

1.4   Finansieringsramme

bifalder Kommissionens forslag om at udarbejde en ny finansieringsramme på baggrund af et begrænset antal politiske mål:

| — | (1a) | Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse |
| --- | --- | --- |
| — | (1b) | Samhørighed for vækst og beskæftigelse |
| — | (2) | Bæredygtig forvaltning og beskyttelse af naturlige ressourcer |
| — | (3) | Borgerskab, frihed, retfærdighed og sikkerhed samt |
| — | (4) | EU som global partner; |

—

(1a)

Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse

—

(1b)

Samhørighed for vækst og beskæftigelse

—

(2)

Bæredygtig forvaltning og beskyttelse af naturlige ressourcer

—

(3)

Borgerskab, frihed, retfærdighed og sikkerhed samt

—

(4)

EU som global partner;

Regionsudvalgets vigtigste bemærkninger relaterer til kapitlerne om bæredygtig udvikling: (1a), (1b) og (2);

1.4.1   Bæredygtig vækst

| — | erkender den økonomiske sammenhæng og den politiske logik ved at anvende bæredygtig udvikling som budgetmæssig løftestang for de tre indbyrdes supplerende søjler: konvergens, konkurrenceevne og beskæftigelse samt territorialt samarbejde; |
| --- | --- |

—

erkender den økonomiske sammenhæng og den politiske logik ved at anvende bæredygtig udvikling som budgetmæssig løftestang for de tre indbyrdes supplerende søjler: konvergens, konkurrenceevne og beskæftigelse samt territorialt samarbejde;

| — | bifalder forslaget om, at struktur- og samhørighedspolitikken skal udstyres med et budget på 336,2 mia. EUR for perioden 2007-2013, hvor den for perioden 2000-2006 fik tildelt 213 mia. EUR. Det bemærker, at 78 % (262,3 mia. EUR) afsættes til konvergensmålet for tilbagestående regioner, 18 % (68,5 mia. EUR) til regional konkurrenceevne og beskæftigelse og 4 % (13,5 mia. EUR) til målet om territorialt samarbejde til fremme af grænseoverskridende og tværregional udvikling (8); |
| --- | --- |

—

bifalder forslaget om, at struktur- og samhørighedspolitikken skal udstyres med et budget på 336,2 mia. EUR for perioden 2007-2013, hvor den for perioden 2000-2006 fik tildelt 213 mia. EUR. Det bemærker, at 78 % (262,3 mia. EUR) afsættes til konvergensmålet for tilbagestående regioner, 18 % (68,5 mia. EUR) til regional konkurrenceevne og beskæftigelse og 4 % (13,5 mia. EUR) til målet om territorialt samarbejde til fremme af grænseoverskridende og tværregional udvikling (8);

| — | bemærker, at en enkelt budgetpost på 262,3 mia. EUR er afsat til konvergensmålet for regioner med en BNI pr. indbygger på mindre end 75 % af gennemsnittet i EU-25. 22 mia. EUR er til rådighed for de samhørighedslande i EU-15, som på nuværende tidspunkt er støtteberettigede, men som af rent statistiske årsager ikke længere vil kunne opfylde betingelserne (udfasningsregioner). Dette svarer til 66 % af det beløb, som de ville have modtaget i perioden 2007-2013 som rene konvergensområder; |
| --- | --- |

—

bemærker, at en enkelt budgetpost på 262,3 mia. EUR er afsat til konvergensmålet for regioner med en BNI pr. indbygger på mindre end 75 % af gennemsnittet i EU-25. 22 mia. EUR er til rådighed for de samhørighedslande i EU-15, som på nuværende tidspunkt er støtteberettigede, men som af rent statistiske årsager ikke længere vil kunne opfylde betingelserne (udfasningsregioner). Dette svarer til 66 % af det beløb, som de ville have modtaget i perioden 2007-2013 som rene konvergensområder;

| — | bemærker, at den ene budgetpost på 336,2 mia. EUR svarer til 0,41 % af BNI (eller 344,9 mia. EUR, 0,46 % af BNI, inklusive administrative omkostninger til solidaritetsfonden og andre tiltag); |
| --- | --- |

—

bemærker, at den ene budgetpost på 336,2 mia. EUR svarer til 0,41 % af BNI (eller 344,9 mia. EUR, 0,46 % af BNI, inklusive administrative omkostninger til solidaritetsfonden og andre tiltag);

| — | fremhæver, at opbygningen af en sund makroøkonomi med vægt på bæredygtig vækst forudsætter, at programmerne under de tre søjler styres eksplicit i retning af opnåelse af Lissabon- og Göteborg-målene; |
| --- | --- |

—

fremhæver, at opbygningen af en sund makroøkonomi med vægt på bæredygtig vækst forudsætter, at programmerne under de tre søjler styres eksplicit i retning af opnåelse af Lissabon- og Göteborg-målene;

| — | bemærker, at Lissabon-strategien havde til formål at fremme bæredygtig økonomisk vækst og styrke den sociale samhørighed, og at den havde følgende mål:






  — | at erhvervsfrekvensen når op på mindst 70 % inden 2010; |
| --- | --- | --- |

—

bemærker, at Lissabon-strategien havde til formål at fremme bæredygtig økonomisk vækst og styrke den sociale samhørighed, og at den havde følgende mål:

—

at erhvervsfrekvensen når op på mindst 70 % inden 2010;

| — | at sørge for, at produktivitetsniveauet i EU ligger på linje med produktivitetsniveauerne for verdens mest effektive virksomheder; |
| --- | --- |

—

at sørge for, at produktivitetsniveauet i EU ligger på linje med produktivitetsniveauerne for verdens mest effektive virksomheder;

| — | at indkredse informationssamfundets udfordringer og at etablere det europæiske forskningsrum; |
| --- | --- |

—

at indkredse informationssamfundets udfordringer og at etablere det europæiske forskningsrum;

| — | at sørge for, at investeringerne i forskning når op på 3 % af BNI; |
| --- | --- |

—

at sørge for, at investeringerne i forskning når op på 3 % af BNI;

| — | noterer, at det i den supplerende meddelelse fra Kommissionen anerkendes, at man er langt fra at opfylde de målsætninger om vækst og nedbringelse af forskellene, som understøtter Lissabon- og Göteborg-strategierne. Dette skyldes delvis presset for at håndtere den globale konkurrence, spørgsmålene om produktivitet, den aldrende befolkning og de øgede forventninger til sundhedsplejen, samtidig med at der er et tilsvarende pres på de offentlige midler; |
| --- | --- |

—

noterer, at det i den supplerende meddelelse fra Kommissionen anerkendes, at man er langt fra at opfylde de målsætninger om vækst og nedbringelse af forskellene, som understøtter Lissabon- og Göteborg-strategierne. Dette skyldes delvis presset for at håndtere den globale konkurrence, spørgsmålene om produktivitet, den aldrende befolkning og de øgede forventninger til sundhedsplejen, samtidig med at der er et tilsvarende pres på de offentlige midler;

| — | mener, at det er nødvendigt at identificere og kvantificere kritiske succesfaktorer for at kunne overvåge og virkeliggøre Lissabon- og Göteborg-målene samt indkredse måder, hvorpå man kan mobilisere civilsamfundet, de lokale og regionale myndigheder, dvs. alle, der har interesse i, at Lissabon-strategien bliver en succes, med henblik på at gennemføre Lissabon- og Göteborg-strategierne for alle; |
| --- | --- |

—

mener, at det er nødvendigt at identificere og kvantificere kritiske succesfaktorer for at kunne overvåge og virkeliggøre Lissabon- og Göteborg-målene samt indkredse måder, hvorpå man kan mobilisere civilsamfundet, de lokale og regionale myndigheder, dvs. alle, der har interesse i, at Lissabon-strategien bliver en succes, med henblik på at gennemføre Lissabon- og Göteborg-strategierne for alle;

| — | erkender, at man vil miste de programmer, som relaterer til underoverskriften »støtte til fremme af regional konkurrenceevne og beskæftigelse uden for mindre gunstigt stillede regioner, under 1b »Samhørighed for vækst og beskæftigelse««, hvis udgiftsniveauet i de finansielle overslag begrænses til under betalingsbevillingerne på 1,14 % af BNI sådan som foreslået af Kommissionen. Dette vil blot øge de regionale uligheder. Alle regioner vil følgelig ikke kun deltage på lige fod med andre for at forbedre konkurrenceevnen, væksten og beskæftigelsen i hele EU; |
| --- | --- |

—

erkender, at man vil miste de programmer, som relaterer til underoverskriften »støtte til fremme af regional konkurrenceevne og beskæftigelse uden for mindre gunstigt stillede regioner, under 1b »Samhørighed for vækst og beskæftigelse««, hvis udgiftsniveauet i de finansielle overslag begrænses til under betalingsbevillingerne på 1,14 % af BNI sådan som foreslået af Kommissionen. Dette vil blot øge de regionale uligheder. Alle regioner vil følgelig ikke kun deltage på lige fod med andre for at forbedre konkurrenceevnen, væksten og beskæftigelsen i hele EU;

| — | har konsekvent støttet, at der anvendes foranstaltninger til fremme af konkurrenceevnen og beskæftigelsen med henblik på at sikre, at hele EU's regionale territorium fuldt ud kan leve op til målsætningerne i Lissabon- og Göteborg-strategierne, men er i tvivl om, i hvilken udstrækning programmerne inden for søjlerne vil kunne opfylde Lissabon- og Göteborg-målsætningerne fuldt ud, når manglen på regional velstand er den eneste indikator for finansiering; |
| --- | --- |

—

har konsekvent støttet, at der anvendes foranstaltninger til fremme af konkurrenceevnen og beskæftigelsen med henblik på at sikre, at hele EU's regionale territorium fuldt ud kan leve op til målsætningerne i Lissabon- og Göteborg-strategierne, men er i tvivl om, i hvilken udstrækning programmerne inden for søjlerne vil kunne opfylde Lissabon- og Göteborg-målsætningerne fuldt ud, når manglen på regional velstand er den eneste indikator for finansiering;

| — | mener i overensstemmelse med den tredje samhørighedsrapport, at der er ulemper ved at anvende BNP som den vigtigste indikator, og at det gentagne gange er blevet påvist, at forskelle inden for regioner, som f.eks. tydeligt kan ses i store og mellemstore byer (9), ofte er mere alvorlige end forskelle mellem regioner; |
| --- | --- |

—

mener i overensstemmelse med den tredje samhørighedsrapport, at der er ulemper ved at anvende BNP som den vigtigste indikator, og at det gentagne gange er blevet påvist, at forskelle inden for regioner, som f.eks. tydeligt kan ses i store og mellemstore byer (9), ofte er mere alvorlige end forskelle mellem regioner;

| — | beklager derfor, at den budgetramme, der er afsat til det nye »mål 2«, er reduceret sammenlignet med tidligere programmeringsperioder, hvilket kun gør problemet inden for og mellem regioner endnu større. Budgetrammen i 2007-2013 er på 18 % sammenlignet med 23,8 % i 2000-2006 (10); |
| --- | --- |

—

beklager derfor, at den budgetramme, der er afsat til det nye »mål 2«, er reduceret sammenlignet med tidligere programmeringsperioder, hvilket kun gør problemet inden for og mellem regioner endnu større. Budgetrammen i 2007-2013 er på 18 % sammenlignet med 23,8 % i 2000-2006 (10);

| — | er tilfreds med den øgede anerkendelse af større byområders potentiale som drivkraft for økonomisk vækst, men mener dog, at forordningsforslagene for hver enkelt national ramme bør indeholde en udtrykkelig henvisning til bæredygtig byudvikling med henblik på at afspejle byområdernes rolle som økonomisk drivkraft for den europæiske økonomi; |
| --- | --- |

—

er tilfreds med den øgede anerkendelse af større byområders potentiale som drivkraft for økonomisk vækst, men mener dog, at forordningsforslagene for hver enkelt national ramme bør indeholde en udtrykkelig henvisning til bæredygtig byudvikling med henblik på at afspejle byområdernes rolle som økonomisk drivkraft for den europæiske økonomi;

| — | beklager, at der samtidig med anerkendelsen i Lissabon-strategien af virkningerne af en aldrende befolkning i form af reducerede vækstrater og lavere BNP — og foranstaltningerne til bekæmpelse heraf — ikke er nogen tilsvarende anerkendelse af unges potentiale for at skabe konkurrenceevne og en dagsorden for vækst; |
| --- | --- |

—

beklager, at der samtidig med anerkendelsen i Lissabon-strategien af virkningerne af en aldrende befolkning i form af reducerede vækstrater og lavere BNP — og foranstaltningerne til bekæmpelse heraf — ikke er nogen tilsvarende anerkendelse af unges potentiale for at skabe konkurrenceevne og en dagsorden for vækst;

(a)   Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse

—   At fremme virksomhedernes konkurrenceevne i et fuldt integreret indre marked

| — | erkender, at der bør pustes nyt liv i industripolitikken i EU ved at skabe et erhvervsvenligt miljø; |
| --- | --- |

—

erkender, at der bør pustes nyt liv i industripolitikken i EU ved at skabe et erhvervsvenligt miljø;

| — | insisterer på, at det er nødvendigt at udnytte og fremme potentialet for udvikling af SMV-sektoren som byggeklodser for vækst i det indre marked i erkendelse af, at SMV'er måske udgør det største uudnyttede potentiale i det indre marked; |
| --- | --- |

—

insisterer på, at det er nødvendigt at udnytte og fremme potentialet for udvikling af SMV-sektoren som byggeklodser for vækst i det indre marked i erkendelse af, at SMV'er måske udgør det største uudnyttede potentiale i det indre marked;

| — | bemærker, at hvis man anvender det indre markeds regler på samhørighedspolitikken, opnår man en betydelig merværdi takket være væksten i handlen mellem de mindre udviklede EU-regioner og resten af EU. Årsagen hertil er, at ca. en fjerdedel af udgifterne under den konkurrencedrevne samhørighedspolitik vender tilbage til det øvrige EU i form af øget eksport; |
| --- | --- |

—

bemærker, at hvis man anvender det indre markeds regler på samhørighedspolitikken, opnår man en betydelig merværdi takket være væksten i handlen mellem de mindre udviklede EU-regioner og resten af EU. Årsagen hertil er, at ca. en fjerdedel af udgifterne under den konkurrencedrevne samhørighedspolitik vender tilbage til det øvrige EU i form af øget eksport;

| — | mener, at der som led i reformen af statsstøttereglerne er behov for horisontale fritagelsesforordninger til støtte for forskning og teknologiudvikling og SMV'er; |
| --- | --- |

—

mener, at der som led i reformen af statsstøttereglerne er behov for horisontale fritagelsesforordninger til støtte for forskning og teknologiudvikling og SMV'er;

| — | mener, at indførelsen af konsekvensanalyser med henblik på en mere målrettet statsstøtte — som kan give de nationale, regionale og lokale myndigheder større fleksibilitet til at træffe foranstaltninger, der har begrænset indvirkning på konkurrencen og handelen på EU-plan, men som håndterer virkelige markedssvigt — bidrager til udviklingen af områder med udviklingsefterslæb og fremmer iværksætterånd; |
| --- | --- |

—

mener, at indførelsen af konsekvensanalyser med henblik på en mere målrettet statsstøtte — som kan give de nationale, regionale og lokale myndigheder større fleksibilitet til at træffe foranstaltninger, der har begrænset indvirkning på konkurrencen og handelen på EU-plan, men som håndterer virkelige markedssvigt — bidrager til udviklingen af områder med udviklingsefterslæb og fremmer iværksætterånd;

—   At styrke den europæiske indsats inden for forskning og teknologisk udvikling

| — | mener, at EU kan blive en dynamisk videnbaseret økonomi, hvis der indføres en række foranstaltninger og ordninger for finansiel støtte, herunder navnlig oprettelsen af ekspertisecentre fra Europas vidtrækkende uddannelses- og forskningsinfrastruktur, der kan sætte skub i de bredere regionale økonomier, udbrede ekspertise og forbedre konkurrenceevnen i hele EU; |
| --- | --- |

—

mener, at EU kan blive en dynamisk videnbaseret økonomi, hvis der indføres en række foranstaltninger og ordninger for finansiel støtte, herunder navnlig oprettelsen af ekspertisecentre fra Europas vidtrækkende uddannelses- og forskningsinfrastruktur, der kan sætte skub i de bredere regionale økonomier, udbrede ekspertise og forbedre konkurrenceevnen i hele EU;

| — | er enig med Kommissionen i, at styrkelse af EU's indsats inden for forskning og teknologiudvikling er et af de vigtigste målsætninger i et udvidet EU, men at der bør være en passende balance mellem offentlig og privat finansiering (11); |
| --- | --- |

—

er enig med Kommissionen i, at styrkelse af EU's indsats inden for forskning og teknologiudvikling er et af de vigtigste målsætninger i et udvidet EU, men at der bør være en passende balance mellem offentlig og privat finansiering (11);

| — | støtter derfor den beslutning, som blev truffet af Det Europæiske Råd i Barcelona, om at øge udgifterne til forskning og udvikling til 3 % af BNP inden 2010; |
| --- | --- |

—

støtter derfor den beslutning, som blev truffet af Det Europæiske Råd i Barcelona, om at øge udgifterne til forskning og udvikling til 3 % af BNP inden 2010;

—   Netforbindelser i EU

| — | bakker op om Kommissionens forslag om at øge omfanget af de finansielle midler, der bevilges til udvikling af transeuropæiske net, idet der lægges særlig vægt på grænseoverskridende projekter, som fremmer intermodalitet og anvendelsen af bæredygtige transportformer, navnlig begrebet motorveje til søs, forudsat at disse passer ind i en global ordning for bæredygtig transport; |
| --- | --- |

—

bakker op om Kommissionens forslag om at øge omfanget af de finansielle midler, der bevilges til udvikling af transeuropæiske net, idet der lægges særlig vægt på grænseoverskridende projekter, som fremmer intermodalitet og anvendelsen af bæredygtige transportformer, navnlig begrebet motorveje til søs, forudsat at disse passer ind i en global ordning for bæredygtig transport;

| — | betoner, at de transeuropæiske transportnet, navnlig motorvejene til søs, når det specifikt gælder ø-områderne, kan gøre det muligt for regioner med naturbestemte og demografiske handicap at overvinde de problemer, der forhindrer dem i få adgang til det indre marked under lige konkurrencevilkår; |
| --- | --- |

—

betoner, at de transeuropæiske transportnet, navnlig motorvejene til søs, når det specifikt gælder ø-områderne, kan gøre det muligt for regioner med naturbestemte og demografiske handicap at overvinde de problemer, der forhindrer dem i få adgang til det indre marked under lige konkurrencevilkår;

| — | erkender, at medlemsstaterne har begrænset kapacitet til at rejse de nødvendige midler til finansiering af disse net i en tid, hvor medlemsstaterne søger at reducere de offentlige udgifter med henblik på at overholde stabilitets- og vækstpagten; |
| --- | --- |

—

erkender, at medlemsstaterne har begrænset kapacitet til at rejse de nødvendige midler til finansiering af disse net i en tid, hvor medlemsstaterne søger at reducere de offentlige udgifter med henblik på at overholde stabilitets- og vækstpagten;

| — | understreger, at de lokale og regionale myndigheder kun i beskedent omfang kan bidrage til finansiering af de transeuropæiske transportnet, da de samtidig er stærkt engageret i at finansiere andre infrastrukturer, der ofte er uundværlige, hvis det transeuropæiske net, den lokale økonomi og de sociale infrastrukturer skal fungere optimalt; |
| --- | --- |

—

understreger, at de lokale og regionale myndigheder kun i beskedent omfang kan bidrage til finansiering af de transeuropæiske transportnet, da de samtidig er stærkt engageret i at finansiere andre infrastrukturer, der ofte er uundværlige, hvis det transeuropæiske net, den lokale økonomi og de sociale infrastrukturer skal fungere optimalt;

| — | bemærker, at en forbedring af konkurrenceevnen fremmer anerkendelsen af det centrale samspil mellem byer og regioner, hvilket igen kan skabe kritiske masser, der kan føre til omfattende vækst på tværs af erhverv, som er svære at tiltrække eller etablere for en by eller region alene. Strategiske europæiske bynet såsom URBACT er gode eksempler herpå og bør fremmes på europæisk plan for derved at sikre udveksling af bedste praksis og ekspertise mellem landdistrikter og de nødvendige investeringer med henblik på at gennemføre Lissabon- og Göteborg-målene; |
| --- | --- |

—

bemærker, at en forbedring af konkurrenceevnen fremmer anerkendelsen af det centrale samspil mellem byer og regioner, hvilket igen kan skabe kritiske masser, der kan føre til omfattende vækst på tværs af erhverv, som er svære at tiltrække eller etablere for en by eller region alene. Strategiske europæiske bynet såsom URBACT er gode eksempler herpå og bør fremmes på europæisk plan for derved at sikre udveksling af bedste praksis og ekspertise mellem landdistrikter og de nødvendige investeringer med henblik på at gennemføre Lissabon- og Göteborg-målene;

—   At forbedre kvaliteten af almen uddannelse og erhvervsuddannelse

| — | fremhæver, at lokal og regional uddannelse og videreuddannelse af menneskelig kapital er af vital betydning for udviklingen af det indre marked og gennemførelsen af Lissabon-strategien. Foranstaltninger på tværs af EU til støtte for mobilitet vil få reel indvirkning på økonomien. Foranstaltningerne udgør hver især og til sammen yderst gode investeringer. De heraf følgende ekstraudgifter for budgettet bør accepteres som værende en forudsætning for en gnidningsløs funktion og udvikling af et integreret arbejdsmarked og et fælleseuropæisk område for læring; |
| --- | --- |

—

fremhæver, at lokal og regional uddannelse og videreuddannelse af menneskelig kapital er af vital betydning for udviklingen af det indre marked og gennemførelsen af Lissabon-strategien. Foranstaltninger på tværs af EU til støtte for mobilitet vil få reel indvirkning på økonomien. Foranstaltningerne udgør hver især og til sammen yderst gode investeringer. De heraf følgende ekstraudgifter for budgettet bør accepteres som værende en forudsætning for en gnidningsløs funktion og udvikling af et integreret arbejdsmarked og et fælleseuropæisk område for læring;

—   At hjælpe det europæiske samfund med at foregribe og forvalte sociale ændringer

| — | støtter Kommissionen i, at der bør være en passende lovgivningsmæssig ramme for virksomheder og arbejdstagere med henblik på at etablere sociale standarder og grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

—

støtter Kommissionen i, at der bør være en passende lovgivningsmæssig ramme for virksomheder og arbejdstagere med henblik på at etablere sociale standarder og grundlæggende rettigheder;

(b)   Samhørighed for vækst og beskæftigelse

| — | anerkender, at der ikke kan skabes EF-merværdi alene gennem finansiering uden fællesskabsmetoden, som udformer de programmer, der skal tage højde for og udarbejde regionale strategier. Kun en europæisk institutionel ramme kan sikre konvergens mellem de sektorpolitikker og finansielle instrumenter, der virkeliggør Fællesskabets mål om økonomisk, social og territorial samhørighed; |
| --- | --- |

—

anerkender, at der ikke kan skabes EF-merværdi alene gennem finansiering uden fællesskabsmetoden, som udformer de programmer, der skal tage højde for og udarbejde regionale strategier. Kun en europæisk institutionel ramme kan sikre konvergens mellem de sektorpolitikker og finansielle instrumenter, der virkeliggør Fællesskabets mål om økonomisk, social og territorial samhørighed;

| — | anerkender, at konvergensmålet skal gives høj prioritet med udvidelsen i solidaritet med de nye medlemsstater og de svagest stillede regioner i de »gamle« medlemsstater for derved at sikre, at der kanaliseres midler til de regioner og byer, der har størst udviklingsefterslæb; |
| --- | --- |

—

anerkender, at konvergensmålet skal gives høj prioritet med udvidelsen i solidaritet med de nye medlemsstater og de svagest stillede regioner i de »gamle« medlemsstater for derved at sikre, at der kanaliseres midler til de regioner og byer, der har størst udviklingsefterslæb;

| — | påpeger, at Kommissionens forslag om tildeling af finansielle midler til EU's strukturfonde for den næste finansieringsperiode også er et rimeligt kompromis for regionerne i det tidligere EU-15, idet 109,8 mia. EUR afsættes til det nye mål 1 og 56,6 mia. EUR til det nye mål 2 i de såkaldt gamle medlemsstater (i sammenligning med henholdsvis 154 mia. EUR og 46,6 mia. EUR i indeværende finansieringsperiode); |
| --- | --- |

—

påpeger, at Kommissionens forslag om tildeling af finansielle midler til EU's strukturfonde for den næste finansieringsperiode også er et rimeligt kompromis for regionerne i det tidligere EU-15, idet 109,8 mia. EUR afsættes til det nye mål 1 og 56,6 mia. EUR til det nye mål 2 i de såkaldt gamle medlemsstater (i sammenligning med henholdsvis 154 mia. EUR og 46,6 mia. EUR i indeværende finansieringsperiode);

| — | advarer mod en underminering af partnerskabs- og solidaritetsprincipperne i forhold til de medlemsstater, som ikke længere er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden på grund af den statistiske effekt af udvidelsen; |
| --- | --- |

—

advarer mod en underminering af partnerskabs- og solidaritetsprincipperne i forhold til de medlemsstater, som ikke længere er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden på grund af den statistiske effekt af udvidelsen;

| — | anerkender begrundelsen for at indføre et absorptionsloft på 4 % af det nationale BNP for alle medlemsstater, når det gælder tildelingen af midler fra EFRU, ESF og Samhørighedsfinden, inklusive de midler, der overføres som led i udviklingen af landdistrikterne og omlægningen af fiskeriet; (12) udjævning af økonomiske og sociale uligheder fortsat bør stå højt på EU's dagsorden, og disse midler skal hjælpe økonomisk og socialt tilbagestående regioner og medlemsstater til at indhente deres efterslæb; |
| --- | --- |

—

anerkender begrundelsen for at indføre et absorptionsloft på 4 % af det nationale BNP for alle medlemsstater, når det gælder tildelingen af midler fra EFRU, ESF og Samhørighedsfinden, inklusive de midler, der overføres som led i udviklingen af landdistrikterne og omlægningen af fiskeriet; (12) udjævning af økonomiske og sociale uligheder fortsat bør stå højt på EU's dagsorden, og disse midler skal hjælpe økonomisk og socialt tilbagestående regioner og medlemsstater til at indhente deres efterslæb;

| — | accepterer, at princippet bag Berlin-løsningen — jo mindre udviklet en region er, desto mere støtte bør den have — var velbegrundet og også bør finde anvendelse i fremtiden. Følgelig bør man foretage en nærmere undersøgelse af de anomalier, som opstår i forbindelse med anvendelsen af absorptionsloftet på 4 % af det nationale BNP på medlemsstatsplan; |
| --- | --- |

—

accepterer, at princippet bag Berlin-løsningen — jo mindre udviklet en region er, desto mere støtte bør den have — var velbegrundet og også bør finde anvendelse i fremtiden. Følgelig bør man foretage en nærmere undersøgelse af de anomalier, som opstår i forbindelse med anvendelsen af absorptionsloftet på 4 % af det nationale BNP på medlemsstatsplan;

| — | advarer dog om, at alle tilpasninger af de overordnede betalingsbevillinger vil foregå uden for dette loft på 4 %, således at der nok vil blive sikret samhørighedsstøtte inden for de nye medlemsstater, men samtidig vil virkningerne heraf i høj grad underminere princippet om en Lissabon- og Göteborg-dagsorden for alle; |
| --- | --- |

—

advarer dog om, at alle tilpasninger af de overordnede betalingsbevillinger vil foregå uden for dette loft på 4 %, således at der nok vil blive sikret samhørighedsstøtte inden for de nye medlemsstater, men samtidig vil virkningerne heraf i høj grad underminere princippet om en Lissabon- og Göteborg-dagsorden for alle;

| — | anerkender, at det er vigtigt at forbedre kapacitetsopbygningen på det decentrale forvaltningsniveau i medlemsstaterne og de nye nabolande. Der kan gøres betydelige fremskridt med hensyn til grænseoverskridende og tværregionalt samarbejde gennem udveksling af viden og ekspertise mellem eksperter fra lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

—

anerkender, at det er vigtigt at forbedre kapacitetsopbygningen på det decentrale forvaltningsniveau i medlemsstaterne og de nye nabolande. Der kan gøres betydelige fremskridt med hensyn til grænseoverskridende og tværregionalt samarbejde gennem udveksling af viden og ekspertise mellem eksperter fra lokale og regionale myndigheder;

1.4.2   Bevarelse og forvaltning af naturlige ressourcer

er tilfreds med, at man i de finansielle overslag anerkender, at der er behov for at diversificere aktiviteterne i landdistrikterne: forbedring af miljøet og livskvaliteten som en vital balance til opnåelse af territorial samhørighed under Lissabon- og Göteborg-strategiernes målsætninger om bæredygtig udvikling;

er bekymret over, at indikatorerne for vækst og udvikling — inklusive beskæftigelse, industri og mangfoldighed — er konsekvent lavere i landdistrikterne, hvilket underminerer disses levedygtighed;

bifalder byprogrammernes potentiale til gennem særlige initiativer om forskning og udvikling, iværksættelse og sociale ændringer at sætte skub udviklingen i landdistrikterne i videre forstand, selvom det anerkendes, at de mere fjerntliggende landdistrikter sandsynligvis ikke vil drage fordel af sådanne initiativer;

fremhæver ikke desto mindre, at der er behov for afbalancerede løsninger på de forskellige situationer i landdistrikterne, herunder landdistrikter med naturbestemte handicap og særlige miljømæssige begrænsninger;

fremhæver også det bydende nødvendige hensyn til territorial mangfoldighed, hvor definitionen af et tilgrundliggende by-/landparadigme for vækst og samhørighed markerer bevægelsen væk fra industri-/landbrugsmodeller, der ikke længere tager hensyn til de udfordringer, som globaliseringen medfører;

støtter anerkendelsen af miljøbeskyttelse i alle dens afskygninger — globale, regionale, bymæssige, landmæssige og maritime — som et horisontalt element på tværs af programmerne. I den sammenhæng bør de lokale og regionale myndigheder med ansvar for bevarelsen af Natura 2000-områderne sikres en tilstrækkelig finansiering fra de relevante politiske instrumenter;

1.4.3   Borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

konstaterer med tilfredshed, at Kommissionen ønsker at arbejde videre med de spørgsmål, der er forbundet med unionsborgerskabet, og give dem mere konkret form, og at Kommissionen agter at søge rimelige løsninger på de vanskelige problemer i forbindelse med migration og integration, frihed, sikkerhed og retfærdighed, der påvirker byområder og landdistrikter i hele EU som anført i præamblen til charteret; (13)

anerkender, at de udfordringer, der følger i kølvandet på indvandring og asyl, ganske rigtigt ikke længere i tilstrækkelig grad kan imødekommes med de foranstaltninger, som træffes af medlemsstaterne, og;

understreger, at mange lokale og regionale myndigheder i dag leverer frontlinjestøtteforanstaltninger og -faciliteter;

præciserer, at såvel EU's større byer som landdistrikter har omfattende og voksende erfaring med vandrende arbejdstagere og nybebyggelser. Denne viden om og erfaring med integrering af indvandrere bør følgelig afspejle sig i de forordningsforslag, Kommissionen måtte fremlægge om disse emner;

erkender, at de nuværende forbruger-, fødevaresikkerheds- og sundhedsprogrammer ikke lever op til de europæiske borgeres forventninger;

støtter derfor, at der indføres to instrumenter: et fødevaresikkerhedsprogram og et program for forbrugerpolitik og folkesundhed;

1.4.4   Eksterne politikker

er enig i, at man i det finansielle overslag for 2007-2013 anerkender, at EU med udvidelsen og de voksende lokale og regionale krav bør styrke sin kapacitet til beskyttelse af menneskerettigheder, fremme af demokrati og bekæmpelse af fattigdom i EU's nye naboskaber gennem såvel multilaterale som bilaterale politikker;

støtter Kommissionen i, at der bør være sammenhæng og overensstemmelse mellem de eksterne aktiviteter for derved at opnå mere og bedre kvalitet med de disponible midler;

bifalder Kommissionens synspunkt om, at der bør udformes en ny naboskabspolitik, som bygger på den positive grænseoverskridende udvikling, der har fundet sted siden 1989 eller tidligere, og som bør støtte de foranstaltninger, der tager sigte på en gradvis økonomisk integration, tættere politisk samarbejde og udvikling af fælles infrastruktur;

fremhæver, at det er vigtigt at forbedre kapacitetsopbygningen på det decentrale forvaltningsniveau i de nye medlemsstater og nabolande;

1.4.5   Korrektionsmekanisme

forstår, at forhandlingerne om det finansielle overslag for 2007-2013 klart vil inddrage mekanismer til fastsættelse af Unionens samlede finansiering og størrelsen af de enkelte medlemsstaters bidrag. Kommissionen har udarbejdet et særskilt forslag, der skal afskaffe den britiske rabat og indføre en generel korrektionsmekanisme, som afspejler medlemsstaternes relative velstand;

mener, at der er behov for at etablere et ensartet system med henblik på at imødekomme Unionens budgetmæssige krav, og at de rabatordninger, som findes for nogle medlemsstater, dermed bør kunne afskaffes;

deler Kommissionens opfattelse, at denne tilgang giver mulighed for at fjerne de korrektionsmekanismer, der er blevet indført i tidligere budgetperioder, og som i dag korrigerer de alt for store negative nettobalancer, der opstår i nogle medlemsstater i forbindelse med bidrag til betalingsbevillinger fra EU-budgettet. Hvis dette blev opnået, kan man undgå alt for store skattebyrder på de enkelte medlemsstater og bevare solidariteten på EU-plan;

1.4.6   Stabilitets- og vækstpagten

anerkender, at stabilitets- og vækstpagtens betingelser og vilkår og den restriktive implementering heraf, som ikke tillader en medlemsstat at have et budgetunderskud på mere end 3 % af BNP eller 60 % for gældens vedkommende, alene afspejler stabilitetshensyn, som er baseret på de økonomiske vilkår sidst i 1990'erne, mens der i dag er et presserende behov for at bevæge sig hen imod og indrette sig fyldestgørende efter en mere vækstorienteret politisk ramme. Hvis man ikke sætter fokus på vækst, vil det blive umuligt at tage højde for de sociale og miljømæssige aspekter af Lissabon- og Göteborg-strategien;

støtter Kommissionens forslag til reformer af stabilitets- og vækstpagten, som skal gøre det muligt at føre en mere fleksibel økonomisk politik, som mindsker de problemer, der opstår i løbet af en økonomisk cyklus, uden at betydningen af en stabil økonomi tabes af syne. På denne måde kan man opnå større manøvrefrihed, således at medlemsstaterne kan forberede sig på at øge de offentlige udgifter eller sænke skatterne i perioder med med økonomisk tilbageslag;

foreslår, at en metode kunne være at indføre en mekanisme, som gør det muligt at undtage kapitalinvesteringer inden for EU-kompetenceområder, der er aftalt som led i Lissabon-strategien, fra de normale budgetregnskabsprocedurer. Hermed ville der kunne foretages offentlige vækstfremmende investeringer uden at overskride pagtens finansielle bestemmelser;

foreslår, at en alternativ tilgang vil være at forbedre stabilitets- og vækstpagtens håndhævelsesmekanisme på en måde, som tager hensyn til de faktiske økonomiske forhold i hver medlemsstat, så det mellemlangsigtede mål om et velafbalanceret budget ville være differentieret for hver medlemsstat for at tage højde for investeringsniveau, gældsdynamik, de offentlige finansers bæredygtighed og om potentielle vækst;

1.5   Leveringsinstrumenter og styring

1.5.1   En køreplan

noterer, at de sidste kapitler i det finansielle overslag for 2007-2013 omhandler leveringsinstrumenternes effektivitet og passende forvaltningsordninger, som er vigtige spørgsmål for de lokale og regionale myndigheder;

påpeger, at meddelelsen ikke går i detaljer med det særskilte bidrag, som hvert forvaltningsniveau — lokalt, regionalt, nationalt og europæisk — kunne yde for at rette op på de nuværende mangler;

fremhæver, at national indsats, koordinering og afholdelse af offentlige udgifter inden for rammerne af EU-budgetter kræver den rette kombination af disse foranstaltninger på det rette tidspunkt. Den åbne koordinationsmetode, som ligger til grund for Lissabon- og Göteborg-strategien, fastsætter mål, indikatorer og benchmarks, fastlægger nationale og regionale politikker på grundlag af nationale handlingsplaner og foretager periodisk overvågning, evaluering og peer-review og er således i stand til at tilføre målene merværdi ved at formidle viden og erfaringer, der er høstet på lokalt og regionalt niveau;

mener dog, at processen i sin nuværende form har vist sig ikke at være tilstrækkelig effektiv til at opfylde Lissabon- og Göteborg-målene. Medlemsstaterne har kun i ringe grad koordineret deres politikker, og man har ikke lagt pres på hinanden for at opnå Lissabon-målene. Endvidere er det ikke via den åbne koordinationsmetode lykkedes at inddrage de lokale og regionale myndigheder, som spiller en afgørende rolle i forbindelse med skabelsen af den konkurrenceevne i byregioner og regioner, som kan stimulere det nødvendige indbyrdes pres på deltagerne;

mener imidlertid, at den åbne koordinationsmetode fortsat vil være et alternativ til overnational beslutningstagning og vil kunne omformes til en effektiv leveringsproces, hvis der kan opnås en forenkling af det nuværende væld af anmodninger, så man undgår diskussioner udelukkende mellem medlemsstaterne og Kommissionen om individuelle emner;

er af den opfattelse, at dette vil gøre det nødvendigt at undersøge nye, fleksible metoder og udvikle en trepartsmodel ved hjælp af kontrakt- og aktivitetsbaserede metoder, som inddrager de lokale og regionale myndigheder i udformningen af de politiske mål, der skal effektivisere leveringsmekanismerne. Dette skal ikke skabe mere kompleksitet, ej heller være blot abstrakte idéer, men derimod udgøre en reel systematisk dialog med de lokale og regionale myndigheder;

anbefaler på det kraftigste, at Kommissionens foreslåede køreplan — et fælles program, som omfatter foranstaltninger og finansiering på nationalt og EU-plan — inddrager de lokale og regionale myndigheder. Det territoriale aspekt af rammeprogrammerne er vigtigt for opnåelsen af målene om samhørighed mellem og inden for medlemsstaterne;

gentager, at trepartsaftaler er en måde, hvorpå de lokale og regionale myndigheder kan inddrages i EU's forvaltningsordninger. Udarbejdelsen af rammeprogrammer afhænger i høj grad af de lokale og regionale aktørers engagement;

1.5.2   Politik og programmer

noterer, at det i det finansielle perspektiv for 2007-2013 og den supplerende meddelelse foreslås, at de instrumenter, som EU har til rådighed til fremme af sine politiske mål, i videst muligt omfang vil blive konsolideret og rationaliseret i ét instrument pr. politikområde og én fond pr. program;

bifalder, at programmerne inden for samhørighedspolitikken vil blive finansieret over en enkelt fond (Samhørighedsfonden, EFRU, ESF), idet foranstaltninger inden for landbrug og fiskeri nu skal finansieres under overskriften bæredygtig udvikling og beskyttelse af naturressourcerne;

ser med tilfredshed på, at byaspekter er blevet indarbejdet i alle programmer inden for samhørighedspolitikken til fordel for alle byområder, hvilket øger betydningen af partnerskab mellem byer og regioner;

anerkender, at en ny forordning vil etablere en struktur for finansiering af den fælles landbrugspolitik med en enkelt fond for hver søjle: Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og Den Europæiske Landbrugsfond for Landdistriktsudvikling;

glæder sig over, at alle udviklingstiltag i landdistrikterne bliver samlet under et enkelt instrument inden for rammerne af et enkelt program, idet der lægges vægt på sammenhæng mellem udviklingen af landdistrikterne og samhørighedsforanstaltningerne, hvilket vil:

| — | forbedre landbrugssektorens konkurrenceevne via støtte til omstrukturering, |
| --- | --- |

—

forbedre landbrugssektorens konkurrenceevne via støtte til omstrukturering,

| — | forbedre miljøet og landdistrikterne via støtte til arealforvaltning, |
| --- | --- |

—

forbedre miljøet og landdistrikterne via støtte til arealforvaltning,

| — | forbedre livskvaliteten i landdistrikter, |
| --- | --- |

—

forbedre livskvaliteten i landdistrikter,

| — | fremme diversificeringen af den økonomiske aktivitet; |
| --- | --- |

—

fremme diversificeringen af den økonomiske aktivitet;

bifalder Kommissionens bestræbelser på forenkling ved at skabe et finansielt instrument for miljøet (LIFE+), men fremhæver det vanskelige i at finde reelle muligheder for at finansiere miljøprojekter via de forskellige finansielle instrumenter, som vil være på plads for perioden 2007-2013. Det er vigtigt at samordne de forskellige finansieringstyper for at dække de forskellige prioriteter og Fællesskabets interventionsordninger;

er betænkelig ved, at Kommissionen ønsker at lægge en meget betydelig del af Life+-budgettet (75 %-80 % af instrumentet) ud til medlemsstaterne uden at fastlægge regler og betingelser i forordningsforslaget for en sådan »decentralisering«;

noterer, at der foreslås et nyt naboskabsinstrument, der tager sigte på det grænseoverskridende samarbejde mellem EU og nabolandene, og som understreger EU's merværdi i forbindelse med fremme af stabilitet og velstand ud over Unionens ydre grænser gennem bæredygtig økonomisk og social udvikling;

bifalder oprettelsen af Den Europæiske Fiskerifond som et enkelt instrument til omstrukturering af fiskerisektoren, der er tæt forbundet med samhørighedsinstrumenter og giver muligheder for:

| — | bæredygtig udvikling af kystområder, |
| --- | --- |

—

bæredygtig udvikling af kystområder,

| — | tilpasning af fiskerflåderne, akvakulturen og forarbejdningsindustrien. |
| --- | --- |

—

tilpasning af fiskerflåderne, akvakulturen og forarbejdningsindustrien.

mener, at forslagene vil bidrage til større gennemsigtighed i det finansielle overslag for borgerne.

2.   Regionsudvalgets henstillinger Regionsudvalget

2.1   Partnerskab

| 2.1.1 | kræver, at partnerskabsprincippet, som forbinder de lokale, regionale, nationale og tværnationale myndighedsområder, skal udgøre et horisontalt element i alle Kommissionens forslag. Princippet skal anerkendes og gennemføres snarest muligt af både Kommissionen og Ministerrådet og konsekvent kommunikeres ud til alle medlemsstaterne og medierne for at påvise EU's merværdi; |
| --- | --- |

2.1.1

kræver, at partnerskabsprincippet, som forbinder de lokale, regionale, nationale og tværnationale myndighedsområder, skal udgøre et horisontalt element i alle Kommissionens forslag. Princippet skal anerkendes og gennemføres snarest muligt af både Kommissionen og Ministerrådet og konsekvent kommunikeres ud til alle medlemsstaterne og medierne for at påvise EU's merværdi;

| 2.1.2 | opfordrer til, at partnerskabsprincippet anvendes konsekvent i de detaljerede forordninger, som Kommissionen udsteder om de enkelte politikområder, der identificeres i de finansielle overslag for 2007-2013; |
| --- | --- |

2.1.2

opfordrer til, at partnerskabsprincippet anvendes konsekvent i de detaljerede forordninger, som Kommissionen udsteder om de enkelte politikområder, der identificeres i de finansielle overslag for 2007-2013;

| 2.1.3 | anmoder indtrængende om, at partnerskabsprincippet indarbejdes fuldt ud i de nye forordninger om programmerne, især om transeuropæisk samarbejde, og at den viden og ekspertise, som de relevante lokale og regionale myndigheder ligger inde med, udnyttes i de nye forordninger; |
| --- | --- |

2.1.3

anmoder indtrængende om, at partnerskabsprincippet indarbejdes fuldt ud i de nye forordninger om programmerne, især om transeuropæisk samarbejde, og at den viden og ekspertise, som de relevante lokale og regionale myndigheder ligger inde med, udnyttes i de nye forordninger;

2.2   Samhørighed

| 2.2.1 | understreger endnu engang den afgørende betydning af at styrke sammenhængen mellem samhørighedspolitikken og de konkrete sektorpolitikker, herunder navnlig landbrugs-, forsknings-, konkurrence-, miljø- og transportpolitikkerne, som muliggør en områdebaseret tilgang. Ud over anvendelsen af partnerskabsprincippet må de nye programmer vise Kommissionens og Ministerrådets engagement, hvad angår en koordineret forvaltning på alle styringsniveauer — lokalt, regionalt, nationalt og EU-niveau; |
| --- | --- |

2.2.1

understreger endnu engang den afgørende betydning af at styrke sammenhængen mellem samhørighedspolitikken og de konkrete sektorpolitikker, herunder navnlig landbrugs-, forsknings-, konkurrence-, miljø- og transportpolitikkerne, som muliggør en områdebaseret tilgang. Ud over anvendelsen af partnerskabsprincippet må de nye programmer vise Kommissionens og Ministerrådets engagement, hvad angår en koordineret forvaltning på alle styringsniveauer — lokalt, regionalt, nationalt og EU-niveau;

2.3   Trepartsaftaler og -overenskomster

| 2.3.1 | henstiller til, at trepartsaftalernes og -overenskomsternes anvendelsesområde udvides, så styreformer medtages i de finansielle overslag for perioden 2007-2013, og de folkevalgte i de lokale og regionale myndigheder engageres i den foreslåede køreplan navnlig for den territoriale del af rammeprogrammer, som er nødvendige for gennemførelse af samhørighedsmål såvel mellem som i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

2.3.1

henstiller til, at trepartsaftalernes og -overenskomsternes anvendelsesområde udvides, så styreformer medtages i de finansielle overslag for perioden 2007-2013, og de folkevalgte i de lokale og regionale myndigheder engageres i den foreslåede køreplan navnlig for den territoriale del af rammeprogrammer, som er nødvendige for gennemførelse af samhørighedsmål såvel mellem som i medlemsstaterne;

| 2.3.2 | peger på, at de lokale og regionale myndigheders engagement i køreplanen, med regionale strategier som en del af den nationale strategi, ikke blot vil sikre større samhørighed i en dagsorden for bæredygtig vækst; det vil også sikre, at den europæiske samhørighedspolitik bliver mere synlig, og at ressourcerne i højere grad bliver tildelt de områder, der har mest brug for dem; |
| --- | --- |

2.3.2

peger på, at de lokale og regionale myndigheders engagement i køreplanen, med regionale strategier som en del af den nationale strategi, ikke blot vil sikre større samhørighed i en dagsorden for bæredygtig vækst; det vil også sikre, at den europæiske samhørighedspolitik bliver mere synlig, og at ressourcerne i højere grad bliver tildelt de områder, der har mest brug for dem;

| 2.3.3 | understreger, at disse ordninger kan indføres uden at underminere det presserende behov for at forenkle og strømline udformningen og gennemførelsen af konkurrence- og samhørighedsprogrammerne; |
| --- | --- |

2.3.3

understreger, at disse ordninger kan indføres uden at underminere det presserende behov for at forenkle og strømline udformningen og gennemførelsen af konkurrence- og samhørighedsprogrammerne;

| 2.3.4 | anbefaler en interinstitutionel, kritisk konsekvensanalyse, der kan vurdere, hvad der er allerede er blevet gjort, og hvad der virker i de forskellige offentlige politikker i medlemsstaterne. Ét enkelt revisionssystem ville hjælpe til at afgøre, hvorvidt de strategiske mål, som er i overensstemmelse med Lissabon- og Göteborg-strategien, nås, når ressourcerne bliver tildelt de områder, der har mest brug for dem; |
| --- | --- |

2.3.4

anbefaler en interinstitutionel, kritisk konsekvensanalyse, der kan vurdere, hvad der er allerede er blevet gjort, og hvad der virker i de forskellige offentlige politikker i medlemsstaterne. Ét enkelt revisionssystem ville hjælpe til at afgøre, hvorvidt de strategiske mål, som er i overensstemmelse med Lissabon- og Göteborg-strategien, nås, når ressourcerne bliver tildelt de områder, der har mest brug for dem;

2.4   Samhørighedspolitik

| 2.4.1 | fremhæver endnu engang, at en effektiv regionalpolitik i hele EU hænger uløseligt sammen med gennemførelsen af Lissabon- og Göteborg-dagsordenen. Fremtidig vækst og konkurrenceevne i hele EU fremmes i højere grad ved at videreføre EU's samhørighedspolitik end ved igen at gøre den til et nationalt anliggende, hvilket bekræfter den positive betydning til dato af EU's regionalpolitik med hensyn til at styrke den sociale, økonomiske og territoriale samhørighed i EU; |
| --- | --- |

2.4.1

fremhæver endnu engang, at en effektiv regionalpolitik i hele EU hænger uløseligt sammen med gennemførelsen af Lissabon- og Göteborg-dagsordenen. Fremtidig vækst og konkurrenceevne i hele EU fremmes i højere grad ved at videreføre EU's samhørighedspolitik end ved igen at gøre den til et nationalt anliggende, hvilket bekræfter den positive betydning til dato af EU's regionalpolitik med hensyn til at styrke den sociale, økonomiske og territoriale samhørighed i EU;

| 2.4.2 | insisterer på, at alle de nationale handlingsprogrammer for vækst og beskæftigelse, som medlemsstaterne og Kommissionen har udarbejdet, afspejler høring og inddragelse af de lokale og regionale myndigheder. Strategiske by- og regionalplaner må forme de forpligtelser og mål, der er opstillet i de nationale handlingsprogrammer; |
| --- | --- |

2.4.2

insisterer på, at alle de nationale handlingsprogrammer for vækst og beskæftigelse, som medlemsstaterne og Kommissionen har udarbejdet, afspejler høring og inddragelse af de lokale og regionale myndigheder. Strategiske by- og regionalplaner må forme de forpligtelser og mål, der er opstillet i de nationale handlingsprogrammer;

| 2.4.3 | foreslår ligeledes, at der etableres en formidlingsmekanisme med henblik på udarbejdelsen af programmer, hvor to eller flere regioner kan deltage i de aktiviteter, som virkelig bidrager til at øge den lokale konkurrenceevne; |
| --- | --- |

2.4.3

foreslår ligeledes, at der etableres en formidlingsmekanisme med henblik på udarbejdelsen af programmer, hvor to eller flere regioner kan deltage i de aktiviteter, som virkelig bidrager til at øge den lokale konkurrenceevne;

| 2.4.4 | fastholder, at den del af de finansielle overslag for 2007-2013, der angår konkurrenceevne med henblik på vækst og beskæftigelse, ikke kan anvendes som justeringsvariabel i forhandlingerne om betalingsbevillinger i forbindelse med næste rammeprogram. Udvalget anerkender, at konvergensmålet under samhørighedsdelen bør prioriteres højt, men mener, at EU bør støtte målet om øget konkurrenceevne med henblik på at fremskynde og fremme forandringer for at opfylde målsætningerne i den »nye« Lissabon-strategi; |
| --- | --- |

2.4.4

fastholder, at den del af de finansielle overslag for 2007-2013, der angår konkurrenceevne med henblik på vækst og beskæftigelse, ikke kan anvendes som justeringsvariabel i forhandlingerne om betalingsbevillinger i forbindelse med næste rammeprogram. Udvalget anerkender, at konvergensmålet under samhørighedsdelen bør prioriteres højt, men mener, at EU bør støtte målet om øget konkurrenceevne med henblik på at fremskynde og fremme forandringer for at opfylde målsætningerne i den »nye« Lissabon-strategi;

| 2.4.5 | opfordrer kraftigt til, at samhørighedspolitikken finansieres med mindst 0,41 % af EU's BNI for at sikre, at målene for samhørighedspolitikken nås fuldt ud i EU-25; |
| --- | --- |

2.4.5

opfordrer kraftigt til, at samhørighedspolitikken finansieres med mindst 0,41 % af EU's BNI for at sikre, at målene for samhørighedspolitikken nås fuldt ud i EU-25;

| 2.4.6 | er enig i nødvendighed af sammenhæng mellem anvendelsen af absorptionsloftet på 4 % af det nationale BNP på medlemsstatsplan og konsekvenserne af Berlin-løsningen for de mindre udviklede regioner; |
| --- | --- |

2.4.6

er enig i nødvendighed af sammenhæng mellem anvendelsen af absorptionsloftet på 4 % af det nationale BNP på medlemsstatsplan og konsekvenserne af Berlin-løsningen for de mindre udviklede regioner;

| 2.4.7 | kræver, at programmer til bæredygtig udvikling af landdistrikterne integreres nøje med programmer på det samhørighedspolitiske område, og at de ikke bliver skjulte landbrugsprogrammer på grund af pres på egne indtægter; |
| --- | --- |

2.4.7

kræver, at programmer til bæredygtig udvikling af landdistrikterne integreres nøje med programmer på det samhørighedspolitiske område, og at de ikke bliver skjulte landbrugsprogrammer på grund af pres på egne indtægter;

| 2.4.8 | opfordrer indtrængende til, at de regionale tildelingskriterier for konkurrence- og beskæftigelsesområdet baseres på en blanding af indikatorer, som afspejler behov, adgang og muligheder på regionalt og lokalt plan, og at de giver mulighed for at måle forskelle mellem regionerne; |
| --- | --- |

2.4.8

opfordrer indtrængende til, at de regionale tildelingskriterier for konkurrence- og beskæftigelsesområdet baseres på en blanding af indikatorer, som afspejler behov, adgang og muligheder på regionalt og lokalt plan, og at de giver mulighed for at måle forskelle mellem regionerne;

| 2.4.9 | kræver, at de muligheder, som byerne tilbyder med hensyn til social og økonomisk udvikling af hele EU, anerkendes og indregnes i den strategiske planlægning på nationalt niveau; |
| --- | --- |

2.4.9

kræver, at de muligheder, som byerne tilbyder med hensyn til social og økonomisk udvikling af hele EU, anerkendes og indregnes i den strategiske planlægning på nationalt niveau;

| 2.4.10 | opfordrer indtrængende til, at Regionsudvalget aktivt høres via deltagelse i Rådets forårstopmødes årlige gennemgang af dagsordenerne for konkurrencedygtighed og samhørighed. Derved vil lokale og regionale myndigheder få mulighed for at fremføre spørgsmål samt eksempler på god praksis, hvilket er nødvendigt for at den åbne koordinationsmetode kan fungere mere effektivt ved gennemførelsen af dagsordenerne fra Lissabon og Göteborg; |
| --- | --- |

2.4.10

opfordrer indtrængende til, at Regionsudvalget aktivt høres via deltagelse i Rådets forårstopmødes årlige gennemgang af dagsordenerne for konkurrencedygtighed og samhørighed. Derved vil lokale og regionale myndigheder få mulighed for at fremføre spørgsmål samt eksempler på god praksis, hvilket er nødvendigt for at den åbne koordinationsmetode kan fungere mere effektivt ved gennemførelsen af dagsordenerne fra Lissabon og Göteborg;

2.5   Lissabon- og Göteborg-strategien

| 2.5.1 | opfordrer indtrængende til, at der anlægges en mere konsekvent indfaldsvinkel til indførelsen af makroøkonomiske foranstaltninger, social- og arbejdsmarkedspolitiske interventioner, samt miljø- og forskningsinitiativer som et middel til at genoplive strategien og som retningslinje for medlemsstaternes nationale handlingsprogrammer; |
| --- | --- |

2.5.1

opfordrer indtrængende til, at der anlægges en mere konsekvent indfaldsvinkel til indførelsen af makroøkonomiske foranstaltninger, social- og arbejdsmarkedspolitiske interventioner, samt miljø- og forskningsinitiativer som et middel til at genoplive strategien og som retningslinje for medlemsstaternes nationale handlingsprogrammer;

| 2.5.2 | opfordrer til en radikal forbedring i styringen af Lissabon- og Göteborg-strategien med henblik på at gøre den mere effektiv og lettere af forstå; |
| --- | --- |

2.5.2

opfordrer til en radikal forbedring i styringen af Lissabon- og Göteborg-strategien med henblik på at gøre den mere effektiv og lettere af forstå;

| 2.5.3 | opfordrer derfor til, at der i midtvejsevalueringen af Lissabon-strategien indgår en kritisk vurdering af forvaltningen samt en analyse af, hvordan en decentralisering af forvaltningen vil påvirke effektiviteten i gennemførelsen af Lissabon-strategien; |
| --- | --- |

2.5.3

opfordrer derfor til, at der i midtvejsevalueringen af Lissabon-strategien indgår en kritisk vurdering af forvaltningen samt en analyse af, hvordan en decentralisering af forvaltningen vil påvirke effektiviteten i gennemførelsen af Lissabon-strategien;

| 2.5.4 | understreger, at selv om Lissabon-strategiens gennemførelse overordnet tegner et dystert og pessimistisk billede, er det lykkedes for nogle medlemsstater at opfylde målsætningerne på mange politikområder. Regionsudvalget mener, at man bør foretage en mere grundig analyse af de faktorer, som ligger bag disse resultater, og tage hensyn til dem ved anvendelsen af den åbne koordinationsmetode; |
| --- | --- |

2.5.4

understreger, at selv om Lissabon-strategiens gennemførelse overordnet tegner et dystert og pessimistisk billede, er det lykkedes for nogle medlemsstater at opfylde målsætningerne på mange politikområder. Regionsudvalget mener, at man bør foretage en mere grundig analyse af de faktorer, som ligger bag disse resultater, og tage hensyn til dem ved anvendelsen af den åbne koordinationsmetode;

| 2.5.5 | kræver specifikt, at kritiske succesfaktorer på lokalt og regionalt plan udpeges og afvejes i hele EU og indarbejdes i rammen med fjorten indikatorer og mål, der, som foreslået i Wim Kok-rapporten (14), skal anvendes til at indkredse gode og dårlige resultater på medlemsstatsniveau; |
| --- | --- |

2.5.5

kræver specifikt, at kritiske succesfaktorer på lokalt og regionalt plan udpeges og afvejes i hele EU og indarbejdes i rammen med fjorten indikatorer og mål, der, som foreslået i Wim Kok-rapporten (14), skal anvendes til at indkredse gode og dårlige resultater på medlemsstatsniveau;

| 2.5.6 | understreger, at økonomisk konkurrenceevne er en forudsætning for at opnå social samhørighed og miljømæssig bæredygtighed; |
| --- | --- |

2.5.6

understreger, at økonomisk konkurrenceevne er en forudsætning for at opnå social samhørighed og miljømæssig bæredygtighed;

| 2.5.7 | henstiller, at lokale og regionale myndigheder tillægges en større rolle med henblik på at formidle viden og indføre den innovation og iværksætterånd, som er nødvendig for en vellykket opfyldelse af Lissabon- og Göteborg-målsætningerne. Herved får strategien et bredere politisk ejerskab; |
| --- | --- |

2.5.7

henstiller, at lokale og regionale myndigheder tillægges en større rolle med henblik på at formidle viden og indføre den innovation og iværksætterånd, som er nødvendig for en vellykket opfyldelse af Lissabon- og Göteborg-målsætningerne. Herved får strategien et bredere politisk ejerskab;

| 2.5.8 | henstiller tillige, at der ved midtvejsrevisionen af Lissabon- og Göteborg-målsætningerne udformes en europæisk ungdomspagt med fokus på problemerne omkring ledighed og social og erhvervsmæssig integration som et supplement til tiltagene i Lissabon- og Göteborg-dagsordenen for aldrende befolkninger; |
| --- | --- |

2.5.8

henstiller tillige, at der ved midtvejsrevisionen af Lissabon- og Göteborg-målsætningerne udformes en europæisk ungdomspagt med fokus på problemerne omkring ledighed og social og erhvervsmæssig integration som et supplement til tiltagene i Lissabon- og Göteborg-dagsordenen for aldrende befolkninger;

| 2.5.9 | opfordrer kraftigt til, at der udarbejdes årlige rapporter både på nationalt og EU-plan om, hvilke fremskridt der er gjort med opfyldelsen af Lissabon- og Göteborg-målsætningerne, og til at Regionsudvalget konsulteres i forbindelse med rapporterne, som skal skal sætte Det Europæiske Råds forårstopmøder i stand til at fokusere på centrale politiske spørgsmål med henblik på at holde Lissabon- og Göteborg-målene på sporet; |
| --- | --- |

2.5.9

opfordrer kraftigt til, at der udarbejdes årlige rapporter både på nationalt og EU-plan om, hvilke fremskridt der er gjort med opfyldelsen af Lissabon- og Göteborg-målsætningerne, og til at Regionsudvalget konsulteres i forbindelse med rapporterne, som skal skal sætte Det Europæiske Råds forårstopmøder i stand til at fokusere på centrale politiske spørgsmål med henblik på at holde Lissabon- og Göteborg-målene på sporet;

| 2.5.10 | opfordrer til, at det næste store projekt for EU, i kølvandet på udvidelsen og efter den fælles valuta og det indre marked, bør gå ud på at maksimere vækst og beskæftigelse — gennem fornyet fokus på Lissabon- og Göteborg-dagsordenen; |
| --- | --- |

2.5.10

opfordrer til, at det næste store projekt for EU, i kølvandet på udvidelsen og efter den fælles valuta og det indre marked, bør gå ud på at maksimere vækst og beskæftigelse — gennem fornyet fokus på Lissabon- og Göteborg-dagsordenen;

2.6   Forskning og teknologiudvikling

| 2.6.1 | anmoder om, at reglerne for forskning og teknologiudvikling, som er et område, man foreslår at tildele betydeligt flere finansielle ressourcer, kommer til at omfatte en anerkendelse af det territoriale aspekt i rammeprogrammet for forskning; |
| --- | --- |

2.6.1

anmoder om, at reglerne for forskning og teknologiudvikling, som er et område, man foreslår at tildele betydeligt flere finansielle ressourcer, kommer til at omfatte en anerkendelse af det territoriale aspekt i rammeprogrammet for forskning;

| 2.6.2 | kræver, at nationale og regionale forskningsprogrammer og –politikker koordineres, således at der skabes et egentligt europæisk forskningsrum, der er i stand til at opretholde konkurrenceevne og vækstmål; |
| --- | --- |

2.6.2

kræver, at nationale og regionale forskningsprogrammer og –politikker koordineres, således at der skabes et egentligt europæisk forskningsrum, der er i stand til at opretholde konkurrenceevne og vækstmål;

| 2.6.3 | opfordrer til, at platforme for gensidig læring og innovationscentre udvikles for at skabe og opretholde regionale forskningsstrategier og modeller til regional vidensudvikling, som fremmer inddragelsen af universiteter og deres lokale økonomier. Disse platforme og netværk bør udformes med henblik på at fremme hurtig anvendelse af nye idéer og produkter, anspore spin-outs fra grundforskning og anvendt forskning samt afkorte tiden mellem innovation og anvendelse; |
| --- | --- |

2.6.3

opfordrer til, at platforme for gensidig læring og innovationscentre udvikles for at skabe og opretholde regionale forskningsstrategier og modeller til regional vidensudvikling, som fremmer inddragelsen af universiteter og deres lokale økonomier. Disse platforme og netværk bør udformes med henblik på at fremme hurtig anvendelse af nye idéer og produkter, anspore spin-outs fra grundforskning og anvendt forskning samt afkorte tiden mellem innovation og anvendelse;

| 2.6.4 | opfordrer til, at medlemsstaterne i deres nationale handlingsprogrammer skal beskrive, hvilke skridt der vil blive taget for at opfylde målet om, at 3 % af BNP skal gå til investeringer i forskning og udvikling; |
| --- | --- |

2.6.4

opfordrer til, at medlemsstaterne i deres nationale handlingsprogrammer skal beskrive, hvilke skridt der vil blive taget for at opfylde målet om, at 3 % af BNP skal gå til investeringer i forskning og udvikling;

2.7   Mobilitet

| 2.7.1 | bifalder forslagene om at tredoble antallet af Erasmus-studerende og øge antallet af mobilitetsaktioner for skoleelever og erhvervsfaglige praktikophold; |
| --- | --- |

2.7.1

bifalder forslagene om at tredoble antallet af Erasmus-studerende og øge antallet af mobilitetsaktioner for skoleelever og erhvervsfaglige praktikophold;

2.8   Styreformer

| 2.8.1 | bifalder forslagene om at styrke partnerskabsaftalerne og indføre enklere beslutningsinstrumenter på og mellem alle forvaltningsniveauer — lokalt, regionalt og nationalt niveau samt EU-niveau — men henstiller, at disse foranstaltninger indføres snarest muligt; |
| --- | --- |

2.8.1

bifalder forslagene om at styrke partnerskabsaftalerne og indføre enklere beslutningsinstrumenter på og mellem alle forvaltningsniveauer — lokalt, regionalt og nationalt niveau samt EU-niveau — men henstiller, at disse foranstaltninger indføres snarest muligt;

| 2.8.2 | henstiller, at der under opfyldelsen af Lissabon- og Göteborg-målsætningerne foretages en årlig evaluering af de nationale handlingsplaner fra Kommissionens side og med inddragelse af lokale og regionale myndigheder vedrørende de territoriale aspekter af disse evalueringer; |
| --- | --- |

2.8.2

henstiller, at der under opfyldelsen af Lissabon- og Göteborg-målsætningerne foretages en årlig evaluering af de nationale handlingsplaner fra Kommissionens side og med inddragelse af lokale og regionale myndigheder vedrørende de territoriale aspekter af disse evalueringer;

| 2.8.3 | henstiller tillige, at Kommissionen udsender en årlig erklæring om fremskridtene hen imod opfyldelsen af de politiske målsætninger, som er opstillet inden for det finansielle overslag 2007-2013, og om bidraget fra hvert myndighedsniveau — lokalt, regionalt og nationalt — for i givet fald at give impulser til økonomiske reformer og større inddragelse af og ansvarlighed for samtlige instanser på lokalt, regionalt og nationalt plan; |
| --- | --- |

2.8.3

henstiller tillige, at Kommissionen udsender en årlig erklæring om fremskridtene hen imod opfyldelsen af de politiske målsætninger, som er opstillet inden for det finansielle overslag 2007-2013, og om bidraget fra hvert myndighedsniveau — lokalt, regionalt og nationalt — for i givet fald at give impulser til økonomiske reformer og større inddragelse af og ansvarlighed for samtlige instanser på lokalt, regionalt og nationalt plan;

2.9   Unionsborgerskab

| 2.9.1 | understreger, at der, ud over Kommissionens forslag om at tildele flere ressourcer til tiltag i forbindelse med borgerskab, frihed, retfærdighed og sikkerhed, skal være fuld anerkendelse af, at retlige og indre anliggender ikke blot er et spørgsmål om forhandlinger mellem Bruxelles og medlemsstaterne angående nærhedsprincippet på lokalt og regionalt forvaltningsniveau. Der skal rettes særlig opmærksomhed mod at anerkende lokale og regionale myndigheder fra nye medlemsstater i denne henseende; |
| --- | --- |

2.9.1

understreger, at der, ud over Kommissionens forslag om at tildele flere ressourcer til tiltag i forbindelse med borgerskab, frihed, retfærdighed og sikkerhed, skal være fuld anerkendelse af, at retlige og indre anliggender ikke blot er et spørgsmål om forhandlinger mellem Bruxelles og medlemsstaterne angående nærhedsprincippet på lokalt og regionalt forvaltningsniveau. Der skal rettes særlig opmærksomhed mod at anerkende lokale og regionale myndigheder fra nye medlemsstater i denne henseende;

| 2.9.2 | anmoder om, at de mekanismer, som blotlægger merværdien i EU-programmerne, gøres mere synlige over for de lokale og regionale myndigheder for at øge offentlighedens kendskab og støtte til EU-politikker, der gennemføres på lokalt plan; |
| --- | --- |

2.9.2

anmoder om, at de mekanismer, som blotlægger merværdien i EU-programmerne, gøres mere synlige over for de lokale og regionale myndigheder for at øge offentlighedens kendskab og støtte til EU-politikker, der gennemføres på lokalt plan;

2.10   De finansielle overslag for 2007-2013

| 2.10.1 | fremhæver igen, at det bifalder loftet over EU's egne indtægter på 1,24 % af BNI for de finansielle overslag for 2007-2013, da dette loft afspejler behovet for budgetdisciplin og EF-merværdi, og idet samhørighed og konkurrenceevne, det indre marked og vores fælles forpligtelser i henhold til traktaterne kun kan sikres med en sådan budgetstørrelse; |
| --- | --- |

2.10.1

fremhæver igen, at det bifalder loftet over EU's egne indtægter på 1,24 % af BNI for de finansielle overslag for 2007-2013, da dette loft afspejler behovet for budgetdisciplin og EF-merværdi, og idet samhørighed og konkurrenceevne, det indre marked og vores fælles forpligtelser i henhold til traktaterne kun kan sikres med en sådan budgetstørrelse;

| 2.10.2 | advarer om de potentielle risici, der kan opstå, hvis der indgås et kompromis om budgettet; |
| --- | --- |

2.10.2

advarer om de potentielle risici, der kan opstå, hvis der indgås et kompromis om budgettet;

| 2.10.3 | støtter Europa-Parlamentet, som mener, at de nuværende finansielle overslag udgør en del af en generel interinstitutionel aftale, som kun kan fornys i et klima præget af gensidig tillid institutionerne imellem og på grundlag af en fælles aftale med budgetmyndighedens to afdelinger; |
| --- | --- |

2.10.3

støtter Europa-Parlamentet, som mener, at de nuværende finansielle overslag udgør en del af en generel interinstitutionel aftale, som kun kan fornys i et klima præget af gensidig tillid institutionerne imellem og på grundlag af en fælles aftale med budgetmyndighedens to afdelinger;

| 2.10.4 | fastholder, at de, der ønsker en nedskæring i forpligtelsesbevillingerne, højst sandsynligt vil fokusere på de strukturfondsprogrammer, der har relation til regional konkurrenceevne og beskæftigelse under underrubrikken (1b) Samhørighed til gavn for vækst og beskæftigelse. Uforholdsmæssige budgetnedskæringer på dette område ville faktisk være ensbetydende med en renationalisering af regionalpolitikken for de fleste af de tidligere 15 EU-medlemsstater; |
| --- | --- |

2.10.4

fastholder, at de, der ønsker en nedskæring i forpligtelsesbevillingerne, højst sandsynligt vil fokusere på de strukturfondsprogrammer, der har relation til regional konkurrenceevne og beskæftigelse under underrubrikken (1b) Samhørighed til gavn for vækst og beskæftigelse. Uforholdsmæssige budgetnedskæringer på dette område ville faktisk være ensbetydende med en renationalisering af regionalpolitikken for de fleste af de tidligere 15 EU-medlemsstater;

| 2.10.5 | fastholder, at ethvert forsøg på at ændre underrubrikkerne under forpligtelsesbevillingerne inden for området Samhørighed til gavn for vækst og beskæftigelse udtrykkeligt må imødegås, hvad angår forsknings- og teknologiudviklingsinitiativer for at tage hensyn til og støtte medlemsstaternes tilsagn om at nå Barcelona-målene og målet om en forøgelse af udgifterne til forskning og udvikling til 3 % af BNP senest i 2010; |
| --- | --- |

2.10.5

fastholder, at ethvert forsøg på at ændre underrubrikkerne under forpligtelsesbevillingerne inden for området Samhørighed til gavn for vækst og beskæftigelse udtrykkeligt må imødegås, hvad angår forsknings- og teknologiudviklingsinitiativer for at tage hensyn til og støtte medlemsstaternes tilsagn om at nå Barcelona-målene og målet om en forøgelse af udgifterne til forskning og udvikling til 3 % af BNP senest i 2010;

| 2.10.6 | advarer om, at forsinkelser i programperiodens start som følge af lange forhandlinger vil føre til forstyrrelser i finansieringen og ustabilitet for alle lokale og regionale myndigheder i EU; |
| --- | --- |

2.10.6

advarer om, at forsinkelser i programperiodens start som følge af lange forhandlinger vil føre til forstyrrelser i finansieringen og ustabilitet for alle lokale og regionale myndigheder i EU;

| 2.10.7 | håber indtrængende, at udfaldet af forhandlingerne vil kunne garantere opretholdelsen af solidaritetsprincippet, som har været rettesnor for EU-politikken, siden strukturpolitikken blev fastlagt i 1973-1975. Ifølge solidaritetsprincippet skal EU støtte alle regioner, der måtte have brug for støtte, uanset om de ligger i rigere eller fattigere lande; |
| --- | --- |

2.10.7

håber indtrængende, at udfaldet af forhandlingerne vil kunne garantere opretholdelsen af solidaritetsprincippet, som har været rettesnor for EU-politikken, siden strukturpolitikken blev fastlagt i 1973-1975. Ifølge solidaritetsprincippet skal EU støtte alle regioner, der måtte have brug for støtte, uanset om de ligger i rigere eller fattigere lande;

| 2.10.8 | opfordrer medlemsstaterne til i samarbejde med deres byer og regioner at søge en en politisk løsning for de medlemsstater, der i fremtiden ikke længere vil være berettigede til støtte fra Samhørighedsfonden som følge af den statistiske effekt af udvidelsen; |
| --- | --- |

2.10.8

opfordrer medlemsstaterne til i samarbejde med deres byer og regioner at søge en en politisk løsning for de medlemsstater, der i fremtiden ikke længere vil være berettigede til støtte fra Samhørighedsfonden som følge af den statistiske effekt af udvidelsen;

2.11   Én enkelt fond

| 2.11.1 | bifalder tendensen til at have enkelte fonde til de forskellige politikområder, herunder samhørighedspolitik, udvikling af landdistrikter, miljøprogrammer og omstrukturering af fiskerisektoren, da denne tilgang vil harmonisere de administrative krav til gennemførelse af foranstaltningerne og dermed gøre gennemførelsen enklere; |
| --- | --- |

2.11.1

bifalder tendensen til at have enkelte fonde til de forskellige politikområder, herunder samhørighedspolitik, udvikling af landdistrikter, miljøprogrammer og omstrukturering af fiskerisektoren, da denne tilgang vil harmonisere de administrative krav til gennemførelse af foranstaltningerne og dermed gøre gennemførelsen enklere;

2.12   Statsstøtte

| 2.12.1 | opfordrer Kommissionen til at fastlægge rammer til støtte for territorial differentiering i reglerne for statsstøtte for at bane vej for målrettede offentlige investeringer, hvor disse kan korrigere for markedssvigt uden at forvride konkurrencevilkårene, eller forbedre mulighederne for at støtte forskning og udvikling, navnlig i små og mellemstore virksomheder, med henblik på at nå målet om territorial samhørighed; |
| --- | --- |

2.12.1

opfordrer Kommissionen til at fastlægge rammer til støtte for territorial differentiering i reglerne for statsstøtte for at bane vej for målrettede offentlige investeringer, hvor disse kan korrigere for markedssvigt uden at forvride konkurrencevilkårene, eller forbedre mulighederne for at støtte forskning og udvikling, navnlig i små og mellemstore virksomheder, med henblik på at nå målet om territorial samhørighed;

| 2.12.2 | opfordrer indtrængende til, at der fastlægges en ny statsstøtteregel, som imødekommer de nye samhørigheds- og regionalpolitikregler, for at gøre statsstøtte til en mulighed på områder, der ikke længere giver ret til samhørighedsstøtte. Muligheden for støtte skal naturligvis afhænge af, hvilke problemer ansøgeren står over for; |
| --- | --- |

2.12.2

opfordrer indtrængende til, at der fastlægges en ny statsstøtteregel, som imødekommer de nye samhørigheds- og regionalpolitikregler, for at gøre statsstøtte til en mulighed på områder, der ikke længere giver ret til samhørighedsstøtte. Muligheden for støtte skal naturligvis afhænge af, hvilke problemer ansøgeren står over for;

| 2.12.3 | kræver, at Kommissionen præciserer, hvad der fremover skal ske med støtten til regioner i henhold til artikel 87, stk. 3, litra c) med hensyn til den sondring, der gøres mellem regioner, der er støtteberettigede under rubrikken »støtte til regional konkurrenceevne og beskæftigelse« uden at høre til de mindre velstående områder under »Konvergens«-rubrikken; |
| --- | --- |

2.12.3

kræver, at Kommissionen præciserer, hvad der fremover skal ske med støtten til regioner i henhold til artikel 87, stk. 3, litra c) med hensyn til den sondring, der gøres mellem regioner, der er støtteberettigede under rubrikken »støtte til regional konkurrenceevne og beskæftigelse« uden at høre til de mindre velstående områder under »Konvergens«-rubrikken;

| 2.12.4 | mener, at bæredygtighed også er af afgørende betydning, og at offentlige investeringer gennem statsstøtte overvejende bør være i overensstemmelse med bæredygtighedsprincipperne; |
| --- | --- |

2.12.4

mener, at bæredygtighed også er af afgørende betydning, og at offentlige investeringer gennem statsstøtte overvejende bør være i overensstemmelse med bæredygtighedsprincipperne;

2.13   Korrektionsmekanisme

| 2.13.1 | tilslutter sig Kommissionens forslag om at åbne en debat om manglerne ved EU's nuværende finansieringssystem; |
| --- | --- |

2.13.1

tilslutter sig Kommissionens forslag om at åbne en debat om manglerne ved EU's nuværende finansieringssystem;

| 2.13.2 | støtter Kommissionens forslag om indførelse af en ny og mere retfærdig korrektionsmekanisme; |
| --- | --- |

2.13.2

støtter Kommissionens forslag om indførelse af en ny og mere retfærdig korrektionsmekanisme;

2.14   Stabilitet og vækst

| 2.14.1 | mener, at der, i lyset af den manglende konsekvens og troværdighed, der har kendetegnet stabilitets- og vækstpagtens gennemførelse, er et betydeligt behov for, at der med pagten tages hensyn til EU's nuværende økonomiske situation ved at forbedre det økonomiske rationale for stabilitets- og vækstreglerne. Der må være større overensstemmelse mellem de nationale processer og EU-processerne, og de nationale institutioner må i højere grad inddrages i den multilaterale overvågning af den økonomiske politik og i højere grad være med til at sikre sammenhæng mellem finanspolitikken og pengepolitikken; |
| --- | --- |

2.14.1

mener, at der, i lyset af den manglende konsekvens og troværdighed, der har kendetegnet stabilitets- og vækstpagtens gennemførelse, er et betydeligt behov for, at der med pagten tages hensyn til EU's nuværende økonomiske situation ved at forbedre det økonomiske rationale for stabilitets- og vækstreglerne. Der må være større overensstemmelse mellem de nationale processer og EU-processerne, og de nationale institutioner må i højere grad inddrages i den multilaterale overvågning af den økonomiske politik og i højere grad være med til at sikre sammenhæng mellem finanspolitikken og pengepolitikken;

| 2.14.2 | minder om, at medlemsstaterne har store budgetmæssige problemer på grund af den nuværende lave vækst i EU-landenes økonomier, som fører til høj arbejdsløshed og fortsatte sociale vanskeligheder i mange regioner og lokalområder, og at Kommissionen først og fremmest bør tackle dette problem ved at revidere gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten med henblik på at sikre den økonomiske politiks bæredygtighed. Når alt kommer til alt, vil EU ikke opnå det niveau for vækst, beskæftigelse og social samhørighed, som det har behov for, medmindre de makroøkonomiske forhold i Europa også er i trit med Lissabon-strategien, og medmindre koordineringen af fællesskabsinstrumenterne forbedres. |
| --- | --- |

2.14.2

minder om, at medlemsstaterne har store budgetmæssige problemer på grund af den nuværende lave vækst i EU-landenes økonomier, som fører til høj arbejdsløshed og fortsatte sociale vanskeligheder i mange regioner og lokalområder, og at Kommissionen først og fremmest bør tackle dette problem ved at revidere gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten med henblik på at sikre den økonomiske politiks bæredygtighed. Når alt kommer til alt, vil EU ikke opnå det niveau for vækst, beskæftigelse og social samhørighed, som det har behov for, medmindre de makroøkonomiske forhold i Europa også er i trit med Lissabon-strategien, og medmindre koordineringen af fællesskabsinstrumenterne forbedres.

Bruxelles, den 23. februar 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  EUT C 256 af 24.10.2003, s. 1.

1

(2)  EUT C 318 af 22.12.2004, s. 1.

2

(3)  »For at fremme en harmonisk udvikling af Fællesskabet som helhed udvikler og fortsætter dette sin indsats for at styrke sin økonomiske og sociale samhørighed. Fællesskabet stræber navnlig efter at formindske forskellene mellem de forskellige områders udviklingsniveauer og forbedre situationen for de mindst begunstigede områder eller øer, herunder landdistrikter.«.

3

»For at fremme en harmonisk udvikling af Fællesskabet som helhed udvikler og fortsætter dette sin indsats for at styrke sin økonomiske og sociale samhørighed. Fællesskabet stræber navnlig efter at formindske forskellene mellem de forskellige områders udviklingsniveauer og forbedre situationen for de mindst begunstigede områder eller øer, herunder landdistrikter.«

(4)  KOM(2004) 101 endelig.

4

(5)  »siden 1995 har vækstraten i EU-15 ligget på 2,2 % i gennemsnit, sammenlignet med et gennemsnit på 3,6 % for verden som helhed og 3,2 % for USA« KOM(2004) 101 endelig, s. 3.

5

(6)  Tallet for forpligtelsesbevillinger er højere end for betalingsbevillinger, eftersom det omfatter ressourcer, der er afsat til programmer af mere end et års varighed, og som derfor ikke kan anvendes i det pågældende budgetår. Betalinger forventes at finde sted i det budgetår, hvor de står opført. Medlemsstaternes bidrag beregnes årligt på basis af de betalingsbevillinger, som indgår i budgettet. Loftet over egne ressourcer er fastsat af Rådet og angiver det beløb, som medlemsstaterne højest kan bidrage med.

6

(7)  HENVISNING TIL BREV FRA SEKS STATSOVERHOVEDER: »Gennemsnitsudgifterne i det kommende finansielle overslag bør efter vores opfattelse stabiliseres omkring det nuværende udgiftsniveau og ikke overskride 1 % af BNI, herunder landbrugsudgifter inden for det loft, som Det Europæiske Råd fastsatte i oktober 2002.«.

7

»Gennemsnitsudgifterne i det kommende finansielle overslag bør efter vores opfattelse stabiliseres omkring det nuværende udgiftsniveau og ikke overskride 1 % af BNI, herunder landbrugsudgifter inden for det loft, som Det Europæiske Råd fastsatte i oktober 2002.«

(8)  Konvergensmålet vedrører områder med en BNI pr. indbygger på mindre end 75 % af gennemsnittet i EU-25 og overgangsstøtte til udfasningsregioner i EU-15 med en BNI pr. indbygger på mindre end 90 % af gennemsnittet i EU-15. Budgettet for samhørighedsfonden er på 18 mia. EUR og for de fire strukturfonde på 195 mia. EUR (EFRU, ESF, det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet og Udviklingssektionen under Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget).

8

(9)  Ifølge Kommissionens Urban-program 2004

9

(10)  11,5 % for mål 2 og 12,3 % for mål 3.

10

(11)  EU afsætter for øjeblikket kun 2 % af BNP til forskning og udvikling, hvilket er omkring en tredjedel mindre end USA. 80 % af forskellen skyldes, at der ikke investeres nok i forskning og udvikling i den private sektor. Jf. punkt 3.3.1 i Meddelelse fra Kommissionen til Det Europæiske Råds forårsmøde - Vækst og beskæftigelse: en fælles opgave - Et nyt afsæt for Lissabon-strategien, KOM(2005) 24 af 2. februar 2005.

11

Vækst og beskæftigelse: en fælles opgave - Et nyt afsæt for Lissabon-strategien,

(12)  Overførslen af finansielle ressourcer til Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Fiskerifond beregnes efter anvendelsen af loften, således at den bliver budgetneutral.

12

(13)  »Unionen bidrager til bevarelsen og udviklingen af disse fælles værdier under hensyn til de europæiske folks forskelligartede kulturer og traditioner samt til medlemsstaternes nationale identitet og organisering af deres offentlige myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt plan.«.

13

»Unionen bidrager til bevarelsen og udviklingen af disse fælles værdier under hensyn til de europæiske folks forskelligartede kulturer og traditioner samt til medlemsstaternes nationale identitet og organisering af deres offentlige myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt plan.«

(14)  »Facing the challenge – Lissabon-strategien for vækst og beskæftigelse«, rapport fra gruppen på højt plan under ledelse af Wim Kok, november 2004.

14

---

| 5.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 164/18 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 164/18

---

Regionsudvalgets udtalelse om »Forslag til Rådets forordning om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL)«

(2005/C 164/03)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til Forslag til Rådets forordning om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (KOM(2004) 490 endelig — 2004/0161 (CNS)),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 15. juli 2004 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til præsidiets beslutning af 15. juni 2004 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Bæredygtig Udvikling,

under henvisning til konklusionerne fra den anden europæiske konference om landdistriktsudvikling i Salzburg 12.- 14. november 2003,

under henvisning til Kommissionens »Extended Impact Assessment Rural Development Policy Post 2006«,

under henvisning til bidrag fra Underudvalget for Bæredygtig Udvikling til Regionsudvalgets udtalelse om Tredje samhørighedsrapport (DI CdR 15/2004 rev. 1),

under henvisning til udtalelsen om reformen af den fælles landbrugspolitik — CdR 66/2003 fin (1),

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 255/2004 rev. 1), som blev vedtaget af Underudvalget for Bæredygtig Udvikling den 9. december 2004 med Jan Pieter Lokker, medlem af Utrecht-provinsens udøvende råd (NL/PPE), som ordfører —

på sin 58. plenarforsamling den 23. og 24. februar 2005 (mødet den 23. februar 2005) vedtaget følgende udtalelse:

1.   Regionsudvalgets synspunkter

1.   Indledning

| 1.1 | Landdistrikterne i EU er kendetegnet ved, at de er meget forskelligartede. Landdistriktspolitikken må tage hensyn hertil og sikre denne forskelligartethed, herunder den sociale struktur og miljøet, for fremtiden. Levende landdistrikter er ikke kun til gavn for landbefolkningen, men for samfundet som helhed. |
| --- | --- |

1.1

Landdistrikterne i EU er kendetegnet ved, at de er meget forskelligartede. Landdistriktspolitikken må tage hensyn hertil og sikre denne forskelligartethed, herunder den sociale struktur og miljøet, for fremtiden. Levende landdistrikter er ikke kun til gavn for landbefolkningen, men for samfundet som helhed.

| 1.2 | I Europa er der langsomt ved at blive skabt en landdistriktspolitik, der er mere end en forlængelse af landbrugspolitikken. For ved siden af produktionen af fødevarer har landdistrikterne brug for andre økonomiske støttepiller, fordi landbruget spiller en aftagende økonomisk rolle i mange landdistrikter. Kun på den måde kan der miljømæssigt, økonomisk og socialt set holdes liv i de europæiske landdistrikter. Det drejer sig for det første om at give landbefolkningen langsigtede perspektiver gennem flere arbejdspladser, udvikling af infrastrukturer og diversificering af beskæftigelsesmulighederne på landet, for det andet skal landbrugsvarer være mere rettet mod forbrugerne i stedet for producenterne, som det var tilfældet før i tiden, og for det tredje må fødevarekvaliteten forbedres og naturen, landskabet, miljøet og vandet i højere grad beskyttes. |
| --- | --- |

1.2

I Europa er der langsomt ved at blive skabt en landdistriktspolitik, der er mere end en forlængelse af landbrugspolitikken. For ved siden af produktionen af fødevarer har landdistrikterne brug for andre økonomiske støttepiller, fordi landbruget spiller en aftagende økonomisk rolle i mange landdistrikter. Kun på den måde kan der miljømæssigt, økonomisk og socialt set holdes liv i de europæiske landdistrikter. Det drejer sig for det første om at give landbefolkningen langsigtede perspektiver gennem flere arbejdspladser, udvikling af infrastrukturer og diversificering af beskæftigelsesmulighederne på landet, for det andet skal landbrugsvarer være mere rettet mod forbrugerne i stedet for producenterne, som det var tilfældet før i tiden, og for det tredje må fødevarekvaliteten forbedres og naturen, landskabet, miljøet og vandet i højere grad beskyttes.

| 1.3 | Det er nødvendigt med en realistisk tilgang. Det er derfor vigtigt at være bevidst om den rolle, det europæiske landbrug spiller for landskabsbevarelsen, og hvilke følger det ville have for området, hvis denne rolle forsvandt, samt hvad indførelsen af strengt økonomiske kriterier ville betyde for landbrugs- og skovbrugsaktiviteterne. Landdistriktspolitikken alene kan således ikke løse alle de problemer, EU's landdistrikter har at slås med. Nogle steder overstiger problemerne, hvad forordningen kan klare, og vil kræve en fælles indsats fra forskellige fonde. Koordinering — på regionalt plan — af landdistrikts- og regionalpolitikken (2) er her væsentlig. Regionsudvalget efterlyser yderligere forslag med henblik på screening af andre EU-politikker og nationale politikker for at sikre større komplementaritet med EU- og nationale regionaludviklingspolitikker. Ligeledes bør Den Europæiske Landbrugsfond for Landdistriktsudvikling holdes op mod andre politikker for at sikre, at målene supplerer hinanden. |
| --- | --- |

1.3

Det er nødvendigt med en realistisk tilgang. Det er derfor vigtigt at være bevidst om den rolle, det europæiske landbrug spiller for landskabsbevarelsen, og hvilke følger det ville have for området, hvis denne rolle forsvandt, samt hvad indførelsen af strengt økonomiske kriterier ville betyde for landbrugs- og skovbrugsaktiviteterne. Landdistriktspolitikken alene kan således ikke løse alle de problemer, EU's landdistrikter har at slås med. Nogle steder overstiger problemerne, hvad forordningen kan klare, og vil kræve en fælles indsats fra forskellige fonde. Koordinering — på regionalt plan — af landdistrikts- og regionalpolitikken (2) er her væsentlig. Regionsudvalget efterlyser yderligere forslag med henblik på screening af andre EU-politikker og nationale politikker for at sikre større komplementaritet med EU- og nationale regionaludviklingspolitikker. Ligeledes bør Den Europæiske Landbrugsfond for Landdistriktsudvikling holdes op mod andre politikker for at sikre, at målene supplerer hinanden.

| 1.4 | Med Salzburg-konferencen (2003) fik landdistriktspolitikken nye kraftige impulser. Regionsudvalget bifalder, at konklusionerne fra Salzburg i vidt omfang er indoptaget i forordningen. At politikken skal gennemføres i alle Unionens regioner, og at gennemførelsen og finansieringen forenkles, er vigtige positive punkter. Regionsudvalget støtter også det partnerskab, der beskrives i forordningens artikel 6. Det er vigtigt at inddrage de lokale og regionale myndigheder i alle landdistriktspolitikkens faser. På den måde kan man bedst sørge for, at der i en given region gennemføres de foranstaltninger, der kan fremme social og økonomisk samhørighed både inden for selve regionen og i forhold til naboregioner. |
| --- | --- |

1.4

Med Salzburg-konferencen (2003) fik landdistriktspolitikken nye kraftige impulser. Regionsudvalget bifalder, at konklusionerne fra Salzburg i vidt omfang er indoptaget i forordningen. At politikken skal gennemføres i alle Unionens regioner, og at gennemførelsen og finansieringen forenkles, er vigtige positive punkter. Regionsudvalget støtter også det partnerskab, der beskrives i forordningens artikel 6. Det er vigtigt at inddrage de lokale og regionale myndigheder i alle landdistriktspolitikkens faser. På den måde kan man bedst sørge for, at der i en given region gennemføres de foranstaltninger, der kan fremme social og økonomisk samhørighed både inden for selve regionen og i forhold til naboregioner.

| 1.5 | På den baggrund fremsætter udvalget følgende bemærkninger til forordningen. Hvad der først og fremmest fokuseres på, er, at der skal føres en ægte landdistriktsudviklingspolitik. |
| --- | --- |

1.5

På den baggrund fremsætter udvalget følgende bemærkninger til forordningen. Hvad der først og fremmest fokuseres på, er, at der skal føres en ægte landdistriktsudviklingspolitik.

2.   Hen imod en multisektoriel landdistriktspolitik ...

| 2.1 | Det glæder under alle omstændigheder Regionsudvalget, at Kommissionen i overensstemmelse med traktatens artikel 159 øremærker en betydelig del af Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne til de regioner, der er støtteberettigede under det nye »konvergensmål«. |
| --- | --- |

2.1

Det glæder under alle omstændigheder Regionsudvalget, at Kommissionen i overensstemmelse med traktatens artikel 159 øremærker en betydelig del af Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne til de regioner, der er støtteberettigede under det nye »konvergensmål«.

| 2.2 | Regionsudvalget hilser den nye lovgivning om landdistriktspolitik velkommen, men beklager, at landdistriktspolitikken i betragtningerne i første instans ses som noget, der supplerer og ledsager markeds- og indkomstpolitikken, men ikke får tillagt en selvstændig rolle. Sammenhængende hermed er det tvivlsomt, om der er tilstrækkelige budgetmidler til at føre en ambitiøs landdistriktspolitik. |
| --- | --- |

2.2

Regionsudvalget hilser den nye lovgivning om landdistriktspolitik velkommen, men beklager, at landdistriktspolitikken i betragtningerne i første instans ses som noget, der supplerer og ledsager markeds- og indkomstpolitikken, men ikke får tillagt en selvstændig rolle. Sammenhængende hermed er det tvivlsomt, om der er tilstrækkelige budgetmidler til at føre en ambitiøs landdistriktspolitik.

| 2.3 | Regionsudvalget finder det nyttigt med en mere strategisk tilgang til landdistriktsudvikling. Det er vigtigt at undgå, at midlerne spredes for stærkt. Men udvalget tvivler på, at en europæisk strategi er til nogen nytte. Strategien fra Lissabon og Göteborg og konklusionerne fra Salzburg-konferencen giver allerede tilstrækkelige rammer på EU-plan. Det er op til medlemsstaterne, regionerne og de lokale myndigheder at fylde indhold i disse rammer for landdistrikterne og politikken. Kun på den måde kan man undgå spændingen mellem ønsket om en mere strategisk tilgang til landdistriktspolitikken på EU-plan og bevarelse af tilstrækkelig fleksibilitet på nationalt, regionalt og lokalt plan. |
| --- | --- |

2.3

Regionsudvalget finder det nyttigt med en mere strategisk tilgang til landdistriktsudvikling. Det er vigtigt at undgå, at midlerne spredes for stærkt. Men udvalget tvivler på, at en europæisk strategi er til nogen nytte. Strategien fra Lissabon og Göteborg og konklusionerne fra Salzburg-konferencen giver allerede tilstrækkelige rammer på EU-plan. Det er op til medlemsstaterne, regionerne og de lokale myndigheder at fylde indhold i disse rammer for landdistrikterne og politikken. Kun på den måde kan man undgå spændingen mellem ønsket om en mere strategisk tilgang til landdistriktspolitikken på EU-plan og bevarelse af tilstrækkelig fleksibilitet på nationalt, regionalt og lokalt plan.

| 2.4 | Regionsudvalget ser med tilfredshed på forslaget om, at medlemsstaterne skal høre deres regionale og lokale myndigheder. Det er dog bekymret over den tid, der er afsat til udarbejdelse af de nationale strategiplaner og programmerne for landdistriktsudvikling. Og det beklager, at strategiplanen skal indsendes til Kommissionen før programmerne, for de to ting hænger nøje sammen. Regionsudvalget foreslår, at man på det punkt følger samme procedure som i forbindelse med regionalpolitikken, hvor medlemsstaterne kan indsende den strategiske ramme sammen med de operationelle programmer (Henstilling 1). |
| --- | --- |

2.4

Regionsudvalget ser med tilfredshed på forslaget om, at medlemsstaterne skal høre deres regionale og lokale myndigheder. Det er dog bekymret over den tid, der er afsat til udarbejdelse af de nationale strategiplaner og programmerne for landdistriktsudvikling. Og det beklager, at strategiplanen skal indsendes til Kommissionen før programmerne, for de to ting hænger nøje sammen. Regionsudvalget foreslår, at man på det punkt følger samme procedure som i forbindelse med regionalpolitikken, hvor medlemsstaterne kan indsende den strategiske ramme sammen med de operationelle programmer (Henstilling 1).

| 2.5 | På længere sigt kunne man tilstræbe at etablere én regionalfond, hvormed skellet mellem Landdistriktfonden og Regionaludviklingsfonden ophæves, så at der for hver region, på grundlag af en sammenhængende strategi for en regions samlede territorium, tages hensyn til hele regionens muligheder og problemer. |
| --- | --- |

2.5

På længere sigt kunne man tilstræbe at etablere én regionalfond, hvormed skellet mellem Landdistriktfonden og Regionaludviklingsfonden ophæves, så at der for hver region, på grundlag af en sammenhængende strategi for en regions samlede territorium, tages hensyn til hele regionens muligheder og problemer.

| 2.6 | Landdistriktspolitikken kommer i stand via et eller flere programmer for landdistriktsudvikling. I disse programmer bliver der på grundlag af en analyse af regionens og/eller medlemsstatens stærke og svage sider indført foranstaltninger, der tager højde for den pågældende regions/medlemsstats behov. Disse foranstaltninger kan komme i konflikt med bestemmelsen i forordningens artikel 16 om EU's mindstebidrag til hver af de prioriterede opgaver (hhv. 15, 25 og 15 %). Regionsudvalget er enigt i, at der skal være balance i udgifterne til landdistriktspolitikken. Ud fra det synspunkt er det navnlig rimeligt at fastlægge en minimumsgrænse for den tredje prioriterede opgave, diversificering af økonomien i landdistrikterne. For det fremgår som bekendt af evalueringerne af de forskellige landdistriktsprogrammer for perioden 2000-2006, at netop den del af landdistriktspolitikken halter bagefter. Men fordelingen af midlerne mellem de prioriterede opgaver skal også afspejle programmernes analyse af stærke og svage sider. Udvalget insisterer derfor på, at der skal åbnes mulighed for at afvige fra procentsatserne i artikel 16, forudsat at det kan begrundes behørigt ud fra analysen i programmet (Henstilling 3). |
| --- | --- |

2.6

Landdistriktspolitikken kommer i stand via et eller flere programmer for landdistriktsudvikling. I disse programmer bliver der på grundlag af en analyse af regionens og/eller medlemsstatens stærke og svage sider indført foranstaltninger, der tager højde for den pågældende regions/medlemsstats behov. Disse foranstaltninger kan komme i konflikt med bestemmelsen i forordningens artikel 16 om EU's mindstebidrag til hver af de prioriterede opgaver (hhv. 15, 25 og 15 %). Regionsudvalget er enigt i, at der skal være balance i udgifterne til landdistriktspolitikken. Ud fra det synspunkt er det navnlig rimeligt at fastlægge en minimumsgrænse for den tredje prioriterede opgave, diversificering af økonomien i landdistrikterne. For det fremgår som bekendt af evalueringerne af de forskellige landdistriktsprogrammer for perioden 2000-2006, at netop den del af landdistriktspolitikken halter bagefter. Men fordelingen af midlerne mellem de prioriterede opgaver skal også afspejle programmernes analyse af stærke og svage sider. Udvalget insisterer derfor på, at der skal åbnes mulighed for at afvige fra procentsatserne i artikel 16, forudsat at det kan begrundes behørigt ud fra analysen i programmet (Henstilling 3).

| 2.7 | Fordelingen af midlerne må heller ikke være til hinder for projekter, der overskrider grænserne for én af de prioriterede opgaver, men som helhed ligger inden for forordningens rækkevidde. Bestemmelsen i artikel 71, stk. 6, om, at en konkret aktion kun kan finansieres inden for en enkelt prioriteret opgave, synes imidlertid at umuliggøre dette, hvorfor Regionsudvalget foreslår at ændre artiklen på dette punkt (Henstilling 19). |
| --- | --- |

2.7

Fordelingen af midlerne må heller ikke være til hinder for projekter, der overskrider grænserne for én af de prioriterede opgaver, men som helhed ligger inden for forordningens rækkevidde. Bestemmelsen i artikel 71, stk. 6, om, at en konkret aktion kun kan finansieres inden for en enkelt prioriteret opgave, synes imidlertid at umuliggøre dette, hvorfor Regionsudvalget foreslår at ændre artiklen på dette punkt (Henstilling 19).

| 2.8 | Forordningen er undertiden påfaldende detaljeret, også sammenlignet med forordningerne om regionalpolitik. Visse ting kan med fordel overlades til dem, der udarbejder landdistriktsprogrammerne. F. eks. begrænsningen af støtten til forbedring af forarbejdning og afsætning til små virksomheder og mikrovirksomheder, bestemmelsen i artikel 50 om, at støtte til diversificering er begrænset til ét barn, og maksimumsgrænserne for EU-støtte i bilag 1. |
| --- | --- |

2.8

Forordningen er undertiden påfaldende detaljeret, også sammenlignet med forordningerne om regionalpolitik. Visse ting kan med fordel overlades til dem, der udarbejder landdistriktsprogrammerne. F. eks. begrænsningen af støtten til forbedring af forarbejdning og afsætning til små virksomheder og mikrovirksomheder, bestemmelsen i artikel 50 om, at støtte til diversificering er begrænset til ét barn, og maksimumsgrænserne for EU-støtte i bilag 1.

| 2.9 | I Salzburg konkluderede man, at levende landdistrikter er uundværlige for landbruget, ligesom landbruget er uundværligt for levende landdistrikter. Det er meget vigtigt, at der i programmerne for udvikling af landdistrikterne fokuseres tilstrækkeligt på unge landmænds etablering. For øjeblikket er der ikke nogen integreret politik for unge landmænd. Som eksempel på en sådan integreret politik kan nævnes en iværksætterpakke, hvori alle spørgsmål i tilknytning til overtagelse af en bedrift og til nye landmænds etablering er samlet i ét projekt. |
| --- | --- |

2.9

I Salzburg konkluderede man, at levende landdistrikter er uundværlige for landbruget, ligesom landbruget er uundværligt for levende landdistrikter. Det er meget vigtigt, at der i programmerne for udvikling af landdistrikterne fokuseres tilstrækkeligt på unge landmænds etablering. For øjeblikket er der ikke nogen integreret politik for unge landmænd. Som eksempel på en sådan integreret politik kan nævnes en iværksætterpakke, hvori alle spørgsmål i tilknytning til overtagelse af en bedrift og til nye landmænds etablering er samlet i ét projekt.

| 2.10 | Regionsudvalget tager til efterretning, at Kommissionen foreslår at afskaffe de socioøkonomiske kriterier for udpegelse af »andre områder med ulemper end bjergområder« og at anvende samme beregningsgrundlag for godtgørelserne som ved betalingerne i forbindelse med landbrugsmiljøprogrammerne. Kommissionens begrundelse herfor er klar nok, men Regionsudvalget er bekymret over de konsekvenser, som ændringen af kriterierne kan få for landbrugerne i de berørte områder. Hvis ændringen får store socioøkonomiske konsekvenser, bør de kunne mildnes via andre politiske interventioner. Det bør i det mindste overvejes at indføre en overgangsperiode i forbindelse med afviklingen af støtten til landmænd i områder, der fremover ikke mere skal kunne få støtte. |
| --- | --- |

2.10

Regionsudvalget tager til efterretning, at Kommissionen foreslår at afskaffe de socioøkonomiske kriterier for udpegelse af »andre områder med ulemper end bjergområder« og at anvende samme beregningsgrundlag for godtgørelserne som ved betalingerne i forbindelse med landbrugsmiljøprogrammerne. Kommissionens begrundelse herfor er klar nok, men Regionsudvalget er bekymret over de konsekvenser, som ændringen af kriterierne kan få for landbrugerne i de berørte områder. Hvis ændringen får store socioøkonomiske konsekvenser, bør de kunne mildnes via andre politiske interventioner. Det bør i det mindste overvejes at indføre en overgangsperiode i forbindelse med afviklingen af støtten til landmænd i områder, der fremover ikke mere skal kunne få støtte.

| 2.11 | Regionsudvalget bifalder, at andre jordejere end landbrugere nu får mulighed for at få del i landbrugsmiljøforanstaltningerne. De kan afhjælpe, hvad der mangler i arealforvaltning, når målet er at dække alle arealer i et område (og ikke blot landbrugsarealerne). I tilknytning hertil foreslår Regionsudvalget eksplicit at åbne mulighed for andre belønningsgrundlag for landbrugsmiljøforanstaltninger, fordi det nuværende grundlag — der bygger på ekstraomkostninger og indkomsttab som følge af de indgåede forpligtelser — ikke altid er relevant. Som eksempel kan nævnes en godtgørelse, der bygger på leveret output og dermed forbundne nyttevirkninger (Henstilling 8). |
| --- | --- |

2.11

Regionsudvalget bifalder, at andre jordejere end landbrugere nu får mulighed for at få del i landbrugsmiljøforanstaltningerne. De kan afhjælpe, hvad der mangler i arealforvaltning, når målet er at dække alle arealer i et område (og ikke blot landbrugsarealerne). I tilknytning hertil foreslår Regionsudvalget eksplicit at åbne mulighed for andre belønningsgrundlag for landbrugsmiljøforanstaltninger, fordi det nuværende grundlag — der bygger på ekstraomkostninger og indkomsttab som følge af de indgåede forpligtelser — ikke altid er relevant. Som eksempel kan nævnes en godtgørelse, der bygger på leveret output og dermed forbundne nyttevirkninger (Henstilling 8).

| 2.12 | Tilskyndelsen til at deltage i landbrugsmiljøforanstaltningerne, nemlig muligheden for at forøge godtgørelsen med 20 %, er ikke længere indeholdt i forordningen. Det finder Regionsudvalget ikke rimeligt under hensyntagen til disse foranstaltningers nytte og betydning for arealforvaltningen i landdistrikterne, og det foreslår derfor, at tilskyndelsen genindføres (Henstilling 8). |
| --- | --- |

2.12

Tilskyndelsen til at deltage i landbrugsmiljøforanstaltningerne, nemlig muligheden for at forøge godtgørelsen med 20 %, er ikke længere indeholdt i forordningen. Det finder Regionsudvalget ikke rimeligt under hensyntagen til disse foranstaltningers nytte og betydning for arealforvaltningen i landdistrikterne, og det foreslår derfor, at tilskyndelsen genindføres (Henstilling 8).

| 2.13 | Der er meget store forskelle mellem lande med veludviklet skovbrug og lande med mindre udviklet skovbrug. Kommissionens forslag er ikke tilstrækkelig fleksible til at tilskynde til skovrejsning i lande, hvor skovbruget er mindre udviklet. Den skovbrugsindustri, som er under udvikling i disse lande, vil blive bragt i fare og miljømæssige fordele gå tabt, hvis der ikke afsættes midler til afhjælpning af disse forskelle. |
| --- | --- |

2.13

Der er meget store forskelle mellem lande med veludviklet skovbrug og lande med mindre udviklet skovbrug. Kommissionens forslag er ikke tilstrækkelig fleksible til at tilskynde til skovrejsning i lande, hvor skovbruget er mindre udviklet. Den skovbrugsindustri, som er under udvikling i disse lande, vil blive bragt i fare og miljømæssige fordele gå tabt, hvis der ikke afsættes midler til afhjælpning af disse forskelle.

| 2.14 | Hvert år søger mange landbrugere arbejde uden for landbruget. Det kan i visse regioner forstærke problemet med affolkning. I forbindelse med bestræbelserne på at skabe beskæftigelse må der fokuseres på omskoling af landbrugere og mulighederne for deltidslandbrug. Ikke mindst i de regioner, der i mindre grad nyder godt af strukturfondene (navnlig Den Europæiske Socialfond, ESF), må landdistriktsudviklingsprogrammerne tage højde for denne omskoling og/eller udøvelse af diversificerede aktiviteter, herunder også ved siden af aktiviteter uden for landbruget. I regioner, hvor ESF er mere virksom, bør dens programmer udtrykkeligt omfatte omskoling af landbrugere og udøvelse af diversificerede aktiviteter. |
| --- | --- |

2.14

Hvert år søger mange landbrugere arbejde uden for landbruget. Det kan i visse regioner forstærke problemet med affolkning. I forbindelse med bestræbelserne på at skabe beskæftigelse må der fokuseres på omskoling af landbrugere og mulighederne for deltidslandbrug. Ikke mindst i de regioner, der i mindre grad nyder godt af strukturfondene (navnlig Den Europæiske Socialfond, ESF), må landdistriktsudviklingsprogrammerne tage højde for denne omskoling og/eller udøvelse af diversificerede aktiviteter, herunder også ved siden af aktiviteter uden for landbruget. I regioner, hvor ESF er mere virksom, bør dens programmer udtrykkeligt omfatte omskoling af landbrugere og udøvelse af diversificerede aktiviteter.

| 2.15 | Landdistrikter i EU kan tilbyde naturværdier og kulturel arv, som kan spille en nøglerolle med hensyn til diversificeret landdistriktsøkonomi. Den lokale turismesektors kapacitet til at udnytte disse attraktioner på en bæredygtig måde og give turisten oplevelser af høj kvalitet hæmmes imidlertid ofte af dårlig service og/eller manglende produktudvikling. Det er derfor afgørende, at der specifikt henvises til uddannelse under turismeforanstaltningen i forordningens artikel 52 (Henstilling 12). |
| --- | --- |

2.15

Landdistrikter i EU kan tilbyde naturværdier og kulturel arv, som kan spille en nøglerolle med hensyn til diversificeret landdistriktsøkonomi. Den lokale turismesektors kapacitet til at udnytte disse attraktioner på en bæredygtig måde og give turisten oplevelser af høj kvalitet hæmmes imidlertid ofte af dårlig service og/eller manglende produktudvikling. Det er derfor afgørende, at der specifikt henvises til uddannelse under turismeforanstaltningen i forordningens artikel 52 (Henstilling 12).

| 2.16 | Kvinder spiller en stor rolle i forbindelse med diversificering af økonomien i landdistrikterne, men de støder for det meste også på specifikke problemer som f. eks. mere begrænset adgang til kapital til etablering af virksomhed. Regionsudvalget finder det ønskeligt, at forordningen bidrager til stærkere inddragelse af kvinder i økonomien i landdistrikterne (Henstilling 11). Ligeledes er Internettet af uvurderlig betydning for diversificeringen af økonomien i landdistrikterne. Men mange landdistrikter har stadig kun begrænset eller slet ingen adgang til det. Regionsudvalget bifalder derfor Kommissionens forslag om, at EFRU skal benyttes til at udstyre landdistrikterne med tilstrækkelige IKT-infrastrukturer. Dermed ydes et vigtigt bidrag til at slå bro over denne digitale kløft, og landdistrikterne får lettere ved at tiltrække nye virksomheder, og de eksisterende virksomheder kan finde nye markeder. Supplerende tiltag i ELFUL-regi kan iværksættes under den prioriterede opgave om diversificering af økonomien i landdistrikterne. |
| --- | --- |

2.16

Kvinder spiller en stor rolle i forbindelse med diversificering af økonomien i landdistrikterne, men de støder for det meste også på specifikke problemer som f. eks. mere begrænset adgang til kapital til etablering af virksomhed. Regionsudvalget finder det ønskeligt, at forordningen bidrager til stærkere inddragelse af kvinder i økonomien i landdistrikterne (Henstilling 11). Ligeledes er Internettet af uvurderlig betydning for diversificeringen af økonomien i landdistrikterne. Men mange landdistrikter har stadig kun begrænset eller slet ingen adgang til det. Regionsudvalget bifalder derfor Kommissionens forslag om, at EFRU skal benyttes til at udstyre landdistrikterne med tilstrækkelige IKT-infrastrukturer. Dermed ydes et vigtigt bidrag til at slå bro over denne digitale kløft, og landdistrikterne får lettere ved at tiltrække nye virksomheder, og de eksisterende virksomheder kan finde nye markeder. Supplerende tiltag i ELFUL-regi kan iværksættes under den prioriterede opgave om diversificering af økonomien i landdistrikterne.

3.   ... med god plads til regional prægning ...

| 3.1 | Regionsudvalget finder det meget vigtigt at inddrage de lokale og regionale myndigheder i udformningen og gennemførelsen af landdistriktsudviklingsprogrammerne og mener, at denne rolle skal afspejles stærkere i forordningen (Henstilling 13). Regionsudvalget insisterer på, at de nationale strategier skal levne regionerne og kommunerne tilstrækkeligt spillerum til at finde skræddersyede løsninger (se også pkt. 2.2). Regionsudvalget mener, at det er vigtigt, at man i strategierne tager højde for behovet for afbalanceret fysisk planlægning i hver enkelt region. For mange forskrifter på EU- eller på nationalt plan om, hvilken strategi der skal følges, kan virke lammende på regionale initiativer, der er skåret til efter de lokale muligheder og problemer. |
| --- | --- |

3.1

Regionsudvalget finder det meget vigtigt at inddrage de lokale og regionale myndigheder i udformningen og gennemførelsen af landdistriktsudviklingsprogrammerne og mener, at denne rolle skal afspejles stærkere i forordningen (Henstilling 13). Regionsudvalget insisterer på, at de nationale strategier skal levne regionerne og kommunerne tilstrækkeligt spillerum til at finde skræddersyede løsninger (se også pkt. 2.2). Regionsudvalget mener, at det er vigtigt, at man i strategierne tager højde for behovet for afbalanceret fysisk planlægning i hver enkelt region. For mange forskrifter på EU- eller på nationalt plan om, hvilken strategi der skal følges, kan virke lammende på regionale initiativer, der er skåret til efter de lokale muligheder og problemer.

| 3.2 | Der er brug for skræddersyede løsninger både i forbindelse med programmering, finansiering og kontrol. Det kan derfor undre, at forordningen bestemmer, at medlemsstaterne skal udarbejde enten et landdistriktsudviklingsprogram for hele deres område eller et program for hver region. Det er bedre at levne større frihed på dette punkt, herunder mulighed for at kombinere regionale og nationale programmer. I medlemsstater med føderal struktur har det endvidere allerede vist sig muligt i indeværende støtteperiode at vedtage nationale rammebestemmelser, som derefter kunne tilpasses de regionale programmer (Henstilling 2). |
| --- | --- |

3.2

Der er brug for skræddersyede løsninger både i forbindelse med programmering, finansiering og kontrol. Det kan derfor undre, at forordningen bestemmer, at medlemsstaterne skal udarbejde enten et landdistriktsudviklingsprogram for hele deres område eller et program for hver region. Det er bedre at levne større frihed på dette punkt, herunder mulighed for at kombinere regionale og nationale programmer. I medlemsstater med føderal struktur har det endvidere allerede vist sig muligt i indeværende støtteperiode at vedtage nationale rammebestemmelser, som derefter kunne tilpasses de regionale programmer (Henstilling 2).

| 3.3 | Regionsudvalget støtter forslaget om, at tredje prioriterede opgave helst skal gennemføres ved hjælp af lokale udviklingsstrategier. Det er ubestrideligt, at nye økonomiske aktiviteter er livsvigtige for landdistrikterne. Disse aktiviteter er komplementære i forhold til de landbrugsmæssige aktiviteter. Men disse nye aktiviteter skal indpasses med omtanke for ikke at antaste landdistrikternes kvaliteter. Her tilslutter Regionsudvalget sig Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs mening (3), at urbanisering af landdistrikterne, dvs. anvendelse af de samme foranstaltninger i landdistrikterne som i byerne, skal undgås. Det gælder ikke mindst for områder, der er under pres fra byerne, hvor bevarelse af landdistrikternes specifikke egenskaber er af stor betydning for livskvaliteten i byerne. Problemerne i disse områder, herunder landbrugets problemer, kræver en helt anden fremgangsmåde end problemerne i de mere perifere landdistrikter. Det skal forordningen levne tilstrækkelig plads til. |
| --- | --- |

3.3

Regionsudvalget støtter forslaget om, at tredje prioriterede opgave helst skal gennemføres ved hjælp af lokale udviklingsstrategier. Det er ubestrideligt, at nye økonomiske aktiviteter er livsvigtige for landdistrikterne. Disse aktiviteter er komplementære i forhold til de landbrugsmæssige aktiviteter. Men disse nye aktiviteter skal indpasses med omtanke for ikke at antaste landdistrikternes kvaliteter. Her tilslutter Regionsudvalget sig Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs mening (3), at urbanisering af landdistrikterne, dvs. anvendelse af de samme foranstaltninger i landdistrikterne som i byerne, skal undgås. Det gælder ikke mindst for områder, der er under pres fra byerne, hvor bevarelse af landdistrikternes specifikke egenskaber er af stor betydning for livskvaliteten i byerne. Problemerne i disse områder, herunder landbrugets problemer, kræver en helt anden fremgangsmåde end problemerne i de mere perifere landdistrikter. Det skal forordningen levne tilstrækkelig plads til.

4.   ... med en klar og tydelig rolle for Leader

| 4.1 | Regionsudvalget tillægger Leader-programmet stor betydning og beklager derfor dets uklare stilling i forordningen. På den ene side opfattes det i artikel 4, stk. 2, som den fjerde prioriterede opgave, på den anden side betragtes det som en metode til konkretisering af foranstaltningerne under de første tre prioriterede opgaver. Regionsudvalget insisterer på, at Leader skal have den plads, der tilkommer det, nemlig som en særskilt prioritet, sammenligneligt med Interregs rolle i regionalpolitikken. At integrere Leader i de øvrige prioriteter indebærer risiko for, at dets unikke karakter og særlige værdi går tabt. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at præcisere forordningen med hensyn til Leaders fremtidige rolle samt mere tydeligt at fremstille Leader som en særskilt prioritet. |
| --- | --- |

4.1

Regionsudvalget tillægger Leader-programmet stor betydning og beklager derfor dets uklare stilling i forordningen. På den ene side opfattes det i artikel 4, stk. 2, som den fjerde prioriterede opgave, på den anden side betragtes det som en metode til konkretisering af foranstaltningerne under de første tre prioriterede opgaver. Regionsudvalget insisterer på, at Leader skal have den plads, der tilkommer det, nemlig som en særskilt prioritet, sammenligneligt med Interregs rolle i regionalpolitikken. At integrere Leader i de øvrige prioriteter indebærer risiko for, at dets unikke karakter og særlige værdi går tabt. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at præcisere forordningen med hensyn til Leaders fremtidige rolle samt mere tydeligt at fremstille Leader som en særskilt prioritet.

| 4.2 | Hvad angår gennemførelsen af de lokale strategier synes artikel 63, stk. 1, at kræve, at disse strategier skal opfylde alle målsætninger for de fire prioriterede opgaver. Det strider mod artikel 62, litra a), ifølge hvilken Leader-metoden skal tjene til at nå målene for en eller flere af de tre prioriterede opgaver. Regionsudvalget foreslår, at denne modsigelse fjernes fra forordningen (Henstilling 14). |
| --- | --- |

4.2

Hvad angår gennemførelsen af de lokale strategier synes artikel 63, stk. 1, at kræve, at disse strategier skal opfylde alle målsætninger for de fire prioriterede opgaver. Det strider mod artikel 62, litra a), ifølge hvilken Leader-metoden skal tjene til at nå målene for en eller flere af de tre prioriterede opgaver. Regionsudvalget foreslår, at denne modsigelse fjernes fra forordningen (Henstilling 14).

| 4.3 | Regionsudvalget støtter forslaget om at afsætte en væsentlig andel af de EU-midler, der er til rådighed for hver medlemsstat, til Leader, svarende til behovene i de berørte områder. Det støtter også forslaget om hurtigst muligt at oprette et europæisk netværk for landdistriktsudvikling. I den forbindelse kan der trækkes på erfaringerne med oprettelsen af de nationale LEADER-net. Regionsudvalget advarer dog imod en gentagelse af de uacceptable forsinkelser i lanceringen af EU-Observationscentret for Landdistrikter (Leader+), LEADER Europæisk Observationscenter (Leader II) og mange af de nationale LEADER-netværk. Kommissionen og medlemsstaterne bør prioritere at oprette disse organer lige fra starten af programperioden. De lokale myndigheder har stor erfaring i at arbejde med LEADER-tilgangen, hvilket medlemsstaterne bør trække på, når de opretter en ramme for LEADER. |
| --- | --- |

4.3

Regionsudvalget støtter forslaget om at afsætte en væsentlig andel af de EU-midler, der er til rådighed for hver medlemsstat, til Leader, svarende til behovene i de berørte områder. Det støtter også forslaget om hurtigst muligt at oprette et europæisk netværk for landdistriktsudvikling. I den forbindelse kan der trækkes på erfaringerne med oprettelsen af de nationale LEADER-net. Regionsudvalget advarer dog imod en gentagelse af de uacceptable forsinkelser i lanceringen af EU-Observationscentret for Landdistrikter (Leader+), LEADER Europæisk Observationscenter (Leader II) og mange af de nationale LEADER-netværk. Kommissionen og medlemsstaterne bør prioritere at oprette disse organer lige fra starten af programperioden. De lokale myndigheder har stor erfaring i at arbejde med LEADER-tilgangen, hvilket medlemsstaterne bør trække på, når de opretter en ramme for LEADER.

| 4.4 | Udvalget afviser tanken om at holde en væsentlig del af det disponible budget i reserve til medlemsstaterne med »de mest effektive« LEADER-programmer. Det vil formentlig afføde en tendens til at prioritere kortsigtede, »nemme« projekter i stedet for mellem- og langsigtede projekter. Af hensyn til planlægningen må det stå fast, hvilke midler der er til rådighed i den enkelte medlemsstat (Henstilling 15 og 18). |
| --- | --- |

4.4

Udvalget afviser tanken om at holde en væsentlig del af det disponible budget i reserve til medlemsstaterne med »de mest effektive« LEADER-programmer. Det vil formentlig afføde en tendens til at prioritere kortsigtede, »nemme« projekter i stedet for mellem- og langsigtede projekter. Af hensyn til planlægningen må det stå fast, hvilke midler der er til rådighed i den enkelte medlemsstat (Henstilling 15 og 18).

5.   Afslutning

| 5.1 | Regionsudvalget finder det vigtigt, at overgangen mellem programperioden 2000-2006 og programperioden 2007-2013 kommer til at foregå på en sådan måde, at kontinuiteten mellem aktioner og foranstaltninger ikke bringes i fare. Det må således sikres, at flerårige foranstaltninger, som blev bevilget i den tidligere fase — f.eks. miljøtiltag i landdistrikterne — finansieres indtil udløbet af forpligtigelsesperioden, og at den lovede EU-deltagelse (medfinansieringssats) bibeholdes. For at få en effektiv politik for landdistriktsudvikling i EU i den nye periode, støtter Regionsudvalget Kommissionens forslag om et budget på 88,75 mia. EUR (eksklusive graduering) til finansiering af EU's politik for udvikling af landdistrikterne. Renationalisering af politikken eller dele af den er Regionsudvalget stærkt imod. |
| --- | --- |

5.1

Regionsudvalget finder det vigtigt, at overgangen mellem programperioden 2000-2006 og programperioden 2007-2013 kommer til at foregå på en sådan måde, at kontinuiteten mellem aktioner og foranstaltninger ikke bringes i fare. Det må således sikres, at flerårige foranstaltninger, som blev bevilget i den tidligere fase — f.eks. miljøtiltag i landdistrikterne — finansieres indtil udløbet af forpligtigelsesperioden, og at den lovede EU-deltagelse (medfinansieringssats) bibeholdes. For at få en effektiv politik for landdistriktsudvikling i EU i den nye periode, støtter Regionsudvalget Kommissionens forslag om et budget på 88,75 mia. EUR (eksklusive graduering) til finansiering af EU's politik for udvikling af landdistrikterne. Renationalisering af politikken eller dele af den er Regionsudvalget stærkt imod.

| 5.2 | Regionsudvalget tager til efterretning, at der ifølge forordningsforslaget udover forhåndsevalueringen, midtvejsevalueringen og den efterfølgende evaluering også hvert år skal foretages en løbende evaluering, men sætter spørgsmålstegn ved merværdien af en årlig løbende evaluering |
| --- | --- |

5.2

Regionsudvalget tager til efterretning, at der ifølge forordningsforslaget udover forhåndsevalueringen, midtvejsevalueringen og den efterfølgende evaluering også hvert år skal foretages en løbende evaluering, men sætter spørgsmålstegn ved merværdien af en årlig løbende evaluering

| 5.3 | Sigtet med forordningen er bl.a. at forenkle lovgivningen. For at kunne bedømme, om det faktisk bliver tilfældet, må man have kendskab til gennemførelsesforordningerne. Regionsudvalget vil gerne have lejlighed til også at udtale sig om disse forordninger og henviser i den forbindelse til dets medlemmers erfaringer med gennemførelsen af politikken. |
| --- | --- |

5.3

Sigtet med forordningen er bl.a. at forenkle lovgivningen. For at kunne bedømme, om det faktisk bliver tilfældet, må man have kendskab til gennemførelsesforordningerne. Regionsudvalget vil gerne have lejlighed til også at udtale sig om disse forordninger og henviser i den forbindelse til dets medlemmers erfaringer med gennemførelsen af politikken.

2.   Regionsudvalgets henstillinger

Henstilling 1

Artikel 11a, stk. 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2. | Hver medlemsstat sender Kommissionen sin nationale strategiplan, inden den forelægger sine programmer for landdistriktsudvikling. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

2.

Hver medlemsstat sender Kommissionen sin nationale strategiplan, inden den forelægger sine programmer for landdistriktsudvikling.

| 2. | Hver medlemsstat sender Kommissionen sine nationale og/eller regionale strategiplaner, inden eller samtidig med, at den forelægger sine programmer for landdistriktsudvikling. |
| --- | --- |

2.

Hver medlemsstat sender Kommissionen sine nationale og/eller regionale strategiplaner, inden eller samtidig med, at den forelægger sine programmer for landdistriktsudvikling.

Begrundelse

Ændringen tilsigter at udforme proceduren for forelæggelse af den nationale strategi og programmerne for landdistriktsudvikling lige som proceduren i regionaludviklingsforordningen. Medlemsstaterne er, i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, ansvarlige for landdistriktsudviklingsstrategien på det territorielle niveau, som er mest hensigtsmæssigt set ud fra den konkrete situation i hver medlemsstat.

Henstilling 2

Artikel 14, stk. 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| En medlemsstat kan enten forelægge et samlet program for hele sit område eller et program for hver region. | En medlemsstat kan enten forelægge et samlet program for hele sit område og/eller et program for hver region. Hvis der forelægges både et nationalt program og regionale programmer, skal der være en klar sammenhæng mellem dem. Medlemsstaterne kan også forelægge til godkendelse en række rammebestemmelser, som enten helt eller delvis indgår i de regionale programmer. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

En medlemsstat kan enten forelægge et samlet program for hele sit område eller et program for hver region.

En medlemsstat kan enten forelægge et samlet program for hele sit område og/eller et program for hver region. Hvis der forelægges både et nationalt program og regionale programmer, skal der være en klar sammenhæng mellem dem. Medlemsstaterne kan også forelægge til godkendelse en række rammebestemmelser, som enten helt eller delvis indgår i de regionale programmer.

Begrundelse

Ændringen giver medlemsstaterne bedre muligheder for at udforme programmerne i overensstemmelse med deres egne behov.

Henstilling 3

Artikel 16

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| EF's bidrag til hvert af de tre mål, der er nævnt i artikel 4, skal mindst omfatte 15 % af fondens samlede bidrag til programmet for prioriteret opgave I og III, jf. henholdsvis afdeling I og III i kapitel I, afsnit IV, og 25 % af fondens samlede bidrag til programmet for prioriteret opgave II, jf. afdeling II i kapitel I. | EF's bidrag til hvert af de tre mål, der er nævnt i artikel 4, skal mindst omfatte 15 % af fondens samlede bidrag til programmet for prioriteret opgave I og III, jf. henholdsvis afdeling I og III i kapitel I, afsnit IV, og 25 % af fondens samlede bidrag til programmet for prioriteret opgave II, jf. afdeling II i kapitel I. Hvis det er behørigt begrundet i den analyse, der omtales i artikel 15, litra a), kan der afviges fra disse procentsatser. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

EF's bidrag til hvert af de tre mål, der er nævnt i artikel 4, skal mindst omfatte 15 % af fondens samlede bidrag til programmet for prioriteret opgave I og III, jf. henholdsvis afdeling I og III i kapitel I, afsnit IV, og 25 % af fondens samlede bidrag til programmet for prioriteret opgave II, jf. afdeling II i kapitel I.

EF's bidrag til hvert af de tre mål, der er nævnt i artikel 4, skal mindst omfatte 15 % af fondens samlede bidrag til programmet for prioriteret opgave I og III, jf. henholdsvis afdeling I og III i kapitel I, afsnit IV, og 25 % af fondens samlede bidrag til programmet for prioriteret opgave II, jf. afdeling II i kapitel I. Hvis det er behørigt begrundet i den analyse, der omtales i artikel 15, litra a), kan der afviges fra disse procentsatser.

Begrundelse

Ændringen har til formål at give den myndighed, der udarbejder programmet for landdistriktsudvikling, mulighed for at fordele budgettet mere fleksibelt mellem foranstaltningerne alt efter behovet.

Henstilling 4

Artikel 19, litra c), pkt. iii)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Støtte til at forbedre konkurrenceevnen inden for landbrug og skovbrug skal vedrøre:
  (...) | Støtte til at forbedre konkurrenceevnen inden for landbrug og skovbrug skal vedrøre:
  (...) |
| c) | foranstaltninger, der har til formål at forbedre landbrugsproduktionens og landbrugsprodukternes kvalitet gennem:
  (...) |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Støtte til at forbedre konkurrenceevnen inden for landbrug og skovbrug skal vedrøre:

(...)

Støtte til at forbedre konkurrenceevnen inden for landbrug og skovbrug skal vedrøre:

(...)

c)

foranstaltninger, der har til formål at forbedre landbrugsproduktionens og landbrugsprodukternes kvalitet gennem:

(...)

| c) | foranstaltninger, der har til formål at forbedre landbrugsproduktionens og landbrugsprodukternes kvalitet gennem:
  (...) |
| --- | --- |

c)

foranstaltninger, der har til formål at forbedre landbrugsproduktionens og landbrugsprodukternes kvalitet gennem:

(...)

| iii) | støtte til producentsammenslutninger til informations- og markedsføringsaktiviteter, når det gælder produkter, der er omfattet af ordninger for fødevarekvalitet |
| --- | --- |

iii)

støtte til producentsammenslutninger til informations- og markedsføringsaktiviteter, når det gælder produkter, der er omfattet af ordninger for fødevarekvalitet

| iii) | støtte til producentsammenslutninger, herunder organer, som forvalter kvalitetsmærker eller –instrumenter, og brancheorganisationer, til informations- og markedsføringsaktiviteter, når det gælder produkter, der er omfattet af ordninger for fødevarekvalitet |
| --- | --- |

iii)

støtte til producentsammenslutninger, herunder organer, som forvalter kvalitetsmærker eller –instrumenter, og brancheorganisationer, til informations- og markedsføringsaktiviteter, når det gælder produkter, der er omfattet af ordninger for fødevarekvalitet

Begrundelse

Der henvises til producentsammenslutninger, som producerer friske og forarbejdede produkter, i ordets bredeste forstand. Der er tale om forvaltningsorganer, som samler producenter og/eller forarbejdere.

Henstilling 5

Artikel 27

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | |
| 1. | Støtte i henhold til artikel 19, litra b), nr. iii), ydes til investeringer: |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.

Støtte i henhold til artikel 19, litra b), nr. iii), ydes til investeringer:

| 1. | Støtte i henhold til artikel 19, litra b), nr. iii), ydes til investeringer: |
| --- | --- |

1.

Støtte i henhold til artikel 19, litra b), nr. iii), ydes til investeringer:

| a) | der generelt forbedrer virksomhedens resultater |
| --- | --- |

a)

der generelt forbedrer virksomhedens resultater

| a) | der generelt forbedrer virksomhedens resultater |
| --- | --- |

a)

der generelt forbedrer virksomhedens resultater

| b) | der vedrører forarbejdning og afsætning af produkter, som er omfattet af traktatens bilag I, undtagen fiskevarer, samt skovbrugsprodukter, og |
| --- | --- |

b)

der vedrører forarbejdning og afsætning af produkter, som er omfattet af traktatens bilag I, undtagen fiskevarer, samt skovbrugsprodukter, og

| b) | der vedrører forarbejdning og afsætning af produkter, som er omfattet af traktatens bilag I, undtagen fiskevarer, samt skovbrugsprodukter, og |
| --- | --- |

b)

der vedrører forarbejdning og afsætning af produkter, som er omfattet af traktatens bilag I, undtagen fiskevarer, samt skovbrugsprodukter, og

| c) | der følger EF's regler for den pågældende investering.
  Hvis investeringerne foretages for at opfylde EF's normer, kan støtten kun ydes til de investeringer, der foretages af mikrovirksomheder som omhandlet i stk. 2 for at opfylde nyligt indførte EF-normer. I så fald kan der bevilges en overgangsperiode på højst 36 måneder til opfyldelse af normen fra den dato, hvor normen bliver obligatorisk for virksomhederne. |
| --- | --- |

c)

der følger EF's regler for den pågældende investering.

Hvis investeringerne foretages for at opfylde EF's normer, kan støtten kun ydes til de investeringer, der foretages af mikrovirksomheder som omhandlet i stk. 2 for at opfylde nyligt indførte EF-normer. I så fald kan der bevilges en overgangsperiode på højst 36 måneder til opfyldelse af normen fra den dato, hvor normen bliver obligatorisk for virksomhederne.

| c) | der følger EF's regler for den pågældende investering.
  Hvis investeringerne foretages for at opfylde EF's normer, kan støtten kun ydes til de investeringer, der foretages af mikrovirksomheder som omhandlet i stk. 2 for at opfylde nyligt indførte EF-normer. I så fald kan der bevilges en overgangsperiode på højst 36 måneder til opfyldelse af normen fra den dato, hvor normen bliver obligatorisk for virksomhederne. |
| --- | --- |

c)

der følger EF's regler for den pågældende investering.

Hvis investeringerne foretages for at opfylde EF's normer, kan støtten kun ydes til de investeringer, der foretages af mikrovirksomheder som omhandlet i stk. 2 for at opfylde nyligt indførte EF-normer. I så fald kan der bevilges en overgangsperiode på højst 36 måneder til opfyldelse af normen fra den dato, hvor normen bliver obligatorisk for virksomhederne.

| 2. | Støtten i henhold til stk. 1 ydes kun til mikrovirksomheder og små virksomheder i den betydning, der er anført i Kommissionens henstilling 2003/361/EF. Når det gælder skovbrugsproduktion, er støtten begrænset til mikrovirksomheder.
  Støtten ydes ikke til kriseramte virksomheder i den betydning, der er anført i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder. |
| --- | --- |

2.

Støtten i henhold til stk. 1 ydes kun til mikrovirksomheder og små virksomheder i den betydning, der er anført i Kommissionens henstilling 2003/361/EF. Når det gælder skovbrugsproduktion, er støtten begrænset til mikrovirksomheder.

Støtten ydes ikke til kriseramte virksomheder i den betydning, der er anført i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder.

| 2. | Støtten i henhold til stk. 1 ydes kun til mikrovirksomheder, mellemstore og små virksomheder i den betydning, der er anført i Kommissionens henstilling 2003/361/EF, samt til sammenslutninger inden for fødevarebranchen. Når det gælder skovbrugsproduktion, er støtten begrænset til mikrovirksomheder.
  Støtten ydes ikke til kriseramte virksomheder i den betydning, der er anført i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder. |
| --- | --- |

2.

Støtten i henhold til stk. 1 ydes kun til mikrovirksomheder, mellemstore og små virksomheder i den betydning, der er anført i Kommissionens henstilling 2003/361/EF, samt til sammenslutninger inden for fødevarebranchen. Når det gælder skovbrugsproduktion, er støtten begrænset til mikrovirksomheder.

Støtten ydes ikke til kriseramte virksomheder i den betydning, der er anført i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder.

| 3. | Støtten må ikke overskride de grænser, der er fastsat i bilag I. |
| --- | --- |

3.

Støtten må ikke overskride de grænser, der er fastsat i bilag I.

| 3. | Støtten må ikke overskride de grænser, der er fastsat i bilag I. |
| --- | --- |

3.

Støtten må ikke overskride de grænser, der er fastsat i bilag I.

Begrundelse

I analogi med foranstaltningerne inden for andre strukturfonde bemærkes det, at fødevareindustrien skaber flere arbejdspladser end de øvrige produktionssektorer.

Henstilling 6

Artikel 34

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | |
| Støtten ifølge denne afdeling vedrører følgende foranstaltninger: | Støtten ifølge denne afdeling vedrører følgende foranstaltninger: |
| a) | foranstaltninger for bæredygtig anvendelse af landbrugsarealer gennem: |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Støtten ifølge denne afdeling vedrører følgende foranstaltninger:

Støtten ifølge denne afdeling vedrører følgende foranstaltninger:

a)

foranstaltninger for bæredygtig anvendelse af landbrugsarealer gennem:

| a) | foranstaltninger for bæredygtig anvendelse af landbrugsarealer gennem: |
| --- | --- |

a)

foranstaltninger for bæredygtig anvendelse af landbrugsarealer gennem:

| i) | betalinger for naturbetingede ulemper til landbrugere i bjergområder |
| --- | --- |

i)

betalinger for naturbetingede ulemper til landbrugere i bjergområder

| i) | betalinger for naturbetingede ulemper til landbrugere i bjergområder |
| --- | --- |

i)

betalinger for naturbetingede ulemper til landbrugere i bjergområder

| ii) | betalinger til landbrugere i andre områder med ulemper end bjergområder |
| --- | --- |

ii)

betalinger til landbrugere i andre områder med ulemper end bjergområder

| ii) | betalinger til landbrugere i andre områder med ulemper end bjergområder |
| --- | --- |

ii)

betalinger til landbrugere i andre områder med ulemper end bjergområder

| iii) | Natura 2000-betalinger |
| --- | --- |

iii)

Natura 2000-betalinger

| iii) | Natura 2000-betalinger |
| --- | --- |

iii)

Natura 2000-betalinger

| iv) | betalinger for miljøvenligt landbrug og dyrevelfærd |
| --- | --- |

iv)

betalinger for miljøvenligt landbrug og dyrevelfærd

| iv) | betalinger for miljøvenligt landbrug og dyrevelfærd |
| --- | --- |

iv)

betalinger for miljøvenligt landbrug og dyrevelfærd

| v) | støtte til ikke-produktive investeringer |
| --- | --- |

v)

støtte til ikke-produktive investeringer

| v) | støtte til ikke-produktive investeringer |
| --- | --- |

v)

støtte til ikke-produktive investeringer

| b) | foranstaltninger for bæredygtig anvendelse af skovbrugsarealer gennem: |
| --- | --- |

b)

foranstaltninger for bæredygtig anvendelse af skovbrugsarealer gennem:

| b) | foranstaltninger for bæredygtig anvendelse af skovbrugsarealer gennem: |
| --- | --- |

b)

foranstaltninger for bæredygtig anvendelse af skovbrugsarealer gennem:

| i) | første skovrejsning på landbrugsarealer |
| --- | --- |

i)

første skovrejsning på landbrugsarealer

| i) | første skovrejsning på landbrugsarealer |
| --- | --- |

i)

første skovrejsning på landbrugsarealer

| ii) | første etablering af skovlandbrugssystemer på landbrugsarealer |
| --- | --- |

ii)

første etablering af skovlandbrugssystemer på landbrugsarealer

| ii) | første etablering af skovlandbrugssystemer på landbrugsarealer |
| --- | --- |

ii)

første etablering af skovlandbrugssystemer på landbrugsarealer

| iii) | første skovrejsning på andre arealer end landbrugsarealer |
| --- | --- |

iii)

første skovrejsning på andre arealer end landbrugsarealer

| iii) | første skovrejsning på andre arealer end landbrugsarealer |
| --- | --- |

iii)

første skovrejsning på andre arealer end landbrugsarealer

| iv) | Natura 2000-betalinger |
| --- | --- |

iv)

Natura 2000-betalinger

| iv) | Natura 2000-betalinger |
| --- | --- |

iv)

Natura 2000-betalinger

| v) | betalinger for miljøvenligt skovbrug |
| --- | --- |

v)

betalinger for miljøvenligt skovbrug

| v) | betalinger for miljøvenligt skovbrug |
| --- | --- |

v)

betalinger for miljøvenligt skovbrug

| vi) | genetablering af produktionspotentialet i skovbruget og indførelse af forebyggende aktioner |
| --- | --- |

vi)

genetablering af produktionspotentialet i skovbruget og indførelse af forebyggende aktioner

| vi) | genetablering af produktionspotentialet i skovbruget og indførelse af forebyggende aktioner |
| --- | --- |

vi)

genetablering af produktionspotentialet i skovbruget og indførelse af forebyggende aktioner

| vii) | støtte til ikke-produktive investeringer |
| --- | --- |

vii)

støtte til ikke-produktive investeringer

| vii) | støtte til ikke-produktive investeringer. |
| --- | --- |

vii)

støtte til ikke-produktive investeringer.

| c) | foranstaltninger for udbredelse og bevarelse af skovlandbrugssystemer omfattende følgende tiltag:






  i) | støtte til bevarelse og opretholdelse af skovlandbrugssystemer |
| --- | --- | --- |

c)

foranstaltninger for udbredelse og bevarelse af skovlandbrugssystemer omfattende følgende tiltag:

i)

støtte til bevarelse og opretholdelse af skovlandbrugssystemer

| ii) | Natura 2000-betalinger |
| --- | --- |

ii)

Natura 2000-betalinger

Begrundelse

I EU's bestemmelser er arealernes udnyttelse inddelt i to rubrikker, nemlig landbrugsarealer og skovbrugsarealer. Skovlandbrugssystemer er kendetegnet ved, at der på ét og samme areal både drives land- og skovbrug på kort sigt (afgrøder eller kvægbrug) og foretages langsigtet produktion af goder, som knytter sig til skovbruget (træ, kork, fritidsaktiviteter og en lang række positive eksterne miljøvenlige forhold). Skovlandbrug dækker over en bred vifte af produktionsordninger baseret på en sammensat udnyttelse af arealer og på optimering af synergierne mellem de forskellige dyrkningsformer. Det omfatter flere kombinerede former for drift, hvor man udnytter komplementariteten mellem træer og landbrugs- og kvægavlsprodukter. I udkastet til forordning erkendes eksistensen af denne tredje form for arealanvendelse, som adskiller sig fra landbrug og skovbrug. Fællesskabets støtte er imidlertid begrænset til den første etablering af skovlandbrugssystemer. Med denne henstilling tilføjes der støtte til bevarelse og opretholdelse af skovlandbrug.

Henstilling 7

Artikel 36

| Kommissions forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | |
| Støtte i henhold til artikel 34, litra a), nr. iii), ydes til landbrugerne på årsbasis pr. ha udnyttet landbrugsareal for at kompensere for omkostningerne og indkomsttabet som følge af ulemper i de pågældende områder i forbindelse med gennemførelsen af direktiv 79/409/EØF og 92/43/EØF. | Støtte i henhold til artikel 34, litra a), nr. iii), ydes til landbrugerne på årsbasis pr. ha udnyttet landbrugsareal for at kompensere for omkostningerne og indkomsttabet som følge af ulemper i de pågældende områder i forbindelse med gennemførelsen af direktiv 79/409/EØF og 92/43/EØF og for at skabe et incitament til at øge bedriftssystemets miljøværdi. |

Kommissions forslag

RU's ændringsforslag

Støtte i henhold til artikel 34, litra a), nr. iii), ydes til landbrugerne på årsbasis pr. ha udnyttet landbrugsareal for at kompensere for omkostningerne og indkomsttabet som følge af ulemper i de pågældende områder i forbindelse med gennemførelsen af direktiv 79/409/EØF og 92/43/EØF.

Støtte i henhold til artikel 34, litra a), nr. iii), ydes til landbrugerne på årsbasis pr. ha udnyttet landbrugsareal for at kompensere for omkostningerne og indkomsttabet som følge af ulemper i de pågældende områder i forbindelse med gennemførelsen af direktiv 79/409/EØF og 92/43/EØF og for at skabe et incitament til at øge bedriftssystemets miljøværdi.

Begrundelse

Miljøbetydningen af landbrug og dets betydning for bevarelse af fauna, flora og landskaber bør erkendes ud fra en samfundsmæssig synsvinkel og ikke opfattes som en mindre aktivitet, hvis udøvelse kan begrænses.

Henstilling 8

Artikel 37, stk. 4

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 4. | Betalingerne ydes på årsbasis og skal dække ekstraomkostninger og indkomsttab som følge af de indgåede forpligtelser. Om nødvendigt kan de også dække transaktionsomkostninger.
  Modtagerne udvælges eventuelt ved udbud efter resultatbaserede kriterier for økonomi, miljø og dyrevelfærd.
  Støtten må ikke overstige de maksimumsbeløb, der er fastsat i bilag I. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

4.

Betalingerne ydes på årsbasis og skal dække ekstraomkostninger og indkomsttab som følge af de indgåede forpligtelser. Om nødvendigt kan de også dække transaktionsomkostninger.

Modtagerne udvælges eventuelt ved udbud efter resultatbaserede kriterier for økonomi, miljø og dyrevelfærd.

Støtten må ikke overstige de maksimumsbeløb, der er fastsat i bilag I.

| 4. | Betalingerne ydes på årsbasis og skal dække ekstraomkostninger og indkomsttab som følge af de indgåede forpligtelser. Om nødvendigt kan de også dække transaktionsomkostninger.
  Betalingerne kan forøges med 20% for at tilskynde til deltagelse.
  Med behørig begrundelse kan medlemsstaterne stille forslag om andre støttegrundlag.
  Modtagerne udvælges eventuelt ved udbud efter resultatbaserede kriterier for økonomi, miljø og dyrevelfærd.
  Støtten må ikke overstige de maksimumsbeløb, der er fastsat i bilag I. |
| --- | --- |

4.

Betalingerne ydes på årsbasis og skal dække ekstraomkostninger og indkomsttab som følge af de indgåede forpligtelser. Om nødvendigt kan de også dække transaktionsomkostninger.

Betalingerne kan forøges med 20% for at tilskynde til deltagelse.

Med behørig begrundelse kan medlemsstaterne stille forslag om andre støttegrundlag.

Modtagerne udvælges eventuelt ved udbud efter resultatbaserede kriterier for økonomi, miljø og dyrevelfærd.

Støtten må ikke overstige de maksimumsbeløb, der er fastsat i bilag I.

Begrundelse

Under hensyntagen til landbrugsmiljøaftalernes betydning for forvaltningen af landdistrikterne er det ønskeligt at fastholde tilskyndelsen til at deltage i disse. Det er vigtigt at udvide grundlaget for støtteberegningen, da det nugældende grundlag ikke altid er relevant.

Henstilling 9

Ny artikel 46 a

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | Støtte til bevarelse og forbedring af skovlandbrugssystemer med høj miljøværdi






  1. | Støtte i henhold til artikel 34, litra c), nr. i), ydes til landbrugere, som påtager sig drifts- og forvaltningsforpligtelser, der sikrer bevarelse og forbedring af skovlandbrugssystemer med høj miljøværdi, og som bl.a. omfatter dyrevelfærd. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Støtte til bevarelse og forbedring af skovlandbrugssystemer med høj miljøværdi

1.

Støtte i henhold til artikel 34, litra c), nr. i), ydes til landbrugere, som påtager sig drifts- og forvaltningsforpligtelser, der sikrer bevarelse og forbedring af skovlandbrugssystemer med høj miljøværdi, og som bl.a. omfatter dyrevelfærd.

| 2. | Medlemsstaterne foreslår en oversigt over områder, der kan anses for at omfatte skovlandbrugssystemer med høj miljøværdi. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterne foreslår en oversigt over områder, der kan anses for at omfatte skovlandbrugssystemer med høj miljøværdi.

| 3. | Støtten må ikke overstige de maksimumsbeløb, der er fastsat i bilag I. |
| --- | --- |

3.

Støtten må ikke overstige de maksimumsbeløb, der er fastsat i bilag I.

Begrundelse

Se henstilling 6.

Henstilling 10

Ny artikel 46 b

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | Natura 2000-betalinger
  Støtte i henhold til artikel 31, litra c), nr. ii), ydes på årsbasis pr. ha udnyttet skovlandbrugsareal til enkeltpersoner eller sammenslutninger heraf for at kompensere dem for omkostninger som følge af begrænsninger i anvendelsen af de pågældende områder i forbindelse med gennemførelsen af direktiv 79/409/EØF og 92/43/EØF.
  Støtten svinger mellem de minimums- og maksimumsbeløb, der er fastsat i bilag I. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Natura 2000-betalinger

Støtte i henhold til artikel 31, litra c), nr. ii), ydes på årsbasis pr. ha udnyttet skovlandbrugsareal til enkeltpersoner eller sammenslutninger heraf for at kompensere dem for omkostninger som følge af begrænsninger i anvendelsen af de pågældende områder i forbindelse med gennemførelsen af direktiv 79/409/EØF og 92/43/EØF.

Støtten svinger mellem de minimums- og maksimumsbeløb, der er fastsat i bilag I.

Begrundelse

Se henstilling 6.

Henstilling 11

Artikel 49 (a)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Støtte i henhold til denne afdeling ydes til: | Støtte i henhold til denne afdeling ydes til: |
| a) | foranstaltninger til diversificering af økonomien i landdistrikterne, der omfatter |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Støtte i henhold til denne afdeling ydes til:

Støtte i henhold til denne afdeling ydes til:

a)

foranstaltninger til diversificering af økonomien i landdistrikterne, der omfatter

| a) | foranstaltninger til diversificering af økonomien i landdistrikterne, der omfatter |
| --- | --- |

a)

foranstaltninger til diversificering af økonomien i landdistrikterne, der omfatter

| i) | fremme af diversificering til aktiviteter uden for landbruget |
| --- | --- |

i)

fremme af diversificering til aktiviteter uden for landbruget

| i) | fremme af diversificering til aktiviteter uden for landbruget |
| --- | --- |

i)

fremme af diversificering til aktiviteter uden for landbruget

| ii) | støtte til oprettelse og udvikling af mikrovirksomheder for at fremme iværksætterkulturen og udvikle den økonomiske struktur |
| --- | --- |

ii)

støtte til oprettelse og udvikling af mikrovirksomheder for at fremme iværksætterkulturen og udvikle den økonomiske struktur

| ii) | støtte til oprettelse og udvikling af mikrovirksomheder for at fremme iværksætterkulturen og udvikle den økonomiske struktur |
| --- | --- |

ii)

støtte til oprettelse og udvikling af mikrovirksomheder for at fremme iværksætterkulturen og udvikle den økonomiske struktur

| iii) | fremme af turismen |
| --- | --- |

iii)

fremme af turismen

| iii) | fremme af turismen |
| --- | --- |

iii)

fremme af turismen

| iv) | beskyttelse, opgradering og forvaltning af kulturarven for derved at bidrage til en bæredygtig økonomisk udvikling |
| --- | --- |

iv)

beskyttelse, opgradering og forvaltning af kulturarven for derved at bidrage til en bæredygtig økonomisk udvikling

| (iv) | støtte til stærkere inddragelse af kvinderne i økonomien i landdistrikterne |
| --- | --- |

(iv)

støtte til stærkere inddragelse af kvinderne i økonomien i landdistrikterne

| ivv) | beskyttelse, opgradering og forvaltning af landboarven (naturlig, historisk og kulturel) kulturarven for derved at bidrage til en bæredygtig økonomisk udvikling |
| --- | --- |

ivv)

beskyttelse, opgradering og forvaltning af landboarven (naturlig, historisk og kulturel) kulturarven for derved at bidrage til en bæredygtig økonomisk udvikling

Begrundelse

Kvinder spiller en stor rolle i forbindelse med diversificeringen af økonomien i landdistrikterne, men de støder for det meste også på specifikke problemer som f. eks. begrænset adgang til kapital. Ændringen skal åbne mulighed for at støtte foranstaltninger, der kan fjerne disse hindringer. Inden for strategierne for landdistriktsudvikling efter LEADER-metoden satses der med gode resultater på landdistrikternes værdier i bredeste forstand. Aktionsgrupperne for landdistriktsudvikling beskæftiger sig både med den naturgivne, historiske og kulturelle arv.

Henstilling 12

Artikel 52

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | |
| Støtte i henhold til artikel 49, litra a), nr. iii), ydes til følgende: | Støtte i henhold til artikel 49, litra a), nr. iii), ydes til følgende: |
| a) | infrastruktur i mindre omfang, såsom informationscentre og opsætning af skilte ved seværdigheder |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Støtte i henhold til artikel 49, litra a), nr. iii), ydes til følgende:

Støtte i henhold til artikel 49, litra a), nr. iii), ydes til følgende:

a)

infrastruktur i mindre omfang, såsom informationscentre og opsætning af skilte ved seværdigheder

| a) | infrastruktur i mindre omfang, såsom informationscentre og opsætning af skilte ved seværdigheder |
| --- | --- |

a)

infrastruktur i mindre omfang, såsom informationscentre og opsætning af skilte ved seværdigheder

| b) | infrastruktur, der giver adgang til naturområder, og overnatningsmuligheder |
| --- | --- |

b)

infrastruktur, der giver adgang til naturområder, og overnatningsmuligheder

| b) | infrastruktur, der giver adgang til naturområder, og overnatningsmuligheder |
| --- | --- |

b)

infrastruktur, der giver adgang til naturområder, og overnatningsmuligheder

| c) | udvikling og markedsføring af turistprodukter med relation til turisme i landdistrikter. |
| --- | --- |

c)

udvikling og markedsføring af turistprodukter med relation til turisme i landdistrikter.

| c) | udvikling og markedsføring, herunder online marketing, af turistprodukter med relation til turisme i landdistrikter. |
| --- | --- |

c)

udvikling og markedsføring, herunder online marketing, af turistprodukter med relation til turisme i landdistrikter.

| d) | særlig erhvervsuddannelse til turismesektoren på områder som kundeservice og produktudvikling. |
| --- | --- |

d)

særlig erhvervsuddannelse til turismesektoren på områder som kundeservice og produktudvikling.

Begrundelse

Landdistrikter kan tilbyde fantastisk natur og andre attraktioner. Den lokale turismesektors kapacitet til at udnytte disse attraktioner på en bæredygtig måde og give turisten et kvalitetsprodukt er imidlertid ofte hæmmet af dårlig service og/eller forkert produktudvikling. Selv om artikel 56 henviser til »erhvervsuddannelse« er det afgørende, at der sker en specifik henvisning til uddannelse under turismeforanstaltningen. Folk reserverer i stadig stigende grad lige så meget rejser, ophold, ferie og fritidsprodukter og –tjenester online som de søger information. Mindre udbydere af ydelser relateret til turisme i landdistrikter vil være dårligere stillet uden uddannelse og manglende midler til at imødekomme behovet for online reservation og marketing.

Henstilling 13

Artikel 58

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Foranstaltningerne i artikel 49 skal helst gennemføres ved hjælp af lokale udviklingsstrategier. | Foranstaltningerne i artikel 49 skal helst gennemføres under aktiv inddragelse af de lokale myndigheder ved hjælp af lokale udviklingsstrategier. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Foranstaltningerne i artikel 49 skal helst gennemføres ved hjælp af lokale udviklingsstrategier.

Foranstaltningerne i artikel 49 skal helst gennemføres under aktiv inddragelse af de lokale myndigheder ved hjælp af lokale udviklingsstrategier.

Begrundelse

Mange af foranstaltningerne i artikel 49 er kerneopgaver for de lokale myndigheder. I tidligere landdistriktsudviklingsprogrammer var de lokale myndigheder marginaliseret i processen, og var ikke direkte involveret i gennemførelsen af lokale udviklingsstrategier. Hvis man sikrer de lokale myndigheders aktive inddragelse i den europæiske landbrugsfond for landdistriktsudvikling (ELFUL), bliver tilgangen til udviklingen af mange landdistrikter mere global og sammenhængende. Hvis der ikke er en specifik reference til de lokale myndigheder, risikerer man at bringe gennemførelsen af ELFUL's mål i fare.

Henstilling 14

Artikel 63, stk. 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1. | Når det gælder støtte i henhold til artikel 62, litra a), skal operationer, der gennemføres i henhold til strategien, opfylde denne forordnings mål for hver af de prioriterede opgaver |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.

Når det gælder støtte i henhold til artikel 62, litra a), skal operationer, der gennemføres i henhold til strategien, opfylde denne forordnings mål for hver af de prioriterede opgaver

| 1. | Når det gælder støtte i henhold til artikel 62, litra a), skal operationer, der gennemføres i henhold til strategien, opfylde et eller flere af denne forordnings mål for hver af de prioriterede opgaver |
| --- | --- |

1.

Når det gælder støtte i henhold til artikel 62, litra a), skal operationer, der gennemføres i henhold til strategien, opfylde et eller flere af denne forordnings mål for hver af de prioriterede opgaver

Begrundelse

Ifølge artikel 63, stk. 1, skal foranstaltninger, der gennemføres via Leader-metoden, opfylde alle forordningens mål. Dette strider mod artikel 62, litra a), og ændringen skaber overensstemmelse mellem de to artikler.

Henstilling 15

Artikel 70, stk. 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 3% af de i stk. 1 nævnte midler, dvs. 2,66 mia. EUR i 2004-priser, henføres til den reserve, der er fastsat i artikel 92. | 3% af de i stk. 1 nævnte midler, dvs. 2,66 mia. EUR i 2004-priser, henføres til den reserve, der er fastsat i artikel 92. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

3% af de i stk. 1 nævnte midler, dvs. 2,66 mia. EUR i 2004-priser, henføres til den reserve, der er fastsat i artikel 92.

3% af de i stk. 1 nævnte midler, dvs. 2,66 mia. EUR i 2004-priser, henføres til den reserve, der er fastsat i artikel 92.

Begrundelse

Det er ikke formålstjenligt at afsætte en præstationsafhængig reserve til Leader-metoden.

Henstilling 16

Artikel 71, stk. 4

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Uanset lofterne i stk. 3 kan fondens bidrag forhøjes med fem procentpoint for programmerne for regionerne i den yderste periferi og for de mindre øer i Det Ægæiske Hav. | Uanset lofterne i stk. 3 kan fondens bidrag forhøjes med fem procentpoint for, så de svarer til 85% af de offentlige udgifter til finansiering af programmerne for regionerne i den yderste periferi og for de mindre øer i Det Ægæiske Hav. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Uanset lofterne i stk. 3 kan fondens bidrag forhøjes med fem procentpoint for programmerne for regionerne i den yderste periferi og for de mindre øer i Det Ægæiske Hav.

Uanset lofterne i stk. 3 kan fondens bidrag forhøjes med fem procentpoint for, så de svarer til 85% af de offentlige udgifter til finansiering af programmerne for regionerne i den yderste periferi og for de mindre øer i Det Ægæiske Hav.

Begrundelse

Anerkendelsen af de særligt alvorlige udviklingsproblemer i Europas yderste periferi, som er knæsat i EF-traktatens artikel 299, stk. 2 (kommende artikel III-424), kræver en specifik og passende behandling i landbrugspolitikken efter år 2006.

Derfor giver landbrugets særlige problemer i regionerne i den yderste periferi dem krav på at få større støtte end andre regioner. Af denne grund er det nødvendigt at opretholde støtteintensiteten for at opnå størst mulig effektivitet og afbøde de alvorlige struktursvagheder, som hovedsageligt er en følge af fjern beliggenhed og østatus.

Henstilling 17

Artikel 87

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1. | Hvert år ved forelæggelsen af den årlige situationsrapport gennemgår Kommissionen og forvaltningsmyndigheden det foregående års resultater efter procedurer, som skal fastlægges efter aftale med den pågældende medlemsstat og forvaltningsmyndighed |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.

Hvert år ved forelæggelsen af den årlige situationsrapport gennemgår Kommissionen og forvaltningsmyndigheden det foregående års resultater efter procedurer, som skal fastlægges efter aftale med den pågældende medlemsstat og forvaltningsmyndighed

| 1. | Hvert år ved Ved forelæggelsen af den årlige midtvejsevalueringen i 2010 gennemgår Kommissionen og forvaltningsmyndigheden det foregående års de vigtigste resultater siden programmets start efter procedurer, som skal fastlægges efter aftale med den pågældende medlemsstat og forvaltningsmyndighed. |
| --- | --- |

1.

Hvert år ved Ved forelæggelsen af den årlige midtvejsevalueringen i 2010 gennemgår Kommissionen og forvaltningsmyndigheden det foregående års de vigtigste resultater siden programmets start efter procedurer, som skal fastlægges efter aftale med den pågældende medlemsstat og forvaltningsmyndighed.

Begrundelse

Forordningen fastsætter en programløbetid på 7 år, der skal give medlemsstaterne mulighed for inden for de opstillede målsætninger at gennemføre deres nationale strategier for landdistriktsudvikling inden for dette tidsrum. For at sikre en bæredygtig udvikling af landdistrikterne og nå de strategiske mål er det vigtigt, at disse programmer løber over flere år. I dette øjemed opererer forordningsforslaget også med et længere tidsrum og ikke kun med et år.

Det er derfor et spørgsmål om, hvorvidt det er hensigtsmæssigt med en årlig gennemgang af programmerne, især når de gennemførte foranstaltninger er orienteret mod en bæredygtig målopfyldelse. Det er ikke realistisk, at der allerede efter et år kan foretages en meningsfuld vurdering af programgennemførelsen. Det forekommer snarere fornuftigt og tilstrækkeligt at evaluere programgennemførelsen halvvejs henne i forløbet og forbedre programkvaliteten. En årlig vurdering som fastsat i Kommissionens forslag ville betyde en unødvendig forøgelse af bureaukratiet og er i modstrid med målene om en enkel og klar programafvikling med et minimum af bureaukrati.

Henstilling 18

Artikel 92

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1. | Det beløb, der henlægges til reserven, jf. artikel 70, stk. 2, skal anvendes til at styrke LEADER-metodens gennemførelse i programmerne. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.

Det beløb, der henlægges til reserven, jf. artikel 70, stk. 2, skal anvendes til at styrke LEADER-metodens gennemførelse i programmerne.

| 1. | Det beløb, der henlægges til reserven, jf. artikel 70, stk. 2, skal anvendes til at styrke LEADER-metodens gennemførelse i programmerne. |
| --- | --- |

1.

Det beløb, der henlægges til reserven, jf. artikel 70, stk. 2, skal anvendes til at styrke LEADER-metodens gennemførelse i programmerne.

| 2. | LEADER-metodens gennemførelse evalueres på grundlag af objektive kriterier, herunder: |
| --- | --- |

2.

LEADER-metodens gennemførelse evalueres på grundlag af objektive kriterier, herunder:

| 2. | LEADER-metodens gennemførelse evalueres på grundlag af objektive kriterier, herunder: |
| --- | --- |

2.

LEADER-metodens gennemførelse evalueres på grundlag af objektive kriterier, herunder:

| a) | i hvilken grad LEADER-metoden prioriteres |
| --- | --- |

a)

i hvilken grad LEADER-metoden prioriteres

| a) | i hvilken grad LEADER-metoden prioriteres |
| --- | --- |

a)

i hvilken grad LEADER-metoden prioriteres

| b) | LEADER-metodens geografiske rækkevidde |
| --- | --- |

b)

LEADER-metodens geografiske rækkevidde

| b) | LEADER-metodens geografiske rækkevidde |
| --- | --- |

b)

LEADER-metodens geografiske rækkevidde

| c) | hvor langt gennemførelsen af den prioriterede opgave LEADER er nået |
| --- | --- |

c)

hvor langt gennemførelsen af den prioriterede opgave LEADER er nået

| c) | hvor langt gennemførelsen af den prioriterede opgave LEADER er nået |
| --- | --- |

c)

hvor langt gennemførelsen af den prioriterede opgave LEADER er nået

| d) | løftestangseffekten på privat kapital |
| --- | --- |

d)

løftestangseffekten på privat kapital

| d) | løftestangseffekten på privat kapital |
| --- | --- |

d)

løftestangseffekten på privat kapital

| e) | resultaterne af midtvejsevalueringerne. |
| --- | --- |

e)

resultaterne af midtvejsevalueringerne.

| e) | resultaterne af midtvejsevalueringerne. |
| --- | --- |

e)

resultaterne af midtvejsevalueringerne.

Begrundelse

Artiklen er overflødig, hvis den præstationsafhængige reserve afskaffes.

Henstilling 19

Artikel 71, stk. 6

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Så længe en operation finansieres af fonden, må der ikke samtidig ydes støtte til den fra strukturfondene, Samhørighedsfonden eller noget andet EF-finansieringsinstrument. Udgifter, der medfinansieres af fonden, må ikke medfinansieres via et andet EF-finansieringsinstrument. | Så længe en operation finansieres af fonden, må der ikke samtidig ydes støtte til den fra strukturfondene, Samhørighedsfonden eller noget andet EF-finansieringsinstrument. Udgifter, der medfinansieres af fonden, må ikke medfinansieres via et andet EF-finansieringsinstrument. |
| Der må kun ydes bidrag fra fonden til en operation under et enkelt landdistriktsudviklingsprogram ad gangen. Den må kun finansieres inden for en enkelt prioriteret opgave i landdistriktsudviklingsprogrammet | Der må kun ydes bidrag fra fonden til en operation under et enkelt landdistriktsudviklingsprogram ad gangen. Den må kun finansieres inden for en enkelt prioriteret opgave i landdistriktsudviklingsprogrammet |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Så længe en operation finansieres af fonden, må der ikke samtidig ydes støtte til den fra strukturfondene, Samhørighedsfonden eller noget andet EF-finansieringsinstrument. Udgifter, der medfinansieres af fonden, må ikke medfinansieres via et andet EF-finansieringsinstrument.

Så længe en operation finansieres af fonden, må der ikke samtidig ydes støtte til den fra strukturfondene, Samhørighedsfonden eller noget andet EF-finansieringsinstrument. Udgifter, der medfinansieres af fonden, må ikke medfinansieres via et andet EF-finansieringsinstrument.

Der må kun ydes bidrag fra fonden til en operation under et enkelt landdistriktsudviklingsprogram ad gangen. Den må kun finansieres inden for en enkelt prioriteret opgave i landdistriktsudviklingsprogrammet

Der må kun ydes bidrag fra fonden til en operation under et enkelt landdistriktsudviklingsprogram ad gangen. Den må kun finansieres inden for en enkelt prioriteret opgave i landdistriktsudviklingsprogrammet

Begrundelse

Den bestemmelse, der foreslås slettet, ville udelukke projekter, der overskrider grænserne for en af de prioriterede opgaver, men som helhed ligger inden for forordningens rækkevidde.

Henstilling 20

Bilag I om artikel 46 a og b

Kommissionens forslag

Intet

| RU's ændringsforslag |
| --- |
| Artikel | Emne | Beløb i euro eller sats |
| 46 a (3) | Højeste betaling | 200 € | Pr. ha ULA |
| 46 b | Maksimal Natura 2000-betaling | 200 € | Pr. ha ULA |

RU's ændringsforslag

Artikel

Emne

Beløb i euro eller sats

46 a (3)

Højeste betaling

200 €

Pr. ha ULA

46 b

Maksimal Natura 2000-betaling

200 €

Pr. ha ULA

Begrundelse

For at sikre overensstemmelse med den nye artikel 46 a (1).

Bruxelles, den 23. februar 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  EUT C 256 af 24.10.2003, s. 18.

1

(2)  Som foreslået i forslaget til Rådets forordning om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden (KOM(2004) 492 endelig).

2

(3)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 30. juni 2004, NAT/243.

3

---

| 5.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 164/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 164/31

---

Regionsudvalgets udtalelse om Forslag til Rådets forordning om en europæisk fiskerifond

(2005/C 164/04)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til Kommissionens Forslag til Rådets forordning om Den Europæiske Fiskerifond (KOM(2004) 497 endelig) — 2004/0169 (CNS)),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 15. juli 2004 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til formandens beslutning af 26. maj 2004 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Bæredygtig Udvikling,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2369/2002 af 20. december 2002 om ændring af forordning (EF) nr. 2792/1999 om de nærmere regler og betingelser for Fællesskabets strukturforanstaltninger for fiskeriet,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik,

under henvisning til sin udtalelse om Kommissionens Grønbog om den fælles fiskeripolitiks fremtid (KOM(2001) 135 endelig — CdR 153/2001 (1)),

under henvisning til sin udtalelse om Kommissionens meddelelse om reformen af den fælles fiskeripolitik (»Vejviser«) (KOM(2002) 181 endelig) og under henvisning til sin udtalelse om Kommissionens meddelelse om en EF-handlingsplan for integration af miljøbeskyttelseskrav i den fælles fiskeripolitik (KOM(2002) 186 endelig — CdR 189/2002 (2)),

under henvisning til sin udtalelse om Kommissionens meddelelse — En strategi for bæredygtig udvikling af europæisk akvakultur (KOM(2002) 511 endelig- CdR 20/2003 (3)),

under henvisning til sin udtalelse om de finansielle overslag: Meddelelse fra Kommissionen: Fremtiden skaber vi i fællesskab — Politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-2013 (KOM(2004) 101 endelig — CdR 162/2004 fin),

under henvisning forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 252/2004 rev. 1), som blev vedtaget af Underudvalget for Bæredygtig Udvikling den 9. december 2004 med Sir Simon Day (UK/PPE) som ordfører,

og ud fra følgende betragtninger:

| 1) | Den fælles fiskeripolitik skal sikre en bæredygtig udnyttelse af de levende akvatiske ressourcer og akvakulturen som led i en bæredygtig udvikling, idet der på en afbalanceret måde tages hensyn til de miljømæssige, økonomiske og sociale aspekter; især skal der tages højde for forholdene i Den Europæiske Unions regioner. |
| --- | --- |

1)

Den fælles fiskeripolitik skal sikre en bæredygtig udnyttelse af de levende akvatiske ressourcer og akvakulturen som led i en bæredygtig udvikling, idet der på en afbalanceret måde tages hensyn til de miljømæssige, økonomiske og sociale aspekter; især skal der tages højde for forholdene i Den Europæiske Unions regioner.

| 2) | Den del af den fælles fiskeripolitik, der vedrører bæredygtig udvikling, har været integreret i strukturfondsbestemmelserne siden 1993. Den bør videreføres ved hjælp af Den Europæiske Fiskerifond inden for rammerne af en bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

2)

Den del af den fælles fiskeripolitik, der vedrører bæredygtig udvikling, har været integreret i strukturfondsbestemmelserne siden 1993. Den bør videreføres ved hjælp af Den Europæiske Fiskerifond inden for rammerne af en bæredygtig udvikling.

| 3) | Den fælles fiskeripolitik omfatter bevarelse, forvaltning og udnyttelse af de levende akvatiske ressourcer og akvakulturen og forarbejdning og afsætning af fiskevarer og akvakulturprodukter, for så vidt disse aktiviteter udøves på medlemsstaternes område eller i EF-farvande eller af EF-fiskerfartøjer eller borgere i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

3)

Den fælles fiskeripolitik omfatter bevarelse, forvaltning og udnyttelse af de levende akvatiske ressourcer og akvakulturen og forarbejdning og afsætning af fiskevarer og akvakulturprodukter, for så vidt disse aktiviteter udøves på medlemsstaternes område eller i EF-farvande eller af EF-fiskerfartøjer eller borgere i medlemsstaterne.

| 4) | Den Europæiske Fiskerifond vil få stor betydning for regionerne, og det er derfor vigtigt, at regionale og lokale myndigheder inddrages i iværksættelsen af de foranstaltninger, som foreslås i forordningen om Den Europæiske Fiskerifond — |
| --- | --- |

4)

Den Europæiske Fiskerifond vil få stor betydning for regionerne, og det er derfor vigtigt, at regionale og lokale myndigheder inddrages i iværksættelsen af de foranstaltninger, som foreslås i forordningen om Den Europæiske Fiskerifond —

på sin 58. plenarforsamling den 23.-24. februar 2005 (mødet den 23. februar) vedtaget følgende udtalelse:

1.   Regionsudvalgets synspunkter

Generelle bemærkninger

REGIONSUDVALGET

| 1.1 | udtrykker tilfredshed med Kommissionens forslag om en forordning om Den Europæiske Fiskerifond til støtte for en bæredygtig fiskerisektor. Fonden er nødvendig, fordi det er afgørende, at lokale fiskerisamfund kan maksimere omfanget af støtten til fiskeri, alternativ økonomisk udvikling og miljøinitiativer igennem den nuværende radikale ændringsproces; |
| --- | --- |

1.1

udtrykker tilfredshed med Kommissionens forslag om en forordning om Den Europæiske Fiskerifond til støtte for en bæredygtig fiskerisektor. Fonden er nødvendig, fordi det er afgørende, at lokale fiskerisamfund kan maksimere omfanget af støtten til fiskeri, alternativ økonomisk udvikling og miljøinitiativer igennem den nuværende radikale ændringsproces;

| 1.2 | mener, at EFF's budget på ca. 700 mio. euro årligt ligger stort set på linje med budgettet for det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet (FIUF) inden for EU's nuværende finansielle overslag. Det er Regionsudvalgets opfattelse, at dette budget er et minimum, hvis man skal kunne nå målene i forordningsforslaget og at det under ingen omstændigheder må skæres ned under forhandlingerne med de øvrige EU-institutioner. Det accepteres, at der findes en pulje, som fordeles på flere aktører, og at nye medlemsstater som følge af samhørigheden vil opnå større fordel af konvergensfinansiering. Den finansielle udfordring for de nuværende medlemsstater vil i fremtiden bestå i at bruge mindre beløb på en bedre måde; |
| --- | --- |

1.2

mener, at EFF's budget på ca. 700 mio. euro årligt ligger stort set på linje med budgettet for det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet (FIUF) inden for EU's nuværende finansielle overslag. Det er Regionsudvalgets opfattelse, at dette budget er et minimum, hvis man skal kunne nå målene i forordningsforslaget og at det under ingen omstændigheder må skæres ned under forhandlingerne med de øvrige EU-institutioner. Det accepteres, at der findes en pulje, som fordeles på flere aktører, og at nye medlemsstater som følge af samhørigheden vil opnå større fordel af konvergensfinansiering. Den finansielle udfordring for de nuværende medlemsstater vil i fremtiden bestå i at bruge mindre beløb på en bedre måde;

| 1.3 | mener, at regionerne bør have en nøje fastlagt rolle på hvert område inden for den europæiske fiskerifond, som indvirker direkte på det regionale og lokale plan. Der bør gives mulighed for regionalt forvaltede ordninger; omstrukturering er for eksempel et regionalt spørgsmål, og lokale strukturer bør muliggøre lokal fleksibilitet i fortolkningen for at tage hensyn til forholdene. Den regionale struktur bør også muliggøre en fleksibel fortolkning af »diversificering«, så der tages højde for lokale forhold; |
| --- | --- |

1.3

mener, at regionerne bør have en nøje fastlagt rolle på hvert område inden for den europæiske fiskerifond, som indvirker direkte på det regionale og lokale plan. Der bør gives mulighed for regionalt forvaltede ordninger; omstrukturering er for eksempel et regionalt spørgsmål, og lokale strukturer bør muliggøre lokal fleksibilitet i fortolkningen for at tage hensyn til forholdene. Den regionale struktur bør også muliggøre en fleksibel fortolkning af »diversificering«, så der tages højde for lokale forhold;

| 1.4 | udtrykker tilfredshed med bestræbelserne på at indføre mere selektive og miljøvenlige fiskerimetoder. Kasserede fisk og bifangster, især af hvaler, er blevet et stadigt alvorligere problem i de fleste områder af EU i de seneste år. I indsatsen for at dæmme op for disse problemer er det imidlertid vigtigt, at der tages hensyn til de lokale forhold; |
| --- | --- |

1.4

udtrykker tilfredshed med bestræbelserne på at indføre mere selektive og miljøvenlige fiskerimetoder. Kasserede fisk og bifangster, især af hvaler, er blevet et stadigt alvorligere problem i de fleste områder af EU i de seneste år. I indsatsen for at dæmme op for disse problemer er det imidlertid vigtigt, at der tages hensyn til de lokale forhold;

| 1.5 | er med hensyn til strukturstøtte enig i, at EFF i højere grad bør rettes mod bevarelse og miljøinitiativer, sikkerhed, højere produktkvalitet og diversificering, og i mindre grad mod finansiering af foranstaltninger, der øger fiskerisektorens kapacitet; |
| --- | --- |

1.5

er med hensyn til strukturstøtte enig i, at EFF i højere grad bør rettes mod bevarelse og miljøinitiativer, sikkerhed, højere produktkvalitet og diversificering, og i mindre grad mod finansiering af foranstaltninger, der øger fiskerisektorens kapacitet;

| 1.6 | anmoder om, at definitionen af »kystfiskeri af mindre omfang« — som i dag er begrænset til fiskeri udøvet af fartøjer med en længde på højest 12 m, som ikke anvender trukne redskaber — udvides, således at fiskeri af mindre omfang, som anvender selektive og naturskånsomme fiskerimetoder, der ikke nødvendigvis afhænger af fartøjets størrelse, også kan komme i betragtning; |
| --- | --- |

1.6

anmoder om, at definitionen af »kystfiskeri af mindre omfang« — som i dag er begrænset til fiskeri udøvet af fartøjer med en længde på højest 12 m, som ikke anvender trukne redskaber — udvides, således at fiskeri af mindre omfang, som anvender selektive og naturskånsomme fiskerimetoder, der ikke nødvendigvis afhænger af fartøjets størrelse, også kan komme i betragtning;

| 1.7 | mener, at det bør tydeliggøres, om projekter skal kunne finansieres under mere end én hovedlinje for at muliggøre en integreret indsats på projektplan; |
| --- | --- |

1.7

mener, at det bør tydeliggøres, om projekter skal kunne finansieres under mere end én hovedlinje for at muliggøre en integreret indsats på projektplan;

| 1.8 | opfordrer til at overveje genindførelse af mekanismen med joint venture-selskaber og at udvide anvendelsesmulighederne for fartøjer, der tages ud af drift med henblik på endelig oplægning, således at de i stedet kan bruges til at skabe økonomisk fremgang i udviklingslandene; |
| --- | --- |

1.8

opfordrer til at overveje genindførelse af mekanismen med joint venture-selskaber og at udvide anvendelsesmulighederne for fartøjer, der tages ud af drift med henblik på endelig oplægning, således at de i stedet kan bruges til at skabe økonomisk fremgang i udviklingslandene;

| 1.9 | mener, at der bør være kompatibilitet mellem EFF og strukturfinansiering under iværksættelsen for at gøre det muligt for medlemsstater og partnere at afgøre, hvilke finansieringsinstrumenter der egner sig bedst for de lokale forhold. Denne sammenkobling er vigtig, fordi mange fremtidige EFRU-konkurrenceevneprogrammer ikke vil indeholde standardbestemmelser om fiskeriafhængige områder som hidtil; medmindre der består en mulighed for at bruge EFF eller strukturfondene, vil en del støtte til samfund i kystområder kunne blive ramt af huller i finansieringen; |
| --- | --- |

1.9

mener, at der bør være kompatibilitet mellem EFF og strukturfinansiering under iværksættelsen for at gøre det muligt for medlemsstater og partnere at afgøre, hvilke finansieringsinstrumenter der egner sig bedst for de lokale forhold. Denne sammenkobling er vigtig, fordi mange fremtidige EFRU-konkurrenceevneprogrammer ikke vil indeholde standardbestemmelser om fiskeriafhængige områder som hidtil; medmindre der består en mulighed for at bruge EFF eller strukturfondene, vil en del støtte til samfund i kystområder kunne blive ramt af huller i finansieringen;

| 1.10 | efterlyser en tydeliggørelse af holdningen til afgørelsen om indførelse af regionale rådgivende råd (RRR) under den fælles fiskeripolitik og forholdet mellem RRR og EFF's forvaltning. Den reform af fiskeripolitikken, som blev vedtaget i december 2002, lagde op til RRR med det sigte at forbedre forvaltningen inden for fiskeripolitikken og specificerede, at Rådet skulle træffe afgørelse om oprettelse af RRR. RRR gør det muligt at inddrage interessenter snævrere i fiskeripolitikkens udvikling; |
| --- | --- |

1.10

efterlyser en tydeliggørelse af holdningen til afgørelsen om indførelse af regionale rådgivende råd (RRR) under den fælles fiskeripolitik og forholdet mellem RRR og EFF's forvaltning. Den reform af fiskeripolitikken, som blev vedtaget i december 2002, lagde op til RRR med det sigte at forbedre forvaltningen inden for fiskeripolitikken og specificerede, at Rådet skulle træffe afgørelse om oprettelse af RRR. RRR gør det muligt at inddrage interessenter snævrere i fiskeripolitikkens udvikling;

| 1.11 | mener, at det bør gøres klart, om RRR skal involveres i EFF. Da RRR forventes at øge interessenternes inddragelse i EU-fiskeripolitikkens udformning og gennemførelse i de kommende år, bør dette aspekt belyses nærmere; |
| --- | --- |

1.11

mener, at det bør gøres klart, om RRR skal involveres i EFF. Da RRR forventes at øge interessenternes inddragelse i EU-fiskeripolitikkens udformning og gennemførelse i de kommende år, bør dette aspekt belyses nærmere;

| 1.12 | kan støtte den vægt, som tillægges fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder i fiskeriindustrien (artikel 11) og indsatsen for yngre fiskere samt målet om at forbedre arbejdsvilkårene inden for erhvervet; mener, at en række casestudies med eksempler fra forskellige medlemsstater ville være et nyttigt redskab til at formidle erfaringer og bedste praksis; |
| --- | --- |

1.12

kan støtte den vægt, som tillægges fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder i fiskeriindustrien (artikel 11) og indsatsen for yngre fiskere samt målet om at forbedre arbejdsvilkårene inden for erhvervet; mener, at en række casestudies med eksempler fra forskellige medlemsstater ville være et nyttigt redskab til at formidle erfaringer og bedste praksis;

Bemærkninger om Den Europæiske Fiskerifonds forvaltning

| 1.13 | er enigt i, at tilføjelsen af nye undtagelser vedrørende anvendelsen af N+2-reglen øger fleksibiliteten og hjælper regionerne, især i de nye medlemsstater, med at absorbere de midler, der stilles til rådighed inden for samhørighedspolitikken, rettidigt og korrekt; kan godkende forslagene om forhåndsfinansiering af et årligt støttetilsagn (artikel 78); mener, at det ville det være en fordel, hvis gennemgangen af det nuværende system blev afsluttet i tide, så der fremkommer nyttige input og lægges casestudies frem med henblik på udformningen af det næste program; |
| --- | --- |

1.13

er enigt i, at tilføjelsen af nye undtagelser vedrørende anvendelsen af N+2-reglen øger fleksibiliteten og hjælper regionerne, især i de nye medlemsstater, med at absorbere de midler, der stilles til rådighed inden for samhørighedspolitikken, rettidigt og korrekt; kan godkende forslagene om forhåndsfinansiering af et årligt støttetilsagn (artikel 78); mener, at det ville det være en fordel, hvis gennemgangen af det nuværende system blev afsluttet i tide, så der fremkommer nyttige input og lægges casestudies frem med henblik på udformningen af det næste program;

| 1.14 | mener, at overvågningen bør forenkles og gøres mindst mulig, og at det bør være tilstrækkeligt at kunne påvise, at programmerne er gennemført under overholdelse af reglerne samt at påvise, hvilken aktivitet der har været effektiv. Endvidere bør revisionskravene forenkles og tydeliggøres, og Regionsudvalget henstiller, at man i forslagene bibeholder definitionen på officielt anerkendte organisationer som i forordning 3759/92; |
| --- | --- |

1.14

mener, at overvågningen bør forenkles og gøres mindst mulig, og at det bør være tilstrækkeligt at kunne påvise, at programmerne er gennemført under overholdelse af reglerne samt at påvise, hvilken aktivitet der har været effektiv. Endvidere bør revisionskravene forenkles og tydeliggøres, og Regionsudvalget henstiller, at man i forslagene bibeholder definitionen på officielt anerkendte organisationer som i forordning 3759/92;

| 1.15 | henstiller, at fonden prioriterer projekter, som afkaster flere penge pr. fiskeenhed, f.eks. kvalitetsordninger, bedre sammenkoblinger i forsyningskæden, bedre markedsviden og bedre forståelse for fartøjer og forædlere. Projekter med sigte på at finde frem til alternative og supplerende anvendelsesformål for fiskeriindustriens infrastruktur kan eventuelt omfattes, således at en reduktion i antallet af fartøjer ikke behøver at blive enden på infrastrukturen, forudsat denne har et supplerende kunde-/brugergrundlag; |
| --- | --- |

1.15

henstiller, at fonden prioriterer projekter, som afkaster flere penge pr. fiskeenhed, f.eks. kvalitetsordninger, bedre sammenkoblinger i forsyningskæden, bedre markedsviden og bedre forståelse for fartøjer og forædlere. Projekter med sigte på at finde frem til alternative og supplerende anvendelsesformål for fiskeriindustriens infrastruktur kan eventuelt omfattes, således at en reduktion i antallet af fartøjer ikke behøver at blive enden på infrastrukturen, forudsat denne har et supplerende kunde-/brugergrundlag;

Bemærkninger til enkeltartikler

| 1.16 | udtrykker tilfredshed med bestræbelserne på at tilvejebringe en klarere ramme for EFF og en mere »strategisk« tilgang til fiskeripolitikken generelt set. I særdeleshed udtrykker Regionsudvalget tilfredshed med den partnerskabstilgang (artikel 8, side 16), som skal skabes mellem Kommissionen, medlemsstaterne og relevante lokale og regionale myndigheder. Dette vil sikre, at passende relevant finansiering stilles til rådighed, så det garanteres, at den økonomiske støtte fra EFF går til omstrukturering og økonomisk udvikling i de fiskeriafhængige områder; |
| --- | --- |

1.16

udtrykker tilfredshed med bestræbelserne på at tilvejebringe en klarere ramme for EFF og en mere »strategisk« tilgang til fiskeripolitikken generelt set. I særdeleshed udtrykker Regionsudvalget tilfredshed med den partnerskabstilgang (artikel 8, side 16), som skal skabes mellem Kommissionen, medlemsstaterne og relevante lokale og regionale myndigheder. Dette vil sikre, at passende relevant finansiering stilles til rådighed, så det garanteres, at den økonomiske støtte fra EFF går til omstrukturering og økonomisk udvikling i de fiskeriafhængige områder;

| 1.17 | anmoder Kommissionen om at høre Regionsudvalget om dets syn på indholdet af EF's strategiske retningslinjer (artikel 14), da dette vil sikre input fra det myndighedsniveau, som befinder sig tættest på dem, der berøres mest; |
| --- | --- |

1.17

anmoder Kommissionen om at høre Regionsudvalget om dets syn på indholdet af EF's strategiske retningslinjer (artikel 14), da dette vil sikre input fra det myndighedsniveau, som befinder sig tættest på dem, der berøres mest;

| 1.18 | henstiller indtrængende, at strategirapporten fra hver medlemsstat (artikel 17) kommer til at indeholde en omtale af medlemsstatens partnere og om, hvorledes medlemsstaten har arbejdet sammen med sine partnere; |
| --- | --- |

1.18

henstiller indtrængende, at strategirapporten fra hver medlemsstat (artikel 17) kommer til at indeholde en omtale af medlemsstatens partnere og om, hvorledes medlemsstaten har arbejdet sammen med sine partnere;

| 1.19 | opfordrer Kommissionen til at tydeliggøre rækkevidden af støtten med sigte på den »økonomiske og samfundsmæssige velstand« i fiskeriområder, under hovedlinje 4 »Bæredygtig udvikling« (artikel 42); |
| --- | --- |

1.19

opfordrer Kommissionen til at tydeliggøre rækkevidden af støtten med sigte på den »økonomiske og samfundsmæssige velstand« i fiskeriområder, under hovedlinje 4 »Bæredygtig udvikling« (artikel 42);

| 1.20 | anmoder om en belysning og nærmere undersøgelse af udpegelsen af de områder, som omtales i artikel 42, stk. 3. I denne forbindelse bør delt forvaltning måske foregå i tråd med det strømlinede Leader; det ville muliggøre en vis koordinering og udnyttelse af erfaringer fra fællesskabsbaserede initiativer inden for den europæiske landbrugsfond for landdistriktudvikling; |
| --- | --- |

1.20

anmoder om en belysning og nærmere undersøgelse af udpegelsen af de områder, som omtales i artikel 42, stk. 3. I denne forbindelse bør delt forvaltning måske foregå i tråd med det strømlinede Leader; det ville muliggøre en vis koordinering og udnyttelse af erfaringer fra fællesskabsbaserede initiativer inden for den europæiske landbrugsfond for landdistriktudvikling;

| 1.21 | mener, at der er behov for mere praktisk betonede oplysninger i artikel 44 under hovedlinje 4 om de foreslåede aktionsgrupper i kystzoner (Coastal Action Groups (CAG)). Blandt andet bør det anføres, hvordan de placeres i henseende til det regionale og lokale forvaltningsniveau, ligesom der bør gives nærmere oplysninger om deres størrelse og sammensætning samt administrative og finansielle kapacitet. Det bør også nærmere tydeliggøres, hvorledes den private sektors ansvar skal defineres i artikel 44, stk. 2; |
| --- | --- |

1.21

mener, at der er behov for mere praktisk betonede oplysninger i artikel 44 under hovedlinje 4 om de foreslåede aktionsgrupper i kystzoner (Coastal Action Groups (CAG)). Blandt andet bør det anføres, hvordan de placeres i henseende til det regionale og lokale forvaltningsniveau, ligesom der bør gives nærmere oplysninger om deres størrelse og sammensætning samt administrative og finansielle kapacitet. Det bør også nærmere tydeliggøres, hvorledes den private sektors ansvar skal defineres i artikel 44, stk. 2;

| 1.22 | efterlyser oplysning om, hvilke partnere der omfattes af artikel 45, litra c); |
| --- | --- |

1.22

efterlyser oplysning om, hvilke partnere der omfattes af artikel 45, litra c);

| 1.23 | mener, at det ville være en fordel, om Kommissionen på dette tidlige stadium gav en bedre definition på, hvad der skal anses for »force majeure« under EFF, så der opnås en bedre forståelse (artikel 90); Regionsudvalget henstiller, at Kommissionen i første omgang medtager tab, som skyldes et af følgende: politisk uro, fjendtligheder, krigstrussel, terrorvirksomhed, men ikke medtager tab, som skyldes: strejker, arbejdsmarkedsuoverensstemmelser, lukning af havne, vejrforhold; |
| --- | --- |

1.23

mener, at det ville være en fordel, om Kommissionen på dette tidlige stadium gav en bedre definition på, hvad der skal anses for »force majeure« under EFF, så der opnås en bedre forståelse (artikel 90); Regionsudvalget henstiller, at Kommissionen i første omgang medtager tab, som skyldes et af følgende: politisk uro, fjendtligheder, krigstrussel, terrorvirksomhed, men ikke medtager tab, som skyldes: strejker, arbejdsmarkedsuoverensstemmelser, lukning af havne, vejrforhold;

| 1.24 | mener, at det måske ville være bedre, at de akvakulturproblemer, som omtales i artikel 32, anbringes som et aspekt under artikel 90. |
| --- | --- |

1.24

mener, at det måske ville være bedre, at de akvakulturproblemer, som omtales i artikel 32, anbringes som et aspekt under artikel 90.

2.   Regionsudvalgets henstillinger

Henstilling 1

29. betragtning i præamblen

| Kommissionens forslag | RU-ændring |
| --- | --- |
| (29) | EF-flåden bør reduceres, så den bliver tilpasset de disponible ressourcer, som der er adgang til. |

Kommissionens forslag

RU-ændring

(29)

EF-flåden bør reduceres, så den bliver tilpasset de disponible ressourcer, som der er adgang til.

| (29) | EF-flådens fiskeriindsats bør justeres reduceres, så den bliver tilpasset de disponible ressourcer, som der er adgang til. |
| --- | --- |

(29)

EF-flådens fiskeriindsats bør justeres reduceres, så den bliver tilpasset de disponible ressourcer, som der er adgang til.

Begrundelse

Reduktion af flåden er en af de foranstaltninger, der kan anvendes for at tilpasse fiskeriindsatsen til de disponible ressourcer. Foranstaltninger med henblik på justering af fiskeriindsatsen bør iværksættes, når ressourcernes tilstand tilsiger det.

Henstilling 2

33. betragtning i præamblen

| Kommissionens forslag | RU-ændring |
| --- | --- |
| (33) | Der bør fastsættes nærmere regler for støtte til akvakultur, forarbejdning og afsætning af fiskevarer og akvakulturprodukter, samtidig med at det sikres, at disse sektorer bevarer deres økonomiske levedygtighed. Der bør derfor opstilles et begrænset antal prioriterede mål for bistand, og strukturstøtten bør koncentreres om mikrovirksomheder og små virksomheder. |

Kommissionens forslag

RU-ændring

(33)

Der bør fastsættes nærmere regler for støtte til akvakultur, forarbejdning og afsætning af fiskevarer og akvakulturprodukter, samtidig med at det sikres, at disse sektorer bevarer deres økonomiske levedygtighed. Der bør derfor opstilles et begrænset antal prioriterede mål for bistand, og strukturstøtten bør koncentreres om mikrovirksomheder og små virksomheder.

| (33) | Der bør fastsættes nærmere regler for støtte til akvakultur, forarbejdning og afsætning af fiskevarer og akvakulturprodukter, samtidig med at det sikres, at disse sektorer bevarer deres økonomiske levedygtighed. Der bør derfor opstilles et begrænset antal prioriterede mål for bistand, og strukturstøtten bør koncentreres om mikrovirksomheder og små virksomheder. |
| --- | --- |

(33)

Der bør fastsættes nærmere regler for støtte til akvakultur, forarbejdning og afsætning af fiskevarer og akvakulturprodukter, samtidig med at det sikres, at disse sektorer bevarer deres økonomiske levedygtighed. Der bør derfor opstilles et begrænset antal prioriterede mål for bistand, og strukturstøtten bør koncentreres om mikrovirksomheder og små virksomheder.

Begrundelse

De mellemstore virksomheder bør ikke afskæres fra støtten til akvakultur, forarbejdning og afsætning af fiskevarer. Mange af disse virksomheder, især i konservesindustrien, falder under definitionen af mellemstore virksomheder, eftersom de har mange beskæftigede, skønt omsætningen ligger langt under grænsen for mellemstore virksomheder. Forslaget strider ligeledes imod den nødvendige tendens til koncentration i sektoren.

Henstilling 3

Artikel 4

| Kommissionens forslag | RU-ændring |
| --- | --- |
| (e) | at tilskynde til bæredygtig udvikling og forbedring af livskvaliteten i hav-, sø- og kystområder, der har med fiskeri og akvakultur at gøre |

Kommissionens forslag

RU-ændring

(e)

at tilskynde til bæredygtig udvikling og forbedring af livskvaliteten i hav-, sø- og kystområder, der har med fiskeri og akvakultur at gøre

| (e) | at tilskynde til bæredygtig udvikling og forbedring af livskvaliteten i hav-, sø- og kystområder, der har med fiskeri og akvakultur at gøre, især i perifere maritime regioner |
| --- | --- |

(e)

at tilskynde til bæredygtig udvikling og forbedring af livskvaliteten i hav-, sø- og kystområder, der har med fiskeri og akvakultur at gøre, især i perifere maritime regioner

Begrundelse

Tydeliggørelse af prioriteringen.

Henstilling 4

Artikel 6

| Kommissionens forslag | RU-ændring |
| --- | --- |
| Komplementaritet, sammenhæng og overensstemmelse






  1. | Fonden yder bistand, der komplementerer nationale, regionale og lokale foranstaltninger, hvori EF's prioriteter er integreret. |

Kommissionens forslag

RU-ændring

Komplementaritet, sammenhæng og overensstemmelse

1.

Fonden yder bistand, der komplementerer nationale, regionale og lokale foranstaltninger, hvori EF's prioriteter er integreret.

| 2. | Kommissionen og medlemsstaterne sørger for, at der er sammenhæng mellem fondens bistand og EF's aktiviteter, politikker og prioriteter. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen og medlemsstaterne sørger for, at der er sammenhæng mellem fondens bistand og EF's aktiviteter, politikker og prioriteter.

| 3. | Medlemsstaterne sørger for, at de operationer, der finansieres af fonden, er i overensstemmelse med traktaten og de retsakter, der vedtages i henhold til den, og med EF's politikker og aktioner, især når det gælder konkurrencereglerne og reglerne om indgåelse af offentlige aftaler og beskyttelse og forbedring af miljøet. |
| --- | --- |

3.

Medlemsstaterne sørger for, at de operationer, der finansieres af fonden, er i overensstemmelse med traktaten og de retsakter, der vedtages i henhold til den, og med EF's politikker og aktioner, især når det gælder konkurrencereglerne og reglerne om indgåelse af offentlige aftaler og beskyttelse og forbedring af miljøet.

| 4. | De operationer, der finansieres af fonden, må hverken direkte eller indirekte bidrage til øge fiskeriindsatsen. |
| --- | --- |

4.

De operationer, der finansieres af fonden, må hverken direkte eller indirekte bidrage til øge fiskeriindsatsen.

| 5. | Artikel 16 i forordning (EF) nr. 2371/2002 finder anvendelse. |
| --- | --- |

5.

Artikel 16 i forordning (EF) nr. 2371/2002 finder anvendelse.

Komplementaritet, sammenhæng og overensstemmelse

| 1. | Fonden yder bistand, der komplementerer nationale, regionale og lokale foranstaltninger, hvori EF's prioriteter er integreret. |
| --- | --- |

1.

Fonden yder bistand, der komplementerer nationale, regionale og lokale foranstaltninger, hvori EF's prioriteter er integreret.

| 2. | Kommissionen og medlemsstaterne sørger for, at der er sammenhæng mellem fondens bistand og EF's aktiviteter, politikker og prioriteter. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen og medlemsstaterne sørger for, at der er sammenhæng mellem fondens bistand og EF's aktiviteter, politikker og prioriteter.

| 3. | Medlemsstaterne sørger for, at de operationer, der finansieres af fonden, er i overensstemmelse med traktaten og de retsakter, der vedtages i henhold til den, og med EF's politikker og aktioner, især når det gælder konkurrencereglerne og reglerne om indgåelse af offentlige aftaler og beskyttelse og forbedring af miljøet. |
| --- | --- |

3.

Medlemsstaterne sørger for, at de operationer, der finansieres af fonden, er i overensstemmelse med traktaten og de retsakter, der vedtages i henhold til den, og med EF's politikker og aktioner, især når det gælder konkurrencereglerne og reglerne om indgåelse af offentlige aftaler og beskyttelse og forbedring af miljøet.

| 4. | De operationer, der finansieres af fonden, må hverken direkte eller indirekte bidrage til øge fiskeriindsatsen, hvor der er en åbenbar risiko for overkapacitet. Fonden må heller ikke bidrage til øget fiskeriindsats med hensyn til arter, som er genstand for kvotering og regulering, eller arter, hvis bestand falder uden for biologisk sikre rammer. Finansiering af fiskeriindsats med hensyn til klart underudnyttede arter er derimod tilladt. |
| --- | --- |

4.

De operationer, der finansieres af fonden, må hverken direkte eller indirekte bidrage til øge fiskeriindsatsen, hvor der er en åbenbar risiko for overkapacitet. Fonden må heller ikke bidrage til øget fiskeriindsats med hensyn til arter, som er genstand for kvotering og regulering, eller arter, hvis bestand falder uden for biologisk sikre rammer. Finansiering af fiskeriindsats med hensyn til klart underudnyttede arter er derimod tilladt.

| 5. | Artikel 16 i forordning (EF) nr. 2371/2002 finder anvendelse. |
| --- | --- |

5.

Artikel 16 i forordning (EF) nr. 2371/2002 finder anvendelse.

Begrundelse

Uden en præcisering indebærer artiklen et uønsket totalforbud mod øget fiskerikapacitet.

Henstilling 5

Artikel 9

| Kommissionens forslag | RU-ændring |
| --- | --- |
| 1. | Medlemsstaterne bærer ansvaret for at gennemføre de operationelle programmer. Dette ansvar udøves på det rette territoriale niveau i overensstemmelse med de forvaltnings- og kontrolkrav, der er fastsat i denne forordning. |

Kommissionens forslag

RU-ændring

1.

Medlemsstaterne bærer ansvaret for at gennemføre de operationelle programmer. Dette ansvar udøves på det rette territoriale niveau i overensstemmelse med de forvaltnings- og kontrolkrav, der er fastsat i denne forordning.

| 1. | Medlemsstaterne bærer ansvaret for at gennemføre de operationelle programmer i et samarbejde med de udpegede partnere. Dette ansvar udøves på det rette territoriale niveau i overensstemmelse med de forvaltnings- og kontrolkrav, der er fastsat i denne forordning. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterne bærer ansvaret for at gennemføre de operationelle programmer i et samarbejde med de udpegede partnere. Dette ansvar udøves på det rette territoriale niveau i overensstemmelse med de forvaltnings- og kontrolkrav, der er fastsat i denne forordning.

Begrundelse

Dette skulle kunne føre til bedre partnerskaber.

Henstilling 6

Artikel 10

| Kommissionens forslag | RU-ændring |
| --- | --- |
| 1. | Det budget, EF afsætter til fonden, gennemføres ved delt forvaltning mellem medlemsstaterne og Kommissionen i henhold til artikel 53 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002. Budgettet til teknisk bistand, jf. artikel 45, stk. 1, gennemføres dog af Kommissionen ved direkte forvaltning. Medlemsstaterne og Kommissionen sørger for, at principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning overholdes, jf. traktatens artikel 274. |

Kommissionens forslag

RU-ændring

1.

Det budget, EF afsætter til fonden, gennemføres ved delt forvaltning mellem medlemsstaterne og Kommissionen i henhold til artikel 53 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002. Budgettet til teknisk bistand, jf. artikel 45, stk. 1, gennemføres dog af Kommissionen ved direkte forvaltning. Medlemsstaterne og Kommissionen sørger for, at principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning overholdes, jf. traktatens artikel 274.

| 1. | Det budget, EF afsætter til fonden, gennemføres ved delt forvaltning mellem Regionsudvalget, medlemsstaterne og Kommissionen i henhold til artikel 53 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002. Budgettet til teknisk bistand, jf. artikel 45, stk. 1, gennemføres dog af Kommissionen ved direkte forvaltning. Medlemsstaterne og Kommissionen sørger for, at principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning overholdes, jf. traktatens artikel 274. |
| --- | --- |

1.

Det budget, EF afsætter til fonden, gennemføres ved delt forvaltning mellem Regionsudvalget, medlemsstaterne og Kommissionen i henhold til artikel 53 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002. Budgettet til teknisk bistand, jf. artikel 45, stk. 1, gennemføres dog af Kommissionen ved direkte forvaltning. Medlemsstaterne og Kommissionen sørger for, at principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning overholdes, jf. traktatens artikel 274.

Begrundelse

Regionerne bør spille en klart fastlagt rolle på hvert af de områder under Den Europæiske Fiskerifond, som har konsekvenser på det lokale og regionale plan. Derfor bør regionerne inddrages i den delte forvaltning, som Kommissionen lægger op til, så det sikres, at de deltager i styringen og gennemførelsen af Den Europæiske Fiskerifond.

Henstilling 7

Artikel 18

| Kommissionens forslag | RU-ændring |
| --- | --- |
| 2. | Bistanden gives kun i forbindelse med operationelle programmer. Medlemsstaterne udarbejder et nationalt operationelt program efter at have rådført sig med de regionale, lokale, økonomiske og sociale partnere i fiskerisektoren og alle andre relevante organer i overensstemmelse med deres institutionelle struktur. |

Kommissionens forslag

RU-ændring

2.

Bistanden gives kun i forbindelse med operationelle programmer. Medlemsstaterne udarbejder et nationalt operationelt program efter at have rådført sig med de regionale, lokale, økonomiske og sociale partnere i fiskerisektoren og alle andre relevante organer i overensstemmelse med deres institutionelle struktur.

| 2. | Bistanden gives kun i forbindelse med operationelle programmer. Medlemsstaterne udarbejder i samarbejde med lokale og regionale myndigheder og med partnere fra erhvervsliv og arbejdsmarked et nationalt operationelt program efter at have rådført sig med de regionale, lokale, økonomiske og sociale partnere i fiskerisektoren og alle andre relevante organer i overensstemmelse med deres institutionelle struktur. |
| --- | --- |

2.

Bistanden gives kun i forbindelse med operationelle programmer. Medlemsstaterne udarbejder i samarbejde med lokale og regionale myndigheder og med partnere fra erhvervsliv og arbejdsmarked et nationalt operationelt program efter at have rådført sig med de regionale, lokale, økonomiske og sociale partnere i fiskerisektoren og alle andre relevante organer i overensstemmelse med deres institutionelle struktur.

Begrundelse

Dette skulle kunne føre til bedre partnerskaber.

Henstilling 8

Artikel 19

| Kommissionens forslag | RU-ændring |
| --- | --- |
| (c) | aktioner til forbedring og modernisering af de administrative strukturer med henblik på gennemførelse af den fælles fiskeripolitik og udvidelse af den administrative kapacitet til forvaltning og kontrol af fonden |

Kommissionens forslag

RU-ændring

(c)

aktioner til forbedring og modernisering af de administrative strukturer med henblik på gennemførelse af den fælles fiskeripolitik og udvidelse af den administrative kapacitet til forvaltning og kontrol af fonden

| (c) | aktioner til forbedring og modernisering af de administrative strukturer med henblik på gennemførelse af den fælles fiskeripolitik og udvidelse af den administrative kapacitet til forvaltning og kontrol af fonden, herunder uddelegering af nogle af forvaltningsmyndighedens opgaver til subregioner for at strømline gennemførelsen. |
| --- | --- |

(c)

aktioner til forbedring og modernisering af de administrative strukturer med henblik på gennemførelse af den fælles fiskeripolitik og udvidelse af den administrative kapacitet til forvaltning og kontrol af fonden, herunder uddelegering af nogle af forvaltningsmyndighedens opgaver til subregioner for at strømline gennemførelsen.

Begrundelse

Den foreslåede forvaltningsmyndighed eller en del af gennemførelsen bør uddelegeres til myndigheder under det nationale plan. Erfaringerne fra både PESCA-finansieringen (1996-2000) og de nuværende Mål 1 (2000-2006) programmer viser, at den mest effektive, strømlinede og enkle gennemførelse af programmerne forudsætter lokal forvaltning. Forordningen bør derfor tillade medlemsstaterne at uddelegere nogle af forvaltningsmyndighedens opgaver til lokale partnerskaber.

Henstilling 9

Artikel 23

| Kommissionens forslag | RU-ændring |
| --- | --- |
| Anvendelsesområde
  Fonden bidrager til at finansiere følgende:






  (a) | offentlig støtte til fartøjsejere og besætninger, der berøres af nationale planer for justering af fiskeriindsatsen, hvis disse indgår i følgende:






  — | genopretningsplaner som nævnt i artikel 5 i forordning (EF) nr. 2371/2002 |

Kommissionens forslag

RU-ændring

Anvendelsesområde

Fonden bidrager til at finansiere følgende:

(a)

offentlig støtte til fartøjsejere og besætninger, der berøres af nationale planer for justering af fiskeriindsatsen, hvis disse indgår i følgende:

—

genopretningsplaner som nævnt i artikel 5 i forordning (EF) nr. 2371/2002

| — | hasteforanstaltninger som nævnt i artikel 7 og 8 i forordning (EF) nr. 2371/2002 |
| --- | --- |

—

hasteforanstaltninger som nævnt i artikel 7 og 8 i forordning (EF) nr. 2371/2002

| — | nationale planer for justering af fiskeriindsatsen som følge af, at en fiskeriaftale mellem EF og et tredjeland ikke er blevet forlænget, eller at fiskerimulighederne er blevet kraftigt nedskåret i henhold til en international aftale eller en anden ordning |
| --- | --- |

—

nationale planer for justering af fiskeriindsatsen som følge af, at en fiskeriaftale mellem EF og et tredjeland ikke er blevet forlænget, eller at fiskerimulighederne er blevet kraftigt nedskåret i henhold til en international aftale eller en anden ordning

| — | forvaltningsplaner som nævnt i artikel 6 i forordning (EF) nr. 2371/2002 |
| --- | --- |

—

forvaltningsplaner som nævnt i artikel 6 i forordning (EF) nr. 2371/2002

| — | nationale planer for afgang fra flåden af højst to års varighed som led i de forpligtelser, der er fastsat i artikel 11 til 16 i forordning (EF) nr. 2371/2002 vedrørende justering af EF-fiskerflådens kapacitet. |
| --- | --- |

—

nationale planer for afgang fra flåden af højst to års varighed som led i de forpligtelser, der er fastsat i artikel 11 til 16 i forordning (EF) nr. 2371/2002 vedrørende justering af EF-fiskerflådens kapacitet.

Anvendelsesområde

Fonden bidrager til at finansiere følgende:

| (a) | offentlig støtte til fartøjsejere og besætninger, der berøres af nationale planer for justering af fiskeriindsatsen, hvis disse indgår i følgende:






  — | genopretningsplaner som nævnt i artikel 5 i forordning (EF) nr. 2371/2002 |
| --- | --- | --- |

(a)

offentlig støtte til fartøjsejere og besætninger, der berøres af nationale planer for justering af fiskeriindsatsen, hvis disse indgår i følgende:

—

genopretningsplaner som nævnt i artikel 5 i forordning (EF) nr. 2371/2002

| — | hasteforanstaltninger som nævnt i artikel 7 og 8 i forordning (EF) nr. 2371/2002 |
| --- | --- |

—

hasteforanstaltninger som nævnt i artikel 7 og 8 i forordning (EF) nr. 2371/2002

| — | nationale planer for justering af fiskeriindsatsen som følge af, at en fiskeriaftale mellem EF og et tredjeland ikke er blevet forlænget, eller at fiskerimulighederne er blevet kraftigt nedskåret i henhold til en international aftale eller en anden ordning |
| --- | --- |

—

nationale planer for justering af fiskeriindsatsen som følge af, at en fiskeriaftale mellem EF og et tredjeland ikke er blevet forlænget, eller at fiskerimulighederne er blevet kraftigt nedskåret i henhold til en international aftale eller en anden ordning

| — | forvaltningsplaner som nævnt i artikel 6 i forordning (EF) nr. 2371/2002 |
| --- | --- |

—

forvaltningsplaner som nævnt i artikel 6 i forordning (EF) nr. 2371/2002

| — | nationale planer for afgang fra flåden af højst to års varighed som led i de forpligtelser, der er fastsat i artikel 11 til 16 i forordning (EF) nr. 2371/2002 vedrørende justering af EF-fiskerflådens kapacitet. |
| --- | --- |

—

nationale planer for afgang fra flåden af højst to års varighed som led i de forpligtelser, der er fastsat i artikel 11 til 16 i forordning (EF) nr. 2371/2002 vedrørende justering af EF-fiskerflådens kapacitet.

Begrundelse

Planerne for justering af fiskeriindsatsen bør som minimum være gældende lige så længe, som de programmer, hvori de indgår.

Henstilling 10

Artikel 24, stk. 6

| Kommissionens forslag | RU-ændring |
| --- | --- |
| 6. | De nationale planer for justering af fiskeriindsatsen, der er nævnt i artikel 23, litra a), må højst være af to års varighed.
  I de tilfælde, der er nævnt i artikel 23, litra a), første, andet og fjerde led, vedtager medlemsstaterne de nationale planer senest to måneder, efter at Rådet eller Kommissionen har truffet afgørelse.
  I de tilfælde, der er nævnt i artikel 23, litra a), tredje led, vedtager medlemsstaterne omstruktureringsplaner for de berørte fartøjer og fiskere senest to måneder efter at være blevet underrettet af Kommissionen |

Kommissionens forslag

RU-ændring

6.

De nationale planer for justering af fiskeriindsatsen, der er nævnt i artikel 23, litra a), må højst være af to års varighed.

I de tilfælde, der er nævnt i artikel 23, litra a), første, andet og fjerde led, vedtager medlemsstaterne de nationale planer senest to måneder, efter at Rådet eller Kommissionen har truffet afgørelse.

I de tilfælde, der er nævnt i artikel 23, litra a), tredje led, vedtager medlemsstaterne omstruktureringsplaner for de berørte fartøjer og fiskere senest to måneder efter at være blevet underrettet af Kommissionen

| 6. | De nationale planer for justering af fiskeriindsatsen, der er nævnt i artikel 23, litra a), må højst være af to års varighed.
  I de tilfælde, der er nævnt i artikel 23, litra a), første, andet og fjerde led, vedtager medlemsstaterne de nationale planer senest to måneder, efter at Rådet eller Kommissionen har truffet afgørelse.
  I de tilfælde, der er nævnt i artikel 23, litra a), tredje led, vedtager medlemsstaterne omstruktureringsplaner for de berørte fartøjer og fiskere senest to fire måneder efter at være blevet underrettet af Kommissionen. |
| --- | --- |

6.

I de tilfælde, der er nævnt i artikel 23, litra a), første, andet og fjerde led, vedtager medlemsstaterne de nationale planer senest to måneder, efter at Rådet eller Kommissionen har truffet afgørelse.

I de tilfælde, der er nævnt i artikel 23, litra a), tredje led, vedtager medlemsstaterne omstruktureringsplaner for de berørte fartøjer og fiskere senest to fire måneder efter at være blevet underrettet af Kommissionen.

Begrundelse

At begrænse planerne for justering af fiskerflåden til blot to år virker ikke rimeligt inden for rammerne af en planlægning, der dækker 2007-13. Hvad angår den anden ændring, er to måneder for kort tid og bør forlænges til mindst fire måneder.

Henstilling 11

Artikel 25

| Kommissionens forslag | RU-ændring |
| --- | --- |
| Offentlig støtte til endeligt ophør






  1. | Fonden yder bistand til medfinansiering af fartøjers endelige ophør med fiskerivirksomhed, hvis det sker som led i en plan for justering af fiskeriindsatsen, jf. artikel 23, litra a). Kun ophugning af fartøjer eller genanvendelse af dem til ikke-udbyttegivende formål betragtes som endeligt ophør med fiskerivirksomhed.
  Den offentlige støtte til endeligt ophør betales til fartøjsejerne på grundlag af fartøjets fiskerikapacitet og eventuelt de dermed forbundne fiskerirettigheder. |

Kommissionens forslag

RU-ændring

Offentlig støtte til endeligt ophør

1.

Fonden yder bistand til medfinansiering af fartøjers endelige ophør med fiskerivirksomhed, hvis det sker som led i en plan for justering af fiskeriindsatsen, jf. artikel 23, litra a). Kun ophugning af fartøjer eller genanvendelse af dem til ikke-udbyttegivende formål betragtes som endeligt ophør med fiskerivirksomhed.

Den offentlige støtte til endeligt ophør betales til fartøjsejerne på grundlag af fartøjets fiskerikapacitet og eventuelt de dermed forbundne fiskerirettigheder.

Offentlig støtte til endeligt ophør

| 1. | Fonden yder bistand til medfinansiering af fartøjers endelige ophør med fiskerivirksomhed, hvis det sker som led i en plan for justering af fiskeriindsatsen, jf. artikel 23, litra a). Kun ophugning af fartøjer eller genanvendelse af dem til ikke-udbyttegivende formål betragtes som endeligt ophør med fiskerivirksomhed.
  Den offentlige støtte til endeligt ophør betales til fartøjsejerne på grundlag af fartøjets fiskerikapacitet og eventuelt de dermed forbundne fiskerirettigheder. |
| --- | --- |

1.

Fonden yder bistand til medfinansiering af fartøjers endelige ophør med fiskerivirksomhed, hvis det sker som led i en plan for justering af fiskeriindsatsen, jf. artikel 23, litra a). Kun ophugning af fartøjer eller genanvendelse af dem til ikke-udbyttegivende formål betragtes som endeligt ophør med fiskerivirksomhed.

Den offentlige støtte til endeligt ophør betales til fartøjsejerne på grundlag af fartøjets fiskerikapacitet og eventuelt de dermed forbundne fiskerirettigheder.

Begrundelse

Den offentlige støtte til endeligt ophør har til formål at reducere fiskeriindsatsen. Denne reduktion opnås ved at tage det pågældende fartøj ud og ikke ved at ophæve bestemte fiskerirettigheder. I tilfældet med fartøjer fra NEAFC-flåden vil fjernelsen af en fiskerienhed være ensbetydende med ophævelse af den mulighed, der hidtil har været for at »overføre« fiskerirettigheder til andre fartøjer inden for samme flåde for at opnå en højere kvotient ved en senere fordeling af individuelle rettigheder.

Henstilling 12

Artikel 26, stk. 1

| Kommissionens forslag | RU-ændring |
| --- | --- |
| Offentlig støtte til midlertidigt ophør






  1. | I forbindelse med de planer for justering af fiskeriindsatsen, der er nævnt i artikel 23, litra a), første, andet og fjerde led, kan fonden bidrage til finansiering af støtteforanstaltninger for midlertidigt ophør med fiskerivirksomhed til fiskere og fartøjsejere for en periode på højst et år, som kan forlænges med endnu år.
  Foranstaltningerne til midlertidigt ophør skal ledsage en plan for justering af fiskeriindsatsen, der inden to år fører til en varig kapacitetsnedskæring, som mindst svarer til den formindskelse af fiskeriindsatsen, som er resultatet af det midlertidige ophør. |

Kommissionens forslag

RU-ændring

Offentlig støtte til midlertidigt ophør

1.

I forbindelse med de planer for justering af fiskeriindsatsen, der er nævnt i artikel 23, litra a), første, andet og fjerde led, kan fonden bidrage til finansiering af støtteforanstaltninger for midlertidigt ophør med fiskerivirksomhed til fiskere og fartøjsejere for en periode på højst et år, som kan forlænges med endnu år.

Foranstaltningerne til midlertidigt ophør skal ledsage en plan for justering af fiskeriindsatsen, der inden to år fører til en varig kapacitetsnedskæring, som mindst svarer til den formindskelse af fiskeriindsatsen, som er resultatet af det midlertidige ophør.

Offentlig støtte til midlertidigt ophør

| 1. | I forbindelse med de planer for justering af fiskeriindsatsen, der er nævnt i artikel 23, litra a), første, andet og fjerde led, kan fonden bidrage til finansiering af støtteforanstaltninger for midlertidigt ophør med fiskerivirksomhed til fiskere og fartøjsejere for en periode på højst et år, som kan forlænges med endnu år.

  Foranstaltningerne til midlertidigt ophør skal ledsage en plan for justering af fiskeriindsatsen, der inden to år fører til en varig kapacitetsnedskæring, som mindst svarer til den formindskelse af fiskeriindsatsen, som er resultatet af det midlertidige ophør. |
| --- | --- |

1.

I forbindelse med de planer for justering af fiskeriindsatsen, der er nævnt i artikel 23, litra a), første, andet og fjerde led, kan fonden bidrage til finansiering af støtteforanstaltninger for midlertidigt ophør med fiskerivirksomhed til fiskere og fartøjsejere for en periode på højst et år, som kan forlænges med endnu år.

Foranstaltningerne til midlertidigt ophør skal ledsage en plan for justering af fiskeriindsatsen, der inden to år fører til en varig kapacitetsnedskæring, som mindst svarer til den formindskelse af fiskeriindsatsen, som er resultatet af det midlertidige ophør.

Begrundelse

Foranstaltningerne til midlertidigt ophør bør have en positiv effekt af varig karakter og skal derfor indgå i en plan for justering af fiskeriindsatsen. Det er dog at gå for vidt at kræve, at den varige kapacitetsnedskæring mindst skal svare til den formindskelse af fiskeriindsatsen, som er resultatet af det midlertidige ophør. Den nærmere kvantificering bør overlades til hver enkelt justeringsplan.

Henstilling 13

Artikel 27

| Kommissionens forslag | RU-ændring |
| --- | --- |
| Investeringer om bord på fiskerfartøjer og selektivitet






  1. | Fonden kan bidrage til finansiering af udstyr:






  (a) | der er omhandlet i artikel 11, stk. 5, i forordning (EF) nr. 2371/2002 |

Kommissionens forslag

RU-ændring

Investeringer om bord på fiskerfartøjer og selektivitet

1.

Fonden kan bidrage til finansiering af udstyr:

(a)

der er omhandlet i artikel 11, stk. 5, i forordning (EF) nr. 2371/2002

| (b) | der gør det muligt at opbevare fangster om bord, som det ikke længere er tilladt at genudsætte |
| --- | --- |

(b)

der gør det muligt at opbevare fangster om bord, som det ikke længere er tilladt at genudsætte

| (c) | der indgår i pilotprojekter, som omfatter forberedelse eller afprøvning af nye tekniske foranstaltninger for en begrænset periode, som skal fastsættes af Rådet eller Kommissionen |
| --- | --- |

(c)

der indgår i pilotprojekter, som omfatter forberedelse eller afprøvning af nye tekniske foranstaltninger for en begrænset periode, som skal fastsættes af Rådet eller Kommissionen

| (d) | der reducerer fiskeriets indvirkning på habitater og havbunden og ikke-kommercielle arter, undtagen fiskeredskaber. |
| --- | --- |

(d)

der reducerer fiskeriets indvirkning på habitater og havbunden og ikke-kommercielle arter, undtagen fiskeredskaber.

| 2. | Fonden kan bidrage til finansiering af investeringer, der skal gøre fiskeredskaberne mere selektive, forudsat at det pågældende fartøj er omfattet af en genopretningsplan, jf. artikel 23, litra a), første led, ændrer fangstmetode og forlader det pågældende fiskeri for at overgå til et andet fiskeri, hvor ressourcetilstanden gør det muligt at fiske, og at investeringen kun vedrører den første udskiftning af fiskeredskaberne. |
| --- | --- |

2.

Fonden kan bidrage til finansiering af investeringer, der skal gøre fiskeredskaberne mere selektive, forudsat at det pågældende fartøj er omfattet af en genopretningsplan, jf. artikel 23, litra a), første led, ændrer fangstmetode og forlader det pågældende fiskeri for at overgå til et andet fiskeri, hvor ressourcetilstanden gør det muligt at fiske, og at investeringen kun vedrører den første udskiftning af fiskeredskaberne.

| 3. | Ud over de tilfælde, der er beskrevet i stk. 2, kan fonden bidrage til finansiering af den første udskiftning af fiskeredskaber, hvis de nye redskaber er mere selektive og opfylder anerkendte miljøkriterier og –regler, som er mere vidtrækkende end de gældende forpligtelser. |
| --- | --- |

3.

Ud over de tilfælde, der er beskrevet i stk. 2, kan fonden bidrage til finansiering af den første udskiftning af fiskeredskaber, hvis de nye redskaber er mere selektive og opfylder anerkendte miljøkriterier og –regler, som er mere vidtrækkende end de gældende forpligtelser.

Investeringer om bord på fiskerfartøjer og selektivitet

| 1. | Fonden kan bidrage til finansiering af udstyr:






  (a) | der er omhandlet i artikel 11, stk. 5, i forordning (EF) nr. 2371/2002 |
| --- | --- | --- |

1.

Fonden kan bidrage til finansiering af udstyr:

(a)

der er omhandlet i artikel 11, stk. 5, i forordning (EF) nr. 2371/2002

| (b) | der gør det muligt at opbevare fangster om bord, som det ikke længere er tilladt at genudsætte |
| --- | --- |

(b)

der gør det muligt at opbevare fangster om bord, som det ikke længere er tilladt at genudsætte

| (c) | der indgår i pilotprojekter, som omfatter forberedelse eller afprøvning af nye tekniske foranstaltninger for en begrænset periode, som skal fastsættes af Rådet eller Kommissionen |
| --- | --- |

(c)

der indgår i pilotprojekter, som omfatter forberedelse eller afprøvning af nye tekniske foranstaltninger for en begrænset periode, som skal fastsættes af Rådet eller Kommissionen

| (d) | der reducerer fiskeriets indvirkning på habitater og havbunden og ikke-kommercielle arter, undtagen fiskeredskaber |
| --- | --- |

(d)

der reducerer fiskeriets indvirkning på habitater og havbunden og ikke-kommercielle arter, undtagen fiskeredskaber

| (e) | der fører til mere selektive fangstmetoder eller fangstmetoder med færre virkninger, således at uønskede bifangster undgås, så kvaliteten og sikkerheden vedrørende de produkter, som fanges og oplagres ombord forbedres, og så arbejds- og sikkerhedsforholdene forbedres. |
| --- | --- |

(e)

der fører til mere selektive fangstmetoder eller fangstmetoder med færre virkninger, således at uønskede bifangster undgås, så kvaliteten og sikkerheden vedrørende de produkter, som fanges og oplagres ombord forbedres, og så arbejds- og sikkerhedsforholdene forbedres.

| 2. | Fonden kan bidrage til finansiering af investeringer, der skal gøre fiskeredskaberne mere selektive, forudsat at det pågældende fartøj er omfattet af en genopretningsplan, jf. artikel 23, litra a), første led, ændrer fangstmetode og forlader det pågældende fiskeri for at overgå til et andet fiskeri, hvor ressourcetilstanden gør det muligt at fiske, og at investeringen kun vedrører den første udskiftning af fiskeredskaberne. |
| --- | --- |

2.

Fonden kan bidrage til finansiering af investeringer, der skal gøre fiskeredskaberne mere selektive, forudsat at det pågældende fartøj er omfattet af en genopretningsplan, jf. artikel 23, litra a), første led, ændrer fangstmetode og forlader det pågældende fiskeri for at overgå til et andet fiskeri, hvor ressourcetilstanden gør det muligt at fiske, og at investeringen kun vedrører den første udskiftning af fiskeredskaberne.

| 3. | Ud over de tilfælde, der er beskrevet i stk. 2, kan fonden bidrage til finansiering af den første udskiftning af fiskeredskaber, hvis de nye redskaber er mere selektive og opfylder anerkendte miljøkriterier og –regler, som er mere vidtrækkende end de gældende forpligtelser. |
| --- | --- |

3.

Ud over de tilfælde, der er beskrevet i stk. 2, kan fonden bidrage til finansiering af den første udskiftning af fiskeredskaber, hvis de nye redskaber er mere selektive og opfylder anerkendte miljøkriterier og –regler, som er mere vidtrækkende end de gældende forpligtelser.

| 4. | Fonden kan finansiere bygning af nye fiskerfartøjer, hvis:






  — | foranstaltningen er tilstrækkeligt detaljeret beskrevet i den nationale strategiske plan |
| --- | --- | --- |

4.

Fonden kan finansiere bygning af nye fiskerfartøjer, hvis:

—

foranstaltningen er tilstrækkeligt detaljeret beskrevet i den nationale strategiske plan

| — | den ikke forringer effekten af den nationale plan for justering af fiskeriindsatsen. |
| --- | --- |

—

den ikke forringer effekten af den nationale plan for justering af fiskeriindsatsen.

Begrundelse

Formålet er at sikre, at støtten bidrager til levering af udstyr eller modernisering af fartøjer for at forbedre flådens standard, og for at forhindre, at den europæiske fiskerflåde forældes, uden at det går ud over de nationale planer for justering af fiskeriindsatsen.

Henstilling 14

Artikel 27a

| Kommissionens forslag | RU-ændring |
| --- | --- |
| Kystfiskeri af mindre omfang






  1. | Ved anvendelsen af denne artikel forstås ved »kystfiskeri af mindre omfang« fiskeri, der udøves af fartøjer med en længde overalt på under 12 m, som ikke anvender trukne redskaber som anført i skema 2 i bilag I til Kommissionens forordning (EF) nr. 26/2004 af 30. december 2003 om et EF-fiskerflåderegister(). |

Kommissionens forslag

RU-ændring

Kystfiskeri af mindre omfang

1.

Ved anvendelsen af denne artikel forstås ved »kystfiskeri af mindre omfang« fiskeri, der udøves af fartøjer med en længde overalt på under 12 m, som ikke anvender trukne redskaber som anført i skema 2 i bilag I til Kommissionens forordning (EF) nr. 26/2004 af 30. december 2003 om et EF-fiskerflåderegister().

| 2. | Hvis fonden yder støtte til finansiering af foranstaltninger i henhold til artikel 27 i denne forordning til fordel for kystfiskeri af mindre omfang, nedsættes den sats for private tilskud, der er anført i gruppe 2 i skemaet i bilag II, med 20%. |
| --- | --- |

2.

Hvis fonden yder støtte til finansiering af foranstaltninger i henhold til artikel 27 i denne forordning til fordel for kystfiskeri af mindre omfang, nedsættes den sats for private tilskud, der er anført i gruppe 2 i skemaet i bilag II, med 20%.

| 3. | Hvis fonden yder støtte til finansiering af foranstaltninger i henhold til artikel 28 i denne forordning, anvendes de satser, der er anført i gruppe 3 i bilag II. |
| --- | --- |

3.

Hvis fonden yder støtte til finansiering af foranstaltninger i henhold til artikel 28 i denne forordning, anvendes de satser, der er anført i gruppe 3 i bilag II.

| 4. | Fonden kan bidrage til betaling af præmier til fiskere og fartøjsejere, der er beskæftiget med kystfiskeri af mindre omfang:






  — | for at forbedre forvaltningen og kontrollen af betingelserne for adgang til bestemte fiskeriområder |
| --- | --- | --- |

4.

Fonden kan bidrage til betaling af præmier til fiskere og fartøjsejere, der er beskæftiget med kystfiskeri af mindre omfang:

—

for at forbedre forvaltningen og kontrollen af betingelserne for adgang til bestemte fiskeriområder

| — | for at fremme tilrettelæggelsen af produktions-, forarbejdnings- og afsætningskæden for fiskevarer |
| --- | --- |

—

for at fremme tilrettelæggelsen af produktions-, forarbejdnings- og afsætningskæden for fiskevarer

| — | for at fremme frivillige tiltag, der går ud på at reducere fiskeriindsatsen for at bevare ressourcerne |
| --- | --- |

—

for at fremme frivillige tiltag, der går ud på at reducere fiskeriindsatsen for at bevare ressourcerne

| — | for at anvende teknologiske innovationer (mere selektive fangstmetoder, der er mere vidtgående end de relevante forskrifter), som ikke øger fiskeriindsatsen. |
| --- | --- |

—

for at anvende teknologiske innovationer (mere selektive fangstmetoder, der er mere vidtgående end de relevante forskrifter), som ikke øger fiskeriindsatsen.

De satser, der er fastsat i gruppe 3 i skemaet i bilag II til denne forordning, anvendes.

Kystfiskeri af mindre omfang

| 1. | Ved anvendelsen af denne artikel forstås ved »kystfiskeri af mindre omfang« fiskeri, der udøves af fartøjer med en længde overalt på under 12 m, som ikke anvender trukne redskaber som anført i skema 2 i bilag I til Kommissionens forordning (EF) nr. 26/2004 af 30. december 2003 om et EF-fiskerflåderegister(). |
| --- | --- |

1.

Ved anvendelsen af denne artikel forstås ved »kystfiskeri af mindre omfang« fiskeri, der udøves af fartøjer med en længde overalt på under 12 m, som ikke anvender trukne redskaber som anført i skema 2 i bilag I til Kommissionens forordning (EF) nr. 26/2004 af 30. december 2003 om et EF-fiskerflåderegister().

| 2. | Hvis fonden yder støtte til finansiering af foranstaltninger i henhold til artikel 27 i denne forordning til fordel for kystfiskeri af mindre omfang, nedsættes den sats for private tilskud, der er anført i gruppe 2 i skemaet i bilag II, med 20%. |
| --- | --- |

2.

Hvis fonden yder støtte til finansiering af foranstaltninger i henhold til artikel 27 i denne forordning til fordel for kystfiskeri af mindre omfang, nedsættes den sats for private tilskud, der er anført i gruppe 2 i skemaet i bilag II, med 20%.

| 3. | Hvis fonden yder støtte til finansiering af foranstaltninger i henhold til artikel 28 i denne forordning, anvendes de satser, der er anført i gruppe 3 i bilag II. |
| --- | --- |

3.

Hvis fonden yder støtte til finansiering af foranstaltninger i henhold til artikel 28 i denne forordning, anvendes de satser, der er anført i gruppe 3 i bilag II.

| 4. | Fonden kan bidrage til betaling af præmier til fiskere og fartøjsejere (redere), der er beskæftiget med kystfiskeri af mindre omfang:






  — | for at forbedre forvaltningen og kontrollen af betingelserne for adgang til bestemte fiskeriområder |
| --- | --- | --- |

4.

Fonden kan bidrage til betaling af præmier til fiskere og fartøjsejere (redere), der er beskæftiget med kystfiskeri af mindre omfang:

—

for at forbedre forvaltningen og kontrollen af betingelserne for adgang til bestemte fiskeriområder

| — | for at fremme tilrettelæggelsen af produktions-, forarbejdnings- og afsætningskæden for fiskevarer |
| --- | --- |

—

for at fremme tilrettelæggelsen af produktions-, forarbejdnings- og afsætningskæden for fiskevarer

| — | for at fremme frivillige tiltag, der går ud på at reducere fiskeriindsatsen for at bevare ressourcerne |
| --- | --- |

—

for at fremme frivillige tiltag, der går ud på at reducere fiskeriindsatsen for at bevare ressourcerne

| — | for at anvende teknologiske innovationer (mere selektive fangstmetoder, der er mere vidtgående end de relevante forskrifter), som ikke øger fiskeriindsatsen |
| --- | --- |

—

for at anvende teknologiske innovationer (mere selektive fangstmetoder, der er mere vidtgående end de relevante forskrifter), som ikke øger fiskeriindsatsen

| — | for at fremme fiskeri af klart underudnyttede arter |
| --- | --- |

—

for at fremme fiskeri af klart underudnyttede arter

| — | for at støtte fornyelsen heraf med henblik på bedre integreret udvikling af kystområderne |
| --- | --- |

—

for at støtte fornyelsen heraf med henblik på bedre integreret udvikling af kystområderne

| — | for at forbedre sikkerhedsudstyret ombord og forbedre sundheds- og arbejdsbetingelserne |
| --- | --- |

—

for at forbedre sikkerhedsudstyret ombord og forbedre sundheds- og arbejdsbetingelserne

| — | for at indføre anvendelsen af nedbrydeligt fiskeriudstyr i særligt beskyttede havområder |
| --- | --- |

—

for at indføre anvendelsen af nedbrydeligt fiskeriudstyr i særligt beskyttede havområder

De satser, der er fastsat i gruppe 3 i skemaet i bilag II til denne forordning, anvendes.

Begrundelse

Forbedring af artiklens definition og anvendelse og fordi de erhvervsdrivende bør opmuntres til at satse på underudnyttede arter i stedet for at fokusere på de bestande, som der i dag er overkapacitet af.

Henstilling 15

Artikel 28

| Kommissionens forslag | RU-ændring |
| --- | --- |
| Socioøkonomisk kompensation i forbindelse med flådeforvaltning






  1. | Fonden kan bidrage til finansiering af følgende socioøkonomiske foranstaltninger, som medlemsstaterne foreslår for fiskere, der berøres af udviklingen inden for fiskeriet:






  (a) | diversificering af aktiviteterne, så der skabes alternative beskæftigelsesmuligheder for erhvervsaktive inden for fiskerisektoren |

Kommissionens forslag

RU-ændring

Socioøkonomisk kompensation i forbindelse med flådeforvaltning

1.

Fonden kan bidrage til finansiering af følgende socioøkonomiske foranstaltninger, som medlemsstaterne foreslår for fiskere, der berøres af udviklingen inden for fiskeriet:

(a)

diversificering af aktiviteterne, så der skabes alternative beskæftigelsesmuligheder for erhvervsaktive inden for fiskerisektoren

| (b) | planer for omskoling til jobmuligheder uden for havfiskeri |
| --- | --- |

(b)

planer for omskoling til jobmuligheder uden for havfiskeri

| (c) | tidlig afgang fra fiskeriet, herunder førtidspensionering. |
| --- | --- |

(c)

tidlig afgang fra fiskeriet, herunder førtidspensionering.

| 2. | Fonden kan også bidrage til finansiering af uddannelsesforanstaltninger og uddannelsestiltag for unge fiskere, der ønsker at blive ejere af et fiskerfartøj for første gang. |
| --- | --- |

2.

Fonden kan også bidrage til finansiering af uddannelsesforanstaltninger og uddannelsestiltag for unge fiskere, der ønsker at blive ejere af et fiskerfartøj for første gang.

Socioøkonomisk kompensation i forbindelse med flådeforvaltning

| 1. | Fonden kan bidrage til finansiering af følgende socioøkonomiske foranstaltninger, som medlemsstaterne foreslår for fiskere, der berøres af udviklingen inden for fiskeriet:






  (a) | diversificering af aktiviteterne, så der skabes alternative beskæftigelsesmuligheder for erhvervsaktive inden for fiskerisektoren |
| --- | --- | --- |

1.

Fonden kan bidrage til finansiering af følgende socioøkonomiske foranstaltninger, som medlemsstaterne foreslår for fiskere, der berøres af udviklingen inden for fiskeriet:

(a)

diversificering af aktiviteterne, så der skabes alternative beskæftigelsesmuligheder for erhvervsaktive inden for fiskerisektoren

| (b) | planer for omskoling til jobmuligheder uden for havfiskeri |
| --- | --- |

(b)

planer for omskoling til jobmuligheder uden for havfiskeri

| (c) | tidlig afgang fra fiskeriet, herunder førtidspensionering |
| --- | --- |

(c)

tidlig afgang fra fiskeriet, herunder førtidspensionering

| (d) | minimering af konsekvenserne af midlertidige fiskeriforbud |
| --- | --- |

(d)

minimering af konsekvenserne af midlertidige fiskeriforbud

| (e) | nedlæggelse af arbejdspladser på et fartøj, som nyder godt af foranstaltningerne til endeligt ophør med fiskerivirksomhed |
| --- | --- |

(e)

nedlæggelse af arbejdspladser på et fartøj, som nyder godt af foranstaltningerne til endeligt ophør med fiskerivirksomhed

| 2. | Fonden kan også bidrage til finansiering af uddannelsesforanstaltninger og uddannelsestiltag for unge fiskere, der ønsker at blive ejere af et fiskerfartøj for første gang. |
| --- | --- |

2.

Fonden kan også bidrage til finansiering af uddannelsesforanstaltninger og uddannelsestiltag for unge fiskere, der ønsker at blive ejere af et fiskerfartøj for første gang.

Begrundelse

Det er indlysende, at erhvervsdrivende ikke bør rammes økonomisk af et forbud fra myndighedernes side. Endvidere vil foranstaltningerne til regulering af fiskeriområdet føre til oplægning af fiskerfartøjer og nedlægning af dertil hørende arbejdspladser. De socioøkonomiske foranstaltninger skal også tage sigte på de besætninger, som bliver ramt af oplægningen af fartøjer, som nyder godt af foranstaltningerne til endeligt ophør med fiskerivirksomhed, sådan som det er forskrevet i den gældende lovgivning.

Henstilling 16

Artikel 30

| Kommissionens forslag | RU-ændring |
| --- | --- |
| Støtteberettigede foranstaltninger






  1. | Fonden kan yde støtte til investeringer, som hjælper med til at nå et eller flere af følgende mål:






  (a) | omlægning til nye arter og produktion af arter med gode markedsudsigter |

Kommissionens forslag

RU-ændring

Støtteberettigede foranstaltninger

1.

Fonden kan yde støtte til investeringer, som hjælper med til at nå et eller flere af følgende mål:

(a)

omlægning til nye arter og produktion af arter med gode markedsudsigter

| (b) | gennemførelse af opdrætsmetoder, der reducerer konsekvenserne for miljøet betragteligt sammenholdt med de metoder, der normalt anvendes inden for fiskerisektoren |
| --- | --- |

(b)

gennemførelse af opdrætsmetoder, der reducerer konsekvenserne for miljøet betragteligt sammenholdt med de metoder, der normalt anvendes inden for fiskerisektoren

| (c) | støtte til traditionelle akvakulturaktiviteter, som er vigtige for at bevare både den økonomiske og sociale struktur og miljøet |
| --- | --- |

(c)

støtte til traditionelle akvakulturaktiviteter, som er vigtige for at bevare både den økonomiske og sociale struktur og miljøet

| (d) | foranstaltninger af fælles interesse for akvakultur, jf. kapitel III i dette afsnit, og erhvervsuddannelse |
| --- | --- |

(d)

foranstaltninger af fælles interesse for akvakultur, jf. kapitel III i dette afsnit, og erhvervsuddannelse

| (e) | kompensation for anvendelse af akvakulturproduktionsmetoder, der er med til at beskytte miljøet og bevare naturen |
| --- | --- |

(e)

kompensation for anvendelse af akvakulturproduktionsmetoder, der er med til at beskytte miljøet og bevare naturen

| (f) | gennemførelse af folkesundheds- og dyresundhedsforanstaltninger. |
| --- | --- |

(f)

gennemførelse af folkesundheds- og dyresundhedsforanstaltninger.

| 2. | Investeringsstøtten er forbeholdt mikrovirksomheder og små virksomheder. |
| --- | --- |

2.

Investeringsstøtten er forbeholdt mikrovirksomheder og små virksomheder.

Støtteberettigede foranstaltninger

| 1. | Fonden kan yde støtte til investeringer, som hjælper med til at nå et eller flere af følgende mål:






  (a) | omlægning til nye arter og produktion af arter med gode markedsudsigter |
| --- | --- | --- |

1.

Fonden kan yde støtte til investeringer, som hjælper med til at nå et eller flere af følgende mål:

(a)

omlægning til nye arter og produktion af arter med gode markedsudsigter

| (b) | gennemførelse af opdrætsmetoder, der reducerer konsekvenserne for miljøet betragteligt sammenholdt med de metoder, der normalt anvendes inden for fiskerisektoren |
| --- | --- |

(b)

gennemførelse af opdrætsmetoder, der reducerer konsekvenserne for miljøet betragteligt sammenholdt med de metoder, der normalt anvendes inden for fiskerisektoren

| (c) | støtte til traditionelle akvakulturaktiviteter, som er vigtige for at bevare både den økonomiske og sociale struktur og miljøet |
| --- | --- |

(c)

støtte til traditionelle akvakulturaktiviteter, som er vigtige for at bevare både den økonomiske og sociale struktur og miljøet

| (d) | foranstaltninger af fælles interesse for akvakultur, jf. kapitel III i dette afsnit, og erhvervsuddannelse |
| --- | --- |

(d)

foranstaltninger af fælles interesse for akvakultur, jf. kapitel III i dette afsnit, og erhvervsuddannelse

| (e) | kompensation for anvendelse af akvakulturproduktionsmetoder, der er med til at beskytte miljøet og bevare naturen |
| --- | --- |

(e)

kompensation for anvendelse af akvakulturproduktionsmetoder, der er med til at beskytte miljøet og bevare naturen

| (f) | gennemførelse af folkesundheds- og dyresundhedsforanstaltninger. |
| --- | --- |

(f)

gennemførelse af folkesundheds- og dyresundhedsforanstaltninger.

| 2. | Investeringsstøtten er forbeholdt mikrovirksomheder og små virksomheder. |
| --- | --- |

2.

Begrundelse

Fiskerifonden bidrager til oprettelse af arbejdspladser og iværksættelse af nye økonomiske aktiviteter på akvakulturområdet og til markedsføring og bearbejdning af produkterne. Disse muligheder bør ikke være begrænset til investeringer fra mikrovirksomheder og små virksomheder. Medlemsstaterne har dog mulighed for at prioritere støtten til de projekter, der har den bedste indflydelse på den socioøkonomiske udvikling inden for fiskerisektoren og de fiskeriafhængige områder.

Henstilling 17

Artikel 33

| Kommissionens forslag | RU-ændring |
| --- | --- |
| Investeringer i forarbejdning og afsætning






  1. | Fonden kan i henhold de særlige strategier, der skal medtages i de nationale strategiplaner, støtte investeringer i forarbejdning til direkte konsum og i afsætning af fiskevarer og akvakulturprodukter. Støtten er forbeholdt mikrovirksomheder og små virksomheder. |

Kommissionens forslag

RU-ændring

Investeringer i forarbejdning og afsætning

1.

Fonden kan i henhold de særlige strategier, der skal medtages i de nationale strategiplaner, støtte investeringer i forarbejdning til direkte konsum og i afsætning af fiskevarer og akvakulturprodukter. Støtten er forbeholdt mikrovirksomheder og små virksomheder.

Investeringer i forarbejdning og afsætning

| 1. | Fonden kan i henhold de særlige strategier, der skal medtages i de nationale strategiplaner, støtte investeringer i forarbejdning til direkte konsum og i afsætning af fiskevarer og akvakulturprodukter. Støtten er forbeholdt mikrovirksomheder og små virksomheder. |
| --- | --- |

1.

Fonden kan i henhold de særlige strategier, der skal medtages i de nationale strategiplaner, støtte investeringer i forarbejdning til direkte konsum og i afsætning af fiskevarer og akvakulturprodukter. Støtten er forbeholdt mikrovirksomheder og små virksomheder.

Begrundelse

Fiskerifonden bidrager til oprettelse af arbejdspladser og iværksættelse af nye økonomiske aktiviteter på akvakulturområdet og til markedsføring og bearbejdning af produkterne. Disse muligheder bør ikke være begrænset til investeringer fra mikrovirksomheder og små virksomheder. Medlemsstaterne har dog mulighed for at prioritere støtten til de projekter, der har den bedste indflydelse på den socioøkonomiske udvikling inden for fiskerisektoren og de fiskeriafhængige områder.

Henstilling 18

Artikel 34, stk. 2

| Kommissionens forslag | RU-ændring |
| --- | --- |
| | (g) | tilførsel af merværdi ved kilden såsom primær og sekundær forædling. |

Kommissionens forslag

RU-ændring

(g)

tilførsel af merværdi ved kilden såsom primær og sekundær forædling.

Begrundelse

Dette er et af hovedmålene med mange nuværende strategier, og det ansporer til en vigtig økonomisk udvikling i nye og eksisterende forædlingsvirksomheder.

Henstilling 19

Artikel 36

| Kommissionens forslag | RU-ændring |
| --- | --- |
| | (e) | at bidrage til de første etableringsomkostninger for kollektive grupper i fiskerisektoren. |

Kommissionens forslag

RU-ændring

(e)

at bidrage til de første etableringsomkostninger for kollektive grupper i fiskerisektoren.

Begrundelse

Støtten til projekter fra kollektive grupper hilses velkommen. Imidlertid kræver kollektive aktioner ofte, at der etableres nye organisationer, hvorfor støtte til de første etableringsomkostninger bør omfattes.

Henstilling 20

Artikel 38, stk. 2

| Kommissionens forslag | RU-ændring |
| --- | --- |
| | (f) | støtte til forbedring af fiskemarkeder på havne. |

Kommissionens forslag

RU-ændring

(f)

støtte til forbedring af fiskemarkeder på havne.

Begrundelse

Dette er et område, hvor merværdi er med til at understøtte de øvrige investeringer, som omtales i artiklen.

Henstilling 21

Artikel 39, stk. 3

| Kommissionens forslag | RU-ændring |
| --- | --- |
| 3. | Investeringerne skal vedrøre:






  (a) | gennemførelse af nationale og tværnationale salgsfremstød |

Kommissionens forslag

RU-ændring

3.

Investeringerne skal vedrøre:

(a)

gennemførelse af nationale og tværnationale salgsfremstød

| (b) | afsætning af arter, som der er overskud af, eller som er underudnyttede, eller af arter, som genudsættes eller ikke er af erhvervsmæssig interesse |
| --- | --- |

(b)

afsætning af arter, som der er overskud af, eller som er underudnyttede, eller af arter, som genudsættes eller ikke er af erhvervsmæssig interesse

| (c) | gennemførelse af en kvalitetspolitik for fiskevarer og akvakulturprodukter |
| --- | --- |

(c)

gennemførelse af en kvalitetspolitik for fiskevarer og akvakulturprodukter

| (d) | fremme af produkter, der er blevet til ved hjælp af miljøvenlige metoder |
| --- | --- |

(d)

fremme af produkter, der er blevet til ved hjælp af miljøvenlige metoder

| (e) | fremme af produkter, der er anerkendt i henhold til forordning (EØF) nr. 2081/92 |
| --- | --- |

(e)

fremme af produkter, der er anerkendt i henhold til forordning (EØF) nr. 2081/92

| (f) | kvalitetscertificering |
| --- | --- |

(f)

kvalitetscertificering

| (g) | mærkning, herunder mærkning af varer, der er fanget ved hjælp af miljøvenlige fangstmetoder |
| --- | --- |

(g)

mærkning, herunder mærkning af varer, der er fanget ved hjælp af miljøvenlige fangstmetoder

| (h) | salgsfremstød eller kampagner til forbedring af fiskerisektorens image |
| --- | --- |

(h)

salgsfremstød eller kampagner til forbedring af fiskerisektorens image

| (i) | gennemførelse af markedsundersøgelser. |
| --- | --- |

(i)

gennemførelse af markedsundersøgelser.

| 3. | Investeringerne skal vedrøre:






  (a) | gennemførelse af nationale og tværnationale salgsfremstød |
| --- | --- | --- |

3.

Investeringerne skal vedrøre:

(a)

gennemførelse af nationale og tværnationale salgsfremstød

| (b) | afsætning af arter, som der er overskud af, eller som er underudnyttede, eller af arter, som normalt genudsættes eller ikke er af erhvervsmæssig interesse |
| --- | --- |

(b)

afsætning af arter, som der er overskud af, eller som er underudnyttede, eller af arter, som normalt genudsættes eller ikke er af erhvervsmæssig interesse

| (c) | gennemførelse af en kvalitetspolitik for fiskevarer og akvakulturprodukter |
| --- | --- |

(c)

gennemførelse af en kvalitetspolitik for fiskevarer og akvakulturprodukter

| (d) | fremme af produkter, der er blevet til ved hjælp af miljøvenlige metoder |
| --- | --- |

(d)

fremme af produkter, der er blevet til ved hjælp af miljøvenlige metoder

| (e) | fremme af produkter, der er anerkendt i henhold til forordning (EØF) nr. 2081/92 |
| --- | --- |

(e)

fremme af produkter, der er anerkendt i henhold til forordning (EØF) nr. 2081/92

| (f) | kvalitetscertificering |
| --- | --- |

(f)

kvalitetscertificering

| (g) | mærkning, herunder mærkning af varer, der er fanget ved hjælp af miljøvenlige fangstmetoder |
| --- | --- |

(g)

mærkning, herunder mærkning af varer, der er fanget ved hjælp af miljøvenlige fangstmetoder

| (h) | salgsfremstød eller kampagner til forbedring af fiskerisektorens image |
| --- | --- |

(h)

salgsfremstød eller kampagner til forbedring af fiskerisektorens image

| (i) | gennemførelse af markedsundersøgelser |
| --- | --- |

(i)

gennemførelse af markedsundersøgelser

| (j) | fremme af oprettelse og drift af sammenslutninger af fiskeproducenter |
| --- | --- |

(j)

fremme af oprettelse og drift af sammenslutninger af fiskeproducenter

Begrundelse

Ændringens første del tilsigter en tydeliggørelse. Ændringens anden del tilsigter, at støtten til disse sammenslutninger fastholdes, eftersom anvendelsen af FIUF-midlerne til denne foranstaltning har haft stor positiv virkning på salget af fiskeriprodukter.

Henstilling 22

Artikel 41

| Kommissionens forslag | RU-ændring |
| --- | --- |
| Ombygning af fiskerfartøjer eller anvendelse af dem til andre formål
  Fonden kan yde støtte til ombygning af fiskerfartøjer, der under en medlemsstats flag i offentligt eller halvoffentligt regi udelukkende skal bruges til uddannelses- eller forskningsformål inden for fiskerisektoren.
  Fonden kan yde støtte til aktioner, som går ud på permanent at anvende et fiskerfartøj til ikke-udbyttegivende formål uden for erhvervsfiskeri. | Ombygning af fiskerfartøjer eller anvendelse af dem til andre formål
  Fonden kan yde støtte til ombygning af fiskerfartøjer, der under en medlemsstats flag i offentligt eller halvoffentligt regi udelukkende skal bruges til uddannelses- eller forskningsformål inden for fiskerisektoren.
  Fonden kan yde støtte til aktioner, som går ud på permanent at anvende et fiskerfartøj til ikke-udbyttegivende formål uden for erhvervsfiskeri. |

Kommissionens forslag

RU-ændring

Ombygning af fiskerfartøjer eller anvendelse af dem til andre formål

Fonden kan yde støtte til ombygning af fiskerfartøjer, der under en medlemsstats flag i offentligt eller halvoffentligt regi udelukkende skal bruges til uddannelses- eller forskningsformål inden for fiskerisektoren.

Fonden kan yde støtte til aktioner, som går ud på permanent at anvende et fiskerfartøj til ikke-udbyttegivende formål uden for erhvervsfiskeri.

Ombygning af fiskerfartøjer eller anvendelse af dem til andre formål

Fonden kan yde støtte til ombygning af fiskerfartøjer, der under en medlemsstats flag i offentligt eller halvoffentligt regi udelukkende skal bruges til uddannelses- eller forskningsformål inden for fiskerisektoren.

Fonden kan yde støtte til aktioner, som går ud på permanent at anvende et fiskerfartøj til ikke-udbyttegivende formål uden for erhvervsfiskeri.

Begrundelse

Man bør fremme anvendelse af fiskerfartøjer til andre aktiviteter, herunder også lukrative, forudsat at de ikke har forbindelse til erhvervsfiskeri. De flerårige vejledende programmer for fiskerflåden, som var gældende indtil 2002, ville have opnået bedre resultater, hvis man havde tilladt, at fiskerfartøjerne blev anvendt til formål, herunder også kommercielle formål, som ikke havde tilknytning til fiskeriet (f.eks. turisme).

Henstilling 23

Artikel 42

| Kommissionens forslag | RU-ændring |
| --- | --- |
| 1. | Fonden kan ud over de øvrige EF-instrumenter yde bistand til bæredygtig udvikling og forbedring af livskvaliteten i de støtteberettigede kystfiskeriområder som led i en overordnet strategi, der skal støtte gennemførelsen af den fælles fiskeripolitiks mål, især under hensyntagen til dens socioøkonomiske konsekvenser. |

Kommissionens forslag

RU-ændring

1.

Fonden kan ud over de øvrige EF-instrumenter yde bistand til bæredygtig udvikling og forbedring af livskvaliteten i de støtteberettigede kystfiskeriområder som led i en overordnet strategi, der skal støtte gennemførelsen af den fælles fiskeripolitiks mål, især under hensyntagen til dens socioøkonomiske konsekvenser.

| 2. | Formålet med foranstaltningerne til bæredygtig udvikling af kystfiskeriområderne er:






  (a) | at bevare den økonomiske og sociale velstand i disse områder og udnytte fiskevarerne og akvakulturprodukterne bedre |
| --- | --- | --- |

2.

Formålet med foranstaltningerne til bæredygtig udvikling af kystfiskeriområderne er:

(a)

at bevare den økonomiske og sociale velstand i disse områder og udnytte fiskevarerne og akvakulturprodukterne bedre

| (b) | at bevare og udvikle arbejdspladser i kystfiskeriområderne ved hjælp af støtte til diversificering eller økonomisk og social omstrukturering af områder, der står over for socioøkonomiske vanskeligheder som følge af ændringer i fiskeriet |
| --- | --- |

(b)

at bevare og udvikle arbejdspladser i kystfiskeriområderne ved hjælp af støtte til diversificering eller økonomisk og social omstrukturering af områder, der står over for socioøkonomiske vanskeligheder som følge af ændringer i fiskeriet

| (c) | at fremme kystmiljøets kvalitet |
| --- | --- |

(c)

at fremme kystmiljøets kvalitet

| (d) | at støtte og udvikle samarbejdet mellem nationale og tværnationale kystfiskeriområder. |
| --- | --- |

(d)

at støtte og udvikle samarbejdet mellem nationale og tværnationale kystfiskeriområder.

| 3. | Medlemsstaterne medtager i deres operationelle program en liste over de områder, der er berettiget til støtte fra fonden som led i den bæredygtige udvikling af kystområderne.
  Et kystfiskeriområde er normalt mindre end et NUTS III-område og grænser op til et hav eller en sø eller indbefatter en flodmunding med tilknytning til fiskeri. Området skal være rimeligt sammenhængende set ud fra et geografisk, oceanografisk, økonomisk og socialt synspunkt.
  Området skal have lav befolkningstæthed, og en stor andel af befolkningen skal være beskæftiget inden for fiskerisektoren, fiskeriet skal være på retur, og der må ikke være nogen kommuner med over 100 000 indbyggere. |
| --- | --- |

3.

Medlemsstaterne medtager i deres operationelle program en liste over de områder, der er berettiget til støtte fra fonden som led i den bæredygtige udvikling af kystområderne.

Et kystfiskeriområde er normalt mindre end et NUTS III-område og grænser op til et hav eller en sø eller indbefatter en flodmunding med tilknytning til fiskeri. Området skal være rimeligt sammenhængende set ud fra et geografisk, oceanografisk, økonomisk og socialt synspunkt.

Området skal have lav befolkningstæthed, og en stor andel af befolkningen skal være beskæftiget inden for fiskerisektoren, fiskeriet skal være på retur, og der må ikke være nogen kommuner med over 100 000 indbyggere.

| 4. | Medlemsstaterne underretter Kommissionen om de områder, der er støtteberettigede i henhold til stk. 3. |
| --- | --- |

4.

Medlemsstaterne underretter Kommissionen om de områder, der er støtteberettigede i henhold til stk. 3.

| 1. | Fonden kan ud over de øvrige EF-instrumenter yde bistand til bæredygtig udvikling og forbedring af livskvaliteten i de støtteberettigede kystfiskeriområder og især perifere maritime områder som led i en overordnet strategi, der skal støtte gennemførelsen af den fælles fiskeripolitiks mål, især under hensyntagen til dens socioøkonomiske konsekvenser. |
| --- | --- |

1.

Fonden kan ud over de øvrige EF-instrumenter yde bistand til bæredygtig udvikling og forbedring af livskvaliteten i de støtteberettigede kystfiskeriområder og især perifere maritime områder som led i en overordnet strategi, der skal støtte gennemførelsen af den fælles fiskeripolitiks mål, især under hensyntagen til dens socioøkonomiske konsekvenser.

| 2. | Formålet med foranstaltningerne til bæredygtig udvikling af kystfiskeriområderne er:






  (a) | at bevare den økonomiske og sociale velstand i disse områder og udnytte fiskevarerne og akvakulturprodukterne bedre |
| --- | --- | --- |

2.

Formålet med foranstaltningerne til bæredygtig udvikling af kystfiskeriområderne er:

(a)

at bevare den økonomiske og sociale velstand i disse områder og udnytte fiskevarerne og akvakulturprodukterne bedre

| (b) | at bevare og udvikle arbejdspladser i kystfiskeriområderne ved hjælp af støtte til diversificering eller økonomisk og social omstrukturering af områder, der står over for socioøkonomiske vanskeligheder som følge af ændringer i fiskeriet |
| --- | --- |

(b)

at bevare og udvikle arbejdspladser i kystfiskeriområderne ved hjælp af støtte til diversificering eller økonomisk og social omstrukturering af områder, der står over for socioøkonomiske vanskeligheder som følge af ændringer i fiskeriet

| (c) | at fremme kystmiljøets kvalitet |
| --- | --- |

(c)

at fremme kystmiljøets kvalitet

| (d) | at støtte og udvikle samarbejdet mellem nationale og tværnationale kystfiskeriområder. |
| --- | --- |

(d)

at støtte og udvikle samarbejdet mellem nationale og tværnationale kystfiskeriområder.

| 3. | Medlemsstaterne medtager i deres operationelle program en liste over de områder, der er berettiget til støtte fra fonden som led i den bæredygtige udvikling af kystområderne.
  Et kystfiskeriområde er normalt mindre end et NUTS III-område og grænser op til et hav eller en sø eller indbefatter en flodmunding med tilknytning til fiskeri. Området skal være rimeligt sammenhængende set ud fra et geografisk, oceanografisk, økonomisk og socialt synspunkt.

  Området skal have lav befolkningstæthed, og en stor andel af befolkningen skal være beskæftiget inden for fiskerisektoren, fiskeriet skal være på retur, og der må ikke være nogen kommuner med over 100 000 indbyggere. |
| --- | --- |

3.

Medlemsstaterne medtager i deres operationelle program en liste over de områder, der er berettiget til støtte fra fonden som led i den bæredygtige udvikling af kystområderne.

Et kystfiskeriområde er normalt mindre end et NUTS III-område og grænser op til et hav eller en sø eller indbefatter en flodmunding med tilknytning til fiskeri. Området skal være rimeligt sammenhængende set ud fra et geografisk, oceanografisk, økonomisk og socialt synspunkt.

Området skal have lav befolkningstæthed, og en stor andel af befolkningen skal være beskæftiget inden for fiskerisektoren, fiskeriet skal være på retur, og der må ikke være nogen kommuner med over 100 000 indbyggere.

| 4. | Medlemsstaterne underretter Kommissionen om de områder, der er støtteberettigede i henhold til stk. 3. |
| --- | --- |

4.

Medlemsstaterne underretter Kommissionen om de områder, der er støtteberettigede i henhold til stk. 3.

Begrundelse

Den første ændring har til formål at tydeliggøre prioriteterne. Den anden ændring skyldes, at man i artiklens to første stykker fastlægger foranstaltningens grundlæggende principper. Kravet om, at området skal være rimeligt sammenhængende set ud fra et geografisk, oceanografisk, økonomisk og socialt synspunkt er tilstrækkeligt, og man bør ikke begrænse sig til kommuner med mindre end 100.000 indbyggere.

Henstilling 24

Artikel 44

| Kommissionens forslag | RU-ændring |
| --- | --- |
| Deltagelse i bæredygtig udvikling af kystfiskeriområder






  1. | Der gennemføres aktioner for at bidrage til bæredygtig udvikling af kystfiskeriområder på et givet område af en gruppe af lokale offentlige eller private partnere, der er nedsat til det formål, i det følgende benævnt »kystaktionsgruppe« (KAG). Hver KAG, der nedsættes i henhold til den pågældende medlemsstats lovgivning, udvælges åbent efter offentlig indkaldelse af forslag. |

Kommissionens forslag

RU-ændring

Deltagelse i bæredygtig udvikling af kystfiskeriområder

1.

Der gennemføres aktioner for at bidrage til bæredygtig udvikling af kystfiskeriområder på et givet område af en gruppe af lokale offentlige eller private partnere, der er nedsat til det formål, i det følgende benævnt »kystaktionsgruppe« (KAG). Hver KAG, der nedsættes i henhold til den pågældende medlemsstats lovgivning, udvælges åbent efter offentlig indkaldelse af forslag.

| 2. | Den private sektor skal være ansvarlig for mindst to tredjedele af de projekter, som gennemføres på initiativ af KAG. |
| --- | --- |

2.

Den private sektor skal være ansvarlig for mindst to tredjedele af de projekter, som gennemføres på initiativ af KAG.

| 3. | KAG kan modtage støtte fra fonden, hvis de gennemfører integrerede lokale udviklingsaktioner baseret på en lokalt forankret tilgang i et givet område eller for en bestemt kategori af personer eller en bestemt type projekter. Medlemsstaten sørger for, at KAG har tilstrækkelig administrativ og finansiel kapacitet til at administrere de forskellige former for bistand og fuldføre de planlagte operationer. |
| --- | --- |

3.

KAG kan modtage støtte fra fonden, hvis de gennemfører integrerede lokale udviklingsaktioner baseret på en lokalt forankret tilgang i et givet område eller for en bestemt kategori af personer eller en bestemt type projekter. Medlemsstaten sørger for, at KAG har tilstrækkelig administrativ og finansiel kapacitet til at administrere de forskellige former for bistand og fuldføre de planlagte operationer.

| 4. | Det område, som KAG har ansvaret for, skal være sammenhængende og have en tilstrækkelig kritisk masse målt i menneskelige, finansielle og økonomiske ressourcer til at støtte en holdbar udviklingsstrategi. |
| --- | --- |

4.

Det område, som KAG har ansvaret for, skal være sammenhængende og have en tilstrækkelig kritisk masse målt i menneskelige, finansielle og økonomiske ressourcer til at støtte en holdbar udviklingsstrategi.

| 5. | De forskellige KAG i en given medlemsstat eller region skal afhængigt af de institutionelle forhold danne en fælles sammenslutning med vedtægter, der garanterer, at de fungerer korrekt |
| --- | --- |

5.

De forskellige KAG i en given medlemsstat eller region skal afhængigt af de institutionelle forhold danne en fælles sammenslutning med vedtægter, der garanterer, at de fungerer korrekt

Deltagelse i bæredygtig udvikling af kystfiskeriområder

| 1. | Der kan gennemføres aktioner for at bidrage til bæredygtig udvikling af kystfiskeriområder på et givet område af en gruppe af lokale offentlige og/eller private partnere, der er nedsat til det formål, i det følgende benævnt »kystaktionsgruppe« (KAG). Hver KAG, der nedsættes i henhold til den pågældende medlemsstats lovgivning, udvælges åbent efter offentlig indkaldelse af forslag. |
| --- | --- |

1.

Der kan gennemføres aktioner for at bidrage til bæredygtig udvikling af kystfiskeriområder på et givet område af en gruppe af lokale offentlige og/eller private partnere, der er nedsat til det formål, i det følgende benævnt »kystaktionsgruppe« (KAG). Hver KAG, der nedsættes i henhold til den pågældende medlemsstats lovgivning, udvælges åbent efter offentlig indkaldelse af forslag.

| 2. | Den private sektor skal være ansvarlig for mindst to tredjedele af de projekter, som gennemføres på initiativ af KAG. |
| --- | --- |

2.

| 3. | KAG kan modtage støtte fra fonden, hvis de gennemfører integrerede lokale udviklingsaktioner baseret på en lokalt forankret tilgang i et givet område eller for en bestemt kategori af personer eller en bestemt type projekter. Medlemsstaten sørger for, at KAG har tilstrækkelig administrativ og finansiel kapacitet til at administrere de forskellige former for bistand og fuldføre de planlagte operationer. |
| --- | --- |

3.

KAG kan modtage støtte fra fonden, hvis de gennemfører integrerede lokale udviklingsaktioner baseret på en lokalt forankret tilgang i et givet område eller for en bestemt kategori af personer eller en bestemt type projekter. Medlemsstaten sørger for, at KAG har tilstrækkelig administrativ og finansiel kapacitet til at administrere de forskellige former for bistand og fuldføre de planlagte operationer.

| 4. | Det område, som KAG har ansvaret for, skal være sammenhængende og have en tilstrækkelig kritisk masse målt i menneskelige, finansielle og økonomiske ressourcer til at støtte en holdbar udviklingsstrategi. |
| --- | --- |

4.

Det område, som KAG har ansvaret for, skal være sammenhængende og have en tilstrækkelig kritisk masse målt i menneskelige, finansielle og økonomiske ressourcer til at støtte en holdbar udviklingsstrategi.

| 5. | De forskellige KAG i en given medlemsstat eller region skal afhængigt af de institutionelle forhold danne en fælles sammenslutning med vedtægter, der garanterer, at de fungerer korrekt |
| --- | --- |

5.

De forskellige KAG i en given medlemsstat eller region skal afhængigt af de institutionelle forhold danne en fælles sammenslutning med vedtægter, der garanterer, at de fungerer korrekt

| 6. | Kystaktionsgrupperne bør have mulighed for at udveksle bedste praksis og erfaringer om kapacitetsopbygning med Leader-aktionsgrupper. |
| --- | --- |

6.

Kystaktionsgrupperne bør have mulighed for at udveksle bedste praksis og erfaringer om kapacitetsopbygning med Leader-aktionsgrupper.

Begrundelse

Den første ændring forbedrer tydeligheden og gør det muligt at tage hensyn til lokale forhold. Stk. 2 i Kommissionens forslag slettes, fordi man ikke bør begrænse de projekter, som den offentlige sektor måtte tage initiativ til at gennemføre på dette område. Det vigtigste er at skabe det bedst mulige grundlag for at gennemføre projekter, som kan bidrage til at nå de fastsatte mål, uanset om projektansvaret påhviler den offentlige eller den private sektor. Det nye stk. 6 indsættes, fordi man bør tage ved lære af den bedste praksis, som er opbygget i landdistrikter under strukturfondene, da dette vil føre til en bedre organisering og etablering af kystaktionsgrupper ved programperiodens begyndelse.

Henstilling 25

Artikel 54

| Kommissionens forslag | RU-ændring |
| --- | --- |
| Støtteberettigede udgifter






  1. | Udgifter, der reelt er afholdt til gennemførelse af en operation i perioden fra den 1. januar 2007 til den 31. december 2015, er berettiget til støtte fra fonden. Medfinansierede operationer må ikke være afsluttet, før perioden for støtteberettigelse begynder. |

Kommissionens forslag

RU-ændring

Støtteberettigede udgifter

1.

Udgifter, der reelt er afholdt til gennemførelse af en operation i perioden fra den 1. januar 2007 til den 31. december 2015, er berettiget til støtte fra fonden. Medfinansierede operationer må ikke være afsluttet, før perioden for støtteberettigelse begynder.

| 2. | Udgifter er kun berettiget til støtte fra fonden, hvis de er blevet afholdt til operationer, som der er truffet afgørelse om af forvaltningsmyndigheden for det pågældende operationelle program eller på dennes ansvar i overensstemmelse med de kriterier, som overvågningsudvalget på forhånd har fastsat.
  En ny udgift, der indføres ved revisionen af et operationelt program, er støtteberettiget fra det tidspunkt, hvor Kommissionen modtager anmodningen om ændring af det operationelle program. |
| --- | --- |

2.

Udgifter er kun berettiget til støtte fra fonden, hvis de er blevet afholdt til operationer, som der er truffet afgørelse om af forvaltningsmyndigheden for det pågældende operationelle program eller på dennes ansvar i overensstemmelse med de kriterier, som overvågningsudvalget på forhånd har fastsat.

En ny udgift, der indføres ved revisionen af et operationelt program, er støtteberettiget fra det tidspunkt, hvor Kommissionen modtager anmodningen om ændring af det operationelle program.

| 3. | Reglerne om udgifters støtteberettigelse fastlægges af medlemsstaterne med de undtagelser, der er fastsat i denne forordning. |
| --- | --- |

3.

Reglerne om udgifters støtteberettigelse fastlægges af medlemsstaterne med de undtagelser, der er fastsat i denne forordning.

| 4. | Følgende udgifter er ikke støtteberettigede:






  (a) | moms |
| --- | --- | --- |

4.

Følgende udgifter er ikke støtteberettigede:

(a)

moms

| (b) | renter af gæld |
| --- | --- |

(b)

renter af gæld

| (c) | køb af jord for et beløb, der overstiger 10 % af de samlede støtteberettigede udgifter til den pågældende aktion |
| --- | --- |

(c)

køb af jord for et beløb, der overstiger 10 % af de samlede støtteberettigede udgifter til den pågældende aktion

| (d) | indkvartering. |
| --- | --- |

(d)

indkvartering.

| 5. | Bestemmelserne i stk. 1-3 i denne artikel berører ikke artikel 45. |
| --- | --- |

5.

Bestemmelserne i stk. 1-3 i denne artikel berører ikke artikel 45.

Støtteberettigede udgifter

| 1. | Udgifter, der reelt er afholdt til gennemførelse af en operation i perioden fra den 1. januar 2007 til den 31. december 2015, er berettiget til støtte fra fonden. Medfinansierede operationer må ikke være afsluttet, før perioden for støtteberettigelse begynder. |
| --- | --- |

1.

Udgifter, der reelt er afholdt til gennemførelse af en operation i perioden fra den 1. januar 2007 til den 31. december 2015, er berettiget til støtte fra fonden. Medfinansierede operationer må ikke være afsluttet, før perioden for støtteberettigelse begynder.

| 2. | Udgifter er kun berettiget til støtte fra fonden, hvis de er blevet afholdt til operationer, som der er truffet afgørelse om af forvaltningsmyndigheden for det pågældende operationelle program eller på dennes ansvar i overensstemmelse med de kriterier, som overvågningsudvalget på forhånd har fastsat.
  En ny udgift, der indføres ved revisionen af et operationelt program, er støtteberettiget fra det tidspunkt, hvor Kommissionen modtager anmodningen om ændring af det operationelle program. |
| --- | --- |

2.

Udgifter er kun berettiget til støtte fra fonden, hvis de er blevet afholdt til operationer, som der er truffet afgørelse om af forvaltningsmyndigheden for det pågældende operationelle program eller på dennes ansvar i overensstemmelse med de kriterier, som overvågningsudvalget på forhånd har fastsat.

En ny udgift, der indføres ved revisionen af et operationelt program, er støtteberettiget fra det tidspunkt, hvor Kommissionen modtager anmodningen om ændring af det operationelle program.

| 3. | Reglerne om udgifters støtteberettigelse fastlægges af medlemsstaterne med de undtagelser, der er fastsat i denne forordning. |
| --- | --- |

3.

Reglerne om udgifters støtteberettigelse fastlægges af medlemsstaterne med de undtagelser, der er fastsat i denne forordning.

| 4. | Følgende udgifter er ikke støtteberettigede:







  (a) | moms |
| --- | --- | --- |

4.

Følgende udgifter er ikke støtteberettigede:

(a)

moms

| (b) | renter af gæld |
| --- | --- |

(b)

renter af gæld

| (c) | køb af jord for et beløb, der overstiger 10 % af de samlede støtteberettigede udgifter til den pågældende aktion |
| --- | --- |

(c)

køb af jord for et beløb, der overstiger 10 % af de samlede støtteberettigede udgifter til den pågældende aktion

| (d) | indkvartering. |
| --- | --- |

(d)

indkvartering.

| 5. | Bestemmelserne i stk. 1-3 i denne artikel berører ikke artikel 45. |
| --- | --- |

5.

Bestemmelserne i stk. 1-3 i denne artikel berører ikke artikel 45.

Begrundelse

Støtte til ikke-momsregistrerede virksomheder bør kunne ydes inklusive moms.

Udgifter til indkvartering bør være omfattet i det omfang, disse relaterer til og er faktiske udgifter til konkrete støtteberettigede projekter.

Henstilling 26

Artikel 63

| Kommissionens forslag | RU-ændring |
| --- | --- |
| (c) | gennemgår det resultaterne af gennemførelsen, herunder realiseringen af målene for hver prioriteret opgave og de midtvejsevalueringer, der er nævnt i artikel 48 |

Kommissionens forslag

RU-ændring

(c)

gennemgår det resultaterne af gennemførelsen, herunder realiseringen af målene for hver prioriteret opgave og de midtvejsevalueringer, der er nævnt i artikel 48

| (c) | gennemgår det resultaterne af gennemførelsen, herunder realiseringen af målene for hver prioriteret opgave og de midtvejsevalueringer, der er nævnt i artikel 48 og hvor det er relevant sørger det for enhver middeloverførsel, som er nødvendig for at sikre målenes opfyldelse. |
| --- | --- |

(c)

gennemgår det resultaterne af gennemførelsen, herunder realiseringen af målene for hver prioriteret opgave og de midtvejsevalueringer, der er nævnt i artikel 48 og hvor det er relevant sørger det for enhver middeloverførsel, som er nødvendig for at sikre målenes opfyldelse.

Begrundelse

Dette vil medvirke til at forenkle processen.

Henstilling 27

Bilag II

| Kommissionens forslag | RU-ændring |
| --- | --- |
| Gruppe 2: (produktive investeringer)
  Foranstaltninger til bæredygtig udvikling af kystfiskeriområder (artikel 43), investeringer om bord på fiskerfartøjer (artikel 27), investeringer i akvakultur (artikel 30), investeringer i forarbejdning og afsætning af fiskevarer (artikel 34) og fremme og udvikling af nye markeder (artikel 39). | Gruppe 2: (produktive investeringer)
  Foranstaltninger til bæredygtig udvikling af kystfiskeriområder (artikel 43), investeringer om bord på fiskerfartøjer (artikel 27), investeringer i akvakultur (artikel 30), investeringer i forarbejdning og afsætning af fiskevarer (artikel 34), etablering af fiskerihavne (artikel 38) og fremme og udvikling af nye markeder (artikel 39). |

Kommissionens forslag

RU-ændring

Gruppe 2: (produktive investeringer)

Foranstaltninger til bæredygtig udvikling af kystfiskeriområder (artikel 43), investeringer om bord på fiskerfartøjer (artikel 27), investeringer i akvakultur (artikel 30), investeringer i forarbejdning og afsætning af fiskevarer (artikel 34) og fremme og udvikling af nye markeder (artikel 39).

Gruppe 2: (produktive investeringer)

Foranstaltninger til bæredygtig udvikling af kystfiskeriområder (artikel 43), investeringer om bord på fiskerfartøjer (artikel 27), investeringer i akvakultur (artikel 30), investeringer i forarbejdning og afsætning af fiskevarer (artikel 34), etablering af fiskerihavne (artikel 38) og fremme og udvikling af nye markeder (artikel 39).

Begrundelse

Private investeringer i fiskerihavne, som er til gavn for samtlige fiskere, der bruger den pågældende havn, og som bidrager til at forbedre de tjenesteydelser, der tilbydes fiskerne, bør ikke udelukkes fra de støtteberettigede foranstaltninger.

Bruxelles, den 23. februar 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  EFT C 107 af 3.5.2002, s. 44.

1

(2)  EUT C 128 af 29.5.2003, s. 6.

2

(3)  EUT C 256 af 24.10.2003, s. 29.

3

---

| 5.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 164/48 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 164/48

---

Regionsudvalgets udtalelse om

| — | »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Socialfond« og |
| --- | --- |

—

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Socialfond« og

| — | »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et fællesskabsprogram for beskæftigelse og social solidaritet — Progress« |
| --- | --- |

—

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et fællesskabsprogram for beskæftigelse og social solidaritet — Progress«

(2005/C 164/05)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Socialfond (KOM(2004) 493 endelig — 2004/0165 (COD)),

under henvisning til Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et fællesskabsprogram for beskæftigelse og social solidaritet — Progress (KOM(2004) 488 endelig — 2004/0158 (COD)),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 15. juli 2004 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til formandens beslutning af 5. april 2004 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Økonomisk Politik og Social- og Arbejdsmarkedspolitik,

under henvisning til Kommissionens meddelelse — Den tredje rapport om økonomisk og social samhørighed (KOM(2004) 107 endelig),

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse om Den tredje rapport om økonomisk og social samhørighed (CdR 120/2004 fin),

under henvisning til Kommissionens hvidbog om Nye styreformer i EU (KOM(2001) 428 endelig),

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse om Nye styreformer i EU: en hvidbog (CdR 103/2001 fin),

under henvisning til Kommissionens forslag til Rådets forordning om Den Europæiske Socialfond (KOM(98) 131 endelig),

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse om Kommissionens forslag til Rådets forordning om Den Europæiske Socialfond (CdR 155/98 fin), (1)

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse om Nye former for beslutningsstrukturer: Europa som grobund for borgerinitiativ (CdR 182/2000 fin),

under henvisning til Kommissionens meddelelse: Dialog med regional- og lokalstyresammenslutningerne om udformningen af EU's politik (KOM(2003) 811 endelig),

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR/2004 rev. 2), som blev vedtaget af Underudvalget for Økonomisk Politik og Social- og Arbejdsmarkedspolitik den 8. december 2004 med Paz Fernandez Felgueroso, borgmester og formand for kommunalbestyrelsen i Gijón (ES/PSE) —

på sin 58. plenarforsamling den 23.-24. februar 2005 (mødet den 23. februar) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse:

1.   Regionsudvalgets bemærkninger

REGIONSUDVALGET

| 1.1 | understreger, at nærværende forordning er en af flere forordninger om strukturfondene, som Kommissionen fremlagde sammen med andre lovforslag den 14. juli 2004. Forordningen fastlægger de generelle bestemmelser for Den Europæiske Socialfond (herefter fonden eller ESF) som helhed, og den fastlægger, hvilken type aktiviteter fonden kan finansiere inden for målsætningerne om konvergens, regional konkurrenceevne og beskæftigelse. Derudover indeholder den andre tværgående bestemmelser vedrørende aktioner iværksat af fonden; |
| --- | --- |

1.1

understreger, at nærværende forordning er en af flere forordninger om strukturfondene, som Kommissionen fremlagde sammen med andre lovforslag den 14. juli 2004. Forordningen fastlægger de generelle bestemmelser for Den Europæiske Socialfond (herefter fonden eller ESF) som helhed, og den fastlægger, hvilken type aktiviteter fonden kan finansiere inden for målsætningerne om konvergens, regional konkurrenceevne og beskæftigelse. Derudover indeholder den andre tværgående bestemmelser vedrørende aktioner iværksat af fonden;

| 1.2 | fremhæver, at fonden hidtil har spillet en vigtig finansiel rolle i beskæftigelsespolitisk sammenhæng og har skabt en bæredygtig vækst af arbejdspladser. Desuden har fonden givet anledning til en række markante, aktive beskæftigelsespolitikker på nationalt, regionalt og lokalt plan. Fondens forbindelse til den europæiske beskæftigelsesstrategi (EBS) i indeværende programperiode har givet nogle særdeles frugtbare resultater på dette område. Regionsudvalget har tillid til, at fondens forbindelse til Lissabon-strategien vil være ligeså positiv; |
| --- | --- |

1.2

fremhæver, at fonden hidtil har spillet en vigtig finansiel rolle i beskæftigelsespolitisk sammenhæng og har skabt en bæredygtig vækst af arbejdspladser. Desuden har fonden givet anledning til en række markante, aktive beskæftigelsespolitikker på nationalt, regionalt og lokalt plan. Fondens forbindelse til den europæiske beskæftigelsesstrategi (EBS) i indeværende programperiode har givet nogle særdeles frugtbare resultater på dette område. Regionsudvalget har tillid til, at fondens forbindelse til Lissabon-strategien vil være ligeså positiv;

| 1.3 | fremhæver, at Den Europæiske Socialfonds vigtigste mål er at styrke den økonomiske og sociale samhørighed ved at støtte medlemslandenes politikker med det formål at opnå fuld beskæftigelse, bedre arbejdskvalitet og større produktivitet og at fremme social integration og mindske de beskæftigelsesmæssige forskelle på regionalt plan i overensstemmelse med retningslinjerne og anbefalingerne i den europæiske beskæftigelsesstrategi. Beskæftigelsesstrategien blev revideret i 2003 for at tilpasse den til Lissabon-strategien og for at bringe den endnu mere på linje med politikkerne om økonomisk og social samhørighed; |
| --- | --- |

1.3

fremhæver, at Den Europæiske Socialfonds vigtigste mål er at styrke den økonomiske og sociale samhørighed ved at støtte medlemslandenes politikker med det formål at opnå fuld beskæftigelse, bedre arbejdskvalitet og større produktivitet og at fremme social integration og mindske de beskæftigelsesmæssige forskelle på regionalt plan i overensstemmelse med retningslinjerne og anbefalingerne i den europæiske beskæftigelsesstrategi. Beskæftigelsesstrategien blev revideret i 2003 for at tilpasse den til Lissabon-strategien og for at bringe den endnu mere på linje med politikkerne om økonomisk og social samhørighed;

| 1.4 | bemærker en vis mangel på præcision og konkretisering i forordningsforslagets nuværende udformning. I visse tilfælde er det nødvendigt at sætte forordningen i relation til andre retsinstrumenter, som ikke behandles i nærværende udtalelse, for at kende dens virkelige rækkevidde, som f.eks. den planlagte finansiering af de aktioner, der er omfattet af forordningen, eller de aktioner, som har forbindelse til partnerskabsudformningen, hvilket ville give forordningen større betydning; |
| --- | --- |

1.4

bemærker en vis mangel på præcision og konkretisering i forordningsforslagets nuværende udformning. I visse tilfælde er det nødvendigt at sætte forordningen i relation til andre retsinstrumenter, som ikke behandles i nærværende udtalelse, for at kende dens virkelige rækkevidde, som f.eks. den planlagte finansiering af de aktioner, der er omfattet af forordningen, eller de aktioner, som har forbindelse til partnerskabsudformningen, hvilket ville give forordningen større betydning;

| 1.5 | giver klart udtryk for sin bekymring over at se, hvilken rolle medlemsstaterne og de kompetente myndigheder er tildelt i tilsynet med opnåelsen af fondens målsætninger, og over at de regionale og lokale myndigheder ikke nævnes i forbindelse med dannelsen af disse partnerskaber. Regionsudvalget ønsker at minde om, at der er behov for mere omfattende og bedre inddragelse af de regionale og lokale myndigheder i udformningen, planlægningen og gennemførelsen af fondens foranstaltninger, hvilket alt sammen skal ske i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet og under hensyntagen til de enkelte medlemsstaternes institutionelle systemer; |
| --- | --- |

1.5

giver klart udtryk for sin bekymring over at se, hvilken rolle medlemsstaterne og de kompetente myndigheder er tildelt i tilsynet med opnåelsen af fondens målsætninger, og over at de regionale og lokale myndigheder ikke nævnes i forbindelse med dannelsen af disse partnerskaber. Regionsudvalget ønsker at minde om, at der er behov for mere omfattende og bedre inddragelse af de regionale og lokale myndigheder i udformningen, planlægningen og gennemførelsen af fondens foranstaltninger, hvilket alt sammen skal ske i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet og under hensyntagen til de enkelte medlemsstaternes institutionelle systemer;

| 1.6 | overvejer udtalelserne i den tredje rapport om den økonomiske og sociale samhørighed, som tager fat på problemet med EU-befolkningens aldring og de deraf følgende arbejdsmarkedsmæssige konsekvenser. I henhold til det omtalte dokument og ifølge de seneste prognoser forventes antallet af personer mellem 15 og 64 år i EU at være 10 % mindre i 2025. Dette betyder omvendt, at antallet af personer over 65 år vil stige. Befolkningens aldring betyder i sidste ende et gradvist fald i antallet af erhvervsaktive i EU. Disse perspektiver viser klart, at det er nødvendigt at holde gang i EU's økonomiske vækst og at øge beskæftigelsesprocenten og samtidig begrænse omfanget af førtidspensionering. Der henvises i denne forbindelse til Regionsudvalgets udtalelse om Kommissionens meddelelse »Flere ældre i arbejde — Senere udtræden af arbejdsmarkedet«, som blev vedtaget på udvalgets 56. plenarforsamling den 29. september 2004; |
| --- | --- |

1.6

overvejer udtalelserne i den tredje rapport om den økonomiske og sociale samhørighed, som tager fat på problemet med EU-befolkningens aldring og de deraf følgende arbejdsmarkedsmæssige konsekvenser. I henhold til det omtalte dokument og ifølge de seneste prognoser forventes antallet af personer mellem 15 og 64 år i EU at være 10 % mindre i 2025. Dette betyder omvendt, at antallet af personer over 65 år vil stige. Befolkningens aldring betyder i sidste ende et gradvist fald i antallet af erhvervsaktive i EU. Disse perspektiver viser klart, at det er nødvendigt at holde gang i EU's økonomiske vækst og at øge beskæftigelsesprocenten og samtidig begrænse omfanget af førtidspensionering. Der henvises i denne forbindelse til Regionsudvalgets udtalelse om Kommissionens meddelelse »Flere ældre i arbejde — Senere udtræden af arbejdsmarkedet«, som blev vedtaget på udvalgets 56. plenarforsamling den 29. september 2004;

| 1.7 | mener, at den kommende ESF-forordning bør tilstræbe at gennemføre en politik, der både sigter mod at opretholde beskæftigelsesegnetheden gennem hele arbejdslivet, omskole arbejdstagere, såvel mænd som kvinder, på over 40 år og fremme indslusning af unge på arbejdsmarkedet, hvilket ikke er afspejlet i forordningsforslaget. Tiltag som fremme af aktiv aldring og gradvis pensionering bør ske ud fra bæredygtighedskriterier; |
| --- | --- |

1.7

mener, at den kommende ESF-forordning bør tilstræbe at gennemføre en politik, der både sigter mod at opretholde beskæftigelsesegnetheden gennem hele arbejdslivet, omskole arbejdstagere, såvel mænd som kvinder, på over 40 år og fremme indslusning af unge på arbejdsmarkedet, hvilket ikke er afspejlet i forordningsforslaget. Tiltag som fremme af aktiv aldring og gradvis pensionering bør ske ud fra bæredygtighedskriterier;

| 1.8 | mener, at forordningen tager tilstrækkeligt hensyn til de specifikke økonomiske og sociale problemer, som de fjerntbeliggende byområder er ramt af i højere grad end andre mere udviklede områder i EU. Denne situation kunne gøre borgernes problemer med adgang til arbejdsformidlingerne permanente. Udvalget mener, at de sociale problemer ikke bør skæres over en kam, men behandles ud fra byernes forskelligartede behov; |
| --- | --- |

1.8

mener, at forordningen tager tilstrækkeligt hensyn til de specifikke økonomiske og sociale problemer, som de fjerntbeliggende byområder er ramt af i højere grad end andre mere udviklede områder i EU. Denne situation kunne gøre borgernes problemer med adgang til arbejdsformidlingerne permanente. Udvalget mener, at de sociale problemer ikke bør skæres over en kam, men behandles ud fra byernes forskelligartede behov;

| 1.9 | ser positivt på offentliggørelsen af Progress-programmet, et EU-program om beskæftigelse og social solidaritet, især da Kommissionen har slettet alle henvisninger til dette EU-initiativ i forordningsforslaget; Regionsudvalget anbefaler, at man overvejer muligheden for at indarbejde en henvisning til dette program i forslaget til forordning om Den Europæiske Socialfond; |
| --- | --- |

1.9

ser positivt på offentliggørelsen af Progress-programmet, et EU-program om beskæftigelse og social solidaritet, især da Kommissionen har slettet alle henvisninger til dette EU-initiativ i forordningsforslaget; Regionsudvalget anbefaler, at man overvejer muligheden for at indarbejde en henvisning til dette program i forslaget til forordning om Den Europæiske Socialfond;

| 1.10 | bifalder bestemmelsen om sammenhæng og komplementaritet i forslaget til beslutning om Progress-programmet. Det er nødvendigt, at alle aktioner, der finansieres under strukturfondene, og især Den Europæiske Socialfond, overholder principperne om sammenhæng, komplementaritet og koncentration; |
| --- | --- |

1.10

bifalder bestemmelsen om sammenhæng og komplementaritet i forslaget til beslutning om Progress-programmet. Det er nødvendigt, at alle aktioner, der finansieres under strukturfondene, og især Den Europæiske Socialfond, overholder principperne om sammenhæng, komplementaritet og koncentration;

| 1.11 | minder om, at Kommissionen i juli 2001 vedtog hvidbogen om styreformer, som var tænkt som startskuddet til udarbejdelsen af EU's politikker. Regionsudvalget minder ligeledes om, at tanken var, at dette skulle ske ved at inddrage et større antal personer og organisationer i udarbejdelsen og iværksættelsen heraf, hvilket ville give større gennemsigtighed og medansvar til alle de implicerede parter. De regionale og lokale myndigheders stigende deltagelse i EU-politikkerne afspejler ligeledes disse aktørers vigtige rolle i visse medlemsstater i udformningen af politikker, og viser ligeledes deres stigende ansvarlighed og borgernes og græsrodsorganisationernes større engagement i lokalpolitisk sammenhæng. Regionsudvalget mener, at der i forbindelse med gennemførelsen af strukturfondslovgivningen og især lovgivningen vedrørende Den Europæiske Socialfond bør tages hensyn hertil; |
| --- | --- |

1.11

minder om, at Kommissionen i juli 2001 vedtog hvidbogen om styreformer, som var tænkt som startskuddet til udarbejdelsen af EU's politikker. Regionsudvalget minder ligeledes om, at tanken var, at dette skulle ske ved at inddrage et større antal personer og organisationer i udarbejdelsen og iværksættelsen heraf, hvilket ville give større gennemsigtighed og medansvar til alle de implicerede parter. De regionale og lokale myndigheders stigende deltagelse i EU-politikkerne afspejler ligeledes disse aktørers vigtige rolle i visse medlemsstater i udformningen af politikker, og viser ligeledes deres stigende ansvarlighed og borgernes og græsrodsorganisationernes større engagement i lokalpolitisk sammenhæng. Regionsudvalget mener, at der i forbindelse med gennemførelsen af strukturfondslovgivningen og især lovgivningen vedrørende Den Europæiske Socialfond bør tages hensyn hertil;

| 1.12 | ser positivt på tilføjelsen af en klar henvisning til innovation i forordningsforslagets bestemmelser, eftersom det ligger helt på linje med Lissabon-strategien, der jo slår til lyd for skabelsen af et europæisk forsknings- og innovationsområde; |
| --- | --- |

1.12

ser positivt på tilføjelsen af en klar henvisning til innovation i forordningsforslagets bestemmelser, eftersom det ligger helt på linje med Lissabon-strategien, der jo slår til lyd for skabelsen af et europæisk forsknings- og innovationsområde;

| 1.13 | finder sammenkædningen af forordningsforslaget, den europæiske beskæftigelsesstrategi og Lissabon-strategien prisværdig, da det vil øge effektiviteten af EU's retsinstrumenter og finansielle midler. Regionsudvalget udtrykker bekymring over den manglende klarhed i visse af forordningsforslagets artikler om såvel indholdsmæssige som finansielle spørgsmål, som det løbende påpeger i nærværende udtalelse. Udvalget mener endelig, at en større konkretisering af bestemmelserne vil forbedre den kommende forordning. |
| --- | --- |

1.13

finder sammenkædningen af forordningsforslaget, den europæiske beskæftigelsesstrategi og Lissabon-strategien prisværdig, da det vil øge effektiviteten af EU's retsinstrumenter og finansielle midler. Regionsudvalget udtrykker bekymring over den manglende klarhed i visse af forordningsforslagets artikler om såvel indholdsmæssige som finansielle spørgsmål, som det løbende påpeger i nærværende udtalelse. Udvalget mener endelig, at en større konkretisering af bestemmelserne vil forbedre den kommende forordning.

2.   Regionsudvalgets anbefalinger

REGIONSUDVALGET

| 2.1 | ser gerne, at man i forbindelse med fastlæggelsen af ESF's opgaver i artikel 2, stk. 1, udtrykkeligt nævner støtte til medlemsstaternes politikker vedrørende overholdelse af princippet om lige muligheder i betragtning af den betydning, det tillægges i EF-traktatens artikel 2 og i Forfatningstraktatens artikel I-2 og artikel I-3; samt til deres politikker vedrørende bekæmpelse af forskelsbehandling som beskrevet i artikel 21 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, eftersom dette aspekt ikke nævnes i forordningsforslaget; Regionsudvalget minder om, at det kommende Progress-program har et aktionsområde, der specifikt tager sigte på gennemførelsen af princippet om ikke-forskelsbehandling, og anbefaler derfor, at det indføjes i forordningen; |
| --- | --- |

2.1

ser gerne, at man i forbindelse med fastlæggelsen af ESF's opgaver i artikel 2, stk. 1, udtrykkeligt nævner støtte til medlemsstaternes politikker vedrørende overholdelse af princippet om lige muligheder i betragtning af den betydning, det tillægges i EF-traktatens artikel 2 og i Forfatningstraktatens artikel I-2 og artikel I-3; samt til deres politikker vedrørende bekæmpelse af forskelsbehandling som beskrevet i artikel 21 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, eftersom dette aspekt ikke nævnes i forordningsforslaget; Regionsudvalget minder om, at det kommende Progress-program har et aktionsområde, der specifikt tager sigte på gennemførelsen af princippet om ikke-forskelsbehandling, og anbefaler derfor, at det indføjes i forordningen;

| 2.2 | anbefaler, at forordningsforslaget ud over den europæiske beskæftigelsesstrategi også henviser til Lissabon-strategien i en af de vigtige artikler, eftersom EU med vedtagelsen af Lissabon-strategien satte sig det nye mål at blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden, en økonomi, der kan skabe en holdbar økonomisk vækst med flere og bedre job og større social samhørighed. Regionsudvalget mener, at de ESF-støttede foranstaltninger bør bidrage til at nå dette mål; |
| --- | --- |

2.2

anbefaler, at forordningsforslaget ud over den europæiske beskæftigelsesstrategi også henviser til Lissabon-strategien i en af de vigtige artikler, eftersom EU med vedtagelsen af Lissabon-strategien satte sig det nye mål at blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden, en økonomi, der kan skabe en holdbar økonomisk vækst med flere og bedre job og større social samhørighed. Regionsudvalget mener, at de ESF-støttede foranstaltninger bør bidrage til at nå dette mål;

| 2.3 | mener, at de lokale og regionale myndigheder bør bidrage til at udvikle og gennemføre de årlige retningslinjer for beskæftigelsen. Eftersom disse retningslinjer udstikker en hensigtsmæssig ramme for fondens virke og fastlægger prioriteterne for anvendelsen af fondens midler, bør de lokale og regionale myndigheder konsulteres og inddrages fuldt ud i fastlæggelsen af prioriteterne. Dette aspekt nævnes i Regionsudvalgets udtalelse om »Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Socialfond«, som blev vedtaget på den 26. plenarforsamling den 18.-19. december 1998, og er et mål, som Regionsudvalget ikke kan give afkald på i den nye programperiode 2007-2013; |
| --- | --- |

2.3

mener, at de lokale og regionale myndigheder bør bidrage til at udvikle og gennemføre de årlige retningslinjer for beskæftigelsen. Eftersom disse retningslinjer udstikker en hensigtsmæssig ramme for fondens virke og fastlægger prioriteterne for anvendelsen af fondens midler, bør de lokale og regionale myndigheder konsulteres og inddrages fuldt ud i fastlæggelsen af prioriteterne. Dette aspekt nævnes i Regionsudvalgets udtalelse om »Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Socialfond«, som blev vedtaget på den 26. plenarforsamling den 18.-19. december 1998, og er et mål, som Regionsudvalget ikke kan give afkald på i den nye programperiode 2007-2013;

| 2.4 | anbefaler, at aktiviteterne vedrørende faglig og almen uddannelse, som fortrinsvis optræder under konvergensmålet, udvides til at indgå på en mere konkret måde i målsætningen om regional konkurrenceevne og beskæftigelse. Derudover anbefaler udvalget, at livslang læring indføjes som en af de konkrete aktiviteter på uddannelsesområdet; |
| --- | --- |

2.4

anbefaler, at aktiviteterne vedrørende faglig og almen uddannelse, som fortrinsvis optræder under konvergensmålet, udvides til at indgå på en mere konkret måde i målsætningen om regional konkurrenceevne og beskæftigelse. Derudover anbefaler udvalget, at livslang læring indføjes som en af de konkrete aktiviteter på uddannelsesområdet;

| 2.5 | anbefaler, at det i artikel 3 præciseres, at alle aktionerne under denne artikel sigter mod at skabe lige vilkår for kvinder, mænd og unge, eftersom ungdomsarbejdsløsheden i eurozonen er næsten dobbelt så stor som gennemsnittet, og at de arbejdsløse, såvel kvinder som mænd, på over 40 år, der pga. deres særlige kendetegn er i risiko for at blive udelukket fra arbejdsmarkedet, føjes til de grupper, der allerede nævnes i forordningsforslaget: ældre arbejdstagere med ringe kvalifikationer, arbejdssøgende og inaktive, indvandrere og handicappede. Regionsudvalget ser positivt på de præventive foranstaltninger vedrørende beskæftigelsesadgang for at modvirke arbejdsløshed; |
| --- | --- |

2.5

anbefaler, at det i artikel 3 præciseres, at alle aktionerne under denne artikel sigter mod at skabe lige vilkår for kvinder, mænd og unge, eftersom ungdomsarbejdsløsheden i eurozonen er næsten dobbelt så stor som gennemsnittet, og at de arbejdsløse, såvel kvinder som mænd, på over 40 år, der pga. deres særlige kendetegn er i risiko for at blive udelukket fra arbejdsmarkedet, føjes til de grupper, der allerede nævnes i forordningsforslaget: ældre arbejdstagere med ringe kvalifikationer, arbejdssøgende og inaktive, indvandrere og handicappede. Regionsudvalget ser positivt på de præventive foranstaltninger vedrørende beskæftigelsesadgang for at modvirke arbejdsløshed;

| 2.6 | ønsker i forbindelse med de støtteberettigede prioriteter i artikel 3 at fremhæve foranstaltningerne vedrørende vedvarende uddannelse, livslang læring og uddannelse i nye informations- og kommunikationsteknologier. Regionsudvalget finder det positivt, at forøgelse og forbedring af investeringerne i menneskelige ressourcer takket være de arbejdsmæssige konsekvenser heraf er opstillet som en prioritet. Hver af disse prioriteter ligger fint i tråd med Lissabon-strategien. Udvalget fremhæver ligeledes de foranstaltninger, der sigter mod at modernisere arbejdsformidlingerne og sprogundervisningen, såvel som henvisningen til den sociale økonomi. Hvad angår arbejdsformidling anbefaler udvalget, at man i artiklen inkluderer koordinering med de lokale myndigheder. Regionsudvalget foreslår ligeledes, at der vedtages specifikke aktioner, der kan bane vej for, at kvinder påtager sig lederstillinger i arbejdslivet; |
| --- | --- |

2.6

ønsker i forbindelse med de støtteberettigede prioriteter i artikel 3 at fremhæve foranstaltningerne vedrørende vedvarende uddannelse, livslang læring og uddannelse i nye informations- og kommunikationsteknologier. Regionsudvalget finder det positivt, at forøgelse og forbedring af investeringerne i menneskelige ressourcer takket være de arbejdsmæssige konsekvenser heraf er opstillet som en prioritet. Hver af disse prioriteter ligger fint i tråd med Lissabon-strategien. Udvalget fremhæver ligeledes de foranstaltninger, der sigter mod at modernisere arbejdsformidlingerne og sprogundervisningen, såvel som henvisningen til den sociale økonomi. Hvad angår arbejdsformidling anbefaler udvalget, at man i artiklen inkluderer koordinering med de lokale myndigheder. Regionsudvalget foreslår ligeledes, at der vedtages specifikke aktioner, der kan bane vej for, at kvinder påtager sig lederstillinger i arbejdslivet;

| 2.7 | anbefaler, at forhøjelsen af loftet for ESF's finansiering af foranstaltninger til gennemførelse af social integrering (prioritet c) til 10 % af beløbet for den prioriterede opgave, som fastlagt i ESF-forordningens art. 3, stk. 4, også kommer til at gælde for forbedring af adgangen til beskæftigelse (prioritet b); |
| --- | --- |

2.7

anbefaler, at forhøjelsen af loftet for ESF's finansiering af foranstaltninger til gennemførelse af social integrering (prioritet c) til 10 % af beløbet for den prioriterede opgave, som fastlagt i ESF-forordningens art. 3, stk. 4, også kommer til at gælde for forbedring af adgangen til beskæftigelse (prioritet b);

| 2.8 | foreslår generelt, at terminologien og formuleringen af forordningsforslagets artikel 3 strammes op, eftersom den kan give anledning til sproglige misforståelser, især nu, hvor der er kommet ti nye medlemsstater til, og hvor de nye sprog følgelig skal med i EU's regelværk. Denne bemærkning gælder samtlige artikler i forordningsforslaget; |
| --- | --- |

2.8

foreslår generelt, at terminologien og formuleringen af forordningsforslagets artikel 3 strammes op, eftersom den kan give anledning til sproglige misforståelser, især nu, hvor der er kommet ti nye medlemsstater til, og hvor de nye sprog følgelig skal med i EU's regelværk. Denne bemærkning gælder samtlige artikler i forordningsforslaget;

| 2.9 | bemærker, at forordningsforslaget om Den Europæiske Socialfond fremhæver medlemsstaternes og forvaltningsmyndighedernes rolle som de aktører, der skal sikre, at de ESF-støttede foranstaltninger er i overensstemmelse med gennemførelsen af den europæiske beskæftigelsesstrategi. Regionsudvalget mener derfor, at det ville være hensigtsmæssigt at sige det mere klart, at de regionale og lokale myndigheders rolle også er at bidrage til at skabe sammenhæng mellem de ESF-støttede foranstaltninger, ikke mindst fordi gennemførelsen af disse foranstaltninger sker på det regionale og lokale forvaltningsplan. Udvalget mener, at kravet om sammenhæng og koncentration, som er knæsat i forordningsforslagets artikel 4, bør tage hensyn til, hvilke konsekvenser det har for den sociale samhørighed; |
| --- | --- |

2.9

bemærker, at forordningsforslaget om Den Europæiske Socialfond fremhæver medlemsstaternes og forvaltningsmyndighedernes rolle som de aktører, der skal sikre, at de ESF-støttede foranstaltninger er i overensstemmelse med gennemførelsen af den europæiske beskæftigelsesstrategi. Regionsudvalget mener derfor, at det ville være hensigtsmæssigt at sige det mere klart, at de regionale og lokale myndigheders rolle også er at bidrage til at skabe sammenhæng mellem de ESF-støttede foranstaltninger, ikke mindst fordi gennemførelsen af disse foranstaltninger sker på det regionale og lokale forvaltningsplan. Udvalget mener, at kravet om sammenhæng og koncentration, som er knæsat i forordningsforslagets artikel 4, bør tage hensyn til, hvilke konsekvenser det har for den sociale samhørighed;

| 2.10 | ser positivt på, at Kommissionen opremser de politikområder, ESF-støtten især bør sigte imod, og nævner regionernes og kommunernes alvorligste problemer, herunder dårligt stillede byområder, landdistrikter præget af tilbagegang og fiskeriafhængige områder. Regionsudvalget foreslår, at artikel 4 også eksplicit nævner »industriområder i krise«, eftersom ESF-støttede foranstaltninger på dette område kan bidrage til at skabe større social samhørighed i en situation, der er særdeles vanskelig for befolkningen, herunder især kvinderne; |
| --- | --- |

2.10

ser positivt på, at Kommissionen opremser de politikområder, ESF-støtten især bør sigte imod, og nævner regionernes og kommunernes alvorligste problemer, herunder dårligt stillede byområder, landdistrikter præget af tilbagegang og fiskeriafhængige områder. Regionsudvalget foreslår, at artikel 4 også eksplicit nævner »industriområder i krise«, eftersom ESF-støttede foranstaltninger på dette område kan bidrage til at skabe større social samhørighed i en situation, der er særdeles vanskelig for befolkningen, herunder især kvinderne;

| 2.11 | bifalder henvisningen til de regionale og lokale myndigheder i forbindelse med forvaltnings- og samarbejdsaspekterne. Regionsudvalget mener imidlertid, at de regionale og lokale myndigheder under hensyntagen til de enkelte medlemsstaternes institutionelle særpræg bør inddrages i udformningen af de ESF-støttede foranstaltninger. Som Regionsudvalget selv sagde det i den udtalelse, der blev vedtaget på den 36. plenarforsamling den 14. december 2000 om »Nye former for beslutningsstrukturer: Europa som grobund for borgerinitiativ«, kan visse opgaver som jobskabelse, social inddragelse og samhørighed ikke løses optimalt udelukkende på ét plan, men kræver inddragelse af alle i overensstemmelse med principperne om nærhed og proportionalitet. Regionsudvalget mener, at det ville være passende, hvis en del af ESF-foranstaltningerne kunne forvaltes af de regionale og lokale aktører. Det ville bidrage til at nå målsætningerne for denne artikel; |
| --- | --- |

2.11

bifalder henvisningen til de regionale og lokale myndigheder i forbindelse med forvaltnings- og samarbejdsaspekterne. Regionsudvalget mener imidlertid, at de regionale og lokale myndigheder under hensyntagen til de enkelte medlemsstaternes institutionelle særpræg bør inddrages i udformningen af de ESF-støttede foranstaltninger. Som Regionsudvalget selv sagde det i den udtalelse, der blev vedtaget på den 36. plenarforsamling den 14. december 2000 om »Nye former for beslutningsstrukturer: Europa som grobund for borgerinitiativ«, kan visse opgaver som jobskabelse, social inddragelse og samhørighed ikke løses optimalt udelukkende på ét plan, men kræver inddragelse af alle i overensstemmelse med principperne om nærhed og proportionalitet. Regionsudvalget mener, at det ville være passende, hvis en del af ESF-foranstaltningerne kunne forvaltes af de regionale og lokale aktører. Det ville bidrage til at nå målsætningerne for denne artikel;

| 2.12 | bifalder, at Kommissionen siger, at arbejdsmarkedets parter skal inddrages og høres om programmeringen, gennemførelsen og overvågningen af ESF-støtten på det mest hensigtsmæssige plan. Udvalget bemærker imidlertid, at forordningsforslaget ikke er tilstrækkeligt konkret, og opfordrer derfor til, at artikel 5 forbedres på det punkt. Udvalget anbefaler, at Kommissionen præciserer, hvilke typer organisationer der tænkes på i denne sammenhæng, f.eks. arbejdstager- og arbejdsgiver organisationer, samt hvad der er høringens mest hensigtsmæssige plan og omfang. I praksis kan en manglende konkretisering gøre denne artikel virkningsløs, og Regionsudvalget giver derfor udtryk for sin bekymring i den henseende. Regionsudvalget ønsker at minde om, at Kommissionen den 19. december 2003 offentliggjorde en meddelelse om »Dialog med regional- og lokalstyresammenslutningerne om udformningen af EU's politik«, hvis overordnede mål var at oplyse de decentrale myndigheder om deres muligheder for gennem deres respektive organisationer at få indflydelse på og bidrage til gennemførelsen af EU's politikker; |
| --- | --- |

2.12

bifalder, at Kommissionen siger, at arbejdsmarkedets parter skal inddrages og høres om programmeringen, gennemførelsen og overvågningen af ESF-støtten på det mest hensigtsmæssige plan. Udvalget bemærker imidlertid, at forordningsforslaget ikke er tilstrækkeligt konkret, og opfordrer derfor til, at artikel 5 forbedres på det punkt. Udvalget anbefaler, at Kommissionen præciserer, hvilke typer organisationer der tænkes på i denne sammenhæng, f.eks. arbejdstager- og arbejdsgiver organisationer, samt hvad der er høringens mest hensigtsmæssige plan og omfang. I praksis kan en manglende konkretisering gøre denne artikel virkningsløs, og Regionsudvalget giver derfor udtryk for sin bekymring i den henseende. Regionsudvalget ønsker at minde om, at Kommissionen den 19. december 2003 offentliggjorde en meddelelse om »Dialog med regional- og lokalstyresammenslutningerne om udformningen af EU's politik«, hvis overordnede mål var at oplyse de decentrale myndigheder om deres muligheder for gennem deres respektive organisationer at få indflydelse på og bidrage til gennemførelsen af EU's politikker;

| 2.13 | ser positivt på, at Kommissionen specielt i dette forordningsforslag har medtaget nogle horisontale aspekter vedrørende ligestilling mellem kønnene. Medlemsstaterne og forvaltningsmyndighederne skal sørge for, at de operationelle programmer indeholder en beskrivelse af, hvordan ligestilling mellem mænd og kvinder fremmes ved programmeringen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen. Regionsudvalget vurderer, at de regionale og lokale myndigheder kan bidrage med deres erfaring på dette område i lyset af de erfaringer, der blev indhøstet i programperioden 2000-2006, og anbefaler derfor, at de nævnes i artikel 6; |
| --- | --- |

2.13

ser positivt på, at Kommissionen specielt i dette forordningsforslag har medtaget nogle horisontale aspekter vedrørende ligestilling mellem kønnene. Medlemsstaterne og forvaltningsmyndighederne skal sørge for, at de operationelle programmer indeholder en beskrivelse af, hvordan ligestilling mellem mænd og kvinder fremmes ved programmeringen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen. Regionsudvalget vurderer, at de regionale og lokale myndigheder kan bidrage med deres erfaring på dette område i lyset af de erfaringer, der blev indhøstet i programperioden 2000-2006, og anbefaler derfor, at de nævnes i artikel 6;

| 2.14 | mener, at de ESF-støttede aktiviteter bør spille en aktiv rolle i gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/73 af 23. september 2002 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder for så vidt angår adgang til beskæftigelse, erhvervsuddannelse, forfremmelse samt arbejdsvilkår. Regionsudvalget hilser det velkomment, at ligestilling indgår i det kommende Progress-programs aktionsområde; |
| --- | --- |

2.14

mener, at de ESF-støttede aktiviteter bør spille en aktiv rolle i gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/73 af 23. september 2002 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder for så vidt angår adgang til beskæftigelse, erhvervsuddannelse, forfremmelse samt arbejdsvilkår. Regionsudvalget hilser det velkomment, at ligestilling indgår i det kommende Progress-programs aktionsområde;

| 2.15 | anbefaler Kommissionen at præcisere betydningen af ordet »beskrivelse« i forordningsforslagets artikel 6, da det ville være en god idé, hvis forordningen ikke alene indeholdt en beskrivelse af, hvordan ligestillingen af mænd og kvinder fremmes, men også retningslinjerne for, hvordan ligestilling gennemføres korrekt. Regionsudvalget anbefaler derfor, at indholdet af denne artikel uddybes; |
| --- | --- |

2.15

anbefaler Kommissionen at præcisere betydningen af ordet »beskrivelse« i forordningsforslagets artikel 6, da det ville være en god idé, hvis forordningen ikke alene indeholdt en beskrivelse af, hvordan ligestillingen af mænd og kvinder fremmes, men også retningslinjerne for, hvordan ligestilling gennemføres korrekt. Regionsudvalget anbefaler derfor, at indholdet af denne artikel uddybes;

| 2.16 | udtrykker bekymring over, at det regionale og lokale plan overhovedet ikke nævnes, da man på dette plan lettere kan afdække de behov for innovation, der omtales i artikel 7. Et specifikt kendskab til udgangssituationen fremmer forsknings- og innovationsaktiviteterne. De lokale myndigheder kan i kraft af deres lokalkendskab indkredse de nyskabende aktiviteter og fremme dem med alle midler, og kan dermed bane vejen for en yderligere udvikling af effektive forsknings- og innovationsaktiviteter på regionalt og nationalt plan; |
| --- | --- |

2.16

udtrykker bekymring over, at det regionale og lokale plan overhovedet ikke nævnes, da man på dette plan lettere kan afdække de behov for innovation, der omtales i artikel 7. Et specifikt kendskab til udgangssituationen fremmer forsknings- og innovationsaktiviteterne. De lokale myndigheder kan i kraft af deres lokalkendskab indkredse de nyskabende aktiviteter og fremme dem med alle midler, og kan dermed bane vejen for en yderligere udvikling af effektive forsknings- og innovationsaktiviteter på regionalt og nationalt plan;

| 2.17 | bemærker med bekymring, at de »nyskabende aktioner« er forsvundet, eftersom de har tjent til at gennemføre pilotprojekter af stor interesse for og indvirkning på arbejdsmarkedet, beskæftigelsen og erhvervsuddannelserne. Regionsudvalget mener, at det ville være hensigtsmæssigt at videreføre et innovationsinstrument, som ikke »udvandes« i de generelle ESF-foranstaltninger, men som bevarer et vist præg af en samlet aktion med EU's støtte og på EU's initiativ. Dette ville gøre det muligt at eksperimentere med nye fremgangsmåder vedrørende beskæftigelse, arbejdstagere, mænd og kvinder, social integration og regionale forskelle; |
| --- | --- |

2.17

bemærker med bekymring, at de »nyskabende aktioner« er forsvundet, eftersom de har tjent til at gennemføre pilotprojekter af stor interesse for og indvirkning på arbejdsmarkedet, beskæftigelsen og erhvervsuddannelserne. Regionsudvalget mener, at det ville være hensigtsmæssigt at videreføre et innovationsinstrument, som ikke »udvandes« i de generelle ESF-foranstaltninger, men som bevarer et vist præg af en samlet aktion med EU's støtte og på EU's initiativ. Dette ville gøre det muligt at eksperimentere med nye fremgangsmåder vedrørende beskæftigelse, arbejdstagere, mænd og kvinder, social integration og regionale forskelle;

| 2.18 | bifalder, at forordningsforslagets har en artikel (artikel 8), der specifikt handler om tværnationalt samarbejde, hvilket er en implicit anerkendelse af det regionale aspekt. Regionsudvalget anbefaler, at de decentrale samarbejdsforanstaltninger fremmer etablering og styrkelse af bynet og udbredelse af interkommunale og regionale samarbejdserfaringer — som understreget af udvalgets udtalelse om Kommissionens tredje rapport om den økonomiske og sociale samhørighed, der blev vedtaget på den 55. plenarforsamling den 16. juni 2004; |
| --- | --- |

2.18

bifalder, at forordningsforslagets har en artikel (artikel 8), der specifikt handler om tværnationalt samarbejde, hvilket er en implicit anerkendelse af det regionale aspekt. Regionsudvalget anbefaler, at de decentrale samarbejdsforanstaltninger fremmer etablering og styrkelse af bynet og udbredelse af interkommunale og regionale samarbejdserfaringer — som understreget af udvalgets udtalelse om Kommissionens tredje rapport om den økonomiske og sociale samhørighed, der blev vedtaget på den 55. plenarforsamling den 16. juni 2004;

| 2.19 | udtrykker bekymring over, at det regionale og lokale plan overhovedet ikke nævnes i artikel 8 om tværnationalt samarbejde, ikke mindst hvis man tænker på de erfaringer, der er indhøstet i den indeværende programperiode inden for EU's Interreg-initiativ, som regionerne selv har forvaltet via selvstændige forvaltningsmyndigheder uden forbindelse til de nationale myndigheder. Udvalget anbefaler en konkretisering af artiklen med en præcisering af betingelserne for intervention, finansieringen af disse aktioner og de regionale og lokale myndigheders særlige rolle; |
| --- | --- |

2.19

udtrykker bekymring over, at det regionale og lokale plan overhovedet ikke nævnes i artikel 8 om tværnationalt samarbejde, ikke mindst hvis man tænker på de erfaringer, der er indhøstet i den indeværende programperiode inden for EU's Interreg-initiativ, som regionerne selv har forvaltet via selvstændige forvaltningsmyndigheder uden forbindelse til de nationale myndigheder. Udvalget anbefaler en konkretisering af artiklen med en præcisering af betingelserne for intervention, finansieringen af disse aktioner og de regionale og lokale myndigheders særlige rolle;

| 2.20 | bifalder, at Kommissionen i forordningsforslaget har medtaget en bestemmelse, hvoraf det fremgår, at Kommissionen fremmer udveksling af erfaringer, bevidstgørelsesaktiviteter, seminarer og netværksarbejde for derigennem at fastlægge og udbrede gensidig dygtiggørelse med henblik på at forstærke ESF's bidrag til virkeliggørelsen af EU's mål om beskæftigelse og social integration. Regionsudvalget beklager, at forordningsforslaget ikke mere præcist beskriver finansieringen af den tekniske bistand og koordineringen med den pakke af programmer, som vil blive udviklet i den kommende programperiode. Udvalget anmoder derfor om en større konkretisering af denne artikel; |
| --- | --- |

2.20

bifalder, at Kommissionen i forordningsforslaget har medtaget en bestemmelse, hvoraf det fremgår, at Kommissionen fremmer udveksling af erfaringer, bevidstgørelsesaktiviteter, seminarer og netværksarbejde for derigennem at fastlægge og udbrede gensidig dygtiggørelse med henblik på at forstærke ESF's bidrag til virkeliggørelsen af EU's mål om beskæftigelse og social integration. Regionsudvalget beklager, at forordningsforslaget ikke mere præcist beskriver finansieringen af den tekniske bistand og koordineringen med den pakke af programmer, som vil blive udviklet i den kommende programperiode. Udvalget anmoder derfor om en større konkretisering af denne artikel;

| 2.21 | bifalder, at Kommissionen har medtaget en artikel om de årlige og endelige rapporter, der konkret beskriver, hvad de skal indeholde. Regionsudvalget mener, at disse rapporter ligeledes bør nævne, hvordan arbejdsmarkedets parter, repræsentanterne for de decentrale myndigheder og ngo'erne inddrages og høres; |
| --- | --- |

2.21

bifalder, at Kommissionen har medtaget en artikel om de årlige og endelige rapporter, der konkret beskriver, hvad de skal indeholde. Regionsudvalget mener, at disse rapporter ligeledes bør nævne, hvordan arbejdsmarkedets parter, repræsentanterne for de decentrale myndigheder og ngo'erne inddrages og høres;

| 2.22 | udtrykker bekymring over den usikkerhed, der hersker om nogle af punkterne i artiklen om støtteberettigelse. Artiklen introducerer begrebet »indirekte omkostninger« ved en foranstaltning. Som indirekte omkostninger kan maksimalt anmeldes 20 % af de direkte omkostninger ved en foranstaltning, men størrelsen afhænger af nogle ikke nærmere definerede forhold. Regionsudvalget anbefaler, at hele denne artikel formuleres mere klart i den endelige udgave, da manglende præcision omkring denne slags spørgsmål vanskeliggør forvaltningen og skaber unødvendige udgifter, hvilket er i modstrid med princippet om god finansforvaltning, som Kommissionen hele tiden fremhæver betydningen af. |
| --- | --- |

2.22

udtrykker bekymring over den usikkerhed, der hersker om nogle af punkterne i artiklen om støtteberettigelse. Artiklen introducerer begrebet »indirekte omkostninger« ved en foranstaltning. Som indirekte omkostninger kan maksimalt anmeldes 20 % af de direkte omkostninger ved en foranstaltning, men størrelsen afhænger af nogle ikke nærmere definerede forhold. Regionsudvalget anbefaler, at hele denne artikel formuleres mere klart i den endelige udgave, da manglende præcision omkring denne slags spørgsmål vanskeliggør forvaltningen og skaber unødvendige udgifter, hvilket er i modstrid med princippet om god finansforvaltning, som Kommissionen hele tiden fremhæver betydningen af.

Bruxelles, den 23. februar 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  EFT C 51 af 22.2.1999, s. 48.

1

---

| 5.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 164/53 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 164/53

---

Regionsudvalgets udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Hvidbog om forsyningspligtydelser«

(2005/C 164/06)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Hvidbog om forsyningspligtydelser (KOM(2004) 374 endelig),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 13. maj 2004 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til præsidiets beslutning af 5. april 2004 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Økonomisk Politik og Social- og Arbejdsmarkedspolitik,

under henvisning til EF-traktatens artikel 16 om tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse, samt artikel 2, 5, 73, 81, 86, 87, 88 og 295,

under henvisning til artikel 36 i det europæiske charter om grundlæggende rettigheder, der omhandler adgang til tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse,

under henvisning til artikel III-122 i traktaten om en forfatning for Europa, undertegnet af stats- og regeringscheferne i Rom den 29. oktober 2004,

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse om »Grønbog om forsyningspligtydelser i Europa« (CdR 149/2003 fin) (1),

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse om »Kommissionens meddelelse om forsyningspligtydelser i Europa« (CdR 470/2000 fin) (2),

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse om »Udkast til Kommissionens beslutning om anvendelse af bestemmelserne i traktatens artikel 86 på statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste og Udkast til Kommissionens direktiv om ændring af direktiv 80/723/EØF om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder og Udkast til EF-rammebestemmelser for statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste« (CdR 155/2004 fin) (3),

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse om »Forslag til Europa-parlamentets og Rådets direktiv om tjenesteydelser i det indre marked« (CdR 154/2004 fin) (4),

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse om Kommissionens »Grønbog om offentlig-private partnerskaber og fællesskabslovgivningen om offentlige kontrakter og koncessioner« (CdR 239/2004 fin),

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 327/2004 rev. 1), som blev vedtaget af Underudvalget for Økonomisk Politik og Social- og Arbejdsmarkedspolitik den 8. december 2004 med Claudio Martini, formand for regionalrådet i Toscana (IT/PSE), som ordfører —

på sin 58. plenarforsamling den 23.-24. februar 2005 (mødet den 23. februar) vedtaget følgende udtalelse:

1.   Regionsudvalgets synspunkter

Indledning

| 1.1 | Hvidbogen, som følger efter en bred offentlig debat, hvortil Regionsudvalget i nært samarbejde med de lokale myndigheder har ydet et stort bidrag, redegør detaljeret for hovedlinierne i Kommissionens indsats indtil 2006. |
| --- | --- |

1.1

Hvidbogen, som følger efter en bred offentlig debat, hvortil Regionsudvalget i nært samarbejde med de lokale myndigheder har ydet et stort bidrag, redegør detaljeret for hovedlinierne i Kommissionens indsats indtil 2006.

REGIONSUDVALGET

| 1.2 | mener, at hvidbogen er en anledning til at fortsætte debatten om de strategier, forslag og mål, som den indeholder. Myndighederne, herunder først og fremmest de regionale og lokale, samt interessegrupperne, bør især bidrage til:






  — | skabelse af den rette balance mellem den almene interesse i forsyningspligtydelser og overholdelsen af konkurrencereglerne, også i lyset af forfatningstraktatens anerkendelse af forsyningspligtydelsernes rolle; |
| --- | --- | --- |

1.2

mener, at hvidbogen er en anledning til at fortsætte debatten om de strategier, forslag og mål, som den indeholder. Myndighederne, herunder først og fremmest de regionale og lokale, samt interessegrupperne, bør især bidrage til:

—

skabelse af den rette balance mellem den almene interesse i forsyningspligtydelser og overholdelsen af konkurrencereglerne, også i lyset af forfatningstraktatens anerkendelse af forsyningspligtydelsernes rolle;

| — | fastlæggelse af en retlig ramme for forsyningspligtydelserne (især hvad angår de offentlige myndigheders rolle, valg af måde, hvorpå de tilrettelægges, finansieringsgaranti på lang sigt, regulering og evaluering); |
| --- | --- |

—

fastlæggelse af en retlig ramme for forsyningspligtydelserne (især hvad angår de offentlige myndigheders rolle, valg af måde, hvorpå de tilrettelægges, finansieringsgaranti på lang sigt, regulering og evaluering);

| — | status over gennemførelsen og virkningerne af de sektorspecifikke liberaliseringsdirektiver om elektronisk kommunikation, posttjenester, elektricitet og gas på baggrund af høringerne i forbindelse med Kommissionens grønbog og hvidbog samt i givet fald forberedelse af en revision af disse direktiver; |
| --- | --- |

—

status over gennemførelsen og virkningerne af de sektorspecifikke liberaliseringsdirektiver om elektronisk kommunikation, posttjenester, elektricitet og gas på baggrund af høringerne i forbindelse med Kommissionens grønbog og hvidbog samt i givet fald forberedelse af en revision af disse direktiver;

| — | løbende tilpasning af forsyningspligtens mål til borgernes behov for at styrke den sociale og territoriale samhørighed og den europæiske økonomis konkurrenceevne (Lissabon-processen). Regionsudvalget beklager i denne forbindelse, at Kommissionen i sin meddelelse om »Vækst og beskæftigelse: en fælles opgave — Et nyt afsæt for Lissabon-strategien« ikke tillægger hvidbogen om forsyningspligtydelser en prioriteret rolle blandt de umiddelbare mål for Lissabon-strategiens iværksættelse (5); |
| --- | --- |

—

løbende tilpasning af forsyningspligtens mål til borgernes behov for at styrke den sociale og territoriale samhørighed og den europæiske økonomis konkurrenceevne (Lissabon-processen). Regionsudvalget beklager i denne forbindelse, at Kommissionen i sin meddelelse om »Vækst og beskæftigelse: en fælles opgave — Et nyt afsæt for Lissabon-strategien« ikke tillægger hvidbogen om forsyningspligtydelser en prioriteret rolle blandt de umiddelbare mål for Lissabon-strategiens iværksættelse (5);

| — | garanti for demokratiske, pluralistiske evalueringer, som er åbne over for kritik fra alle berørte parter; |
| --- | --- |

—

garanti for demokratiske, pluralistiske evalueringer, som er åbne over for kritik fra alle berørte parter;

| — | sikring af, at reglerne for handel med tjenesteydelser på verdensplan respekterer målet om adgang for alle borgere til offentlige goder; |
| --- | --- |

—

sikring af, at reglerne for handel med tjenesteydelser på verdensplan respekterer målet om adgang for alle borgere til offentlige goder;

| — | udformning af de internationale programmer for samarbejde med udviklingslandene, så de også fremmer investeringer i grundlæggende forsyningspligtydelser og bredest mulig adgang hertil for borgerne. |
| --- | --- |

—

udformning af de internationale programmer for samarbejde med udviklingslandene, så de også fremmer investeringer i grundlæggende forsyningspligtydelser og bredest mulig adgang hertil for borgerne.

Specifikke kommentarer til hvidbogen

REGIONSUDVALGET

| 1.3 | mener, at hvidbogen udmærker sig på følgende punkter:






  — | anerkendelse af et fælles ansvar mellem Kommissionen, de regionale myndigheder og medlemsstaterne; |
| --- | --- | --- |

1.3

mener, at hvidbogen udmærker sig på følgende punkter:

—

anerkendelse af et fælles ansvar mellem Kommissionen, de regionale myndigheder og medlemsstaterne;

| — | Kommissionens tilslutning til formuleringen af artikel III-122 som retsgrundlag for den mulige fælles beslutningsprocedure mellem EU og medlemsstaterne vedrørende tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse; |
| --- | --- |

—

Kommissionens tilslutning til formuleringen af artikel III-122 som retsgrundlag for den mulige fælles beslutningsprocedure mellem EU og medlemsstaterne vedrørende tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse;

| — | vilje til at styrke retssikkerheden for de forskellige former for finansiering af forsyningspligtydelser, idet det anerkendes, at de lokale og regionale myndigheder har ret til at vælge, hvorledes de skal tilrettelægges og finansieres (disse nyskabelser skal være indført inden juli 2005, og det samme gælder en klarere skelnen mellem forsyningspligtydelser og tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse); |
| --- | --- |

—

vilje til at styrke retssikkerheden for de forskellige former for finansiering af forsyningspligtydelser, idet det anerkendes, at de lokale og regionale myndigheder har ret til at vælge, hvorledes de skal tilrettelægges og finansieres (disse nyskabelser skal være indført inden juli 2005, og det samme gælder en klarere skelnen mellem forsyningspligtydelser og tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse);

| — | anerkendelse af, at opgaver og målsætning for forsyningspligtydelser har forrang over konkurrencereglerne i tilfælde af konflikt (der bebudes en revision af direktiverne for de forskellige sektorer i 2006); |
| --- | --- |

—

anerkendelse af, at opgaver og målsætning for forsyningspligtydelser har forrang over konkurrencereglerne i tilfælde af konflikt (der bebudes en revision af direktiverne for de forskellige sektorer i 2006);

| — | plan om inden udgangen 2005 at udarbejde en specifik meddelelse om social- og sundhedsvæsenet; |
| --- | --- |

—

plan om inden udgangen 2005 at udarbejde en specifik meddelelse om social- og sundhedsvæsenet;

| — | plan om en revision af fremgangsmåden for vurdering af liberaliseringens konsekvenser. |
| --- | --- |

—

plan om en revision af fremgangsmåden for vurdering af liberaliseringens konsekvenser.

| — | Regionsudvalget bemærker dog, at hvidbogen bortset fra disse overvejende positive aspekter ikke rydder den uklarhed og usikkerhed af vejen, som virksomhederne og de ansvarshavende er underlagt: |
| --- | --- |

—

Regionsudvalget bemærker dog, at hvidbogen bortset fra disse overvejende positive aspekter ikke rydder den uklarhed og usikkerhed af vejen, som virksomhederne og de ansvarshavende er underlagt:

| — | i retlig henseende mht. hierarkiet af regler og deres fortolkning og anvendelse; |
| --- | --- |

—

i retlig henseende mht. hierarkiet af regler og deres fortolkning og anvendelse;

| — | økonomisk set i mangel af en fast ramme, som kan sikre langsigtet finansiering af investeringer og kompensationer for forsyningsforpligtelser; |
| --- | --- |

—

økonomisk set i mangel af en fast ramme, som kan sikre langsigtet finansiering af investeringer og kompensationer for forsyningsforpligtelser;

| — | hvad angår overholdelse af subsidiaritetsprincippet og dermed de offentlige myndigheders beføjelser og ansvar på alle niveauer (lokalt, regionalt og nationalt); |
| --- | --- |

—

hvad angår overholdelse af subsidiaritetsprincippet og dermed de offentlige myndigheders beføjelser og ansvar på alle niveauer (lokalt, regionalt og nationalt);

| — | i politisk forstand med hensyn til forsyningspligtydelsernes rolle i den europæiske integrationsproces. |
| --- | --- |

—

i politisk forstand med hensyn til forsyningspligtydelsernes rolle i den europæiske integrationsproces.

Den institutionelle ramme omkring forsyningspligtydelser

REGIONSUDVALGET

| 1.4 | understreger, at forsyningspligtydelser indgår i det system af værdier, som EU og medlemsstaterne er baseret på, og som er kendetegnet ved, at økonomiske og sociale fremskridt går hånd i hånd i en social markedsøkonomi, hvor borgerne inddrages mest muligt i EU's økonomi og samfund; |
| --- | --- |

1.4

understreger, at forsyningspligtydelser indgår i det system af værdier, som EU og medlemsstaterne er baseret på, og som er kendetegnet ved, at økonomiske og sociale fremskridt går hånd i hånd i en social markedsøkonomi, hvor borgerne inddrages mest muligt i EU's økonomi og samfund;

| 1.5 | påpeger, at forsyningspligtydelserne bidrager til økonomisk, social og territorial samhørighed, solidaritet og et tilhørsforhold til samfundet, borgernes almene interesse og en bæredygtig udvikling, som også er i de kommende generationers interesse; |
| --- | --- |

1.5

påpeger, at forsyningspligtydelserne bidrager til økonomisk, social og territorial samhørighed, solidaritet og et tilhørsforhold til samfundet, borgernes almene interesse og en bæredygtig udvikling, som også er i de kommende generationers interesse;

| 1.6 | værdsætter, at Kommissionen definerer forsyningspligtydelsernes rolle på europæisk plan. Dermed bygges der på grundlag af traktaterne og Domstolens retspraksis en bro mellem den nuværende situation, som fokuserer på konkurrencepolitikken, og det nye scenarie, som forfatningstraktaten åbner op for; |
| --- | --- |

1.6

værdsætter, at Kommissionen definerer forsyningspligtydelsernes rolle på europæisk plan. Dermed bygges der på grundlag af traktaterne og Domstolens retspraksis en bro mellem den nuværende situation, som fokuserer på konkurrencepolitikken, og det nye scenarie, som forfatningstraktaten åbner op for;

| 1.7 | udtrykker tilfredshed med anerkendelsen af subsidiaritetsprincippet, som leder frem til anerkendelsen af, at »det hovedsagelig [er] op til de relevante nationale, regionale og lokale myndigheder at definere, tilrettelægge, finansiere og overvåge forsyningspligtydelserne«. Regionsudvalget peger også på de nationale, regionale og lokale myndigheders mulighed for at udvikle og gennemføre ordninger, som skal fremme borgernes mulighed for selv at afgøre, hvem der skal levere den individuelle tjeneste; |
| --- | --- |

1.7

udtrykker tilfredshed med anerkendelsen af subsidiaritetsprincippet, som leder frem til anerkendelsen af, at »det hovedsagelig [er] op til de relevante nationale, regionale og lokale myndigheder at definere, tilrettelægge, finansiere og overvåge forsyningspligtydelserne«. Regionsudvalget peger også på de nationale, regionale og lokale myndigheders mulighed for at udvikle og gennemføre ordninger, som skal fremme borgernes mulighed for selv at afgøre, hvem der skal levere den individuelle tjeneste;

| 1.8 | glæder sig over, at Kommissionen ser positivt på ændringen af den nuværende artikel 16 i EF-traktaten (herefter III-122) i den nye forfatningstraktat vedrørende fastlæggelse af en europæisk lov ved fælles beslutningstagning, som »inden for EU's kompetenceområde« vil skabe et klart retsgrundlag for Fællesskabets indsats på forsyningspligtområdet. Modstanden mod indførelsen af en generel lovramme berettiger ikke til, at den nuværende situation får lov til at køre videre, således at det er Domstolen, der skaber reglerne i stedet for at anvende dem. Det anføres i hvidbogen, at spørgsmålet om fastlæggelse af rammelov vil blive taget op, når forfatningstraktaten er trådt i kraft. Kommissionen forpligter sig til at fremlægge en rapport med en vurdering af situationen og eventuelle forslag; |
| --- | --- |

1.8

glæder sig over, at Kommissionen ser positivt på ændringen af den nuværende artikel 16 i EF-traktaten (herefter III-122) i den nye forfatningstraktat vedrørende fastlæggelse af en europæisk lov ved fælles beslutningstagning, som »inden for EU's kompetenceområde« vil skabe et klart retsgrundlag for Fællesskabets indsats på forsyningspligtområdet. Modstanden mod indførelsen af en generel lovramme berettiger ikke til, at den nuværende situation får lov til at køre videre, således at det er Domstolen, der skaber reglerne i stedet for at anvende dem. Det anføres i hvidbogen, at spørgsmålet om fastlæggelse af rammelov vil blive taget op, når forfatningstraktaten er trådt i kraft. Kommissionen forpligter sig til at fremlægge en rapport med en vurdering af situationen og eventuelle forslag;

| 1.9 | understreger, at der er bred enighed om behovet for at gøre EU's rolle klarere og mere gennemsigtig uden at tilføje nye beføjelser. Denne indfaldsvinkel synes at få opbakning i hvidbogen gennem anerkendelsen af medlemsstaternes og de lokale myndigheders beføjelser på området for forsyningspligtydelser, som omfatter retten til at vælge retlig form og offentlig- eller privatretlige status for virksomheder, der tildeles forsyningspligtydelser. |
| --- | --- |

1.9

understreger, at der er bred enighed om behovet for at gøre EU's rolle klarere og mere gennemsigtig uden at tilføje nye beføjelser. Denne indfaldsvinkel synes at få opbakning i hvidbogen gennem anerkendelsen af medlemsstaternes og de lokale myndigheders beføjelser på området for forsyningspligtydelser, som omfatter retten til at vælge retlig form og offentlig- eller privatretlige status for virksomheder, der tildeles forsyningspligtydelser.

Forsyningspligtydelsernes rolle i samhørighedspolitikken

REGIONSUDVALGET

| 1.10 | er af den overbevisning, at adgang for alle til forsyningspligtydelser af høj kvalitet til priser, der er beregnet på grundlag af produktions- og leveringsomkostningerne, er et afgørende element i den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i hele EU, og at regionerne og de lokale myndigheder udgør det myndighedsniveau, som er bedst placeret til at bedømme borgernes behov og definere de rammer, de anser for mest egnede til levering af forsyningspligtydelser i deres område; |
| --- | --- |

1.10

er af den overbevisning, at adgang for alle til forsyningspligtydelser af høj kvalitet til priser, der er beregnet på grundlag af produktions- og leveringsomkostningerne, er et afgørende element i den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i hele EU, og at regionerne og de lokale myndigheder udgør det myndighedsniveau, som er bedst placeret til at bedømme borgernes behov og definere de rammer, de anser for mest egnede til levering af forsyningspligtydelser i deres område;

| 1.11 | understreger derfor, at opfyldelsen af målet om territorial samhørighed også forudsætter udvikling af lokale offentlige tjenesteydelser og af store net af fælleseuropæiske tjenesteydelser. Strukturfondene, som er et uundværligt instrument i den europæiske samhørighedspolitik, bør reformeres med henblik på fremme af forsyningspligtydelser set i lyset af samhørighedsmålene og med særlig vægt på grænseoverskridende samarbejde og fremme af forsyningspligtydelser i de central- og østeuropæiske lande. |
| --- | --- |

1.11

understreger derfor, at opfyldelsen af målet om territorial samhørighed også forudsætter udvikling af lokale offentlige tjenesteydelser og af store net af fælleseuropæiske tjenesteydelser. Strukturfondene, som er et uundværligt instrument i den europæiske samhørighedspolitik, bør reformeres med henblik på fremme af forsyningspligtydelser set i lyset af samhørighedsmålene og med særlig vægt på grænseoverskridende samarbejde og fremme af forsyningspligtydelser i de central- og østeuropæiske lande.

Forsyningspligtydelser og konkurrence

REGIONSUDVALGET

| 1.12 | understreger den svære afvejning mellem principperne for det indre marked og forsyningspligtydelser; |
| --- | --- |

1.12

understreger den svære afvejning mellem principperne for det indre marked og forsyningspligtydelser;

| 1.13 | anser det derfor af central betydning, at der er sikkerhed for finansieringen på lang sigt af investeringerne og forpligtelserne til offentlig tjeneste, for at kunne garantere alle adgang til forsyningspligtydelser af kvalitet overalt i EU; |
| --- | --- |

1.13

anser det derfor af central betydning, at der er sikkerhed for finansieringen på lang sigt af investeringerne og forpligtelserne til offentlig tjeneste, for at kunne garantere alle adgang til forsyningspligtydelser af kvalitet overalt i EU;

| 1.14 | bemærker, at grønbogen fremhæver de positive aspekter ved de sektorielle liberaliseringspolitikker, men at den ikke lægger tilstrækkelig vægt på at opnå den rette balance mellem forsyningspligtydelser og fri og retfærdig konkurrence; |
| --- | --- |

1.14

bemærker, at grønbogen fremhæver de positive aspekter ved de sektorielle liberaliseringspolitikker, men at den ikke lægger tilstrækkelig vægt på at opnå den rette balance mellem forsyningspligtydelser og fri og retfærdig konkurrence;

| 1.15 | glæder sig over, at Kommissionen med denne hvidbog klart anerkender problemerne med at forene reglerne for det indre marked og konkurrencen på den ene side og forsyningspligtydelserne på den anden, skønt der stadig er ubalance mellem hensynet til den almene interesse og konkurrencereglerne; |
| --- | --- |

1.15

glæder sig over, at Kommissionen med denne hvidbog klart anerkender problemerne med at forene reglerne for det indre marked og konkurrencen på den ene side og forsyningspligtydelserne på den anden, skønt der stadig er ubalance mellem hensynet til den almene interesse og konkurrencereglerne;

| 1.16 | gentager, at anvendelse af en udbudsprocedure til valget af den virksomhed, som pålægges forsyningspligtydelser, kun udgør en mulighed, men ikke en forpligtelse for at opfylde betingelserne for lovlig statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste; mener på baggrund af nylig retspraksis, som i høj grad begrænser begrebet en offentlig myndigheds direkte forvaltning af offentlige tjenester, at Kommissionen bør foreslå at ændre lovgivningen om offentlige købsaftaler, så der udformes en definition af direkte forvaltning, som svarer til de faktiske forhold omkring lokal autonomi; |
| --- | --- |

1.16

gentager, at anvendelse af en udbudsprocedure til valget af den virksomhed, som pålægges forsyningspligtydelser, kun udgør en mulighed, men ikke en forpligtelse for at opfylde betingelserne for lovlig statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste; mener på baggrund af nylig retspraksis, som i høj grad begrænser begrebet en offentlig myndigheds direkte forvaltning af offentlige tjenester, at Kommissionen bør foreslå at ændre lovgivningen om offentlige købsaftaler, så der udformes en definition af direkte forvaltning, som svarer til de faktiske forhold omkring lokal autonomi;

| 1.17 | er enigt med Kommissionen i, at målene for opbygningen af det indre åbne marked og udviklingen af forsyningspligtydelserne er forenelige, men finder en nærmere præcisering af begrebet »påvirkning af samhandelen« nødvendig, da dette begreb på grundlag af EF-traktatens artikel 12 og 81-89 danner rammen for anvendelsen af konkurrencereglerne på forsyningspligtydelser. På det nuværende stadium har EF-Domstolen anlagt en så bred fortolkning af den potentielle påvirkning af den interne EF-samhandel, at selv virksomheder med offentlige opgaver på et nøje afgrænset lokalt niveau må forventes at falde ind under bestemmelserne i artikel 87, stk. 1; |
| --- | --- |

1.17

er enigt med Kommissionen i, at målene for opbygningen af det indre åbne marked og udviklingen af forsyningspligtydelserne er forenelige, men finder en nærmere præcisering af begrebet »påvirkning af samhandelen« nødvendig, da dette begreb på grundlag af EF-traktatens artikel 12 og 81-89 danner rammen for anvendelsen af konkurrencereglerne på forsyningspligtydelser. På det nuværende stadium har EF-Domstolen anlagt en så bred fortolkning af den potentielle påvirkning af den interne EF-samhandel, at selv virksomheder med offentlige opgaver på et nøje afgrænset lokalt niveau må forventes at falde ind under bestemmelserne i artikel 87, stk. 1;

Skelnen mellem forsyningspligtydelser og tjenesteydelser af almen økonomisk interesse

| 1.18 | opfordrer derfor Kommissionen til hurtigt at forberede et forslag til rammelovgivning baseret på forfatningstraktaten, som gør det muligt at fastlægge nogle fælles positive principper, såsom:






  — | kriterier for en skelnen mellem markedsmæssige og ikke-markedsmæssige tjenesteydelser; |
| --- | --- | --- |

1.18

opfordrer derfor Kommissionen til hurtigt at forberede et forslag til rammelovgivning baseret på forfatningstraktaten, som gør det muligt at fastlægge nogle fælles positive principper, såsom:

—

kriterier for en skelnen mellem markedsmæssige og ikke-markedsmæssige tjenesteydelser;

| — | generelle principper for og krav til forsyningspligtydelser, såsom universalitet, kontinuitet, kvalitet, effektivitet, tilgængelighed og beskyttelse af brugere og forbrugere; |
| --- | --- |

—

generelle principper for og krav til forsyningspligtydelser, såsom universalitet, kontinuitet, kvalitet, effektivitet, tilgængelighed og beskyttelse af brugere og forbrugere;

| — | kriterier til begrænsning af markedsforvridningen; |
| --- | --- |

—

kriterier til begrænsning af markedsforvridningen;

| — | kommuners og regioners ret til egenproduktion af tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse og vejledende principper for finansieringen; |
| --- | --- |

—

kommuners og regioners ret til egenproduktion af tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse og vejledende principper for finansieringen;

| — | evalueringsmekanismer. |
| --- | --- |

—

evalueringsmekanismer.

En fælles indfaldsvinkel vil være gavnlig for alle de sektorer, som i dag er omfattet af EU-lovgivning, men vil også være en nyttig referenceramme for de øvrige sektorer;

| 1.19 | understreger, at denne rammelovgivning især er vigtig, fordi de første to kriterier i Altmark Trans-dommen (nemlig at den pågældende virksomhed skal være pålagt at opfylde klart definerede forpligtelser mht. offentlig tjeneste, og at de kriterier, der vil danne grundlag for beregningen af kompensationen, skal være fastlagt på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde) tvinger de regionale myndigheder til at definere public service-kontrakter. En sådan definition vil medvirke til større åbenhed og demokratisk ansvarliggørelse ved forvaltningen af tjenester af almen økonomisk interesse. |
| --- | --- |

1.19

understreger, at denne rammelovgivning især er vigtig, fordi de første to kriterier i Altmark Trans-dommen (nemlig at den pågældende virksomhed skal være pålagt at opfylde klart definerede forpligtelser mht. offentlig tjeneste, og at de kriterier, der vil danne grundlag for beregningen af kompensationen, skal være fastlagt på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde) tvinger de regionale myndigheder til at definere public service-kontrakter. En sådan definition vil medvirke til større åbenhed og demokratisk ansvarliggørelse ved forvaltningen af tjenester af almen økonomisk interesse.

REGIONSUDVALGET

| 1.20 | mener, at hvis der ikke skelnes klart mellem markedsmæssige og ikke-markedsmæssige tjenesteydelser, og hvis traktaternes definition af forsyningspligtydelser ikke udbygges, vil ubalancen i den automatiske anvendelse af konkurrencereglerne uvægerligt vare ved; |
| --- | --- |

1.20

mener, at hvis der ikke skelnes klart mellem markedsmæssige og ikke-markedsmæssige tjenesteydelser, og hvis traktaternes definition af forsyningspligtydelser ikke udbygges, vil ubalancen i den automatiske anvendelse af konkurrencereglerne uvægerligt vare ved;

| 1.21 | gentager i denne forbindelse det krav, det fremsatte i udtalelsen om forslag til direktiv om tjenesteydelser, om »principielt at udelukke forsyningspligtydelser fra direktivets anvendelsesområde (og ikke kun delvist fra anvendelsen af oprindelseslandsprincippet) for at forebygge enhver diskussion under gennemførelsen og undgå at blive tvunget til med kort varsel at harmonisere dette område gennem EU-regler«; udtrykker tilfredshed med, at Kommissionen i sin meddelelse om »Vækst og beskæftigelse: en fælles opgave — Et nyt afsæt for Lissabon-strategien« erkender bekymringerne vedrørende anvendelsen af princippet om oprindelsesland i sit udkast til direktiv om tjenesteydelser (6); |
| --- | --- |

1.21

gentager i denne forbindelse det krav, det fremsatte i udtalelsen om forslag til direktiv om tjenesteydelser, om »principielt at udelukke forsyningspligtydelser fra direktivets anvendelsesområde (og ikke kun delvist fra anvendelsen af oprindelseslandsprincippet) for at forebygge enhver diskussion under gennemførelsen og undgå at blive tvunget til med kort varsel at harmonisere dette område gennem EU-regler«; udtrykker tilfredshed med, at Kommissionen i sin meddelelse om »Vækst og beskæftigelse: en fælles opgave — Et nyt afsæt for Lissabon-strategien« erkender bekymringerne vedrørende anvendelsen af princippet om oprindelsesland i sit udkast til direktiv om tjenesteydelser (6);

| 1.22 | værdsætter, at der tages seriøst fat på problematikken omkring tjenesteydelser af almen økonomisk interesse på den ene side og offentlige tjenesteforpligtelser på den anden; undrer sig dog over, at Kommissionen i sit kvartårlige arbejdsprogram bebuder offentliggørelsen i december 2004 af et revideret forslag til Rådets og Europa-Parlamentets forordning om offentlig trafikbetjening inden for personbefordring, selvom høringen i forbindelse med hvidbogen om forsyningspligtydelser langt fra er færdig; |
| --- | --- |

1.22

værdsætter, at der tages seriøst fat på problematikken omkring tjenesteydelser af almen økonomisk interesse på den ene side og offentlige tjenesteforpligtelser på den anden; undrer sig dog over, at Kommissionen i sit kvartårlige arbejdsprogram bebuder offentliggørelsen i december 2004 af et revideret forslag til Rådets og Europa-Parlamentets forordning om offentlig trafikbetjening inden for personbefordring, selvom høringen i forbindelse med hvidbogen om forsyningspligtydelser langt fra er færdig;

| 1.23 | understreger dog, at hvidbogen ikke når frem til en præcis definition af forsyningspligtydelser, men begrænser sig til at fastslå, at levering af varer og tjenesteydelser af almen interesse afføder offentlige tjenesteforpligtelser. Til definition af forsyningspligtydelser foreslår hvidbogen nye vejledende principper, der kan danne grundlag for en efterfølgende evaluering, uden dog at rokke ved konkurrenceprincippet. Hvidbogen bekræfter således den vanskelige balance, der er mellem de værdier, som forsyningspligtydelserne hviler på, og konkurrencereglerne; |
| --- | --- |

1.23

understreger dog, at hvidbogen ikke når frem til en præcis definition af forsyningspligtydelser, men begrænser sig til at fastslå, at levering af varer og tjenesteydelser af almen interesse afføder offentlige tjenesteforpligtelser. Til definition af forsyningspligtydelser foreslår hvidbogen nye vejledende principper, der kan danne grundlag for en efterfølgende evaluering, uden dog at rokke ved konkurrenceprincippet. Hvidbogen bekræfter således den vanskelige balance, der er mellem de værdier, som forsyningspligtydelserne hviler på, og konkurrencereglerne;

| 1.24 | udtrykker også bekymring over tendensen til, at den rimelige beskyttelse af forsyningspligtydelserne kommer i anden række efter anvendelsen af reglerne for det indre marked. Bortset fra de tjenester, som de offentlige myndigheder yder som led i deres udførelsen af deres opgaver, har alle forsyningspligtydelser et økonomisk aspekt; |
| --- | --- |

1.24

udtrykker også bekymring over tendensen til, at den rimelige beskyttelse af forsyningspligtydelserne kommer i anden række efter anvendelsen af reglerne for det indre marked. Bortset fra de tjenester, som de offentlige myndigheder yder som led i deres udførelsen af deres opgaver, har alle forsyningspligtydelser et økonomisk aspekt;

| 1.25 | bemærker endvidere, at alt dette influerer kraftigt på de lokale og regionale myndigheders ansvar for tilrettelæggelsen af forsyningspligtydelserne som led i selvforvaltningen; |
| --- | --- |

1.25

bemærker endvidere, at alt dette influerer kraftigt på de lokale og regionale myndigheders ansvar for tilrettelæggelsen af forsyningspligtydelserne som led i selvforvaltningen;

| 1.26 | mener, at der med henblik på en effektiv skelnen mellem forsyningspligtydelser og tjenesteydelser af almen økonomisk interesse først og fremmest bør tages hensyn til følgende kriterier: sikring af grundlæggende rettigheder, adgang for alle, solidaritet og bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

1.26

mener, at der med henblik på en effektiv skelnen mellem forsyningspligtydelser og tjenesteydelser af almen økonomisk interesse først og fremmest bør tages hensyn til følgende kriterier: sikring af grundlæggende rettigheder, adgang for alle, solidaritet og bæredygtig udvikling.

Forsyningspligtydelserne i social- og sundhedsvæsenet

REGIONSUDVALGET

| 1.27 | bifalder den planlagte udarbejdelse inden udgangen af 2005 af en specifik meddelelse om social- og sundhedsydelser af almen interesse for at indkredse de særlige forhold, der kendetegner disse forsyningspligtydelser, udpege de nødvendige moderniseringsforanstaltninger og overvinde den nuværende retlige usikkerhed. I mangel af en klar lovgivning er der en tendens til, at social- og sundhedsydelserne i urimelig grad underlægges konkurrencereglerne til skade for deres særlige opgaver. Samtidig kræver den fri bevægelighed for personer i EU, at der sker fremskridt i retning af, at social- og sundhedsydelser på hele EU's område gøres tilgængelige for alle borgere. Det drejer sig derfor om at evaluere sektorens særtræk, at blive enige om definitionerne, at tage grænsetilfælde med i betragtning og tage nøje højde for aktørernes specifikke opgaver; |
| --- | --- |

1.27

bifalder den planlagte udarbejdelse inden udgangen af 2005 af en specifik meddelelse om social- og sundhedsydelser af almen interesse for at indkredse de særlige forhold, der kendetegner disse forsyningspligtydelser, udpege de nødvendige moderniseringsforanstaltninger og overvinde den nuværende retlige usikkerhed. I mangel af en klar lovgivning er der en tendens til, at social- og sundhedsydelserne i urimelig grad underlægges konkurrencereglerne til skade for deres særlige opgaver. Samtidig kræver den fri bevægelighed for personer i EU, at der sker fremskridt i retning af, at social- og sundhedsydelser på hele EU's område gøres tilgængelige for alle borgere. Det drejer sig derfor om at evaluere sektorens særtræk, at blive enige om definitionerne, at tage grænsetilfælde med i betragtning og tage nøje højde for aktørernes specifikke opgaver;

| 1.28 | understreger, at Kommissionen ved udarbejdelsen af sine forslag bør udvikle et effektivt samarbejde med de nationale, regionale og lokale myndigheder og alle berørte parter ud fra den betragtning, at social- og sundhedsvæsenet i de fleste EU-lande er baseret på solidaritet og kollektiv finansiering. |
| --- | --- |

1.28

understreger, at Kommissionen ved udarbejdelsen af sine forslag bør udvikle et effektivt samarbejde med de nationale, regionale og lokale myndigheder og alle berørte parter ud fra den betragtning, at social- og sundhedsvæsenet i de fleste EU-lande er baseret på solidaritet og kollektiv finansiering.

Direktiverne for de enkelte sektorer

REGIONSUDVALGET

| 1.29 | noterer, at hvidbogen bebuder en rapport i 2005 for at vurdere følgerne af de sektorspecifikke direktiver og tilstræbe en bedre sammenhæng mellem dem med henblik på en revision i 2006. Tjenesteydelser af almen økonomisk interesse er omfattet af sektorspecifikke direktiver vedrørende det indre marked: telekommunikation, postvæsen, forsyning af elektricitet og gas samt luft-, bane- og vejtransport. Disse direktiver sammenkæder forpligtelser til konkurrence og offentlige tjenesteforpligtelser. Deres resultater skal regelmæssigt vurderes, så de kan blive revideret. Revisionerne af direktiverne skal udbygge de offentlige tjenesteforpligtelser, skabe større horisontal sammenhæng mellem de offentlige tjenesteforpligtelser inden for de forskellige sektorer og forbedre lovgivningen. For andre tjenesteydelser af almen økonomisk interesse såsom vandforsyning, affaldshåndtering, lokal kollektiv trafik og offentlig radio- og tv-virksomhed diskuteres det stadig, om de skal omfattes af en EU-rammelovgivning og i givet fald på hvilket retsgrundlag (miljø, kulturel mangfoldighed og informationsfrihed...). |
| --- | --- |

1.29

noterer, at hvidbogen bebuder en rapport i 2005 for at vurdere følgerne af de sektorspecifikke direktiver og tilstræbe en bedre sammenhæng mellem dem med henblik på en revision i 2006. Tjenesteydelser af almen økonomisk interesse er omfattet af sektorspecifikke direktiver vedrørende det indre marked: telekommunikation, postvæsen, forsyning af elektricitet og gas samt luft-, bane- og vejtransport. Disse direktiver sammenkæder forpligtelser til konkurrence og offentlige tjenesteforpligtelser. Deres resultater skal regelmæssigt vurderes, så de kan blive revideret. Revisionerne af direktiverne skal udbygge de offentlige tjenesteforpligtelser, skabe større horisontal sammenhæng mellem de offentlige tjenesteforpligtelser inden for de forskellige sektorer og forbedre lovgivningen. For andre tjenesteydelser af almen økonomisk interesse såsom vandforsyning, affaldshåndtering, lokal kollektiv trafik og offentlig radio- og tv-virksomhed diskuteres det stadig, om de skal omfattes af en EU-rammelovgivning og i givet fald på hvilket retsgrundlag (miljø, kulturel mangfoldighed og informationsfrihed...).

Forsyningspligtydelserne inden for handel og internationalt samarbejde

REGIONSUDVALGET

| 1.30 | værdsætter, at hvidbogen kommer ind på spørgsmålet om samarbejde med udviklingslandene for at hjælpe dem med at opbygge forsyningspligtydelser af kvalitet. Adgang til grundlæggende tjenesteydelser er et afgørende instrument til fremme af udviklingen. Desværre savnes der fælles principper for forsyningspligtydelser på internationalt plan og ligelige finansieringsvilkår. For at deltage i udviklingen af forsyningspligtydelser i udviklingslandene bør EU definere en regional samarbejdspolitik, som gør det muligt at opbygge offentlige goder på verdensplan via skabelse af solide lovgivningsmæssige og institutionelle rammer for at fremme investeringer i grundlæggende forsyningspligtydelser; |
| --- | --- |

1.30

værdsætter, at hvidbogen kommer ind på spørgsmålet om samarbejde med udviklingslandene for at hjælpe dem med at opbygge forsyningspligtydelser af kvalitet. Adgang til grundlæggende tjenesteydelser er et afgørende instrument til fremme af udviklingen. Desværre savnes der fælles principper for forsyningspligtydelser på internationalt plan og ligelige finansieringsvilkår. For at deltage i udviklingen af forsyningspligtydelser i udviklingslandene bør EU definere en regional samarbejdspolitik, som gør det muligt at opbygge offentlige goder på verdensplan via skabelse af solide lovgivningsmæssige og institutionelle rammer for at fremme investeringer i grundlæggende forsyningspligtydelser;

| 1.31 | mener dog, at der er brug for en grundig offentlig debat for at afklare valgmulighederne på forsyningspligtområdet i de internationale forhandlinger om handel med tjenesteydelser. EU's linie, som tager udgangspunkt i anvendelsen af princippet om sammenhæng mellem de interne lovrammer og de internationale handelsaftaler, har hidtil medført udelukkelse af grundlæggende offentligt finansierede forsyningspligtydelser (sundhed, uddannelse, kultur) og mange restriktioner for de sektorer, som EU har valgt at liberalisere, uden at opnå de nødvendige garantier. |
| --- | --- |

1.31

mener dog, at der er brug for en grundig offentlig debat for at afklare valgmulighederne på forsyningspligtområdet i de internationale forhandlinger om handel med tjenesteydelser. EU's linie, som tager udgangspunkt i anvendelsen af princippet om sammenhæng mellem de interne lovrammer og de internationale handelsaftaler, har hidtil medført udelukkelse af grundlæggende offentligt finansierede forsyningspligtydelser (sundhed, uddannelse, kultur) og mange restriktioner for de sektorer, som EU har valgt at liberalisere, uden at opnå de nødvendige garantier.

2.   Anbefalinger vedrørende fremtidige initiativer

REGIONSUDVALGET

| 2.1 | mener, at Kommissionen hvad lovgivning angår ikke har skabt tilstrækkelig klarhed om fremtidige initiativer og ændringer af den nuværende lovgivning om det indre marked og konkurrencen, skønt hvidbogen fremlægger et omfattende arbejdsprogram for de kommende to år, og skønt den har taget hensyn til mange ønsker og krav, som de lokale myndigheder har fremsat; |
| --- | --- |

2.1

mener, at Kommissionen hvad lovgivning angår ikke har skabt tilstrækkelig klarhed om fremtidige initiativer og ændringer af den nuværende lovgivning om det indre marked og konkurrencen, skønt hvidbogen fremlægger et omfattende arbejdsprogram for de kommende to år, og skønt den har taget hensyn til mange ønsker og krav, som de lokale myndigheder har fremsat;

| 2.2 | noterer, at Kommissionen inden juli 2005 vil fremlægge forslag til præcisering af reglerne for finansiering af forsyningspligtydelser i lyset af Altmark-dommen; |
| --- | --- |

2.2

noterer, at Kommissionen inden juli 2005 vil fremlægge forslag til præcisering af reglerne for finansiering af forsyningspligtydelser i lyset af Altmark-dommen;

| 2.3 | anmoder Kommissionen om fortsat at tilknytte alle berørte aktører på et område som konkurrencen, hvor der for første gang er blevet indledt uformelle høringer, der har gjort det muligt for Regionsudvalget at udtrykke de lokale og regionale myndigheders synspunkt om emner, som er af ganske særlig betydning for dem (se udtalelse CdR 155/2004 fin, vedtaget enstemmigt på plenarforsamlingen den 29. september); |
| --- | --- |

2.3

anmoder Kommissionen om fortsat at tilknytte alle berørte aktører på et område som konkurrencen, hvor der for første gang er blevet indledt uformelle høringer, der har gjort det muligt for Regionsudvalget at udtrykke de lokale og regionale myndigheders synspunkt om emner, som er af ganske særlig betydning for dem (se udtalelse CdR 155/2004 fin, vedtaget enstemmigt på plenarforsamlingen den 29. september);

| 2.4 | understreger, at EU-lovgivningen bør udformes under nøje overholdelse af subsidiaritetsprincippet og garantere de lokale myndigheders ret til frit at vælge, hvorledes ydelserne skal tilrettelægges i medfør af deres beføjelser, som fastsat i den nationale lovgivning; |
| --- | --- |

2.4

understreger, at EU-lovgivningen bør udformes under nøje overholdelse af subsidiaritetsprincippet og garantere de lokale myndigheders ret til frit at vælge, hvorledes ydelserne skal tilrettelægges i medfør af deres beføjelser, som fastsat i den nationale lovgivning;

| 2.5 | understreger, at hvis disse principper skal overholdes, kan der ikke være nogen diskussion om de lokale myndighedernes ret til at vælge, hvorledes de vil opfylde deres forpligtelse til at sikre hver borger adgang til tjenesteydelser såvel i by- som landområder og tyndere befolkede egne; |
| --- | --- |

2.5

understreger, at hvis disse principper skal overholdes, kan der ikke være nogen diskussion om de lokale myndighedernes ret til at vælge, hvorledes de vil opfylde deres forpligtelse til at sikre hver borger adgang til tjenesteydelser såvel i by- som landområder og tyndere befolkede egne;

| 2.6 | mener, at for at opnå konkrete brugbare foranstaltninger er det absolut nødvendigt at overholde tidsfristerne i det fremlagte arbejdsprogram for de næste to år (rapporter, beslutninger, lovgivningsforslag, undersøgelser og meddelelser) i betragtning af, hvor presserende det er at skabe sikre finansieringsvilkår for forsyningspligtydelser; |
| --- | --- |

2.6

mener, at for at opnå konkrete brugbare foranstaltninger er det absolut nødvendigt at overholde tidsfristerne i det fremlagte arbejdsprogram for de næste to år (rapporter, beslutninger, lovgivningsforslag, undersøgelser og meddelelser) i betragtning af, hvor presserende det er at skabe sikre finansieringsvilkår for forsyningspligtydelser;

| 2.7 | værdsætter Kommissionens løfte om at revidere procedurerne for vurdering af liberaliseringerne i 2005 i lyset af udtalelser fra alle berørte parter samt de sociale og miljømæssige konsekvenser; |
| --- | --- |

2.7

værdsætter Kommissionens løfte om at revidere procedurerne for vurdering af liberaliseringerne i 2005 i lyset af udtalelser fra alle berørte parter samt de sociale og miljømæssige konsekvenser;

| 2.8 | er enigt i, at Kommissionens indsats bør sigte mod at garantere de lokale og regionale myndigheders frihed til at afgøre, hvorledes de mest hensigtsmæssigt kan tilrettelægge tjenesterne, uden bindende lovgivningsinitiativer fra EU's side, som indskrænker denne frihed. Det er nødvendigt at opbygge et system, som sikrer de nationale datas kvalitet og sammenlignelighed. Den nuværende vurdering af kvaliteten og effektiviteten af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, som er omfattet af sektorspecifikke direktiver, bør gøres bedre, mens der for de tjenesteydelser, som ikke er omfattet af sådanne direktiver, bør indføres en forpligtelse til evaluering efter en metode baseret på principperne om uafhængighed, pluralisme og kvalitet. Under alle omstændigheder bør man ikke køre videre med liberaliseringer uden nøje og løbende vurdering af deres indvirkning på det økonomiske, sociale, territoriale og miljømæssige plan. |
| --- | --- |

2.8

er enigt i, at Kommissionens indsats bør sigte mod at garantere de lokale og regionale myndigheders frihed til at afgøre, hvorledes de mest hensigtsmæssigt kan tilrettelægge tjenesterne, uden bindende lovgivningsinitiativer fra EU's side, som indskrænker denne frihed. Det er nødvendigt at opbygge et system, som sikrer de nationale datas kvalitet og sammenlignelighed. Den nuværende vurdering af kvaliteten og effektiviteten af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, som er omfattet af sektorspecifikke direktiver, bør gøres bedre, mens der for de tjenesteydelser, som ikke er omfattet af sådanne direktiver, bør indføres en forpligtelse til evaluering efter en metode baseret på principperne om uafhængighed, pluralisme og kvalitet. Under alle omstændigheder bør man ikke køre videre med liberaliseringer uden nøje og løbende vurdering af deres indvirkning på det økonomiske, sociale, territoriale og miljømæssige plan.

Bruxelles, den 23. februar 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  EUT C 73 af 23.3.2004, s. 7.

1

(2)  EFT C 19 af 22.1.2002, s. 8.

2

(3)  EUT C 43 af 18.2.2005, s. 13.

3

(4)  EUT C 43 af 18.2.2005, s. 13.

4

(5)  KOM(2005) 24, s.18.

5

(6)  KOM(2005) 24, s.18.

6

---

| 5.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 164/59 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 164/59

---

Regionsudvalgets udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om etablering af et integreret handlingsprogram inden for livslang læring

(2005/C 164/07)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om etablering af et integreret handlingsprogram inden for livslang læring (KOM(2004) 474 endelig — 2004/0153 (COD)),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 15. juli 2004 om i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 265, stk. 1, og artikel 149 at anmode om Regionsudvalgets udtalelse herom,

under henvisning til formandens beslutning af 5. april 2004 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Kultur og Uddannelse,

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 258/2004 rev. 2), som blev vedtaget af Underudvalget for Kultur og Uddannelse den 7. december 2004 med Christina Tallberg, medlem af Stockholms läns landsting (SE-PSE), som ordfører,

og under henvisning til:

Kommissionens meddelelse »Den nye generation af EF-uddannelsesprogrammer efter 2006« (KOM(2004) 156 endelig),

Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet: »Fremtiden skaber vi i fællesskab — Politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-2013« (KOM(2004) 101 endelig)

på sin 58. plenarforsamling den 23. og 24. februar 2005 (mødet den 23. februar) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse:

Generel baggrund

Kommissionen har udarbejdet et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om etablering af et integreret handlingsprogram inden for livslang læring, som omfatter en række sektorprogrammer/delprogrammer. Det integrerede handlingsprogram bygger på de nuværende Socrates- og Leonardo da Vinci-programmer, eLearning-programmet, Europass-initiativet og de forskellige aktioner, som finansieres gennem EF-handlingsprogrammet.

Forslaget sætter fokus på en række spørgsmål, der har betydning for det regionale og lokale niveau, dvs. græsrodsniveauet, og som derfor er af stor interesse for Regionsudvalget. Kommissionens forslag beskæftiger sig imidlertid næsten udelukkende med det europæiske og det nationale niveau. Forslaget refererer kun i begrænset omfang til det regionale og lokale niveau og det vigtige bidrag, som disse niveauer kan yde til udviklingen og gennemførelsen af programmet i EU.

Ifølge Eurostat figurerer et gennemsnit på 19,6 % af unge europæere i aldersgruppen 18-24 ikke blandt tallene for videregående uddannelse (2001), og 20-30 % af afgangseleverne starter ikke på en videregående uddannelse, hvilket gælder både erhvervsuddannelse og almen uddannelse.

Medlemsstaternes undervisningsministre og deres kollegaer fra fjorten andre europæiske lande forpligtede sig med Bologna-erklæringen (19. juni 1999) til at fremme europæisk højere uddannelses tiltrækningskraft i verden på en måde, som afspejler Europas kulturelle og videnskabelige position.

I overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Lissabon (marts 2000) opfordrede Det Europæiske Råd i Feira medlemsstaterne, Rådet og Kommissionen til at etablere fælles strategier og praktiske foranstaltninger for at give alle mulighed for at deltage i livslang læring.

Med dette for øje vedtog Kommissionen et memorandum om livslang læring med det formål at skabe en debat i EU om en omfattende strategi til fremme af livslang læring på individuelt og institutionelt niveau og inden for alle sfærer af det offentlige og private liv. Individuel læring bør i henhold til dette memorandum prioriteres højt inden for det europæiske uddannelsessystem.

Da de europæiske ministre med ansvar for videregående uddannelse mødtes i Prag (19. maj 2001), lagde de bl.a. vægt på, at europæisk højere uddannelse skal gøres mere attraktiv for studerende fra Europa og andre dele af verden.

Det Europæiske Råd i Stockholm (marts 2001) fastlagde målene for EU's uddannelsessystemer. Rådet fastslog, at adgang til vejledning, kvalitetssikring af tjenester, betydningen af vejledning for udviklingen af menneskelige ressourcer og vejledning til fremme af mobiliteten i studie- og beskæftigelsesøjemed i EU bør gøres til prioriterede områder i forbindelse med gennemførelsen af arbejdsprogrammet for uddannelse 2010. Det Europæiske Råd i Barcelona (2002) vedtog et arbejdsprogram med henblik på opfyldelsen af disse mål.

Forslaget er en opfølgning af Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om styrkelse af samarbejdet med tredjelande inden for de videregående uddannelser (KOM(2001) 385 endelig)).

Hvidbogen om et nyt afsæt for europæisk ungdom beskæftiger sig med de unges behov for et fleksibelt vejlednings- og rådgivningssystem, som skal sikre fortsat adgang til livslang og lifewide uddannelse.

Kommissionen besluttede i 2002 at gøre det europæiske område for livslang læring til en realitet. Et af de konkrete resultater, der kom ud af samarbejdet mellem Kommissionen og Regionsudvalget, var »lærende regioner« (regionale netværk til fremme af livslang læring — R3L-programmet). Projektet samler 120 regioner i 17 netværker og har til formål at udvikle omfattende strategier for livslang læring.

Kommissionen redegør i meddelelsen »Den nye generation af EF-uddannelsesprogrammer efter 2006« for sine planer for de nye EU-programmer, herunder et nyt integreret program for tværnational mobilitet og samarbejde inden for livslang læring for EU's medlemsstater, EØS-/EFTA-landene og ansøgerlandene. Dette program omfatter både almen uddannelse og erhvervsuddannelse.

Rådet og Kommissionen understreger i deres fælles midtvejsrapport »Uddannelse 2010«, at det haster med reformer, hvis Lissabon-strategien skal gennemføres, og at der bør gøres en indsats for at koncentrere reformerne og investeringerne om nøgleområderne informationssamfundet, virkeliggørelse af livslang læring og indførelse af et fælles europæisk uddannelsesområde. En ny midtvejsrapport forventes fremlagt i 2006.

I november 2004 fremlagde Wim Kok, formand for gruppen på højt niveau for midtvejsevalueringen, sin statusrapport om gennemførelsen af Lissabon-strategien. En af rapportens konklusioner er, at det går alt for langsomt med at opfylde de opstillede mål. Forslaget om et integreret handlingsprogram inden for livslang læring bør også ses på denne baggrund. Det lokale og regionale niveau har store muligheder for at bidrage aktivt til målenes opfyldelse på uddannelsesområdet.

Regionsudvalget har i forskellige sammenhænge understreget, at indsatsen for at fremme livslang læring bør være fast forankret på det regionale og lokale niveau. Regionsudvalget ønsker at spille en aktiv rolle ved udformningen og gennemførelsen af kampagnen for livslang læring, eftersom dette spørgsmål har afgørende betydning for, hvordan samfundet er organiseret på regionalt og lokalt niveau.

Forslagets indhold

Det integrerede program

De nye regler omfatter et nyt integreret uddannelsesprogram for mobilitet, samarbejdsprojekter og oprettelse af netværk inden for livslang læring. Programmet består af følgende:

| 1. | Sektorprogrammer:







  — | Comenius til almene uddannelsesaktiviteter for skoler til og med gymnasieniveau, |
| --- | --- | --- |

1.

Sektorprogrammer:

—

Comenius til almene uddannelsesaktiviteter for skoler til og med gymnasieniveau,

| — | Erasmus til almene uddannelsesaktiviteter og erhvervsuddannelsesaktiviteter på videregående niveau, |
| --- | --- |

—

Erasmus til almene uddannelsesaktiviteter og erhvervsuddannelsesaktiviteter på videregående niveau,

| — | Leonardo da Vinci til alle andre aspekter af erhvervsfaglig uddannelse samt |
| --- | --- |

—

Leonardo da Vinci til alle andre aspekter af erhvervsfaglig uddannelse samt

| — | Grundtvig til voksenuddannelse. |
| --- | --- |

—

Grundtvig til voksenuddannelse.

| 2. | Et tværgående program, der består af fire nøgleaktiviteter:






  — | fremme det politiske samarbejde omkring livslang læring i EU, |
| --- | --- | --- |

2.

Et tværgående program, der består af fire nøgleaktiviteter:

—

fremme det politiske samarbejde omkring livslang læring i EU,

| — | tage særlig hensyn til sproglæring, |
| --- | --- |

—

tage særlig hensyn til sproglæring,

| — | udvikle ikt-relaterede aktiviteter, hvor disse falder uden for de specifikke programmer, |
| --- | --- |

—

udvikle ikt-relaterede aktiviteter, hvor disse falder uden for de specifikke programmer,

| — | sikre mere omfattende formidlingsaktivitet. |
| --- | --- |

—

sikre mere omfattende formidlingsaktivitet.

| 3. | Jean Monnet-program, der skal støtte aktiviteter vedrørende europæisk integration, europæiske institutioner og foreninger på uddannelsesområdet. |
| --- | --- |

3.

Jean Monnet-program, der skal støtte aktiviteter vedrørende europæisk integration, europæiske institutioner og foreninger på uddannelsesområdet.

Ambitionsniveau

Programmet for livslang læring med et foreslået vejledende budget på 13,620 mia. EUR for programmets 7-årige løbetid fokuserer på fire hovedmålsætninger, der indgår i de finansielle overslag for 2007-2013.

Som led i den generelle målsætning om gennem livslang læring at gøre EU til det mest avancerede videnbaserede samfund opstilles følgende delmålsætninger:

| — | deltagelse af 1 ud af 20 skoleelever i Comenius-aktioner i perioden 2007-2013, |
| --- | --- |

—

deltagelse af 1 ud af 20 skoleelever i Comenius-aktioner i perioden 2007-2013,

| — | 3 millioner Erasmus-studerende inden 2011, |
| --- | --- |

—

3 millioner Erasmus-studerende inden 2011,

| — | 150 000 Leonardo-praktikophold på årsbasis inden 2013, |
| --- | --- |

—

150 000 Leonardo-praktikophold på årsbasis inden 2013,

| — | 25 000 Grundtvig-mobilitetsophold på årsbasis inden 2013. |
| --- | --- |

—

25 000 Grundtvig-mobilitetsophold på årsbasis inden 2013.

Regionsudvalgets synspunkter

| 1. | Regionsudvalget bifalder Kommissionens forslag om en samordning af EU's uddannelsesprogrammer inden for rammerne af et integreret program for livslang læring. Regionsudvalget finder, at dette forslag er et yderst vigtigt bidrag i bestræbelserne på at få alle de berørte aktører til at tilstræbe hurtige ændringer inden for grunduddannelse og videregående uddannelse. Forslaget imødekommer desuden den nye vidensøkonomis behov og er i tråd med EU's ambitioner om individuel ansvarstagen og deltagelse i samfundet. |
| --- | --- |

1.

Regionsudvalget bifalder Kommissionens forslag om en samordning af EU's uddannelsesprogrammer inden for rammerne af et integreret program for livslang læring. Regionsudvalget finder, at dette forslag er et yderst vigtigt bidrag i bestræbelserne på at få alle de berørte aktører til at tilstræbe hurtige ændringer inden for grunduddannelse og videregående uddannelse. Forslaget imødekommer desuden den nye vidensøkonomis behov og er i tråd med EU's ambitioner om individuel ansvarstagen og deltagelse i samfundet.

| 2. | Regionsudvalget har tidligere understreget betydningen af en strategi for livslang læring og er parat til at yde en aktiv indsats for at sikre, at det integrerede program får størst mulig virkning og udgør et vigtigt bidrag til demokrati og velfærd. |
| --- | --- |

2.

Regionsudvalget har tidligere understreget betydningen af en strategi for livslang læring og er parat til at yde en aktiv indsats for at sikre, at det integrerede program får størst mulig virkning og udgør et vigtigt bidrag til demokrati og velfærd.

| 2a. | I forbindelse med Regionsudvalgets 10-års jubilæum den 17.-18. november 2004 blev der afholdt en ungdomsdebat. Ungdomsrepræsentanterne fremførte som et vigtigt mål, at alle elever og studerende skal have mulighed for at deltage i udvekslingsprogrammer for at stifte bekendtskab med andre kulturer, sprog og det europæiske fællesskab. Regionsudvalget ser de foreslåede kvantificerede mål som et skridt i den rigtige retning og er enig i den langsigtede målsætning, som ungdomsrepræsentanterne satte på dagsorden. |
| --- | --- |

2a.

I forbindelse med Regionsudvalgets 10-års jubilæum den 17.-18. november 2004 blev der afholdt en ungdomsdebat. Ungdomsrepræsentanterne fremførte som et vigtigt mål, at alle elever og studerende skal have mulighed for at deltage i udvekslingsprogrammer for at stifte bekendtskab med andre kulturer, sprog og det europæiske fællesskab. Regionsudvalget ser de foreslåede kvantificerede mål som et skridt i den rigtige retning og er enig i den langsigtede målsætning, som ungdomsrepræsentanterne satte på dagsorden.

| 3. | Det Europæiske Råd i Lissabon bemærkede, at grunduddannelse og erhvervsuddannelse er en vigtig forudsætning for, at EU kan løfte denne udfordring og inddrage alle i informationssamfundet. Dette giver EU mulighed for at udnytte sit potentiale fuldt ud. For at flere og flere kan få adgang til livslang læring, bør indsatsen på uddannelsesområdet omfatte forskellige initiativer, der skal opmuntre borgerne til at erhverve sig og udvikle viden. |
| --- | --- |

3.

Det Europæiske Råd i Lissabon bemærkede, at grunduddannelse og erhvervsuddannelse er en vigtig forudsætning for, at EU kan løfte denne udfordring og inddrage alle i informationssamfundet. Dette giver EU mulighed for at udnytte sit potentiale fuldt ud. For at flere og flere kan få adgang til livslang læring, bør indsatsen på uddannelsesområdet omfatte forskellige initiativer, der skal opmuntre borgerne til at erhverve sig og udvikle viden.

De regionale og lokale myndigheders vigtig rolle

| 4. | De regionale og lokale myndigheder bærer i hele EU en stor del af ansvaret for de områder, som nævnes i meddelelsen. |
| --- | --- |

4.

De regionale og lokale myndigheder bærer i hele EU en stor del af ansvaret for de områder, som nævnes i meddelelsen.

| 5. | I mange europæiske lande er det de regionale og lokale myndigheder, som er hovedansvarlige for almen uddannelse, erhvervsuddannelse og voksenuddannelse. Det er her, beslutningerne træffes og gennemføres. De regionale og lokale myndigheder indgår også i det sociale partnerskab, hvor de har en koordinerende rolle i forbindelse med regional og lokal udvikling og vækst. De har derfor også interesse i at udvikle arbejdskraftens kvalifikationer. |
| --- | --- |

5.

I mange europæiske lande er det de regionale og lokale myndigheder, som er hovedansvarlige for almen uddannelse, erhvervsuddannelse og voksenuddannelse. Det er her, beslutningerne træffes og gennemføres. De regionale og lokale myndigheder indgår også i det sociale partnerskab, hvor de har en koordinerende rolle i forbindelse med regional og lokal udvikling og vækst. De har derfor også interesse i at udvikle arbejdskraftens kvalifikationer.

| 6. | De regionale og lokale myndigheder fungerer ligeledes som sociale myndigheder med ansvar for borgernes velfærd, hvad enten der er tale om børn, voksne eller ældre. Disse myndigheder har desuden til opgave at sikre, at de mest udsatte grupper som f.eks. fysisk eller psykisk handicappede personer inddrages og integreres i samfundet. Endelig fungerer disse myndigheder som arbejdsgivere og har derfor som sådan en direkte interesse i at udvikle deres medarbejderes kvalifikationer. |
| --- | --- |

6.

De regionale og lokale myndigheder fungerer ligeledes som sociale myndigheder med ansvar for borgernes velfærd, hvad enten der er tale om børn, voksne eller ældre. Disse myndigheder har desuden til opgave at sikre, at de mest udsatte grupper som f.eks. fysisk eller psykisk handicappede personer inddrages og integreres i samfundet. Endelig fungerer disse myndigheder som arbejdsgivere og har derfor som sådan en direkte interesse i at udvikle deres medarbejderes kvalifikationer.

| 7. | Muligheden for at deltage i og bidrage til det demokratiske samfund er et vigtigt demokratisk aspekt i forbindelse med den regionale og lokale indsats på uddannelsesområdet. |
| --- | --- |

7.

Muligheden for at deltage i og bidrage til det demokratiske samfund er et vigtigt demokratisk aspekt i forbindelse med den regionale og lokale indsats på uddannelsesområdet.

| 8. | De regionale og lokale myndigheder har desuden enestående forudsætninger for at indlede et konstruktivt partnerskab med arbejdsmarkedsparterne og de forskellige uddannelsesinstitutioner og dermed tilbyde uddannelsesmuligheder, der er skræddersyede efter de forskellige lokale behov og krav. |
| --- | --- |

8.

De regionale og lokale myndigheder har desuden enestående forudsætninger for at indlede et konstruktivt partnerskab med arbejdsmarkedsparterne og de forskellige uddannelsesinstitutioner og dermed tilbyde uddannelsesmuligheder, der er skræddersyede efter de forskellige lokale behov og krav.

| 9. | Samarbejdsprojekter på regionalt og lokalt niveau er en væsentlig drivkraft for vækst og udvikling. |
| --- | --- |

9.

Samarbejdsprojekter på regionalt og lokalt niveau er en væsentlig drivkraft for vækst og udvikling.

| 10. | EU når gennem sine uddannelsesprogrammer direkte ud til borgerne. Ingen anden fællesskabsaktivitet har år efter år direkte betydning for så mange mennesker. Programmerne støtter også moderniseringsprocessen inden for uddannelsessystemerne og motiverer den enkelte til at forbedre sine kvalifikationer. De regionale aktører bør i betragtning af ovenstående derfor være en vigtig målgruppe for de aktioner under programmet, som iværksættes på uddannelsesområdet. |
| --- | --- |

10.

EU når gennem sine uddannelsesprogrammer direkte ud til borgerne. Ingen anden fællesskabsaktivitet har år efter år direkte betydning for så mange mennesker. Programmerne støtter også moderniseringsprocessen inden for uddannelsessystemerne og motiverer den enkelte til at forbedre sine kvalifikationer. De regionale aktører bør i betragtning af ovenstående derfor være en vigtig målgruppe for de aktioner under programmet, som iværksættes på uddannelsesområdet.

| 11. | Et godt eksempel på udbredelse og fremme af livslang læring i EU er netværket af »lærende regioner« til fremme af livslang læring (R3L), som blev oprettet af Kommissionen og Regionsudvalget. Regionsudvalget finder det ønskværdigt med flere initiativer af denne type, der skal fremme samarbejdet inden for regional udvikling. Sådanne initiativer vil kunne gennemføres hurtigt og bidrage aktivt til fremme af den europæiske integration på græsrodsniveau. |
| --- | --- |

11.

Et godt eksempel på udbredelse og fremme af livslang læring i EU er netværket af »lærende regioner« til fremme af livslang læring (R3L), som blev oprettet af Kommissionen og Regionsudvalget. Regionsudvalget finder det ønskværdigt med flere initiativer af denne type, der skal fremme samarbejdet inden for regional udvikling. Sådanne initiativer vil kunne gennemføres hurtigt og bidrage aktivt til fremme af den europæiske integration på græsrodsniveau.

| 12. | De europæiske regionale og lokale myndigheder bør på et tidligt tidspunkt have mulighed for at deltage i programmets aktioner på uddannelsesområdet. De regionale og lokale myndigheder bør under ingen omstændigheder blot nøjes med at få forelagt resultaterne, efter at programmet er afsluttet. |
| --- | --- |

12.

De europæiske regionale og lokale myndigheder bør på et tidligt tidspunkt have mulighed for at deltage i programmets aktioner på uddannelsesområdet. De regionale og lokale myndigheder bør under ingen omstændigheder blot nøjes med at få forelagt resultaterne, efter at programmet er afsluttet.

Sammenhængen mellem strategien for livslang læring og det integrerede program

| 13. | Livslang læring bygger snarere på læring og udvikling af individuelle færdigheder end på undervisning og formelle uddannelsessystemer. |
| --- | --- |

13.

Livslang læring bygger snarere på læring og udvikling af individuelle færdigheder end på undervisning og formelle uddannelsessystemer.

| 14. | Strategien omfatter både førskoleuddannelse og voksenuddannelse samt forskellige former for læring og uddannelse. Det er vigtigt, at det foreslåede integrerede program og sektorprogrammerne bygger på dette overordnede princip. |
| --- | --- |

14.

Strategien omfatter både førskoleuddannelse og voksenuddannelse samt forskellige former for læring og uddannelse. Det er vigtigt, at det foreslåede integrerede program og sektorprogrammerne bygger på dette overordnede princip.

| 15. | Alle delprogrammer og ikke kun Comenius bør sigte mod at udvikle en forståelse for de europæiske kulturers mangfoldighed og værdi. |
| --- | --- |

15.

Alle delprogrammer og ikke kun Comenius bør sigte mod at udvikle en forståelse for de europæiske kulturers mangfoldighed og værdi.

| 16. | De fælles målsætninger for livslang læring bør afspejle den vægt, som lægges på en bæredygtig økonomisk, social og miljømæssig udvikling i et livslangt læringsperspektiv. |
| --- | --- |

16.

De fælles målsætninger for livslang læring bør afspejle den vægt, som lægges på en bæredygtig økonomisk, social og miljømæssig udvikling i et livslangt læringsperspektiv.

| 17. | I henhold til Kommissionens memorandum bør uddannelse og praktisk læring derfor indgå i en livslang læringssammenhæng. Kommissionen har tidligere understreget, at det integrerede program bør omfatte både teoretisk og praktisk uddannelse, hvilket Regionsudvalget bifalder. Det har hidtil været et problem, at programmer som f.eks. Socrates og Leonardo er underlagt forskellige regelsæt og dermed forskellige procedurer. |
| --- | --- |

17.

I henhold til Kommissionens memorandum bør uddannelse og praktisk læring derfor indgå i en livslang læringssammenhæng. Kommissionen har tidligere understreget, at det integrerede program bør omfatte både teoretisk og praktisk uddannelse, hvilket Regionsudvalget bifalder. Det har hidtil været et problem, at programmer som f.eks. Socrates og Leonardo er underlagt forskellige regelsæt og dermed forskellige procedurer.

| 18. | Den kendsgerning, at grundlæggende erhvervsuddannelse hører ind under Leonardo-programmet og postgymnasial erhvervsuddannelse under Erasmus-programmet, er yderligere med til at understrege, hvor vigtigt det er at skabe gode betingelser for tværsektorielle projekter. |
| --- | --- |

18.

Den kendsgerning, at grundlæggende erhvervsuddannelse hører ind under Leonardo-programmet og postgymnasial erhvervsuddannelse under Erasmus-programmet, er yderligere med til at understrege, hvor vigtigt det er at skabe gode betingelser for tværsektorielle projekter.

| 19. | Regionsudvalget understreger, at der bør skabes de bedst mulige betingelser for et samspil mellem de forskellige sektorprogrammer. Et program for livslang læring bør således omfatte både horisontale og vertikale projekter og lette gennemførelsen af disse. Regionsudvalget mener, at den foreslåede struktur giver mulighed for et tættere samarbejde på tværs af sektorprogrammerne. |
| --- | --- |

19.

Regionsudvalget understreger, at der bør skabes de bedst mulige betingelser for et samspil mellem de forskellige sektorprogrammer. Et program for livslang læring bør således omfatte både horisontale og vertikale projekter og lette gennemførelsen af disse. Regionsudvalget mener, at den foreslåede struktur giver mulighed for et tættere samarbejde på tværs af sektorprogrammerne.

| 20. | Regionsudvalget finder imidlertid, at der ud over denne åbning også bør tages konkrete skridt til at styrke dette samspil mellem de forskellige delprogrammer, hvilket bør ske inden for rammerne af EU's strategi for livslang læring. |
| --- | --- |

20.

Regionsudvalget finder imidlertid, at der ud over denne åbning også bør tages konkrete skridt til at styrke dette samspil mellem de forskellige delprogrammer, hvilket bør ske inden for rammerne af EU's strategi for livslang læring.

Opfyldelse af de nuværende kvalifikationskrav

| 21. | Der sker hurtige ændringer inden for erhvervsuddannelse. Begreber som viden og uddannelse spiller en vigtig rolle inden for erhvervsuddannelse, der lægger op til livslang læring. På arbejdsmarkedet stilles der desuden i stigende grad krav om f.eks. sprogkundskaber. |
| --- | --- |

21.

Der sker hurtige ændringer inden for erhvervsuddannelse. Begreber som viden og uddannelse spiller en vigtig rolle inden for erhvervsuddannelse, der lægger op til livslang læring. På arbejdsmarkedet stilles der desuden i stigende grad krav om f.eks. sprogkundskaber.

| 22. | Sociale færdigheder som f.eks. ansvarstagen, samarbejdsevne, gode venskabs- og voksenrelationer, kreativitet, evnen til at se noget i en bredere sammenhæng og kvalitetsbevidsthed er ligeledes vigtige elementer i erhvervsuddannelse. Andre vigtige »almene« elementer er iværksætterånd, aktivt medborgerskab, lighed samt bekæmpelse af racisme og fremmedhad. Der er taget højde for flere af disse elementer i målsætningerne for det integrerede program, hvilket Regionsudvalget finder positivt. |
| --- | --- |

22.

Sociale færdigheder som f.eks. ansvarstagen, samarbejdsevne, gode venskabs- og voksenrelationer, kreativitet, evnen til at se noget i en bredere sammenhæng og kvalitetsbevidsthed er ligeledes vigtige elementer i erhvervsuddannelse. Andre vigtige »almene« elementer er iværksætterånd, aktivt medborgerskab, lighed samt bekæmpelse af racisme og fremmedhad. Der er taget højde for flere af disse elementer i målsætningerne for det integrerede program, hvilket Regionsudvalget finder positivt.

| 23. | De almene uddannelsesinstitutioner bør ligeledes være mere åbne over for arbejdsmarkedet og fremtidig beskæftigelse gennem f.eks. samarbejde med virksomheder, projektarbejde og besøg af repræsentanter for erhvervslivet som led i undervisningen. |
| --- | --- |

23.

De almene uddannelsesinstitutioner bør ligeledes være mere åbne over for arbejdsmarkedet og fremtidig beskæftigelse gennem f.eks. samarbejde med virksomheder, projektarbejde og besøg af repræsentanter for erhvervslivet som led i undervisningen.

| 24. | Regionsudvalget mener, at programmet i høj grad vil kunne bidrage til fremme af højere uddannelse, hvilket er en yderst vigtig forudsætning for regional udvikling. |
| --- | --- |

24.

Regionsudvalget mener, at programmet i høj grad vil kunne bidrage til fremme af højere uddannelse, hvilket er en yderst vigtig forudsætning for regional udvikling.

| 25. | En sådan udvikling afhænger i høj grad af små og mellemstore virksomheder. Ansatte i disse virksomheder har ofte ingen videregående uddannelse, ligesom der gælder andre traditioner for uddannelse. Ved udformningen af programmet bør der derfor også tages højde for folk på arbejdsmarkedet med uddannelsesbehov på grundlæggende eller gymnasialt niveau. Uddannelses- og færdighedsprogrammer bør udformes på en sådan måde, at de når ud til ansatte i små og mellemstore virksomheder. |
| --- | --- |

25.

En sådan udvikling afhænger i høj grad af små og mellemstore virksomheder. Ansatte i disse virksomheder har ofte ingen videregående uddannelse, ligesom der gælder andre traditioner for uddannelse. Ved udformningen af programmet bør der derfor også tages højde for folk på arbejdsmarkedet med uddannelsesbehov på grundlæggende eller gymnasialt niveau. Uddannelses- og færdighedsprogrammer bør udformes på en sådan måde, at de når ud til ansatte i små og mellemstore virksomheder.

| 26. | Der bør desuden redegøres for, hvordan programmet på så fleksibel vis som muligt kan opfylde de politiske mål og behov, som udvikles i programperioden. |
| --- | --- |

26.

Der bør desuden redegøres for, hvordan programmet på så fleksibel vis som muligt kan opfylde de politiske mål og behov, som udvikles i programperioden.

| 27. | Regionsudvalget understreger desuden, at fordelingen af ressourcer blandt de forskellige programmer bør være en konstant proces og være knyttet til budgettet og målene for det integrerede program. Dette gælder ligeledes udviklingen mellem delprogrammerne og mulighederne for omfordeling for at fremme udviklingen og udvekslingen af studerende med en kortere uddannelse. |
| --- | --- |

27.

Regionsudvalget understreger desuden, at fordelingen af ressourcer blandt de forskellige programmer bør være en konstant proces og være knyttet til budgettet og målene for det integrerede program. Dette gælder ligeledes udviklingen mellem delprogrammerne og mulighederne for omfordeling for at fremme udviklingen og udvekslingen af studerende med en kortere uddannelse.

Deltagernes forudsætninger

| 28. | Europa-Parlamentet har for nylig påpeget, at det som oftest er studerende fra velstående familier, som kommer på udveksling, på grund af den utilstrækkelige støtte, som udbetales til udvekslingsstuderende. Medlemsstaterne bør sikre, at de studerende reelt har mulighed for at deltage i udvekslingsprogrammer og for at modtage støtte, og at der tages hensyn til ansøgernes økonomiske situation. |
| --- | --- |

28.

Europa-Parlamentet har for nylig påpeget, at det som oftest er studerende fra velstående familier, som kommer på udveksling, på grund af den utilstrækkelige støtte, som udbetales til udvekslingsstuderende. Medlemsstaterne bør sikre, at de studerende reelt har mulighed for at deltage i udvekslingsprogrammer og for at modtage støtte, og at der tages hensyn til ansøgernes økonomiske situation.

| 29. | Regionsudvalget lægger stor vægt på social integration, som er et område, hvor det integrerede handlingsprogram for livslang læring kan få stor betydning. Det gælder større, heterogene grupper af studerende med forskellige behov for støtte, lige fra studerende, som har indlæringsvanskeligheder eller er socialt udsatte eller isolerede, til studerende, der kommer til fremmede lande og kulturer. Der er i dag en tendens til, at mange unge med utilstrækkelige grundlæggende kundskaber afbryder deres studier eller forlader grundlæggende uddannelse. Der bør være mulighed for at støtte metodeudvikling, overførsel af viden og initiativer til fremme af disse unges udvikling. |
| --- | --- |

29.

Regionsudvalget lægger stor vægt på social integration, som er et område, hvor det integrerede handlingsprogram for livslang læring kan få stor betydning. Det gælder større, heterogene grupper af studerende med forskellige behov for støtte, lige fra studerende, som har indlæringsvanskeligheder eller er socialt udsatte eller isolerede, til studerende, der kommer til fremmede lande og kulturer. Der er i dag en tendens til, at mange unge med utilstrækkelige grundlæggende kundskaber afbryder deres studier eller forlader grundlæggende uddannelse. Der bør være mulighed for at støtte metodeudvikling, overførsel af viden og initiativer til fremme af disse unges udvikling.

| 30. | Problematikken er så vigtig, at den bør fremgå tydeligt af programmets målsætninger og indarbejdes i programmer på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt niveau. Second Chance Schools er et udmærket eksempel på sådanne europæiske netværk, som bidrager til metodeudvikling, overførsel af viden og udvikling af aktioner. |
| --- | --- |

30.

Problematikken er så vigtig, at den bør fremgå tydeligt af programmets målsætninger og indarbejdes i programmer på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt niveau. Second Chance Schools er et udmærket eksempel på sådanne europæiske netværk, som bidrager til metodeudvikling, overførsel af viden og udvikling af aktioner.

| 31. | Studerende med handicap og nedsat funktionsevne bør sikres reelle muligheder for at deltage i programmet. |
| --- | --- |

31.

Studerende med handicap og nedsat funktionsevne bør sikres reelle muligheder for at deltage i programmet.

| 32. | Hvad angår voksnes deltagelse i udvekslingsprogrammerne, bør der desuden lægges vægt på lige muligheder, således at både mænd og kvinder kan deltage. Her bør man især være opmærksom på arbejdstagere med behov for ny viden. |
| --- | --- |

32.

Hvad angår voksnes deltagelse i udvekslingsprogrammerne, bør der desuden lægges vægt på lige muligheder, således at både mænd og kvinder kan deltage. Her bør man især være opmærksom på arbejdstagere med behov for ny viden.

Inddragelse af nabotredjelande

| 33. | Regionsudvalget bifalder ligeledes planerne om at inddrage nabotredjelande. Det er i den forbindelse oplagt at henvise til Europa-Parlamentets udtalelse om »Det bredere europæiske naboskab«. Der blev på et tidligt tidspunkt knyttet samarbejdskontakter på regionalt og lokalt niveau. Etablering af nye kontakter med lande, som for nylig har opnået EU-medlemskab, er desuden ensbetydende med, at der vindes nyt terræn. Regionsudvalget finder det naturligt at fortsætte dette regionale og lokale samarbejde, som bør udvides til at omfatte nye lande. |
| --- | --- |

33.

Regionsudvalget bifalder ligeledes planerne om at inddrage nabotredjelande. Det er i den forbindelse oplagt at henvise til Europa-Parlamentets udtalelse om »Det bredere europæiske naboskab«. Der blev på et tidligt tidspunkt knyttet samarbejdskontakter på regionalt og lokalt niveau. Etablering af nye kontakter med lande, som for nylig har opnået EU-medlemskab, er desuden ensbetydende med, at der vindes nyt terræn. Regionsudvalget finder det naturligt at fortsætte dette regionale og lokale samarbejde, som bør udvides til at omfatte nye lande.

Ansvarsfordeling

| 34. | Regionsudvalget understreger, at det er nødvendigt med en klar ansvarsfordeling mellem det europæiske og det nationale niveau. Medlemsstaterne bør så vidt muligt have ansvaret for den praktiske gennemførelse. Det er nødvendigt med en decentraliseret struktur, hvis der skal gøres fremskridt i dette arbejde. Det regionale og lokale niveau bør desuden spille en aktiv rolle i en sådan struktur. |
| --- | --- |

34.

Regionsudvalget understreger, at det er nødvendigt med en klar ansvarsfordeling mellem det europæiske og det nationale niveau. Medlemsstaterne bør så vidt muligt have ansvaret for den praktiske gennemførelse. Det er nødvendigt med en decentraliseret struktur, hvis der skal gøres fremskridt i dette arbejde. Det regionale og lokale niveau bør desuden spille en aktiv rolle i en sådan struktur.

| 35. | Spørgsmål, som vedrører mål, helhedsperspektiv, overblik, andre strategiske spørgsmål, observation og analyse samt opfølgning og vurdering bør som foreslået i Kommissionens forslag tages op på fællesskabsniveau. Spørgsmål vedrørende programmets gennemførelse, herunder indkredsning og formidling af de meste effektive former for gennemførelse, bør ligeledes afgøres på fællesskabsniveau. Efter Regionsudvalgets opfattelse bør de regionale og lokale myndigheder spille en vigtig rolle ved gennemførelsen, forankringen og udbredelsen af de nye programmer. |
| --- | --- |

35.

Spørgsmål, som vedrører mål, helhedsperspektiv, overblik, andre strategiske spørgsmål, observation og analyse samt opfølgning og vurdering bør som foreslået i Kommissionens forslag tages op på fællesskabsniveau. Spørgsmål vedrørende programmets gennemførelse, herunder indkredsning og formidling af de meste effektive former for gennemførelse, bør ligeledes afgøres på fællesskabsniveau. Efter Regionsudvalgets opfattelse bør de regionale og lokale myndigheder spille en vigtig rolle ved gennemførelsen, forankringen og udbredelsen af de nye programmer.

| 36. | Enhver beslutningsprocedure, som indebærer, at et spørgsmål skal behandles på to niveauer, bør som hovedregel undgås. |
| --- | --- |

36.

Enhver beslutningsprocedure, som indebærer, at et spørgsmål skal behandles på to niveauer, bør som hovedregel undgås.

De enkelte dele af det integrerede program

| 37. | Regionsudvalget mener, at det foreslåede integrerede program med dets nuværende ambitionsniveau vil kunne yde et vigtigt bidrag til fremme af mobilitetspartnerskaber, -projekter og -netværk i EU. |
| --- | --- |

37.

Regionsudvalget mener, at det foreslåede integrerede program med dets nuværende ambitionsniveau vil kunne yde et vigtigt bidrag til fremme af mobilitetspartnerskaber, -projekter og -netværk i EU.

| 38. | Mobilitetsprojekter har stor betydning for det regionale og lokale niveau. Det er ofte de små mobilitetsprojekter, som besluttes på nationalt plan, der giver væsentlige resultater, og som styrker Europa-tanken, aktivt medborgerskab og demokratiet. Det er vigtigt, at projekterne er åbne og giver mulighed for erfaringsudveksling. Dette er med til at lette formidlingen af viden og gennemførelsen. Gensidig læring er grundlaget for dette arbejde. |
| --- | --- |

38.

Mobilitetsprojekter har stor betydning for det regionale og lokale niveau. Det er ofte de små mobilitetsprojekter, som besluttes på nationalt plan, der giver væsentlige resultater, og som styrker Europa-tanken, aktivt medborgerskab og demokratiet. Det er vigtigt, at projekterne er åbne og giver mulighed for erfaringsudveksling. Dette er med til at lette formidlingen af viden og gennemførelsen. Gensidig læring er grundlaget for dette arbejde.

| 39. | Mobilitetsprojekter bør i højere grad sigte mod oprettelse af nationale, regionale og lokale back-up-systemer, der skal sikre fortsat mobilitet efter projektets ophør med henblik på at bevare de strukturer og kontakter, der er blevet oprettet. Projekterne bør bidrage til at fjerne barrierer og fremme en stadig udveksling, således at projekterne kan indgå i de regelmæssige aktiviteter. Det er vigtigt, at de nationale støtteordninger på uddannelsesområdet giver de studerende mulighed for at tage en del af deres uddannelse i en anden medlemsstat. |
| --- | --- |

39.

Mobilitetsprojekter bør i højere grad sigte mod oprettelse af nationale, regionale og lokale back-up-systemer, der skal sikre fortsat mobilitet efter projektets ophør med henblik på at bevare de strukturer og kontakter, der er blevet oprettet. Projekterne bør bidrage til at fjerne barrierer og fremme en stadig udveksling, således at projekterne kan indgå i de regelmæssige aktiviteter. Det er vigtigt, at de nationale støtteordninger på uddannelsesområdet giver de studerende mulighed for at tage en del af deres uddannelse i en anden medlemsstat.

| 40. | Erfaringerne med udviklingsprogrammerne bør udnyttes f.eks. gennem ekspertgrupper og lignende. Projekter, som prioriterer forskellige former for læring, har især betydning for strategien for livslang læring. Udviklingsprojekternes banebrydende rolle bør derfor indebære, at der på visse betingelser kan foretages kursændringer under projektforløbet. |
| --- | --- |

40.

Erfaringerne med udviklingsprogrammerne bør udnyttes f.eks. gennem ekspertgrupper og lignende. Projekter, som prioriterer forskellige former for læring, har især betydning for strategien for livslang læring. Udviklingsprojekternes banebrydende rolle bør derfor indebære, at der på visse betingelser kan foretages kursændringer under projektforløbet.

| 41. | Regionsudvalget mener, at det foreslåede generelle/tværgående program har afgørende betydning, når det drejer sig om at skabe sammenhæng, gennemføre analyser og støtte politikudviklingen. Andre vigtige opgaver vil være at iværksætte nye projekter og netværk samt bidrage til nye processer for at opfylde uddannelsesbehovene i EU. Der bør i betragtning af den væsentlige rolle, som det regionale og lokale niveau spiller på uddannelsesområdet, skabes sammenhæng mellem denne aktivitet og Regionsudvalget. |
| --- | --- |

41.

Regionsudvalget mener, at det foreslåede generelle/tværgående program har afgørende betydning, når det drejer sig om at skabe sammenhæng, gennemføre analyser og støtte politikudviklingen. Andre vigtige opgaver vil være at iværksætte nye projekter og netværk samt bidrage til nye processer for at opfylde uddannelsesbehovene i EU. Der bør i betragtning af den væsentlige rolle, som det regionale og lokale niveau spiller på uddannelsesområdet, skabes sammenhæng mellem denne aktivitet og Regionsudvalget.

| 42. | Jean Monnet-programmet har strategisk betydning for den europæiske integration inden for højere uddannelse og forskning. |
| --- | --- |

42.

Jean Monnet-programmet har strategisk betydning for den europæiske integration inden for højere uddannelse og forskning.

Udvalg

| 43. | Regionsudvalget understreger, at det udvalg, som skal bistå Kommissionen (jf. artikel 10 i forslaget), bør:






  — | arbejde med udvikling af målsætninger og politikker |
| --- | --- | --- |

43.

Regionsudvalget understreger, at det udvalg, som skal bistå Kommissionen (jf. artikel 10 i forslaget), bør:

—

arbejde med udvikling af målsætninger og politikker

| — | til stadighed følge og fremhjælpe de fælles mål for det integrerede program |
| --- | --- |

—

til stadighed følge og fremhjælpe de fælles mål for det integrerede program

| — | sikre, at EU's strategi for livslang læring virkelig kommer til udtryk i de forskellige delprogrammer. |
| --- | --- |

—

sikre, at EU's strategi for livslang læring virkelig kommer til udtryk i de forskellige delprogrammer.

Udvalget bør føre tilsyn med, at der ikke skabes barrierer mellem de forskellige sektorprogrammer. Det er desuden vigtigt, at Regionsudvalget og dette udvalg arbejder sammen i det videre forløb.

Kvantificerede mål

| 44. | Regionsudvalget stiller sig positivt til de foreslåede kvantificerede mål, der forventes at medføre en tredobling af antallet af mobilitetsprogrammer. Disse ambitiøse mål bidrager til at styrke EU og forøge samhørigheden. De kvantificerede mål bør dog ikke gå ud over kvaliteten af programmerne. |
| --- | --- |

44.

Regionsudvalget stiller sig positivt til de foreslåede kvantificerede mål, der forventes at medføre en tredobling af antallet af mobilitetsprogrammer. Disse ambitiøse mål bidrager til at styrke EU og forøge samhørigheden. De kvantificerede mål bør dog ikke gå ud over kvaliteten af programmerne.

Forenkling af administrative procedurer

| 45. | Regionsudvalget bifalder ligeledes en forenkling af omkostningssystemet og øget anvendelse af faste støttebeløb. Regionsudvalget har tidligere gjort opmærksom på, at den administrative byrde har en uheldig indflydelse på antallet af ansøgninger. Indviklede krav om bilag afholder mange aktører fra at deltage. Regionsudvalget mener, at de administrative og regnskabsmæssige krav bør stå i forhold til støttens omfang. Mindre projekter bør ikke nødvendigvis være underlagt den samme omfattende kontrol som større projekter. |
| --- | --- |

45.

Regionsudvalget bifalder ligeledes en forenkling af omkostningssystemet og øget anvendelse af faste støttebeløb. Regionsudvalget har tidligere gjort opmærksom på, at den administrative byrde har en uheldig indflydelse på antallet af ansøgninger. Indviklede krav om bilag afholder mange aktører fra at deltage. Regionsudvalget mener, at de administrative og regnskabsmæssige krav bør stå i forhold til støttens omfang. Mindre projekter bør ikke nødvendigvis være underlagt den samme omfattende kontrol som større projekter.

| 46. | Regionsudvalget gør samtidig opmærksom på, at forudsætningerne og mulighederne for at deltage i programmerne varierer, hvilket kan påvirke omkostningerne. Dette kan f.eks. skyldes manglende studieerfaring, handicap, rejse- og opholdsudgifter, der er for høje til, at den studerende kan betale dem, eller forskellige regionale forhold. |
| --- | --- |

46.

Regionsudvalget gør samtidig opmærksom på, at forudsætningerne og mulighederne for at deltage i programmerne varierer, hvilket kan påvirke omkostningerne. Dette kan f.eks. skyldes manglende studieerfaring, handicap, rejse- og opholdsudgifter, der er for høje til, at den studerende kan betale dem, eller forskellige regionale forhold.

Titler

| 47. | Regionsudvalget understreger desuden, at det nye program og dets forskellige dele bør have utvetydige, praktiske titler, således at de er klare og forståelige på alle EU's sprog. Betegnelser som f.eks. »det integrerede program« og »det generelle/ tværgående program« er med til at skabe uklarhed og forvirring. |
| --- | --- |

47.

Regionsudvalget understreger desuden, at det nye program og dets forskellige dele bør have utvetydige, praktiske titler, således at de er klare og forståelige på alle EU's sprog. Betegnelser som f.eks. »det integrerede program« og »det generelle/ tværgående program« er med til at skabe uklarhed og forvirring.

| 48. | Det bør fremgå, at det »integrerede program« refererer til hele initiativet, mens Comenius-, Leonardo-, Erasmus-, Grundtvig- og Jean Monnet-programmerne blot er dele af dette initiativ. Det bør fremgå tydeligt, at det tværgående program har en strategisk, overordnet funktion. Regionsudvalget finder, at der bør lægges særlig vægt på dette spørgsmål. |
| --- | --- |

48.

Det bør fremgå, at det »integrerede program« refererer til hele initiativet, mens Comenius-, Leonardo-, Erasmus-, Grundtvig- og Jean Monnet-programmerne blot er dele af dette initiativ. Det bør fremgå tydeligt, at det tværgående program har en strategisk, overordnet funktion. Regionsudvalget finder, at der bør lægges særlig vægt på dette spørgsmål.

Subsidiaritet og proportionalitet

| 49. | Programmet udgør et supplement til de initiativer, som iværksættes på nationalt, regionalt og lokalt niveau. Det foreslåede retsgrundlag giver mulighed for at tilføje andre initiativer. Programmet finder først og fremmest anvendelse på områder, hvor medlemsstaterne ikke kan opnå den ønskede effekt. Der gøres ikke forsøg på at gribe ind i uddannelsessystemernes struktur og indhold, men der fokuseres på områder, hvor der kan skabes en merværdi for EU. Hvad angår proportionalitet, sigter forslaget mod størst mulig forenkling. |
| --- | --- |

49.

Programmet udgør et supplement til de initiativer, som iværksættes på nationalt, regionalt og lokalt niveau. Det foreslåede retsgrundlag giver mulighed for at tilføje andre initiativer. Programmet finder først og fremmest anvendelse på områder, hvor medlemsstaterne ikke kan opnå den ønskede effekt. Der gøres ikke forsøg på at gribe ind i uddannelsessystemernes struktur og indhold, men der fokuseres på områder, hvor der kan skabes en merværdi for EU. Hvad angår proportionalitet, sigter forslaget mod størst mulig forenkling.

Regionsudvalgets forslag

| 1. | De regionale og lokale myndigheder bør på et tidligt tidspunkt inddrages i arbejdet med det integrerede program. |
| --- | --- |

1.

De regionale og lokale myndigheder bør på et tidligt tidspunkt inddrages i arbejdet med det integrerede program.

| 2. | Regionale og lokale aktører bør være en vigtig målgruppe for initiativer til fremme af den europæiske udvikling og integration generelt og programaktiviteter på uddannelsesområdet i særdeleshed. |
| --- | --- |

2.

Regionale og lokale aktører bør være en vigtig målgruppe for initiativer til fremme af den europæiske udvikling og integration generelt og programaktiviteter på uddannelsesområdet i særdeleshed.

| 3. | Forslaget bør lægge større vægt på ikke-formel og uformel uddannelse. |
| --- | --- |

3.

Forslaget bør lægge større vægt på ikke-formel og uformel uddannelse.

| 4. | For at undgå afgrænsningsproblemer og hindringer bør reglerne for adgang til de forskellige programdele så vidt muligt samles i én fælles artikel (svarende til forslagets artikel 4) og de særlige adgangsregler for hver enkelt af Comenius-, Erasmus-, Leonardo da Vinci- og Grundtvig-delprogrammerne begrænses tilsvarende. |
| --- | --- |

4.

For at undgå afgrænsningsproblemer og hindringer bør reglerne for adgang til de forskellige programdele så vidt muligt samles i én fælles artikel (svarende til forslagets artikel 4) og de særlige adgangsregler for hver enkelt af Comenius-, Erasmus-, Leonardo da Vinci- og Grundtvig-delprogrammerne begrænses tilsvarende.

| 5. | Det er vigtigt, at en tilsvarende åbenhed også kommer til udtryk ved fastlæggelsen af de finansielle rammer for disse delprojekter. |
| --- | --- |

5.

Det er vigtigt, at en tilsvarende åbenhed også kommer til udtryk ved fastlæggelsen af de finansielle rammer for disse delprojekter.

| 6. | Der bør i programperioden gøres en aktiv indsats for at styrke sammenhængen mellem grundlæggende og videregående uddannelse, almen uddannelse og erhvervsuddannelse samt formel, ikke-formel og uformel uddannelse. |
| --- | --- |

6.

Der bør i programperioden gøres en aktiv indsats for at styrke sammenhængen mellem grundlæggende og videregående uddannelse, almen uddannelse og erhvervsuddannelse samt formel, ikke-formel og uformel uddannelse.

| 7. | EU's strategi for livslang læring bør komme tydeligere til udtryk i det integrerede program og dets forskellige dele. |
| --- | --- |

7.

EU's strategi for livslang læring bør komme tydeligere til udtryk i det integrerede program og dets forskellige dele.

| 8. | Efter Regionsudvalgets opfattelse bør de regionale og lokale myndigheder spille en vigtig rolle ved gennemførelsen, forankringen og udbredelsen af det integrerede program og dets forskellige dele. |
| --- | --- |

8.

Efter Regionsudvalgets opfattelse bør de regionale og lokale myndigheder spille en vigtig rolle ved gennemførelsen, forankringen og udbredelsen af det integrerede program og dets forskellige dele.

| 9. | Regionsudvalget ønsker at deltage aktivt i formidlingen og diskussionen af de resultater, som opnås på europæisk niveau inden for dette område. |
| --- | --- |

9.

Regionsudvalget ønsker at deltage aktivt i formidlingen og diskussionen af de resultater, som opnås på europæisk niveau inden for dette område.

| 10. | Det foreslåede generelle/tværgående program har strategisk betydning, eftersom det bidrager til at skabe sammenhæng og spiller en vigtig rolle i forbindelse med udvikling af politikker, nye projekter, netværk og analyseaktioner med henblik på at skabe nye mekanismer, der kan hjælpe EU med at opfylde behovene for uddannelse. Der bør i betragtning af den væsentlige rolle, som det regionale og lokale niveau spiller på uddannelsesområdet, skabes sammenhæng mellem denne aktivitet og Regionsudvalget. |
| --- | --- |

10.

Det foreslåede generelle/tværgående program har strategisk betydning, eftersom det bidrager til at skabe sammenhæng og spiller en vigtig rolle i forbindelse med udvikling af politikker, nye projekter, netværk og analyseaktioner med henblik på at skabe nye mekanismer, der kan hjælpe EU med at opfylde behovene for uddannelse. Der bør i betragtning af den væsentlige rolle, som det regionale og lokale niveau spiller på uddannelsesområdet, skabes sammenhæng mellem denne aktivitet og Regionsudvalget.

Bruxelles, den 23. februar 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

| 5.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 164/65 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 164/65

---

Regionsudvalgets udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om oprettelse af programmet Kultur 2007 (2007-2013)«

(2005/C 164/08)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om oprettelse af programmet Kultur 2007 (2007-2013) (KOM(2004) 469 endelig — 2004/0150 (COD)),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 15. juli 2004 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til præsidiets beslutning af 27. januar 2004 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Kultur og Uddannelse,

under henvisning til artikel III-280 i udkastet til traktat om en forfatning for Europa,

under henvisning til Kommissionens meddelelse om At give borgerskabsbegrebet reelt indhold: fremme af europæisk kultur og mangfoldighed gennem ungdoms- og kulturprogrammer, audiovisuelle programmer og programmer for borgernes deltagelse (KOM(2004) 154 endelig),

under henvisning til Meddelelse fra Kommissionen: Fremtiden skaber vi i fællesskab — Politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-13 (KOM(2004) 101 endelig),

under henvisning til sin udtalelse om »Forslag om en fællesskabsaktion vedrørende« Den Europæiske Kulturhovedstad »2005-2019« (CdR 393/2003 fin) (1),

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 259/2004 rev. 1), som blev vedtaget af Underudvalget for Kultur og Uddannelse den 7. december 2004 med Rosemary Butler, medlem af Den nationale forsamling for Wales (UK/PSE), som ordfører —

på den 58. plenarforsamling den 23.-24. februar 2005 (mødet den 23. februar) ENSTEMMIGT VEDTAGET FØLGENDE UDTALELSE:

1.   Regionsudvalgets synspunkter

REGIONSUDVALGET

Generelle bemærkninger

| 1.1 | bekræfter vigtigheden af et europæisk kultursamarbejdsprogram, hvis politiske betydning det føler er større end nogensinde pga. et stigende behov for at fremme forståelse og tolerance såvel inden for EU som med vore naboer, |
| --- | --- |

1.1

bekræfter vigtigheden af et europæisk kultursamarbejdsprogram, hvis politiske betydning det føler er større end nogensinde pga. et stigende behov for at fremme forståelse og tolerance såvel inden for EU som med vore naboer,

| 1.2 | er enig i den overordnede idé i Kommissionens forslag, navnlig strømliningen af programmet til tre overordnede mål og tre aktionsdele. Regionsudvalget sætter stor pris på denne nye struktur, som burde bane vejen for et mere sammenhængende og målrettet program, og ser positivt på, at man er gået langt bort fra den sektorielle indfaldsvinkel, |
| --- | --- |

1.2

er enig i den overordnede idé i Kommissionens forslag, navnlig strømliningen af programmet til tre overordnede mål og tre aktionsdele. Regionsudvalget sætter stor pris på denne nye struktur, som burde bane vejen for et mere sammenhængende og målrettet program, og ser positivt på, at man er gået langt bort fra den sektorielle indfaldsvinkel,

| 1.3 | mener, at Kommissionen bør bestræbe sig på at fremme tværsektorielle projekter, og anfører, at udvælgelseskriterierne bør begunstige projekter, der er kendetegnet ved at være innovative, risikovillige eller eksperimenterende med det forbehold, at innovation er et relativt begreb og afhængig af den lokale og regionale kontekst, |
| --- | --- |

1.3

mener, at Kommissionen bør bestræbe sig på at fremme tværsektorielle projekter, og anfører, at udvælgelseskriterierne bør begunstige projekter, der er kendetegnet ved at være innovative, risikovillige eller eksperimenterende med det forbehold, at innovation er et relativt begreb og afhængig af den lokale og regionale kontekst,

| 1.4 | håber, at indarbejdningen af de tre aktionsdele i ét program vil skabe synergier mellem aktionsdelene og et mere sammenhængende program. Regionsudvalget beder forvaltningsudvalget holde øje med, om sådanne synergier rent faktisk opstår, |
| --- | --- |

1.4

håber, at indarbejdningen af de tre aktionsdele i ét program vil skabe synergier mellem aktionsdelene og et mere sammenhængende program. Regionsudvalget beder forvaltningsudvalget holde øje med, om sådanne synergier rent faktisk opstår,

| 1.5 | støtter de tre overordnede mål for programmet, dvs. mobilitet for kunstnere, mobilitet for kunstværker og interkulturel dialog, |
| --- | --- |

1.5

støtter de tre overordnede mål for programmet, dvs. mobilitet for kunstnere, mobilitet for kunstværker og interkulturel dialog,

| 1.6 | ser positivt på den administrative/finansielle/juridiske forenkling, som tager hensyn til kultursektorens særlige kendetegn med enklere ansøgningsskemaer, ensartede satser for identificerbare budgetposter, bedre information til ansøgere og begrænset finansiel kontrol med organisationer, der modtager mindre støttebeløb. Regionsudvalget beklager imidlertid, at disse forbedringer ikke er medtaget i selve den juridiske tekst, men kun i begrundelsen. Udvalget mener ligeledes, at forenklingsprocessen bør udvikles yderligere med en mere fleksibel indfaldsvinkel til finansiering i form af naturalier og større proportionalitet, således at de bureaukratiske krav til projektarrangørerne står i rimeligt forhold til projektbudgettets størrelse, |
| --- | --- |

1.6

ser positivt på den administrative/finansielle/juridiske forenkling, som tager hensyn til kultursektorens særlige kendetegn med enklere ansøgningsskemaer, ensartede satser for identificerbare budgetposter, bedre information til ansøgere og begrænset finansiel kontrol med organisationer, der modtager mindre støttebeløb. Regionsudvalget beklager imidlertid, at disse forbedringer ikke er medtaget i selve den juridiske tekst, men kun i begrundelsen. Udvalget mener ligeledes, at forenklingsprocessen bør udvikles yderligere med en mere fleksibel indfaldsvinkel til finansiering i form af naturalier og større proportionalitet, således at de bureaukratiske krav til projektarrangørerne står i rimeligt forhold til projektbudgettets størrelse,

| 1.7 | minder om, at mindre kulturformidlere har en tendens til at have begrænsede såvel menneskelige som finansielle ressourcer, og finder det langt vanskeligere end deres større kolleger at udfylde ansøgninger om støtte. Med dette in mente opfordrer Regionsudvalget til, at udgifterne til projektforberedelse gøres støtteberettigede under dette program. Mere overordnet set bør medlemsstaternes myndigheder overveje at oprette en mindre startkapitalfond for at støtte mindre aktører i forundersøgelses- og budforberedelsesfasen, |
| --- | --- |

1.7

minder om, at mindre kulturformidlere har en tendens til at have begrænsede såvel menneskelige som finansielle ressourcer, og finder det langt vanskeligere end deres større kolleger at udfylde ansøgninger om støtte. Med dette in mente opfordrer Regionsudvalget til, at udgifterne til projektforberedelse gøres støtteberettigede under dette program. Mere overordnet set bør medlemsstaternes myndigheder overveje at oprette en mindre startkapitalfond for at støtte mindre aktører i forundersøgelses- og budforberedelsesfasen,

| 1.8 | påpeger, at Kommissionens forslag muligvis vil modvirke deltagelse af mindre aktører og mindre projekter af »lille omfang, men af høj kvalitet«. Mindre aktører bør forsikres om, at programmet er bredtfavnende, og de bør aktivt opfordres til at deltage, |
| --- | --- |

1.8

påpeger, at Kommissionens forslag muligvis vil modvirke deltagelse af mindre aktører og mindre projekter af »lille omfang, men af høj kvalitet«. Mindre aktører bør forsikres om, at programmet er bredtfavnende, og de bør aktivt opfordres til at deltage,

| 1.9 | understreger, at stort ikke nødvendigvis er ensbetydende med høj kvalitet, kreativitet og innovation, og at kritisk masse afhænger af den geografiske kontekst. I landdistrikter med lav befolkningstæthed kan et projekt i mindre målestok have en uafviselig kritisk masse og indflydelse, |
| --- | --- |

1.9

understreger, at stort ikke nødvendigvis er ensbetydende med høj kvalitet, kreativitet og innovation, og at kritisk masse afhænger af den geografiske kontekst. I landdistrikter med lav befolkningstæthed kan et projekt i mindre målestok have en uafviselig kritisk masse og indflydelse,

| 1.10 | bemærker Kommissionens hensigt om at sikre, at det nye program skal supplere EU-programmerne vedrørende ungdom, uddannelse, sport, informationsteknologi osv., men spørger, hvordan det skal gennemføres, og hvordan denne målsætning vil blive overvåget? Regionsudvalget gør opmærksom på, at kulturelle aktiviteter bør fremhæves i de nye programmer vedrørende ungdommen og livslang læring (2007-2013), |
| --- | --- |

1.10

bemærker Kommissionens hensigt om at sikre, at det nye program skal supplere EU-programmerne vedrørende ungdom, uddannelse, sport, informationsteknologi osv., men spørger, hvordan det skal gennemføres, og hvordan denne målsætning vil blive overvåget? Regionsudvalget gør opmærksom på, at kulturelle aktiviteter bør fremhæves i de nye programmer vedrørende ungdommen og livslang læring (2007-2013),

| 1.11 | bifalder, at artikel III-280 i udkastet til traktat om en forfatning for Europa for det kulturelle område fastslår, at fælles beslutningstagning og afgørelse med kvalificeret flertal i Rådet anvendes i lovgivningsproceduren for vedtagelse af tilskyndelsesforanstaltninger ved europæiske love eller rammelove, men uden at der er tale om nogen form for harmonisering af medlemsstaternes love eller administrative bestemmelser, |
| --- | --- |

1.11

bifalder, at artikel III-280 i udkastet til traktat om en forfatning for Europa for det kulturelle område fastslår, at fælles beslutningstagning og afgørelse med kvalificeret flertal i Rådet anvendes i lovgivningsproceduren for vedtagelse af tilskyndelsesforanstaltninger ved europæiske love eller rammelove, men uden at der er tale om nogen form for harmonisering af medlemsstaternes love eller administrative bestemmelser,

| 1.12 | understreger, at kulturel mangfoldighed er et af de vigtigste kendetegn ved Den Europæiske Union, og at denne mangfoldighed er blevet betydeligt udvidet med tiltrædelsen af ti nye medlemsstater. Regionsudvalget anmoder derfor om, at referencen til dette grundlæggende princip styrkes i teksten, og holder fast i, at Kultur 2007 bør omfatte alle lokale, regionale og nationale manifestationer af såvel kulturel som sproglig mangfoldighed. Der ud over mener Regionsudvalget, at programmet for at afspejle mangfoldigheden inden for medlemsstaterne og immigrationstendenserne bør være særlig opmærksom på at støtte projekter, som tager sigte på minoriteterne selv eller på at slå bro over kløften mellem minoritets- og majoritetskulturer i et forsøg på at øge den gensidige forståelse, |
| --- | --- |

1.12

understreger, at kulturel mangfoldighed er et af de vigtigste kendetegn ved Den Europæiske Union, og at denne mangfoldighed er blevet betydeligt udvidet med tiltrædelsen af ti nye medlemsstater. Regionsudvalget anmoder derfor om, at referencen til dette grundlæggende princip styrkes i teksten, og holder fast i, at Kultur 2007 bør omfatte alle lokale, regionale og nationale manifestationer af såvel kulturel som sproglig mangfoldighed. Der ud over mener Regionsudvalget, at programmet for at afspejle mangfoldigheden inden for medlemsstaterne og immigrationstendenserne bør være særlig opmærksom på at støtte projekter, som tager sigte på minoriteterne selv eller på at slå bro over kløften mellem minoritets- og majoritetskulturer i et forsøg på at øge den gensidige forståelse,

| 1.13 | mener, at Kultur 2007 bør arbejde på at sikre og fremme sproglig mangfoldighed og forlanger, at der indføjes en reference til denne målsætning i teksten i overensstemmelse med artikel 3 i udkastet til en forfatning for Europa og Kommissionens handlingsplan om sprogindlæring og sproglig mangfoldighed, |
| --- | --- |

1.13

mener, at Kultur 2007 bør arbejde på at sikre og fremme sproglig mangfoldighed og forlanger, at der indføjes en reference til denne målsætning i teksten i overensstemmelse med artikel 3 i udkastet til en forfatning for Europa og Kommissionens handlingsplan om sprogindlæring og sproglig mangfoldighed,

| 1.14 | foreslår, at der indføres en klarere reference til de lokale og regionale myndigheders afgørende rolle i forbindelse med at fremme og fejre deres lokalsamfunds kultur, og opfordrer Kultur 2007 til at fremme inddragelsen af de regionale og lokale myndigheder i programmet. Aktiviteterne bør have fokus på det lokale og regionale plan og ikke større, omfangende projekter, |
| --- | --- |

1.14

foreslår, at der indføres en klarere reference til de lokale og regionale myndigheders afgørende rolle i forbindelse med at fremme og fejre deres lokalsamfunds kultur, og opfordrer Kultur 2007 til at fremme inddragelsen af de regionale og lokale myndigheder i programmet. Aktiviteterne bør have fokus på det lokale og regionale plan og ikke større, omfangende projekter,

| 1.15 | ser positivt på det foreslåede budget for Kultur 2007, som repræsenterer en stigning i forhold til Kultur 2000. I forbindelse med den bredere debat om EU-finansiering for perioden 2007-2013 har Regionsudvalget tillid til, at der vil blive fundet et acceptabelt kompromis. Udvalget håber især, at der vil blive opretholdt et passende støtteniveau for det europæiske kultursamarbejde i den endelige afgørelse om de finansielle perspektiver. Det er vigtigt, eftersom tiltrædelsen af ti nye medlemsstater har øget EU's befolkning med 20 %, men det er også vigtigt i betragtning af programmets egne aspirationer, |
| --- | --- |

1.15

ser positivt på det foreslåede budget for Kultur 2007, som repræsenterer en stigning i forhold til Kultur 2000. I forbindelse med den bredere debat om EU-finansiering for perioden 2007-2013 har Regionsudvalget tillid til, at der vil blive fundet et acceptabelt kompromis. Udvalget håber især, at der vil blive opretholdt et passende støtteniveau for det europæiske kultursamarbejde i den endelige afgørelse om de finansielle perspektiver. Det er vigtigt, eftersom tiltrædelsen af ti nye medlemsstater har øget EU's befolkning med 20 %, men det er også vigtigt i betragtning af programmets egne aspirationer,

| 1.16 | ser gerne, at det nye program fremhæver de socioøkonomiske fordele, som kulturen kan skabe, og specielt hvordan den kan bidrage til at nå EU's Lissabon-målsætninger. Udvalget peger f.eks. på, at programmet bør fremhæve lige adgang til kultur, så programmet ikke bliver elitært, men også de fordele kulturen kan medføre i form af regenerering og territorial samhørighed, |
| --- | --- |

1.16

ser gerne, at det nye program fremhæver de socioøkonomiske fordele, som kulturen kan skabe, og specielt hvordan den kan bidrage til at nå EU's Lissabon-målsætninger. Udvalget peger f.eks. på, at programmet bør fremhæve lige adgang til kultur, så programmet ikke bliver elitært, men også de fordele kulturen kan medføre i form af regenerering og territorial samhørighed,

| 1.17 | sætter spørgsmålstegn ved, om det er muligt at øge koordineringen mellem EU's og medlemsstaternes kulturpolitikker og samtidig overholde subsidiaritetsprincippet med det formål at optimere virkningen af de enkelte støttebeløb fra EU's kulturprogram, |
| --- | --- |

1.17

sætter spørgsmålstegn ved, om det er muligt at øge koordineringen mellem EU's og medlemsstaternes kulturpolitikker og samtidig overholde subsidiaritetsprincippet med det formål at optimere virkningen af de enkelte støttebeløb fra EU's kulturprogram,

| 1.18 | udtrykker bekymring, hvad angår Kommissionens forslag om varigheden af projekterne, forhøjelsen af antallet af medarrangører og mindstekravene. Regionsudvalget mener, at kvalitet og fleksibilitet og ikke mekaniske udvælgelseskriterier og stive regler bør være kernen i kulturprogrammet, |
| --- | --- |

1.18

udtrykker bekymring, hvad angår Kommissionens forslag om varigheden af projekterne, forhøjelsen af antallet af medarrangører og mindstekravene. Regionsudvalget mener, at kvalitet og fleksibilitet og ikke mekaniske udvælgelseskriterier og stive regler bør være kernen i kulturprogrammet,

Særlige bemærkninger

Samarbejdsgrupper

| 1.19 | efterlyser afklaring af, hvordan reglen om gradvis nedtrapning af EU-støtten vil virke i relation til støtte til samarbejdsgrupperne, |
| --- | --- |

1.19

efterlyser afklaring af, hvordan reglen om gradvis nedtrapning af EU-støtten vil virke i relation til støtte til samarbejdsgrupperne,

| 1.20 | udtrykker tvivl om, hvorvidt det er realistisk at forvente, at alle samarbejdsgrupper bliver permanente og finansielt uafhængige, når EU-støtten bortfalder, |
| --- | --- |

1.20

udtrykker tvivl om, hvorvidt det er realistisk at forvente, at alle samarbejdsgrupper bliver permanente og finansielt uafhængige, når EU-støtten bortfalder,

Studier og analyser

| 1.21 | hilser det velkomment, at der stilles forslag om at bruge 8,56 millioner EUR på studier og analyser, da der er et reelt behov for mere grundlæggende oplysninger om den kulturelle sektor i Europa i almindelighed, og om europæisk kultursamarbejde i særdeleshed. Endvidere vil udvikling af nøgleindikatorer kunne hjælpe lokale og regionale myndigheder med at benchmarke deres aktiviteter, så der opnås bedre oplysning om og evt. overførsel af vellykkede tiltag i den kulturelle sektor, |
| --- | --- |

1.21

hilser det velkomment, at der stilles forslag om at bruge 8,56 millioner EUR på studier og analyser, da der er et reelt behov for mere grundlæggende oplysninger om den kulturelle sektor i Europa i almindelighed, og om europæisk kultursamarbejde i særdeleshed. Endvidere vil udvikling af nøgleindikatorer kunne hjælpe lokale og regionale myndigheder med at benchmarke deres aktiviteter, så der opnås bedre oplysning om og evt. overførsel af vellykkede tiltag i den kulturelle sektor,

Indsamling og formidling af informationer

| 1.22 | forlanger bevis for, at det er nødvendigt at bruge 3,43 mio. EUR på en internetportal for sektoren, eftersom prisen for det fireårige pilotprojekt om Det europæisk kulturlaboratorium, som sigter mod at etablere en sådan internetportal, er anslået til at være 1,5 mio. EUR. Desuden bemærker Regionsudvalget, at der allerede findes en kulturportal, |
| --- | --- |

1.22

forlanger bevis for, at det er nødvendigt at bruge 3,43 mio. EUR på en internetportal for sektoren, eftersom prisen for det fireårige pilotprojekt om Det europæisk kulturlaboratorium, som sigter mod at etablere en sådan internetportal, er anslået til at være 1,5 mio. EUR. Desuden bemærker Regionsudvalget, at der allerede findes en kulturportal,

| 1.23 | foreslår, at støtte til »aktioner, der har til formål at bevare de vigtigste steder og arkiver, der knytter sig til deportationerne« (andet led) også kommer til at omfatte fredning af steder til minde om grusomheder begået af det totalitære styre i det tidligere Sovjetunionen, |
| --- | --- |

1.23

foreslår, at støtte til »aktioner, der har til formål at bevare de vigtigste steder og arkiver, der knytter sig til deportationerne« (andet led) også kommer til at omfatte fredning af steder til minde om grusomheder begået af det totalitære styre i det tidligere Sovjetunionen,

Artikel 8 — Gennemførelse

| 1.24 | minder om den fine indsats, Kommissionen gjorde for at forbedre funktionen af Kultur 2000-programmet ved bl.a. at takle forsinkelserne i udsendelsen af indkaldelse af forslag, — et punkt som plagede det indeværende program i begyndelsen. For yderligere at forbedre programmets funktion forlanger det endvidere, at Kommissionen fortsætter sit arbejde med at sikre, at støtten udbetales hurtigt, for dermed at minimere kulturformidlernes cash-flow-problemer, og at projektarrangører, hvis projekter ikke har opnået støtte, informeres ordentligt om baggrunden for afslaget, |
| --- | --- |

1.24

minder om den fine indsats, Kommissionen gjorde for at forbedre funktionen af Kultur 2000-programmet ved bl.a. at takle forsinkelserne i udsendelsen af indkaldelse af forslag, — et punkt som plagede det indeværende program i begyndelsen. For yderligere at forbedre programmets funktion forlanger det endvidere, at Kommissionen fortsætter sit arbejde med at sikre, at støtten udbetales hurtigt, for dermed at minimere kulturformidlernes cash-flow-problemer, og at projektarrangører, hvis projekter ikke har opnået støtte, informeres ordentligt om baggrunden for afslaget,

| 1.25 | opfordrer til, at man er opmærksom på at sikre en optimal konstellation af jurymedlemmernes ekspertise og de projekter, der skal vurderes. Dermed sikres en effektiv og overbevisende vurdering, hvilket er særligt vigtigt, efter at man er gået væk fra den sektoropdelte indfaldsvinkel. I tilfælde af tværsektorielle projekter kan der evt. være behov for mere end en dommer til at vurdere et enkelt projekt, |
| --- | --- |

1.25

opfordrer til, at man er opmærksom på at sikre en optimal konstellation af jurymedlemmernes ekspertise og de projekter, der skal vurderes. Dermed sikres en effektiv og overbevisende vurdering, hvilket er særligt vigtigt, efter at man er gået væk fra den sektoropdelte indfaldsvinkel. I tilfælde af tværsektorielle projekter kan der evt. være behov for mere end en dommer til at vurdere et enkelt projekt,

Artikel 10 — Kulturformidlingskontorer

| 1.26 | går ind for, at kulturformidlingskontorernes arbejde med at fremme udveksling af bedste praksis og samarbejde udbygges, |
| --- | --- |

1.26

går ind for, at kulturformidlingskontorernes arbejde med at fremme udveksling af bedste praksis og samarbejde udbygges,

Artikel 11 — Finansielle bestemmelser

| 1.27 | mener, at forvaltningsudvalget i de første år af det nye program bør yde sit bedste for at fremme inddragelsen af kulturformidlere, herunder de regionale og lokale myndigheder, fra de nye medlemslande. For eksempel mener Regionsudvalget, at det mindste finansielle bidrag på 5 % kunne halveres til 2,5 % i programmets to første år, eftersom et bidrag på 5 % vil udgøre en relativt større andel for de nye end de »gamle« medlemslande, da gennemsnitsindkomsten i førstnævnte er lavere. 2,5 %-reglen bør også gælde andre nye medlemsstater, som måtte tiltræde EU efter programmets start, og bør udvides, hvis deltagelsesprocenten fra de nye medlemslande er lav, |
| --- | --- |

1.27

mener, at forvaltningsudvalget i de første år af det nye program bør yde sit bedste for at fremme inddragelsen af kulturformidlere, herunder de regionale og lokale myndigheder, fra de nye medlemslande. For eksempel mener Regionsudvalget, at det mindste finansielle bidrag på 5 % kunne halveres til 2,5 % i programmets to første år, eftersom et bidrag på 5 % vil udgøre en relativt større andel for de nye end de »gamle« medlemslande, da gennemsnitsindkomsten i førstnævnte er lavere. 2,5 %-reglen bør også gælde andre nye medlemsstater, som måtte tiltræde EU efter programmets start, og bør udvides, hvis deltagelsesprocenten fra de nye medlemslande er lav,

Artikel 13 — Overvågning og evaluering

| 1.28 | mener, at tilbagemeldinger fra arrangører og støttemodtagere bør indgå i evalueringsprocessen f.eks. via kulturformidlingskontorerne, |
| --- | --- |

1.28

mener, at tilbagemeldinger fra arrangører og støttemodtagere bør indgå i evalueringsprocessen f.eks. via kulturformidlingskontorerne,

| 1.29 | foreslår, at Kultur 2007-programmet vurderes på baggrund af de målsætninger, der er opstillet i afgørelsen for at sikre, at målsætningernes nås, og for at skabe et solidt grundlag for udarbejdelsen af fremtidige kulturprogrammer, |
| --- | --- |

1.29

foreslår, at Kultur 2007-programmet vurderes på baggrund af de målsætninger, der er opstillet i afgørelsen for at sikre, at målsætningernes nås, og for at skabe et solidt grundlag for udarbejdelsen af fremtidige kulturprogrammer,

Bilag II — Programforvaltning

| 1.30 | udtrykker bekymring over, at man ved at samle ressourcerne i et kæmpestort forvaltningsorgan, som også dækker EU-støtteprogrammer vedrørende f.eks. ungdom og livslang læring, risikerer at miste en ekspertise og specialviden om og forståelse for den kulturelle sektor, hvilket man for enhver pris bør undgå. |
| --- | --- |

1.30

udtrykker bekymring over, at man ved at samle ressourcerne i et kæmpestort forvaltningsorgan, som også dækker EU-støtteprogrammer vedrørende f.eks. ungdom og livslang læring, risikerer at miste en ekspertise og specialviden om og forståelse for den kulturelle sektor, hvilket man for enhver pris bør undgå.

2.   Regionsudvalgets henstillinger

Henstilling 1

2. betragtning

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Der bør sættes fokus på den kulturelle mangfoldighed i EU og de mange berøringsflader, som disse kulturer har til fælles, hvorved kulturen kan bidrage til at gøre EU mere synlig udadtil. | Der bør sættes fokus på den kulturelle mangfoldighed i EU og de mange berøringsflader, som disse kulturer har til fælles, hvorved kulturen kan bidrage til at gøre EU mere synlig udadtil. Opmærksomheden bør særlig rettes mod at beskytte de mindre kulturers og de mindre udbredte sprogs status i Europa. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Der bør sættes fokus på den kulturelle mangfoldighed i EU og de mange berøringsflader, som disse kulturer har til fælles, hvorved kulturen kan bidrage til at gøre EU mere synlig udadtil.

Der bør sættes fokus på den kulturelle mangfoldighed i EU og de mange berøringsflader, som disse kulturer har til fælles, hvorved kulturen kan bidrage til at gøre EU mere synlig udadtil. Opmærksomheden bør særlig rettes mod at beskytte de mindre kulturers og de mindre udbredte sprogs status i Europa.

Begrundelse

Der bør indføjes en henvisning til sikring af de mindre kulturers og mindre udbredte sprogs stilling i Kultur 2007-teksten ligesom i Kultur 2000-afgørelsen. Ved at fjerne denne henvisning sendes et negativt signal til projektarrangører fra disse baggrunde, som tværtimod har behov for at blive bekræftet i, at det nye program er åbent for dem.

Henstilling 2

13. betragtning

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Desuden bør man videreføre den indsats, EU har iværksat som led i ovennævnte afgørelse nr. 792/2004/EF for at sikre, at nazitidens koncentrationslejre opnår europæisk og international beskyttelse som historiske monumenter. | Desuden bør man videreføre den indsats, EU har iværksat som led i ovennævnte afgørelse nr. 792/2004/EF for at sikre, at nazitidens koncentrationslejre opnår europæisk og international beskyttelse som historiske monumenter. Programmet skal også være åbent for projekter vedrørende deportationer, koncentrationslejre og mindet om ofre for det totalitære styre i Sovjetunionen. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Desuden bør man videreføre den indsats, EU har iværksat som led i ovennævnte afgørelse nr. 792/2004/EF for at sikre, at nazitidens koncentrationslejre opnår europæisk og international beskyttelse som historiske monumenter.

Desuden bør man videreføre den indsats, EU har iværksat som led i ovennævnte afgørelse nr. 792/2004/EF for at sikre, at nazitidens koncentrationslejre opnår europæisk og international beskyttelse som historiske monumenter. Programmet skal også være åbent for projekter vedrørende deportationer, koncentrationslejre og mindet om ofre for det totalitære styre i Sovjetunionen.

Begrundelse

Vi foreslår omformuleringen af præamblens 13. betragtning, fordi vi mener, at man også skal kunne give støtte til aktioner vedrørende bevaring af de vigtigste af sovjettidens steder og arkiver, der knytter sig til deportationer, tidligere koncentrationslejre og mindet om ofrene for det totalitære styre i Sovjetunionen. I betragtning af hændelserne under og efter 2. Verdenskrig bør programmet ikke kun fremhæve bevaring og beskyttelse af de vigtigste af nazitidens steder og arkiver, der er knyttet til deportationer og mindet om ofrene, men tillige støtte aktioner vedrørende det totalitære styre i Sovjetunionen, som havde stor indflydelse på de østeuropæiske lande. Lettiske historikere har udtalt, at det totalitære sovjetstyres indflydelse på datidens Østblok ikke var mindre skadelig, end det totalitære nazistiske styres indflydelse havde været.

Det skal nævnes, at det totalitære sovjetstyres koncentrationslejre var lukkede arbejdslejre ligesom nazitidens koncentrationslejre. De bør derfor ligeledes bevares som historiske monumenter.

Henstilling 3

Artikel 3, stk. 1

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Programmets overordnede mål er at øge europæernes bevidsthed om, at de tilhører et fælles kulturelt område, hvilket skal ske ved at fremme det kulturelle samarbejde mellem skabende kunstnere, andre aktører på kulturområdet og kulturinstitutioner i programlandene for at fremme borgernes oplevelse af at tilhøre et fælles europæisk samfund. | Programmets overordnede mål er at øge europæernes bevidsthed om, at de tilhører et fælles kulturelt område, hvilket skal ske ved at fremme det kulturelle samarbejde mellem skabende kunstnere, andre aktører på kulturområdet og kulturinstitutioner såvel som regionale og lokale myndigheder i programlandene for at fremme borgernes oplevelse af at tilhøre et fælles europæisk samfund og fremme både sproglig og kulturel mangfoldighed. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Programmets overordnede mål er at øge europæernes bevidsthed om, at de tilhører et fælles kulturelt område, hvilket skal ske ved at fremme det kulturelle samarbejde mellem skabende kunstnere, andre aktører på kulturområdet og kulturinstitutioner i programlandene for at fremme borgernes oplevelse af at tilhøre et fælles europæisk samfund.

Programmets overordnede mål er at øge europæernes bevidsthed om, at de tilhører et fælles kulturelt område, hvilket skal ske ved at fremme det kulturelle samarbejde mellem skabende kunstnere, andre aktører på kulturområdet og kulturinstitutioner såvel som regionale og lokale myndigheder i programlandene for at fremme borgernes oplevelse af at tilhøre et fælles europæisk samfund og fremme både sproglig og kulturel mangfoldighed.

Begrundelse

Der bør indføjes en reference til lokale og regionale myndigheder som anført oven for i betragtning af, hvilken rolle de spiller for at fremme deres respektive kulturer gennem f.eks. festivaler, sikring af kulturarven, bevaring af kunstgenstande, græsrodsprojekter og samarbejde med kulturformidlere.

Desuden bør Kultur 2007-afgørelsen indeholde en klarere reference til EU's dobbelte målsætning om kulturel og sproglig mangfoldighed. Dermed vil fremtidige projektarrangører fra mindre anvendte, regionale eller minoritetssprog få bekræftet, at programmet også omfatter målsætningen om at integrere projekter fra disse samfundsgrupper i mainstreamstøtteprogrammerne.

Henstilling 4

Artikel 4, stk. 1, litra b

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| støtte til organer, der er aktive på europæisk plan på kulturområdet, og til aktioner, der har til formål at bevare de vigtigste steder og arkiver, der knytter sig til deportationerne — symboliseret ved mindesmærker rejst ved de gamle lejre eller på andre skuepladser for utallige civile ofres lidelser og død samt mindet om ofrene de pågældende steder | støtte til organer, der er aktive på europæisk plan på kulturområdet, og til aktioner, der har til formål at bevare de vigtigste steder og arkiver, der knytter sig til deportationerne –symboliseret ved mindesmærker rejst ved de gamle lejre eller på andre skuepladser for utallige civile ofres lidelser og død samt mindet om ofrene for masseudryddelser, lidelser og massedeportationer såvel som de vigtigste steder og mindesmærker, herunder de tidligere koncentrationslejre, som vidnesbyrd om disse hændelser de pågældende steder |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

støtte til organer, der er aktive på europæisk plan på kulturområdet, og til aktioner, der har til formål at bevare de vigtigste steder og arkiver, der knytter sig til deportationerne — symboliseret ved mindesmærker rejst ved de gamle lejre eller på andre skuepladser for utallige civile ofres lidelser og død samt mindet om ofrene de pågældende steder

støtte til organer, der er aktive på europæisk plan på kulturområdet, og til aktioner, der har til formål at bevare de vigtigste steder og arkiver, der knytter sig til deportationerne –symboliseret ved mindesmærker rejst ved de gamle lejre eller på andre skuepladser for utallige civile ofres lidelser og død samt mindet om ofrene for masseudryddelser, lidelser og massedeportationer såvel som de vigtigste steder og mindesmærker, herunder de tidligere koncentrationslejre, som vidnesbyrd om disse hændelser de pågældende steder

Begrundelse

Vi er udmærket klar over, at vi ved at indskrive ofrene for det totalitære sovjetstyre i Europas fælles historiske bevidsthed udvider kontinentets konsensusbaserede strukturerede historieopfattelse, og at et sådant initiativ formentlig er et følsomt politisk emne. Rationalet bag forslaget er følgende: vi er overbevist om, at ignorerer vi politisk følsomme emner, mister EU troværdighed, navnlig hos de borgere, for hvem sådanne hændelser står i frisk og smertelig erindring.

Det er svært at lukke øjnene for den klare og utvetydige historiske kendsgerning, at under og efter Anden Verdenskrig blev mange menneskeskæbner ødelagt af sovjetisk terror i de lande, som nu er blevet medlemsstater i EU.

Henstilling 5

Artikel 4, stk. 3 — ny

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| | Arrangørerne skal frit kunne foreslå såvel sektorbestemte som tværsektorielle projekter i overensstemmelse med deres interesser og ønsker, forudsat at de sigter mod mindst to af de ovennævnte målsætninger. Ingen typer kulturel eller kunstnerisk virksomhed vil derfor være udelukket på forhånd. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Arrangørerne skal frit kunne foreslå såvel sektorbestemte som tværsektorielle projekter i overensstemmelse med deres interesser og ønsker, forudsat at de sigter mod mindst to af de ovennævnte målsætninger. Ingen typer kulturel eller kunstnerisk virksomhed vil derfor være udelukket på forhånd.

Begrundelse

Det faktum, at alle sektorer er støtteberettigede, bør anføres i lovteksten. Det er vigtigt, at sproget i afgørelsen er så klart, enkelt og utvetydigt som muligt, så man sikrer, at alle potentielle projektarrangører forstår teksten og f.eks. er klar over, at litterære oversættelser er støtteberettigede under Kultur 2007-programmet.

Henstilling 6

Bilag (1.1) — overskrift ændres

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.1 | Samarbejdsgrupper |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

1.1

Samarbejdsgrupper

| 1.1 | Samarbejdsgrupper Kreativitetscentre |
| --- | --- |

1.1

Samarbejdsgrupper Kreativitetscentre

Begrundelse

Betegnelsen »samarbejdsgrupper« bør ændres, da det ligger for tæt op ad »kulturformidlingskontorer«, hvilket vil give anledning til forvirring (2). Den anbefalede betegnelse »kreativitetscentre« indeholder en kort beskrivelse af målsætningen for denne aktionsdel. Ordet »samarbejds-« er overflødigt, eftersom alle projekter, der modtager støtte under det europæiske kultursamarbejdsprogram, skal bygge på samarbejde.

Henstilling 7

Bilag (1.1) andet afsnit

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| I hver gruppe skal der være mindst seks aktører fra seks forskellige programlande og fra en eller flere sektorer; aktørerne arbejder sammen om forskellige flerårige aktiviteter eller projekter, som gennemføres i enkeltsektorer eller på tværs af sektorerne, men som alle forfølger det samme mål. | I hver gruppe skal der være mindst seks fem aktører fra seks fem forskellige programlande og fra en eller flere sektorer; aktørerne arbejder sammen om forskellige flerårige aktiviteter eller projekter, som gennemføres i enkeltsektorer eller på tværs af sektorerne, men som alle forfølger det samme mål. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

I hver gruppe skal der være mindst seks aktører fra seks forskellige programlande og fra en eller flere sektorer; aktørerne arbejder sammen om forskellige flerårige aktiviteter eller projekter, som gennemføres i enkeltsektorer eller på tværs af sektorerne, men som alle forfølger det samme mål.

I hver gruppe skal der være mindst seks fem aktører fra seks fem forskellige programlande og fra en eller flere sektorer; aktørerne arbejder sammen om forskellige flerårige aktiviteter eller projekter, som gennemføres i enkeltsektorer eller på tværs af sektorerne, men som alle forfølger det samme mål.

Begrundelse

Med fem medarrangører er der en klar europæisk merværdi, og projektarrangører bør ikke være tvunget til at finde fem medarrangører fra 2007. Det vigtigste er samarbejdsviljen omkring projekterne og selve kvaliteten af projekterne.

Henstilling 8

Bilag (1.1) tredje afsnit

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Hver gruppe sigter mod at gennemføre mange strukturerede og flerårige kulturaktiviteter. | Hver gruppe sigter mod at gennemføre mange strukturerede og flerårige kulturaktiviteter og fungerer selv som støtteformidler. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Hver gruppe sigter mod at gennemføre mange strukturerede og flerårige kulturaktiviteter.

Hver gruppe sigter mod at gennemføre mange strukturerede og flerårige kulturaktiviteter og fungerer selv som støtteformidler.

Begrundelse

Samarbejdsgrupperne bør som mellemled have mulighed for at fungere som støtteformidler. Dermed kunne samarbejdsgrupperne sørge for hurtig støttetildeling med lettere administrative procedurer til mindre/innovative kulturelle samarbejdsprojekter. Denne ordning har fungeret godt i forbindelse med strukturfondene og bør kopieres i forbindelse med Kultur 2007-programmet.

Henstilling 9

Bilag (1.1) sjette afsnit

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Fællesskabsstøtten kan ikke overstige 50% af projektets budget og trappes gradvist ned. Den kan ikke overstige 500 000 EUR pr. år. Der ydes støtte i en periode på fem år. | Fællesskabsstøtten kan ikke overstige 50% af projektets budget og trappes gradvist ned. Den kan ikke overstige 500 000 EUR pr. år. Der ydes støtte i en periode på mindst tre og højst fem år. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Fællesskabsstøtten kan ikke overstige 50% af projektets budget og trappes gradvist ned. Den kan ikke overstige 500 000 EUR pr. år. Der ydes støtte i en periode på fem år.

Fællesskabsstøtten kan ikke overstige 50% af projektets budget og trappes gradvist ned. Den kan ikke overstige 500 000 EUR pr. år. Der ydes støtte i en periode på mindst tre og højst fem år.

Begrundelse

Der bør være større fleksibilitet omkring projekternes varighed, eftersom ikke alle projektarrangører vil ønske eller have behov for at køre et femårigt projekt. Der ud over vil mange arrangører sandsynligvis have vanskeligt ved at finde støtte til en periode på hele fem år.

Henstilling 10

Bilaget (1.2) — overskriften ændres

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.2 | Samarbejdsaktioner |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

1.2

Samarbejdsaktioner

| 1.2 | Samarbejdsaktioner Kreative aktioner |
| --- | --- |

1.2

Samarbejdsaktioner Kreative aktioner

Begrundelse

Betegnelsen »samarbejdsaktioner« er for teknokratisk, mens »kreative aktioner« understreger, at hovedvægten vil blive lagt på kreativitet ved projektudvælgelsen.

Henstilling 11

Bilaget (1.2) andet afsnit

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Hver foranstaltning skal planlægges og gennemføres i fællesskab af mindst fire aktører på det kulturelle område fra tre forskellige lande; aktørerne kan komme fra samme sektor eller fra forskellige sektorer. | Hver foranstaltning skal planlægges og gennemføres i fællesskab af mindst fire tre aktører på det kulturelle område fra tre forskellige lande; aktørerne kan komme fra samme sektor eller fra forskellige sektorer. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Hver foranstaltning skal planlægges og gennemføres i fællesskab af mindst fire aktører på det kulturelle område fra tre forskellige lande; aktørerne kan komme fra samme sektor eller fra forskellige sektorer.

Hver foranstaltning skal planlægges og gennemføres i fællesskab af mindst fire tre aktører på det kulturelle område fra tre forskellige lande; aktørerne kan komme fra samme sektor eller fra forskellige sektorer.

Begrundelse

Tre medarrangører er fuldt tilstrækkeligt til at påvise europæisk merværdi. Som det bemærkes ovenfor i forbindelse med europæiske samarbejdsgrupper, bør projekterne bedømmes ud fra deres indre kvalitet og ikke ud fra mekaniske udvælgelseskriterier.

Henstilling 12

Bilaget (1.2) fjerde afsnit

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Fællesskabsstøtten kan ikke overstige 50% af projektets budget. Den kan ikke være mindre end 60 000 EUR pr. år, og den kan ikke være mere end 200 000 EUR pr. år. Der ydes støtte i en periode på højst tolv måneder. | Fællesskabsstøtten kan ikke overstige 50% af projektets budget. Den kan ikke være mindre end 60 000 EUR pr. år, og den kan ikke være mere end 200 000 EUR pr. år. Der ydes støtte i en periode på højst mindst tolv måneder og højst 24 måneder. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Fællesskabsstøtten kan ikke overstige 50% af projektets budget. Den kan ikke være mindre end 60 000 EUR pr. år, og den kan ikke være mere end 200 000 EUR pr. år. Der ydes støtte i en periode på højst tolv måneder.

Fællesskabsstøtten kan ikke overstige 50% af projektets budget. Den kan ikke være mindre end 60 000 EUR pr. år, og den kan ikke være mere end 200 000 EUR pr. år. Der ydes støtte i en periode på højst mindst tolv måneder og højst 24 måneder.

Begrundelse

Der bør herske større smidighed med hensyn til mindsteniveauet for Det Europæiske Fællesskabs støtte (60 000 EUR årligt, hvilket indebærer en mindsteprojektstørrelse på 120 000 EUR årligt), da nogle projekter måske ikke har behov for eller ikke formår at anvende dette beløb, men alligevel har effekt og en kritisk masse.

Endvidere bør projekterne kunne strække sig over op til to år, så programmet bliver mere fleksibelt og mere brugervenligt for arrangørerne.

Henstilling 13

Bilaget (1.3) fjerde afsnit

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Der vil også under »særaktioner« blive ydet betydelige støttebeløb til »Europæiske kulturhovedstæder« for at fremme iværksættelsen af aktiviteter, der tager sigte på at synliggøre Europa og det tværeuropæiske samarbejde på kulturområdet. | Der vil også under »særaktioner« blive ydet betydelige støttebeløb 90% af budgettet til »Europæiske kulturhovedstæder« for at fremme iværksættelsen af aktiviteter, der tager sigte på at synliggøre Europa og det tværeuropæiske samarbejde på kulturområdet. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Der vil også under »særaktioner« blive ydet betydelige støttebeløb til »Europæiske kulturhovedstæder« for at fremme iværksættelsen af aktiviteter, der tager sigte på at synliggøre Europa og det tværeuropæiske samarbejde på kulturområdet.

Der vil også under »særaktioner« blive ydet betydelige støttebeløb 90% af budgettet til »Europæiske kulturhovedstæder« for at fremme iværksættelsen af aktiviteter, der tager sigte på at synliggøre Europa og det tværeuropæiske samarbejde på kulturområdet.

Begrundelse

Hovedvægten inden for særaktionerne bør være initiativet vedrørende europæiske kulturhovedstæder. Det Europæiske Fællesskabs støtte til europæiske kulturhovedstæder bør hæves, idet der forventes at blive tale om to europæiske kulturhovedstæder hvert år fra 2009 for at afspejle EU's nylige udvidelse. Den øgede støtte bør eksempelvis anvendes til at hjælpe myndigheder i byerne og kulturelle aktører i deres arbejde med partnere i andre medlemsstater, således at man kan sætte skub i den tværnationale mobilitet og den tværkulturelle dialog. Ved at afsætte 90 % af budgettet under særaktioner til europæiske kulturhovedstæder vil man kunne øge åbenheden omkring dette kapitel, som tidligere har været kritiseret for at være noget uigennemskueligt. De resterende 10 % bør anvendes til priser såsom Europa Nostra Prize og European Union Prize for samtidig arkitektur (Mies van der Rohe-prisen).

Henstilling 14

Artikel 5, stk. 2

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Programmet er ligeledes åbent for deltagelse af andre tredjelande, som har indgået associering- eller samarbejdsaftaler med Det Europæiske Fællesskab indeholdende bestemmelser om samarbejde på det kulturelle område, på grundlag af supplerende bevillinger og på særlige vilkår, som de berørte parter indgår aftale om. | Programmet er ligeledes åbent for deltagelse af andre tredjelande, idet hovedvægten bør lægges på vore nabolande i tråd med den europæiske naboskabspolitik. som har indgået associering- eller samarbejdsaftaler med Det Europæiske Fællesskab indeholdende bestemmelser om samarbejde på det kulturelle område, på grundlag af supplerende bevillinger og på særlige vilkår, som de berørte parter indgår aftale om. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Programmet er ligeledes åbent for deltagelse af andre tredjelande, som har indgået associering- eller samarbejdsaftaler med Det Europæiske Fællesskab indeholdende bestemmelser om samarbejde på det kulturelle område, på grundlag af supplerende bevillinger og på særlige vilkår, som de berørte parter indgår aftale om.

Programmet er ligeledes åbent for deltagelse af andre tredjelande, idet hovedvægten bør lægges på vore nabolande i tråd med den europæiske naboskabspolitik. som har indgået associering- eller samarbejdsaftaler med Det Europæiske Fællesskab indeholdende bestemmelser om samarbejde på det kulturelle område, på grundlag af supplerende bevillinger og på særlige vilkår, som de berørte parter indgår aftale om.

Begrundelse

Programmet bør lægge hovedvægten på lande, som ikke omfattes af den europæiske naboskabspolitik. Betydningen af en dialog mellem kulturer og fri udveksling af tanker mellem kulturer, religioner, traditioner, kan ikke overvurderes. Fælles projekter på det kulturelle område kan være med til at nå EU-naboskabspolitikkens hovedmål om at skabe bånd mellem befolkninger og forbedre den gensidige forståelse for hinandens kulturer, historie, holdninger og værdier og derigennem rydde fejlopfattelser af vejen.

Henstilling 15

Artikel 9, stk. 1

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Kommissionen bistås af et udvalg, der består af repræsentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repræsentant som formand. | Kommissionen bistås af et udvalg, der består af repræsentanter for medlemsstaterne, en repræsentant for Regionsudvalget, og som har Kommissionens repræsentant som formand. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Kommissionen bistås af et udvalg, der består af repræsentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repræsentant som formand.

Kommissionen bistås af et udvalg, der består af repræsentanter for medlemsstaterne, en repræsentant for Regionsudvalget, og som har Kommissionens repræsentant som formand.

Begrundelse

Da kompetencen for kulturpolitikken ofte ligger på det subnationale niveau i mange medlemsstater, bør Regionsudvalget have ret til at udpege en repræsentant til udvalget. Endvidere bør medlemsstaternes delegationer i udvalget indbefatte lokale og regionale repræsentanter, hvor dette er på sin plads.

Henstilling 16

Artikel 10, stk. 1

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændring |
| --- | --- |
| Kulturformidlingskontorerne, som defineret i bilagets punkt I.3.3, har status af gennemførelsesorganer og udfører deres opgaver med at formidle oplysninger om programmet i deres hjemland i overensstemmelse med artikel 54, stk. 2, litra c), og stk. 3, i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002. | Kulturformidlingskontorerne, som defineret i bilagets punkt I.3.3, har status af gennemførelsesorganer og udfører deres opgaver med at formidle oplysninger om programmet på såvel nationalt som subnationalt plan i deres hjemland i overensstemmelse med artikel 54, stk. 2, litra c), og stk. 3, i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændring

Kulturformidlingskontorerne, som defineret i bilagets punkt I.3.3, har status af gennemførelsesorganer og udfører deres opgaver med at formidle oplysninger om programmet i deres hjemland i overensstemmelse med artikel 54, stk. 2, litra c), og stk. 3, i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002.

Kulturformidlingskontorerne, som defineret i bilagets punkt I.3.3, har status af gennemførelsesorganer og udfører deres opgaver med at formidle oplysninger om programmet på såvel nationalt som subnationalt plan i deres hjemland i overensstemmelse med artikel 54, stk. 2, litra c), og stk. 3, i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002.

Begrundelse

Denne ændring er på linje med henstilling 14 i forslaget til udtalelse. Kulturformidlingskontorerne bør også kunne udføre opgaver på regionalt plan for bedre at kunne nå ud til kulturformidlerne og tilpasse sig deres særtræk. Derfor bør man fremme oprettelsen, som altid skal være frivillig, af kulturformidlingskontorer eller delegationer af disse, under de lokale myndigheder.

Henstilling 17

Artikel 10, stk. 2

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2. | Kulturformidlingskontorerne skal opfylde følgende kriterier: |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

2.

Kulturformidlingskontorerne skal opfylde følgende kriterier:

| 2. | Kulturformidlingskontorerne skal opfylde følgende kriterier: |
| --- | --- |

2.

Kulturformidlingskontorerne skal opfylde følgende kriterier:

| — | have tilstrækkeligt personale med relevante erhvervsfaglige kvalifikationer og sproglige kvalifikationer, som er tilpasset internationale samarbejdsopgaver |
| --- | --- |

—

have tilstrækkeligt personale med relevante erhvervsfaglige kvalifikationer og sproglige kvalifikationer, som er tilpasset internationale samarbejdsopgaver

| — | have tilstrækkeligt personale med relevante erhvervsfaglige kvalifikationer og sproglige kvalifikationer, som er tilpasset internationale samarbejdsopgaver |
| --- | --- |

—

have tilstrækkeligt personale med relevante erhvervsfaglige kvalifikationer og sproglige kvalifikationer, som er tilpasset internationale samarbejdsopgaver

| — | råde over tilpassede infrastrukturer, navnlig med hensyn til it-udstyr og kommunikationsmidler |
| --- | --- |

—

råde over tilpassede infrastrukturer, navnlig med hensyn til it-udstyr og kommunikationsmidler

| — | råde over tilpassede infrastrukturer, navnlig med hensyn til it-udstyr og kommunikationsmidler |
| --- | --- |

—

råde over tilpassede infrastrukturer, navnlig med hensyn til it-udstyr og kommunikationsmidler

| — | fungere i en administrativ sammenhæng, som gør det muligt at varetage opgaverne korrekt og undgå enhver interessekonflikt. |
| --- | --- |

—

fungere i en administrativ sammenhæng, som gør det muligt at varetage opgaverne korrekt og undgå enhver interessekonflikt.

| — | fungere i en administrativ sammenhæng, som gør det muligt at varetage opgaverne korrekt. Hvor det er passende, bør eksempelvis kulturformidlingskontorerne fungere på subnationalt plan, bl.a. for at og undgå enhver interessekonflikt. |
| --- | --- |

—

fungere i en administrativ sammenhæng, som gør det muligt at varetage opgaverne korrekt. Hvor det er passende, bør eksempelvis kulturformidlingskontorerne fungere på subnationalt plan, bl.a. for at og undgå enhver interessekonflikt.

Begrundelse

Kulturformidlingskontorerne bør tilskyndes til at fungere på subnationalt plan, hvor det er relevant, så de befinder sig tættere på borgerne og de kulturelle aktører i marken. Frankrigs system med »regionale poler«, som drives af det franske kulturformidlingskontor, er et eksempel på god praksis, som bør overtages i de øvrige medlemsstater.

Henstilling 18

Artikel 12 d) — ny

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| | d) | fremme den sproglige mangfoldighed i EU. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

d)

fremme den sproglige mangfoldighed i EU.

Begrundelse

Af de ovenfor anførte årsager (henstilling 1 og 2) bør henvisningerne til målet om sproglig mangfoldighed styrkes i teksten.

Henstilling 19

Bilaget V FORDELING AF DET SAMLEDE BUDGET

Aktionsdel 1

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Vejledende fordeling af programmets årlige budget | Vejledende fordeling af programmets årlige budget |
| Procentuel andel af budgettet | Procentuel andel af budgettet |
| Aktionsdel 1 (støtte til projekter) Cirka 77%






  — | samarbejdsgrupper Cirka 36% |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Vejledende fordeling af programmets årlige budget

Vejledende fordeling af programmets årlige budget

Procentuel andel af budgettet

Procentuel andel af budgettet

Aktionsdel 1 (støtte til projekter) Cirka 77%

—

samarbejdsgrupper Cirka 36%

| — | samarbejdsaktioner Cirka 24% |
| --- | --- |

—

samarbejdsaktioner Cirka 24%

| — | særaktioner Cirka 17% |
| --- | --- |

—

særaktioner Cirka 17%

Aktionsdel 1 (støtte til projekter) Cirka 77%

| — | samarbejdsgrupper Cirka 36% 30% |
| --- | --- |

—

samarbejdsgrupper Cirka 36% 30%

| — | samarbejdsaktioner Cirka 24% 30% |
| --- | --- |

—

samarbejdsaktioner Cirka 24% 30%

| — | særaktioner Cirka 17% |
| --- | --- |

—

særaktioner Cirka 17%

Begrundelse

Samarbejdsgrupperne og samarbejdsaktionerne bør hver modtage 30 % af det samlede budget i stedet for 36 % til samarbejdsgrupper og 24 % til samarbejdsaktioner. Regionsudvalget mener, at den nuværende fordeling vil kunne gå ud over mindre aktører, som ofte er de mest eksperimenterende og nyskabende, fordi de i mindre grad end større aktører har sandsynlighed for at opnå finansiering over fem år og have kapacitet til at gennemføre det omfattende udviklingsarbejde, som er nødvendigt.

Henstilling 20

BILAG 2.2

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Der kan ydes støtte til aktioner, der har til formål at bevare de vigtigste steder og arkiver, der knytter sig til deportationerne — symboliseret ved mindesmærker rejst ved de gamle lejre eller på andre skuepladser for utallige civile ofres lidelser og død samt mindet om ofrene de pågældende steder. | Der kan ydes støtte til aktioner, der har til formål at bevare de vigtigste steder og arkiver, der knytter sig til deportationerne — symboliseret ved mindesmærker rejst ved de gamle lejre eller på andre skuepladser for utallige civile ofres lidelser og død samt mindet om ofrene for masseudryddelser, lidelser og massedeportationer såvel som de vigtigste steder og mindesmærker, herunder de tidligere koncentrationslejre, som vidnesbyrd om disse hændelser de pågældende steder |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Der kan ydes støtte til aktioner, der har til formål at bevare de vigtigste steder og arkiver, der knytter sig til deportationerne — symboliseret ved mindesmærker rejst ved de gamle lejre eller på andre skuepladser for utallige civile ofres lidelser og død samt mindet om ofrene de pågældende steder.

Der kan ydes støtte til aktioner, der har til formål at bevare de vigtigste steder og arkiver, der knytter sig til deportationerne — symboliseret ved mindesmærker rejst ved de gamle lejre eller på andre skuepladser for utallige civile ofres lidelser og død samt mindet om ofrene for masseudryddelser, lidelser og massedeportationer såvel som de vigtigste steder og mindesmærker, herunder de tidligere koncentrationslejre, som vidnesbyrd om disse hændelser de pågældende steder

Begrundelse

Vi er udmærket klar over, at vi ved at indskrive ofrene for det totalitære sovjetstyre i Europas fælles historiske bevidsthed udvider kontinentets konsensusbaserede strukturerede historieopfattelse, og at et sådant initiativ formentlig er et følsomt politisk emne. Rationalet bag forslaget er følgende: vi er overbevist om, at ignorerer vi politisk følsomme emner, mister EU troværdighed, navnlig hos de borgere, for hvem sådanne hændelser står i frisk og smertelig erindring.

Det er svært at lukke øjnene for den klare og utvetydige historiske kendsgerning, at under og efter Anden Verdenskrig blev mange menneskeskæbner ødelagt af sovjetisk terror i de lande, som nu er blevet medlemsstater i EU.

Henstilling 21

BILAG 3.3

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændring |
| --- | --- |
| For at sikre en målrettet, effektiv og brugernær udbredelse af praktiske oplysninger om programmet er det planlagt at støtte en række kulturformidlingskontorer. Disse kontorer, der skal operere på nationalt plan, oprettes af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne og på frivillig basis. | For at sikre en målrettet, effektiv og brugernær udbredelse af praktiske oplysninger om programmet er det planlagt at støtte en række kulturformidlingskontorer. Disse kontorer, der kan skal operere på såvel nationalt som subnationalt plan, oprettes af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne eller disses regionale myndigheder og på frivillig basis. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændring

For at sikre en målrettet, effektiv og brugernær udbredelse af praktiske oplysninger om programmet er det planlagt at støtte en række kulturformidlingskontorer. Disse kontorer, der skal operere på nationalt plan, oprettes af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne og på frivillig basis.

For at sikre en målrettet, effektiv og brugernær udbredelse af praktiske oplysninger om programmet er det planlagt at støtte en række kulturformidlingskontorer. Disse kontorer, der kan skal operere på såvel nationalt som subnationalt plan, oprettes af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne eller disses regionale myndigheder og på frivillig basis.

Begrundelse

Denne ændring er på linje med henstilling 17 i forslaget til udtalelse. Kulturformidlingskontorerne bør også kunne udføre opgaver på regionalt plan for bedre at kunne nå ud til kulturformidlerne og tilpasse sig deres særtræk. Derfor bør man fremme oprettelsen, som altid skal være frivillig, af kulturformidlingskontorer eller delegationer af disse, under de lokale myndigheder.

Bruxelles, den 23. februar 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  EUT C 121 af 30.4.2004, s. 15.

1

(2)  O.a.: Problemstillingen gælder primært den engelske sprogversion og hhv. betegnelserne »Co-operation Focal Points« og »Cultural Contact Point«.

2

---

| 5.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 164/76 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 164/76

---

Regionsudvalgets udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et støtteprogram for den europæiske audiovisuelle sektor (Media 2007)«

(2005/C 164/09)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et støtteprogram for den europæiske audiovisuelle sektor (Media 2007) (KOM(2004) 470 endelig — 2004/0151 COD),

under henvisning til Rådets beslutning af 9. september 2004 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse herom,

under henvisning til præsidiets beslutning af 27. januar 2004 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Kultur og Uddannelse,

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 303/2004 rev. 1), som blev vedtaget af Underudvalget for Kultur og Uddannelse den 7. december 2004 med Theodoros Georgakis, borgmester i Ilioupolis (EL/PSE), som ordfører —

på sin 58. plenarforsamling den 23. og 24. februar 2005 (mødet den 23. februar) vedtaget følgende udtalelse:

1.   Regionsudvalgets synspunkter

REGIONSUDVALGET

| 1.1 | bifalder, at aktiviteter vedrørende uddannelse, udvikling, distribution og markedsføring samles under det nye overordnede program »Media 2007«, idet man derved sikrer og forbedrer sammenhængen i den organiserede indsats for udvikling og markedsføring af den europæiske av-sektor; |
| --- | --- |

1.1

bifalder, at aktiviteter vedrørende uddannelse, udvikling, distribution og markedsføring samles under det nye overordnede program »Media 2007«, idet man derved sikrer og forbedrer sammenhængen i den organiserede indsats for udvikling og markedsføring af den europæiske av-sektor;

| 1.2 | glæder sig over det foreslåede budget til gennemførelsen af programmet, der beløber sig til 1 055 mio. euro, idet det peger på, at det er nødvendigt at holde budgettet på et højt niveau for at kunne dække de store behov med 27 deltagerlande (25 medlemsstater plus Bulgarien og Rumænien). Der er i virkeligheden tale om et marked i tre hastigheder med store forskelle, hvad angår udviklingen i av-sektoren, der kan svinge lige fra et højt niveau til et ikke-eksisterende niveau. Det høje budget er en anerkendelse af den betydningsfulde rolle, som av-sektoren spiller for udbredelsen af kulturelle værdier, opbygningen af en fælles europæisk identitet og de europæiske borgeres selvopfattelse; |
| --- | --- |

1.2

glæder sig over det foreslåede budget til gennemførelsen af programmet, der beløber sig til 1 055 mio. euro, idet det peger på, at det er nødvendigt at holde budgettet på et højt niveau for at kunne dække de store behov med 27 deltagerlande (25 medlemsstater plus Bulgarien og Rumænien). Der er i virkeligheden tale om et marked i tre hastigheder med store forskelle, hvad angår udviklingen i av-sektoren, der kan svinge lige fra et højt niveau til et ikke-eksisterende niveau. Det høje budget er en anerkendelse af den betydningsfulde rolle, som av-sektoren spiller for udbredelsen af kulturelle værdier, opbygningen af en fælles europæisk identitet og de europæiske borgeres selvopfattelse;

| 1.3 | bifalder, at princippet om »positiv særbehandling« anvendes for lande med ringe muligheder for av-produktion og/eller begrænset geografisk og sproglig rækkevidde med henblik på at fjerne skævheder og uligevægt i forhold til lande, der har store produktionsmuligheder. Viljen til at støtte »svage« audiovisuelle lande som f.eks. de nye medlemsstater og lande med et marked med begrænset dynamik, herunder Grækenland og Portugal, skal gennemsyre hele Media 2007-programmet. En sådan politik vil bidrage til at holde liv i den kulturelle mangfoldighed og den multikulturelle dialog i Europa; |
| --- | --- |

1.3

bifalder, at princippet om »positiv særbehandling« anvendes for lande med ringe muligheder for av-produktion og/eller begrænset geografisk og sproglig rækkevidde med henblik på at fjerne skævheder og uligevægt i forhold til lande, der har store produktionsmuligheder. Viljen til at støtte »svage« audiovisuelle lande som f.eks. de nye medlemsstater og lande med et marked med begrænset dynamik, herunder Grækenland og Portugal, skal gennemsyre hele Media 2007-programmet. En sådan politik vil bidrage til at holde liv i den kulturelle mangfoldighed og den multikulturelle dialog i Europa;

| 1.4 | anerkender behovet for at forbedre konkurrenceevnen for den opsplittede europæiske av-sektor, samtidig med at produktionsstrukturerne for de små og mellemstore selskaber styrkes, eftersom disse selskaber udgør grundstammen i det europæiske marked; |
| --- | --- |

1.4

anerkender behovet for at forbedre konkurrenceevnen for den opsplittede europæiske av-sektor, samtidig med at produktionsstrukturerne for de små og mellemstore selskaber styrkes, eftersom disse selskaber udgør grundstammen i det europæiske marked;

| 1.5 | deler Kommissionens opfattelse af, at det er bydende nødvendigt at forenkle de bureaukratiske procedurer og ordninger for indgivelse af forslag og etablering af samarbejde i av-sektoren i Europa. Det er ligeledes meget vigtigt med gennemsigtighed i procedurerne for udvælgelsen af ansøgere. Bedømmelsen af de indgivne ansøgninger skal altid begrundes for at sikre gennemsigtighed; |
| --- | --- |

1.5

deler Kommissionens opfattelse af, at det er bydende nødvendigt at forenkle de bureaukratiske procedurer og ordninger for indgivelse af forslag og etablering af samarbejde i av-sektoren i Europa. Det er ligeledes meget vigtigt med gennemsigtighed i procedurerne for udvælgelsen af ansøgere. Bedømmelsen af de indgivne ansøgninger skal altid begrundes for at sikre gennemsigtighed;

| 1.6 | bifalder tilskyndelsen til mobilitet blandt studerende og professionelle, der er virksomme i av-sektoren i Europa, så værdifulde erfaringer kan blive udvekslet, og viden og uddannelse i foregangslande inden for kommunikation kan komme andre til nytte. En sådan mobilitet er specielt vigtig i EU's nye medlemsstater, men har også stor betydning for lande med begrænset geografisk og sproglig rækkevidde, hvor av-sektoren ikke oplever nogen nævneværdig udvikling; |
| --- | --- |

1.6

bifalder tilskyndelsen til mobilitet blandt studerende og professionelle, der er virksomme i av-sektoren i Europa, så værdifulde erfaringer kan blive udvekslet, og viden og uddannelse i foregangslande inden for kommunikation kan komme andre til nytte. En sådan mobilitet er specielt vigtig i EU's nye medlemsstater, men har også stor betydning for lande med begrænset geografisk og sproglig rækkevidde, hvor av-sektoren ikke oplever nogen nævneværdig udvikling;

| 1.7 | er enig i at støtte eftersynkronisering, undertekstning og flersproglig mangfoldiggørelse af europæiske av-værker med henblik på at værne om den kulturelle mangfoldighed. Digitaliseringen af ovennævnte værker er ligeledes meget vigtig. |
| --- | --- |

1.7

er enig i at støtte eftersynkronisering, undertekstning og flersproglig mangfoldiggørelse af europæiske av-værker med henblik på at værne om den kulturelle mangfoldighed. Digitaliseringen af ovennævnte værker er ligeledes meget vigtig.

2.   Regionsudvalgets henstillinger

REGIONSUDVALGET

| 2.1 | gør opmærksom på behovet for mere fokus på de lokale og regionale enheders betydning for opbygningen af en europæisk identitet. Mere konkret kan de europæiske regioner på det audiovisuelle område med den rigtige støtte fungere som en grundlæggende løftestang for originalitet og skabervirksomhed samt bevaring af kulturel mangfoldighed og således bidrage til indsatsen for at forbedre det europæiske markeds konkurrenceevne; |
| --- | --- |

2.1

gør opmærksom på behovet for mere fokus på de lokale og regionale enheders betydning for opbygningen af en europæisk identitet. Mere konkret kan de europæiske regioner på det audiovisuelle område med den rigtige støtte fungere som en grundlæggende løftestang for originalitet og skabervirksomhed samt bevaring af kulturel mangfoldighed og således bidrage til indsatsen for at forbedre det europæiske markeds konkurrenceevne;

| 2.2 | efterlyser en særlig henvisning i programmets artikel 6 (der handler om markedsføring af av-værker) til den særlige rolle, som regionerne og de lokale enheder spiller med deres projekter og aktiviteter i bestræbelserne på at forbedre det europæiske markeds konkurrenceevne. Det ville også være nyttigt at styrke og modernisere de Media-kontorer, der arbejder på regionalt niveau og gør stor gavn ved at informere de europæiske borgere om udviklingen i av-sektoren; |
| --- | --- |

2.2

efterlyser en særlig henvisning i programmets artikel 6 (der handler om markedsføring af av-værker) til den særlige rolle, som regionerne og de lokale enheder spiller med deres projekter og aktiviteter i bestræbelserne på at forbedre det europæiske markeds konkurrenceevne. Det ville også være nyttigt at styrke og modernisere de Media-kontorer, der arbejder på regionalt niveau og gør stor gavn ved at informere de europæiske borgere om udviklingen i av-sektoren;

| 2.3 | anbefaler økonomisk støtte og organiseret formidlingsfremme af de regionale og lokale av-festivaler, der har deres egen betydningsfulde funktion i forbindelse med skabelsen og udviklingen af den europæiske identitet, idet de beriger dennes sammensætning og karakter med lokalsamfundenes enestående kulturelle, historiske og sproglige elementer. I samme retning ville det virke at fremme optagelsen af flere film i Europas mindre byer og regioner; |
| --- | --- |

2.3

anbefaler økonomisk støtte og organiseret formidlingsfremme af de regionale og lokale av-festivaler, der har deres egen betydningsfulde funktion i forbindelse med skabelsen og udviklingen af den europæiske identitet, idet de beriger dennes sammensætning og karakter med lokalsamfundenes enestående kulturelle, historiske og sproglige elementer. I samme retning ville det virke at fremme optagelsen af flere film i Europas mindre byer og regioner;

| 2.4 | betoner behovet for aktiviteter, der hovedsagelig henvender sig til de unge, som jo udgør av-sektorens fremtid. I programmet nævnes befordring af værker af unge europæiske kunstnere og støtte til festivaler for et ungt publikum. Dette er et skridt i den rigtige retning, men ikke tilstrækkeligt. De unges mobilitet på tværs af nationalgrænserne, så de stifter bekendtskab med det europæiske marked, samt vejledning og uddannelse af dem med afsæt i den nuværende situation og det moderne markeds objektive krav er et par af de foreslåede foranstaltninger; |
| --- | --- |

2.4

betoner behovet for aktiviteter, der hovedsagelig henvender sig til de unge, som jo udgør av-sektorens fremtid. I programmet nævnes befordring af værker af unge europæiske kunstnere og støtte til festivaler for et ungt publikum. Dette er et skridt i den rigtige retning, men ikke tilstrækkeligt. De unges mobilitet på tværs af nationalgrænserne, så de stifter bekendtskab med det europæiske marked, samt vejledning og uddannelse af dem med afsæt i den nuværende situation og det moderne markeds objektive krav er et par af de foreslåede foranstaltninger;

| 2.5 | understreger behovet for gennemførelse af foranstaltninger til forbedring af uddannelserne i av-sektoren, navnlig i lande og regioner med ringe produktion og/eller begrænset geografisk og sproglig rækkevidde. I disse lande er sektoren meget lidt udviklet, og behovet stort for moderne uddannelser. Ud over fjernundervisning og tilskyndelse til udvekslinger ville det være nyttigt, om de studerende, der deltager i uddannelsesprogrammer og konferencer i lande med en tradition inden for det audiovisuelle område, kunne få dækket deres rejse- og deltagelsesudgifter; |
| --- | --- |

2.5

understreger behovet for gennemførelse af foranstaltninger til forbedring af uddannelserne i av-sektoren, navnlig i lande og regioner med ringe produktion og/eller begrænset geografisk og sproglig rækkevidde. I disse lande er sektoren meget lidt udviklet, og behovet stort for moderne uddannelser. Ud over fjernundervisning og tilskyndelse til udvekslinger ville det være nyttigt, om de studerende, der deltager i uddannelsesprogrammer og konferencer i lande med en tradition inden for det audiovisuelle område, kunne få dækket deres rejse- og deltagelsesudgifter;

| 2.6 | anbefaler at fremme samarbejde mellem selskaber, der er aktive på det europæiske og eventuelt også på det internationale av-marked — ikke kun med hensyn til produktion, men også med hensyn til distribution. Som det fremgår af flere undersøgelser og selve tingenes tilstand, udgør det svage distributionssystem en grundlæggende hindring for omløbet af europæiske film på det internationale marked. Resultaterne af en nyligt afsluttet undersøgelse udført af MEDIA Salles vedrørende samtlige film distribueret i USA og Canada i perioden 2001-2003 viste stadigt faldende billetsalg for de vesteuropæiske film. Omvendt kunne europæiske samproduktioner fremvise støt stigende billetsalg fra år til år, ligesom i øvrigt også de amerikanske producenter, der som hovedproducenter samarbejdede med de europæiske lande; |
| --- | --- |

2.6

anbefaler at fremme samarbejde mellem selskaber, der er aktive på det europæiske og eventuelt også på det internationale av-marked — ikke kun med hensyn til produktion, men også med hensyn til distribution. Som det fremgår af flere undersøgelser og selve tingenes tilstand, udgør det svage distributionssystem en grundlæggende hindring for omløbet af europæiske film på det internationale marked. Resultaterne af en nyligt afsluttet undersøgelse udført af MEDIA Salles vedrørende samtlige film distribueret i USA og Canada i perioden 2001-2003 viste stadigt faldende billetsalg for de vesteuropæiske film. Omvendt kunne europæiske samproduktioner fremvise støt stigende billetsalg fra år til år, ligesom i øvrigt også de amerikanske producenter, der som hovedproducenter samarbejdede med de europæiske lande;

| 2.7 | vurderer, at fællesskabsstøtte, der rækker ud over incitamenter til udvikling af av-sektoren, i de faser, som går forud eller følger efter selve produktionen, bør sikre gennemsigtighed i alle dele af proceduren og være underlagt regler, der garanterer de producerede værkers kvalitet; |
| --- | --- |

2.7

vurderer, at fællesskabsstøtte, der rækker ud over incitamenter til udvikling af av-sektoren, i de faser, som går forud eller følger efter selve produktionen, bør sikre gennemsigtighed i alle dele af proceduren og være underlagt regler, der garanterer de producerede værkers kvalitet;

| 2.8 | finder, at man i forbindelse med de nye målsætninger i Lissabon-strategien skal lægge særlig vægt på social samhørighed og tilskynde til, at audiovisuelle medier anvendes til bekæmpelse af social udstødelse og diskrimination, til integration i samfundet af bestemte befolkningsgrupper og økonomiske flygtninge samt til ligestillingsspørgsmål; |
| --- | --- |

2.8

finder, at man i forbindelse med de nye målsætninger i Lissabon-strategien skal lægge særlig vægt på social samhørighed og tilskynde til, at audiovisuelle medier anvendes til bekæmpelse af social udstødelse og diskrimination, til integration i samfundet af bestemte befolkningsgrupper og økonomiske flygtninge samt til ligestillingsspørgsmål;

| 2.9 | er overbevist om, at man desuden bør tilskynde til særlige aktioner og produktion af værker, som henvender sig til udsatte befolkningsgrupper som f.eks. handicappede og ældre, og til emner som reintegration af personer, som af den ene eller den anden grund er blevet marginaliseret i samfundet. |
| --- | --- |

2.9

er overbevist om, at man desuden bør tilskynde til særlige aktioner og produktion af værker, som henvender sig til udsatte befolkningsgrupper som f.eks. handicappede og ældre, og til emner som reintegration af personer, som af den ene eller den anden grund er blevet marginaliseret i samfundet.

Bruxelles, den 23. februar 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

| 5.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 164/78 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 164/78

---

Regionsudvalgets udtalelse om »Konsekvenserne af EU's kemikaliepolitik for Europas byer og regioner«

(2005/C 164/10)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til beslutning truffet af Regionsudvalgets præsidium den 15. juni 2004 om i medfør af EF-traktatens artikel 265, stk. 5, at pålægge Underudvalget for Økonomisk Politik og Social- og Arbejdsmarkedspolitik at udarbejde en initiativudtalelse herom,

under henvisning til Forslag til Europa-Parlamentet og Rådets forordning om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (Reach), om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur og om ændring af direktiv 1999/45/EF og forordning (EF) om persistente organiske miljøgifte og Forslag til Europa-Parlamentet og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 67/548/EØF med henblik på tilpasning til Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EF) om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (KOM(2003) 644 endelig),

under henvisning til formandskabets konklusioner på Det Europæiske Råd i Lissabon den 23./24. marts 2000,

under henvisning til Kommissionens årsberetning om bedre lovgivning i overensstemmelse med artikel 9 i protokollen om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, senest beretningen »En bedre lovgivning 2003« af 12. december 2003 (KOM(2003) 770 endelig),

under henvisning til det af Kommissionen i maj 1996 igangsatte initiativ om forenkling af lovgivningen i det indre marked (SLIM — Simpler Legislation for the Single Market),

under henvisning til sin udtalelse om Kommissionens meddelelse om »Produktivitet: nøgle til de europæiske økonomiers og virksomheders konkurrenceevne« (CdR 224/2002 fin) (1),

under henvisning til sin udtalelse om Kommissionens meddelelse om »Industripolitik i et udvidet Europa« (CdR 150/2003 fin) (2),

under henvisning til sin udtalelse om Kommissionens meddelelse fra 2003 om »Bedre lovgivning« (CdR 62/2003 fin) (3),

under henvisning til sin udtalelse om Kommissionens meddelelse fra 2003 om strategien for det indre marked (CdR 341/2002 fin) (4),

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 238/2004 rev. 1), som blev vedtaget af Underudvalget for Økonomisk Politik og Social- og Arbejdsmarkedspolitik den 8. december 2004 med Jochen Riebel, Minister for Forbunds- og EU-anliggender i Hessen og delstatens befuldmægtigede hos Forbundet (DE/PPE), som ordfører, og

ud fra følgende betragtninger:

| 1) | Det Europæiske Råd i Lissabon i marts 2000 opstillede det strategiske mål, at EU skulle gøres til den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden; |
| --- | --- |

1)

Det Europæiske Råd i Lissabon i marts 2000 opstillede det strategiske mål, at EU skulle gøres til den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden;

| 2) | efter fire års forløb kan det konstateres, at der må gøres en betydelig ekstraindsats for at nå dette mål. Derfor bør der foretages en evaluering af alle politikforslag i EU med særlig henblik på deres indvirkning på konkurrenceevnen; |
| --- | --- |

2)

efter fire års forløb kan det konstateres, at der må gøres en betydelig ekstraindsats for at nå dette mål. Derfor bør der foretages en evaluering af alle politikforslag i EU med særlig henblik på deres indvirkning på konkurrenceevnen;

| 3) | i henhold til punkt 6 i protokollen til Amsterdam-traktaten »lovgiver Fællesskabet kun i det omfang, det er nødvendigt.« I punkt 9 fastsættes desuden, at den byrde af finansiel eller administrativ art, der pålægges lokale myndigheder, skal »begrænses mest muligt og (stå) i rimeligt forhold til det mål, der skal nås;« |
| --- | --- |

3)

i henhold til punkt 6 i protokollen til Amsterdam-traktaten »lovgiver Fællesskabet kun i det omfang, det er nødvendigt.« I punkt 9 fastsættes desuden, at den byrde af finansiel eller administrativ art, der pålægges lokale myndigheder, skal »begrænses mest muligt og (stå) i rimeligt forhold til det mål, der skal nås;«

| 4) | ifølge EF-traktatens artikel 2 har Fællesskabet bl.a. til opgave at fremme en bæredygtig udvikling af den økonomiske virksomhed, et højt beskæftigelsesniveau, høj konkurrenceevne samt et højt niveau for miljøbeskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten; |
| --- | --- |

4)

ifølge EF-traktatens artikel 2 har Fællesskabet bl.a. til opgave at fremme en bæredygtig udvikling af den økonomiske virksomhed, et højt beskæftigelsesniveau, høj konkurrenceevne samt et højt niveau for miljøbeskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten;

| 5) | ifølge EF-traktatens artikel 3 indebærer Fællesskabets virke i artikel 2's forstand navnlig også en styrkelse af fællesskabsindustriens konkurrenceevne — |
| --- | --- |

5)

ifølge EF-traktatens artikel 3 indebærer Fællesskabets virke i artikel 2's forstand navnlig også en styrkelse af fællesskabsindustriens konkurrenceevne —

på sin 58. plenarforsamling den 23. og 24. februar 2005 (mødet den 24. februar) vedtaget følgende udtalelse:

1.   Regionsudvalgets synspunkter

REGIONSUDVALGET

| 1.1 | bifalder principielt Kommissionens forsøg på med indførelsen af REACH-systemet at skabe et ensartet regelværk for omgangen med kemikalier; |
| --- | --- |

1.1

bifalder principielt Kommissionens forsøg på med indførelsen af REACH-systemet at skabe et ensartet regelværk for omgangen med kemikalier;

| 1.2 | er af den opfattelse, at der må tages hensyn til såvel behovene for miljø- og forbrugerbeskyttelse som nødvendigheden af at bevare og styrke den europæiske industris konkurrenceevne; |
| --- | --- |

1.2

er af den opfattelse, at der må tages hensyn til såvel behovene for miljø- og forbrugerbeskyttelse som nødvendigheden af at bevare og styrke den europæiske industris konkurrenceevne;

| 1.3 | konstaterer, at forslaget vil lægge en væsentlig byrde ikke bare på den kemiske industri, men på hele produktionskæden, og pointerer samtidig, at der må tilstræbes balance mellem på den ene side beskyttelsen af miljø, sundhed og arbejdstagernes sikkerhed og på den anden side fremme af den berørte industris innovations- og konkurrenceevne; |
| --- | --- |

1.3

konstaterer, at forslaget vil lægge en væsentlig byrde ikke bare på den kemiske industri, men på hele produktionskæden, og pointerer samtidig, at der må tilstræbes balance mellem på den ene side beskyttelsen af miljø, sundhed og arbejdstagernes sikkerhed og på den anden side fremme af den berørte industris innovations- og konkurrenceevne;

| 1.4 | mener, at retsforskrifterne er for komplicerede og ikke kan gennemføres af de pågældende uden ekstern ekspertise; |
| --- | --- |

1.4

mener, at retsforskrifterne er for komplicerede og ikke kan gennemføres af de pågældende uden ekstern ekspertise;

| 1.5 | støtter enhver ændring af forordningen, som kan bidrage til en forenkling af procedurerne og en nedbringelse af omkostningerne. Dette kræver mere konkrete tiltag for navnlig SMV'er, for hvilke anvendelsen af REACH-systemet kan indebære uforholdsmæssigt store omkostninger; |
| --- | --- |

1.5

støtter enhver ændring af forordningen, som kan bidrage til en forenkling af procedurerne og en nedbringelse af omkostningerne. Dette kræver mere konkrete tiltag for navnlig SMV'er, for hvilke anvendelsen af REACH-systemet kan indebære uforholdsmæssigt store omkostninger;

| 1.6 | er af den opfattelse, at oplysningskravene ikke udelukkende bør være afhængige af den årlige produktionsmængde, men at der også bør tages hensyn til andre indfaldsvinkler, som indgår i diskussionen om forenkling af registreringen under begreber som »eksponeringskategorier«, »et stof/en registrering« eller »prioritetslister.« Dermed ville REACH-systemet alt i alt kunne komme til at fungere bedre; |
| --- | --- |

1.6

er af den opfattelse, at oplysningskravene ikke udelukkende bør være afhængige af den årlige produktionsmængde, men at der også bør tages hensyn til andre indfaldsvinkler, som indgår i diskussionen om forenkling af registreringen under begreber som »eksponeringskategorier«, »et stof/en registrering« eller »prioritetslister.« Dermed ville REACH-systemet alt i alt kunne komme til at fungere bedre;

| 1.7 | finder det nødvendigt, at man kun indsamler de oplysninger, som er påkrævede af hensyn til en sikker anvendelse, således at man når frem til et praktisk gennemførligt system, som er til at betale navnlig for små og mellemstore virksomheder. Der bør ikke opstå forsinkelser for produktionen, markedsføringen eller anvendelsen af stoffer, således der fortsat kan reageres innovativt og hurtigt på nye markedskrav (time to market); |
| --- | --- |

1.7

finder det nødvendigt, at man kun indsamler de oplysninger, som er påkrævede af hensyn til en sikker anvendelse, således at man når frem til et praktisk gennemførligt system, som er til at betale navnlig for små og mellemstore virksomheder. Der bør ikke opstå forsinkelser for produktionen, markedsføringen eller anvendelsen af stoffer, således der fortsat kan reageres innovativt og hurtigt på nye markedskrav (time to market);

| 1.8 | mener, at det også kan bidrage til en mere fleksibel gennemførelse af forordningen, hvis man anvender alle disponible oplysninger, som allerede er i producenternes, brugernes og myndighedernes besiddelse; i denne forbindelse bør der enten oprettes konsortier (navnlig mellem downstream-brugere og SMV'er) for at garantere beskyttelsen af intellektuelle og industrielle ejendomsrettigheder eller ydes erstatning. Hovedprincipperne for en omkostningsdeling skal fastsættes i forordningen; |
| --- | --- |

1.8

mener, at det også kan bidrage til en mere fleksibel gennemførelse af forordningen, hvis man anvender alle disponible oplysninger, som allerede er i producenternes, brugernes og myndighedernes besiddelse; i denne forbindelse bør der enten oprettes konsortier (navnlig mellem downstream-brugere og SMV'er) for at garantere beskyttelsen af intellektuelle og industrielle ejendomsrettigheder eller ydes erstatning. Hovedprincipperne for en omkostningsdeling skal fastsættes i forordningen;

| 1.9 | konstaterer, at medlemsstaternes kompetente myndigheder vil få pålagt nye opgaver i forbindelse med gennemførelsen af registreringsproceduren. Dette vil navnlig medføre betydelige omkostninger i de tilfælde, hvor de fastsatte kriterier kan fortolkes så forskelligt, at det er uklart, om bestemte forpligtelser er relevante. Registreringsproceduren bør derfor i mindst muligt omfang baseres på kontrolvirksomhed. Afgrænsnings- og undtagelsesbestemmelser må forenkles og formuleres mere præcist. I givet fald må der gives støtte til fortolkningen i sekundær ret. Kontrolmyndighederne har brug for ubureaukratisk og nem adgang til oplysninger om de procedurer, som agenturet har gennemført; |
| --- | --- |

1.9

konstaterer, at medlemsstaternes kompetente myndigheder vil få pålagt nye opgaver i forbindelse med gennemførelsen af registreringsproceduren. Dette vil navnlig medføre betydelige omkostninger i de tilfælde, hvor de fastsatte kriterier kan fortolkes så forskelligt, at det er uklart, om bestemte forpligtelser er relevante. Registreringsproceduren bør derfor i mindst muligt omfang baseres på kontrolvirksomhed. Afgrænsnings- og undtagelsesbestemmelser må forenkles og formuleres mere præcist. I givet fald må der gives støtte til fortolkningen i sekundær ret. Kontrolmyndighederne har brug for ubureaukratisk og nem adgang til oplysninger om de procedurer, som agenturet har gennemført;

| 1.10 | bifalder af hensyn til en ensartet fremgangsmåde i EU principielt oprettelsen af et agentur, men er samtidig af den opfattelse, at agenturets kompetenceområder og beføjelser må afgrænses tydeligere navnlig i relation til andre europæiske, nationale, regionale eller lokale institutioner med kompetence til registrering af kemikalier; |
| --- | --- |

1.10

bifalder af hensyn til en ensartet fremgangsmåde i EU principielt oprettelsen af et agentur, men er samtidig af den opfattelse, at agenturets kompetenceområder og beføjelser må afgrænses tydeligere navnlig i relation til andre europæiske, nationale, regionale eller lokale institutioner med kompetence til registrering af kemikalier;

| 1.11 | finder det ønskeligt, at medlemsstaternes myndigheder i samarbejde med agenturet sættes i stand til lokalt at bistå de registreringspligtige virksomheder, navnlig SMV'er, med deres ansøgninger og i sidste ende med den administrative gennemførelse af REACH i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

1.11

finder det ønskeligt, at medlemsstaternes myndigheder i samarbejde med agenturet sættes i stand til lokalt at bistå de registreringspligtige virksomheder, navnlig SMV'er, med deres ansøgninger og i sidste ende med den administrative gennemførelse af REACH i medlemsstaterne;

| 1.12 | betragter agenturet som en uafhængig institution, der som serviceorgan virksomhedsneutralt og under overholdelse af fortrolighedsprincippet skal stå for registreringen og vurderingen af stoffer og i den forbindelse tilstræbe den størst mulige åbenhed over for videnskaben og fagfolk inden for erhvervet; |
| --- | --- |

1.12

betragter agenturet som en uafhængig institution, der som serviceorgan virksomhedsneutralt og under overholdelse af fortrolighedsprincippet skal stå for registreringen og vurderingen af stoffer og i den forbindelse tilstræbe den størst mulige åbenhed over for videnskaben og fagfolk inden for erhvervet;

| 1.13 | er af den opfattelse, at agenturet bør sørge for, at målsætninger og retningslinjer for vurderingen sikrer en hurtigt og ensartet procedure ved de nationale myndigheder. Dette kræver en klar opgavefordeling mellem agenturet og medlemsstaterne; der må ikke ske nogen administrativ sammenblanding; i betragtning af, at der påregnes et meget stort antal sager, er det nødvendigt at foretage en mærkbar forenkling og opstramning af de særdeles komplicerede afstemningsregler; samtidig bør alt for udpindede og bureaukratiske regler for kommunikationen mellem medlemsstater og agentur undgås, og stofvurderingen bør fordeles mellem medlemsstaterne efter mere enkle regler, uden at de gøres til en slags underafdelinger af agenturet; |
| --- | --- |

1.13

er af den opfattelse, at agenturet bør sørge for, at målsætninger og retningslinjer for vurderingen sikrer en hurtigt og ensartet procedure ved de nationale myndigheder. Dette kræver en klar opgavefordeling mellem agenturet og medlemsstaterne; der må ikke ske nogen administrativ sammenblanding; i betragtning af, at der påregnes et meget stort antal sager, er det nødvendigt at foretage en mærkbar forenkling og opstramning af de særdeles komplicerede afstemningsregler; samtidig bør alt for udpindede og bureaukratiske regler for kommunikationen mellem medlemsstater og agentur undgås, og stofvurderingen bør fordeles mellem medlemsstaterne efter mere enkle regler, uden at de gøres til en slags underafdelinger af agenturet;

| 1.14 | mener, at der er graverende lakuner i reglerne om dyrebeskyttelse. Ifølge direktivforslaget er producenterne ganske vist forpligtede til f.eks. ved parallelregistrering af et stof at benytte allerede eksisterende data om dyreforsøg, således at overflødige dobbelttests undgås, men samtidig opstiller artikel 23 i direktivforslaget det kun som en abstrakt målsætning, at dyreforsøg skal undgås, hvilket ikke kan træde i stedet for et konkret regelsæt; |
| --- | --- |

1.14

mener, at der er graverende lakuner i reglerne om dyrebeskyttelse. Ifølge direktivforslaget er producenterne ganske vist forpligtede til f.eks. ved parallelregistrering af et stof at benytte allerede eksisterende data om dyreforsøg, således at overflødige dobbelttests undgås, men samtidig opstiller artikel 23 i direktivforslaget det kun som en abstrakt målsætning, at dyreforsøg skal undgås, hvilket ikke kan træde i stedet for et konkret regelsæt;

| 1.15 | slår til lyd for, at de dyreforsøg, som er påkrævede for at opfylde forordningens målsætninger om bl.a. et højt beskyttelsesniveau for den menneskelige sundhed og miljøet, skal begrænses til det absolut nødvendige, og at alle disponible data skal stilles til rådighed. Dyreforsøg skal forbydes, såfremt der findes alternative, af myndighederne anerkendte testmetoder; |
| --- | --- |

1.15

slår til lyd for, at de dyreforsøg, som er påkrævede for at opfylde forordningens målsætninger om bl.a. et højt beskyttelsesniveau for den menneskelige sundhed og miljøet, skal begrænses til det absolut nødvendige, og at alle disponible data skal stilles til rådighed. Dyreforsøg skal forbydes, såfremt der findes alternative, af myndighederne anerkendte testmetoder;

| 1.16 | bifalder, at downstream-brugerne forpligtes til at registrere deres anvendelse af stofferne, således at man også får kendskab til anvendelsesområder, der ikke er blevet registreret af producenten eller importøren, og eventuelle risici kan imødegås med passende modforholdsregler; |
| --- | --- |

1.16

bifalder, at downstream-brugerne forpligtes til at registrere deres anvendelse af stofferne, således at man også får kendskab til anvendelsesområder, der ikke er blevet registreret af producenten eller importøren, og eventuelle risici kan imødegås med passende modforholdsregler;

| 1.17 | ser imidlertid også de ulemper, der navnlig opstår for SMV'er, hvis disse afslører deres anvendelsesmåder og dermed deres know-how over for leverandøren af stoffet eller nødsages til at gennemføre deres egne, kostbare undersøgelser; |
| --- | --- |

1.17

ser imidlertid også de ulemper, der navnlig opstår for SMV'er, hvis disse afslører deres anvendelsesmåder og dermed deres know-how over for leverandøren af stoffet eller nødsages til at gennemføre deres egne, kostbare undersøgelser;

| 1.18 | finder det påkrævet, at de nærmere bestemmelser om datadeling bliver nøje fastlagt, således at reglerne om omkostningsdeling — ikke kun for dyreforsøg — og know-how-beskyttelse ikke går ud over SMV'erne. |
| --- | --- |

1.18

finder det påkrævet, at de nærmere bestemmelser om datadeling bliver nøje fastlagt, således at reglerne om omkostningsdeling — ikke kun for dyreforsøg — og know-how-beskyttelse ikke går ud over SMV'erne.

2.   Konsekvensvurdering

| 2.1 | Gennemførelsen af forordningsforslaget vil i første række berøre alle producenter og importører af stoffer og præparater, som skal opfylde registreringspligten og den dermed forbundne oplysningspligt. Hovedbyrden vil skulle bæres af den kemiske industri. I deres egenskab af »downstream-brugere« berøres imidlertid også alle brancher, som benytter kemikalier, hvilket i praksis vil sige forarbejdningsindustrien og serviceerhvervene over én kam. Det nye regelsæt indebærer en risiko for, at kemikalier vil forsvinde fra markedet i Europa, og at prisniveauet for kemikalier vil stige. Dermed svækkes de europæiske forarbejdningsvirksomheders konkurrencemæssige stilling i forhold til konkurrenter fra tredjelande. Samtidig må der påregnes tilpasningsomkostninger. Derfor er der risiko for, at REACH-systemet vil føre til et fald i produktion og beskæftigelse ikke blot i den kemiske industri, men også i mange andre brancher. |
| --- | --- |

2.1

Gennemførelsen af forordningsforslaget vil i første række berøre alle producenter og importører af stoffer og præparater, som skal opfylde registreringspligten og den dermed forbundne oplysningspligt. Hovedbyrden vil skulle bæres af den kemiske industri. I deres egenskab af »downstream-brugere« berøres imidlertid også alle brancher, som benytter kemikalier, hvilket i praksis vil sige forarbejdningsindustrien og serviceerhvervene over én kam. Det nye regelsæt indebærer en risiko for, at kemikalier vil forsvinde fra markedet i Europa, og at prisniveauet for kemikalier vil stige. Dermed svækkes de europæiske forarbejdningsvirksomheders konkurrencemæssige stilling i forhold til konkurrenter fra tredjelande. Samtidig må der påregnes tilpasningsomkostninger. Derfor er der risiko for, at REACH-systemet vil føre til et fald i produktion og beskæftigelse ikke blot i den kemiske industri, men også i mange andre brancher.

| 2.2 | Navnlig små og mellemstore virksomheder berøres. Det må befrygtes, at mange virksomheder personalemæssigt og økonomisk vil være ud af stand til at honorere den detaljeringsgrad, som REACH i øjeblikket kræver bare i forbindelse med registreringen af stoffer. I mange tilfælde vil det ikke være muligt at vælte omkostningerne over på produktprisen; det betyder, at produktionen af stoffer indstilles, hvilket kan udgøre en eksistenstrussel for virksomhederne i resten af produktionskæden. Disse virksomheder er imidlertid rygraden i mange af Europas industriregioner. |
| --- | --- |

2.2

Navnlig små og mellemstore virksomheder berøres. Det må befrygtes, at mange virksomheder personalemæssigt og økonomisk vil være ud af stand til at honorere den detaljeringsgrad, som REACH i øjeblikket kræver bare i forbindelse med registreringen af stoffer. I mange tilfælde vil det ikke være muligt at vælte omkostningerne over på produktprisen; det betyder, at produktionen af stoffer indstilles, hvilket kan udgøre en eksistenstrussel for virksomhederne i resten af produktionskæden. Disse virksomheder er imidlertid rygraden i mange af Europas industriregioner.

| 2.3 | Kommissionen kritiseres fra flere sider for at undervurdere de direkte og indirekte omkostninger ved anvendelsen af systemet i de kommende år. Udvalget bifalder derfor Kommissionens nye konsekvensanalyse med hensyn til de indirekte omkostninger, downstream-brugerne og følgevirkningerne for de nye medlemsstater. Parlamentet og Rådet bør vente med at træffe yderligere beslutninger, indtil resultatet af denne konsekvensanalyse foreligger. |
| --- | --- |

2.3

Kommissionen kritiseres fra flere sider for at undervurdere de direkte og indirekte omkostninger ved anvendelsen af systemet i de kommende år. Udvalget bifalder derfor Kommissionens nye konsekvensanalyse med hensyn til de indirekte omkostninger, downstream-brugerne og følgevirkningerne for de nye medlemsstater. Parlamentet og Rådet bør vente med at træffe yderligere beslutninger, indtil resultatet af denne konsekvensanalyse foreligger.

| 2.4 | Innovation betragtes som en positiv følge af det nye system; det indeholder da også elementer, som utvivlsomt vil kunne føre til opdagelse og markedsføring af et større antal nye stoffer end hidtil. Navnlig i gennemførelsens indledende fase vil virksomhedernes innovationsevne imidlertid også blive negativt berørt. REACH bevirker, at nye produkter når senere frem til markedet. Risikoen for virksomhederne vokser, fordi forskningsbudgettet belastes med yderligere omkostninger. Forskere vil bruge megen tid på at teste gamle kemikalier i stedet for at udvikle nye produkter. Innovation er imidlertid nøglen til Europas fremtidige økonomiske succes. Den kemiske industri er langt den største leverandør af innovative basisprodukter. Utilstrækkelige kemiske innovationer vil derfor også få yderst negative konsekvenser for andre branchers innovationspotentiale. Generelt finder udvalget, at de — for meste automatiske — mekanismer, som skal stimulere innovationen, stadig er for generelt formulerede og heller ikke omfattende nok, når man tager i betragtning, hvor store konsekvenser der kan påregnes. |
| --- | --- |

2.4

Innovation betragtes som en positiv følge af det nye system; det indeholder da også elementer, som utvivlsomt vil kunne føre til opdagelse og markedsføring af et større antal nye stoffer end hidtil. Navnlig i gennemførelsens indledende fase vil virksomhedernes innovationsevne imidlertid også blive negativt berørt. REACH bevirker, at nye produkter når senere frem til markedet. Risikoen for virksomhederne vokser, fordi forskningsbudgettet belastes med yderligere omkostninger. Forskere vil bruge megen tid på at teste gamle kemikalier i stedet for at udvikle nye produkter. Innovation er imidlertid nøglen til Europas fremtidige økonomiske succes. Den kemiske industri er langt den største leverandør af innovative basisprodukter. Utilstrækkelige kemiske innovationer vil derfor også få yderst negative konsekvenser for andre branchers innovationspotentiale. Generelt finder udvalget, at de — for meste automatiske — mekanismer, som skal stimulere innovationen, stadig er for generelt formulerede og heller ikke omfattende nok, når man tager i betragtning, hvor store konsekvenser der kan påregnes.

| 2.5 | Mens der kan forventes omkostninger for de økonomiske aktører, for de regioner, hvor arbejdspladser går tabt, samt for de endelige forbrugere, fordi slutprodukterne bliver dyrere, påregnes der fordele på sundheds- samt miljø- og forbrugerbeskyttelsesområdet, i forenklingen af lovgivningen og i presset på virksomhedernes konkurrence- og innovationsevne. I den forbindelse overses det, at fordelene først viser sig med en lang tidsmæssig forskydning i forhold til omkostningerne og dermed kommer andre områder eller samfundet som helhed til gode. |
| --- | --- |

2.5

Mens der kan forventes omkostninger for de økonomiske aktører, for de regioner, hvor arbejdspladser går tabt, samt for de endelige forbrugere, fordi slutprodukterne bliver dyrere, påregnes der fordele på sundheds- samt miljø- og forbrugerbeskyttelsesområdet, i forenklingen af lovgivningen og i presset på virksomhedernes konkurrence- og innovationsevne. I den forbindelse overses det, at fordelene først viser sig med en lang tidsmæssig forskydning i forhold til omkostningerne og dermed kommer andre områder eller samfundet som helhed til gode.

3.   Regionsudvalgets henstillinger

REGIONSUDVALGET

| 3.1 | opfordrer Kommissionen til at efterprøve, om REACH-forslagene er forenelige med nærheds- og proportionalitetsprincipperne; |
| --- | --- |

3.1

opfordrer Kommissionen til at efterprøve, om REACH-forslagene er forenelige med nærheds- og proportionalitetsprincipperne;

| 3.2 | opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til borgere og forbrugere ved at sikre en ensartet kemikaliemærkning på et område, som i dag præges af stor forskellighed — og bifalder Kommissionens forslag, der vil sikre en ensartet regulering af kemiske produkter, der er registreret før eller efter 1981; |
| --- | --- |

3.2

opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til borgere og forbrugere ved at sikre en ensartet kemikaliemærkning på et område, som i dag præges af stor forskellighed — og bifalder Kommissionens forslag, der vil sikre en ensartet regulering af kemiske produkter, der er registreret før eller efter 1981;

| 3.3 | opfordrer navnlig til en efterprøvning af, om de administrative omkostninger, forslagene påfører virksomhederne, samt de omkostninger, opfyldelsen af lovgivningens målsætninger i denne forbindelse fører med sig, reelt er nødvendige; |
| --- | --- |

3.3

opfordrer navnlig til en efterprøvning af, om de administrative omkostninger, forslagene påfører virksomhederne, samt de omkostninger, opfyldelsen af lovgivningens målsætninger i denne forbindelse fører med sig, reelt er nødvendige;

| 3.4 | er af den opfattelse, at de målsætninger, som forslagene tilsigter at opfylde, også vil kunne opfyldes med en mindre kompliceret lovgivning; |
| --- | --- |

3.4

er af den opfattelse, at de målsætninger, som forslagene tilsigter at opfylde, også vil kunne opfyldes med en mindre kompliceret lovgivning;

| 3.5 | opfordrer Kommissionen til at se nærmere på de alternative forslag om forenkling af REACH-systemet, som for øjeblikket er ved at blive undersøgt; |
| --- | --- |

3.5

opfordrer Kommissionen til at se nærmere på de alternative forslag om forenkling af REACH-systemet, som for øjeblikket er ved at blive undersøgt;

| 3.6 | kræver lettelser for og bistand til SMV'er i forbindelse med registreringen, således at det økonomiske potentiale og beskæftigelsen i Europas industriafhængige regioner kan opretholdes eller styrkes; |
| --- | --- |

3.6

kræver lettelser for og bistand til SMV'er i forbindelse med registreringen, således at det økonomiske potentiale og beskæftigelsen i Europas industriafhængige regioner kan opretholdes eller styrkes;

| 3.7 | anbefaler, at man i stedet for at basere sig på produktions- og importmængder vælger en tilgang, som i højere grad tager udgangspunkt i risici, eksponering og prioriteter; |
| --- | --- |

3.7

anbefaler, at man i stedet for at basere sig på produktions- og importmængder vælger en tilgang, som i højere grad tager udgangspunkt i risici, eksponering og prioriteter;

| 3.8 | anbefaler, at man sideløbende hermed forfølger andre løsningsmodeller, som sigter mod at gøre retsforskrifterne væsentligt enklere og mere overskuelige for anvenderne af registrerings-, vurderings- og tilladelsesproceduren; |
| --- | --- |

3.8

anbefaler, at man sideløbende hermed forfølger andre løsningsmodeller, som sigter mod at gøre retsforskrifterne væsentligt enklere og mere overskuelige for anvenderne af registrerings-, vurderings- og tilladelsesproceduren;

| 3.9 | opfordrer Kommissionen til at undersøge, om man ved vurderingen af stoffer ikke kan støtte sig til informationssystemer og informationsmateriale, som allerede findes i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

3.9

opfordrer Kommissionen til at undersøge, om man ved vurderingen af stoffer ikke kan støtte sig til informationssystemer og informationsmateriale, som allerede findes i medlemsstaterne;

| 3.10 | opfordrer Kommissionen til sørge for, at de kemikaliepolitiske regelsæt er i tråd med regelsættene på andre politikområder; |
| --- | --- |

3.10

opfordrer Kommissionen til sørge for, at de kemikaliepolitiske regelsæt er i tråd med regelsættene på andre politikområder;

| 3.11 | kræver navnlig, at der indføres et informationssystem, som tager sigte på informationsmålet (risiko), således at de samme oplysninger ikke indhentes på flere forskellige trin i produktionskæden; |
| --- | --- |

3.11

kræver navnlig, at der indføres et informationssystem, som tager sigte på informationsmålet (risiko), således at de samme oplysninger ikke indhentes på flere forskellige trin i produktionskæden;

| 3.12 | anbefaler af hensyn til de europæiske virksomheders konkurrenceevne, at der indledes forhandlinger med WTO for at gøre disse regler ensartede internationalt; |
| --- | --- |

3.12

anbefaler af hensyn til de europæiske virksomheders konkurrenceevne, at der indledes forhandlinger med WTO for at gøre disse regler ensartede internationalt;

| 3.13 | opfordrer navnlig Kommissionen til at foretage en kritisk vurdering af, om forslagene er forenelige med dens egne initiativer om forenkling af lovgivningen i det indre marked (SLIM) og om forbedring af lovgivningen; |
| --- | --- |

3.13

opfordrer navnlig Kommissionen til at foretage en kritisk vurdering af, om forslagene er forenelige med dens egne initiativer om forenkling af lovgivningen i det indre marked (SLIM) og om forbedring af lovgivningen;

| 3.14 | opfordrer Kommissionen til at sørge for, at grundprincippet om producentens eller sælgerens ansvar for et kemikalie (forureneren betaler-princippet, princippet om omvendt bevisbyrde) bevares på alle markedsføringsniveauer. Det skal bidrage til at sikre beskyttelsen af arbejdstagere, forbrugere og miljø; |
| --- | --- |

3.14

opfordrer Kommissionen til at sørge for, at grundprincippet om producentens eller sælgerens ansvar for et kemikalie (forureneren betaler-princippet, princippet om omvendt bevisbyrde) bevares på alle markedsføringsniveauer. Det skal bidrage til at sikre beskyttelsen af arbejdstagere, forbrugere og miljø;

| 3.15 | opfordrer Kommissionen til ved den overordnede afvejning af de fællesskabspolitiske målsætninger at efterprøve konsekvenserne af sine forslag for de regionale erhvervsstrukturer og dermed forslagenes forenelighed med fællesskabsmålet om økonomisk og social samhørighed; i denne forbindelse kunne man igangsætte brancherelaterede pilotundersøgelser i de forskellige europæiske regioner med kemisk industri, så der fra sag til sag kan foretages en nøje vurdering af den kommende lovgivnings konsekvenser; |
| --- | --- |

3.15

opfordrer Kommissionen til ved den overordnede afvejning af de fællesskabspolitiske målsætninger at efterprøve konsekvenserne af sine forslag for de regionale erhvervsstrukturer og dermed forslagenes forenelighed med fællesskabsmålet om økonomisk og social samhørighed; i denne forbindelse kunne man igangsætte brancherelaterede pilotundersøgelser i de forskellige europæiske regioner med kemisk industri, så der fra sag til sag kan foretages en nøje vurdering af den kommende lovgivnings konsekvenser;

| 3.16 | opfordrer Kommissionen til at drage de nødvendige konklusioner af den konsekvensanalyse, som ventes at foreligge ved udgangen af marts 2005; |
| --- | --- |

3.16

opfordrer Kommissionen til at drage de nødvendige konklusioner af den konsekvensanalyse, som ventes at foreligge ved udgangen af marts 2005;

| 3.17 | opfordrer Kommissionen til klart at afgrænse et europæisk kemikalieagenturs beføjelser og sikre en praktisk anvendelig og virksomhedsvenlig implementering af kemikaliepolitikken ved at etablere et tæt samarbejde med de lokale aktører. |
| --- | --- |

3.17

opfordrer Kommissionen til klart at afgrænse et europæisk kemikalieagenturs beføjelser og sikre en praktisk anvendelig og virksomhedsvenlig implementering af kemikaliepolitikken ved at etablere et tæt samarbejde med de lokale aktører.

Bruxelles, den 24. februar 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  EUT C 128 af 29.5.2003, s. 1.

1

(2)  EUT C 23 af 27.1.2004, s.16.

2

(3)  EUT C 73 af 23.3.2004, s. 38.

3

(4)  EUT C 128 af 29.5.2003, s. 48.

4

---

| 5.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 164/82 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 164/82

---

Regionsudvalgets udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Den sociale dimension af globaliseringen — EU's politiske bidrag til at sprede fordelene til alle borgerne«

(2005/C 164/11)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Den sociale dimension af globaliseringen — EU's politiske bidrag til at sprede fordelene til alle borgerne (KOM (2004) 383 endelig),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 18. maj 2004 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse herom,

under henvisning til præsidiets beslutning af 15. juni 2004 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Økonomisk Politik og Social- og Arbejdsmarkedspolitik,

under henvisning til rapporten fra Verdenskommissionen for den Sociale Dimension af Globaliseringen af 24. februar 2004,

under henvisning til sin udtalelse om Konsekvenserne for de lokale og regionale myndigheder af forhandlingerne om den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS) inden for WTO (CdR 103/2003 fin) (1),

under henvisning til sin udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om indvandring, integration og beskæftigelse (CdR 223/2003 fin) (2),

under henvisning til sin udtalelse om Betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på studier, faglig uddannelse eller volontørtjeneste (CdR 2/2003 fin) (3),

under henvisning til sin udtalelse om Forslag til Rådets beslutning om Den Europæiske Flygtningefond for perioden 2005-2010 (CdR 80/2004 fin) (4),

under henvisning til sin udtalelse om Midtvejsevaluering af Lissabon-strategien (CdR 152/2004 fin),

under henvisning til sin udtalelse om Den Europæiske Socialfond i den kommende programperiode (CdR 240/2004 fin),

under henvisning til sin udtalelse om Strategien for det indre marked 2003-2006 (CdR 341/2002 fin) (5),

under henvisning til sit forslag til udtalelse (CdR 328/2004 rev. 1), som blev vedtaget af Underudvalget for Økonomisk Politik og Social- og Arbejdsmarkedspolitik den 8. december 2004 med Ulrike Rodust (medlem af landdagen for delstaten Schleswig-Holstein (DE-PSE)) som ordfører —

på sin 58. plenarforsamling den 23.-24. februar 2004 (mødet den 23. februar) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse:

Regionsudvalgets synspunkter og henstillinger

1.   Generelle bemærkninger

REGIONSUDVALGET —

| 1.1 | bifalder meddelelsen om den sociale dimension, som Kommissionen vedtog i maj 2004, og hvori Kommissionen opridser sine foreløbige synspunkter om de spørgsmål, som rejses i rapporten fra Verdenskommissionen for den Sociale Dimension af Globaliseringen (WCSDG) og dens konklusioner; |
| --- | --- |

1.1

bifalder meddelelsen om den sociale dimension, som Kommissionen vedtog i maj 2004, og hvori Kommissionen opridser sine foreløbige synspunkter om de spørgsmål, som rejses i rapporten fra Verdenskommissionen for den Sociale Dimension af Globaliseringen (WCSDG) og dens konklusioner;

| 1.2 | er enig med Kommissionen i, at WCSDG's rapport indeholder afbalancerede og kritiske, men positive budskaber, som kan danne grundlag for kommende foranstaltninger; |
| --- | --- |

1.2

er enig med Kommissionen i, at WCSDG's rapport indeholder afbalancerede og kritiske, men positive budskaber, som kan danne grundlag for kommende foranstaltninger;

| 1.3 | påpeger i den henseende, at globaliseringen har sat en proces med vidtrækkende forandringer i gang, som påvirker alle. Hvis den styres fornuftigt, kan den skabe enestående materielle fremskridt, generere mere produktive og bedre arbejdspladser for alle og bidrage betydeligt til at mindske fattigdommen i verden. Men der er lang vej, før verden kan realisere dette potentiale. Den nuværende globaliseringsproces skaber skæve resultater, både mellem og inden for de enkelte områder; |
| --- | --- |

1.3

påpeger i den henseende, at globaliseringen har sat en proces med vidtrækkende forandringer i gang, som påvirker alle. Hvis den styres fornuftigt, kan den skabe enestående materielle fremskridt, generere mere produktive og bedre arbejdspladser for alle og bidrage betydeligt til at mindske fattigdommen i verden. Men der er lang vej, før verden kan realisere dette potentiale. Den nuværende globaliseringsproces skaber skæve resultater, både mellem og inden for de enkelte områder;

| 1.4 | bemærker med bekymring, at globaliseringens virkninger resulterer i følgende udviklingstendenser på regionalt og lokalt niveau:






  — | Stadig flere områder i verden berøres direkte af globaliseringen. Nogle lokalsamfund har mistet mange arbejdspladser som følge af den lokale industris tilbagegang, der skyldes ændrede mønstre i den internationale arbejdsdeling og liberaliseringen af handelen, som i visse tilfælde har ført til, at virksomheder i arbejdskraftintensive sektorer er udflyttet til lande med lavere lønninger. Det kan skabe problemer for den lokale og regionale tilpasning og for de sociale systemer; |
| --- | --- | --- |

1.4

bemærker med bekymring, at globaliseringens virkninger resulterer i følgende udviklingstendenser på regionalt og lokalt niveau:

—

Stadig flere områder i verden berøres direkte af globaliseringen. Nogle lokalsamfund har mistet mange arbejdspladser som følge af den lokale industris tilbagegang, der skyldes ændrede mønstre i den internationale arbejdsdeling og liberaliseringen af handelen, som i visse tilfælde har ført til, at virksomheder i arbejdskraftintensive sektorer er udflyttet til lande med lavere lønninger. Det kan skabe problemer for den lokale og regionale tilpasning og for de sociale systemer;

| — | visse aspekter af globaliseringen kan nedbryde lokalområders formodede modstandsdygtighed og livskraft, også selv om de ikke direkte berøres. Den globale medie-, underholdnings- og turismeindustri får stadig større indvirkning og undergraver ofte traditionelle kulturer og værdier samt identitets- og solidaritetsfølelsen på regionalt og lokalt plan. Et globalt samfund er nødt til at rumme den eksisterende mangfoldighed af lokale kulturer og færdigheder i stedet for at udviske sine forskelligheder gennem en omfattende homogenisering; |
| --- | --- |

—

visse aspekter af globaliseringen kan nedbryde lokalområders formodede modstandsdygtighed og livskraft, også selv om de ikke direkte berøres. Den globale medie-, underholdnings- og turismeindustri får stadig større indvirkning og undergraver ofte traditionelle kulturer og værdier samt identitets- og solidaritetsfølelsen på regionalt og lokalt plan. Et globalt samfund er nødt til at rumme den eksisterende mangfoldighed af lokale kulturer og færdigheder i stedet for at udviske sine forskelligheder gennem en omfattende homogenisering;

| 1.5 | anser det for nødvendigt med fremskridt hen imod en fair globalisering og er fast besluttet på at træffe foranstaltninger for at styrke den sociale dimension i lyset af WCSDG-rapporten og de oprindelige forslag i Kommissionens meddelelse; |
| --- | --- |

1.5

anser det for nødvendigt med fremskridt hen imod en fair globalisering og er fast besluttet på at træffe foranstaltninger for at styrke den sociale dimension i lyset af WCSDG-rapporten og de oprindelige forslag i Kommissionens meddelelse;

| 1.6 | mener, at indføjelsen af en social dimension af globaliseringen kræver en mere afbalanceret og integreret økonomisk og social politik på alle niveauer. I den forbindelse bør der sættes særlig fokus på det regionale og lokale niveau, som er de områder, der mest direkte påvirkes af globaliseringen, og som i hvert fald bør inddrages i processen, navnlig gennem Regionsudvalget, for at løse de med globaliseringen forbundne problemer; |
| --- | --- |

1.6

mener, at indføjelsen af en social dimension af globaliseringen kræver en mere afbalanceret og integreret økonomisk og social politik på alle niveauer. I den forbindelse bør der sættes særlig fokus på det regionale og lokale niveau, som er de områder, der mest direkte påvirkes af globaliseringen, og som i hvert fald bør inddrages i processen, navnlig gennem Regionsudvalget, for at løse de med globaliseringen forbundne problemer;

| 1.7 | bemærker en forskel i, hvordan begrebet »regionalt niveau« bruges. I WCSDG-rapporten tænker man med »regional« på kontinentet, mens »regional« i meddelelsen om Den Europæiske Socialfond bruges om det subnationale niveau. |
| --- | --- |

1.7

bemærker en forskel i, hvordan begrebet »regionalt niveau« bruges. I WCSDG-rapporten tænker man med »regional« på kontinentet, mens »regional« i meddelelsen om Den Europæiske Socialfond bruges om det subnationale niveau.

2.   Inddragelse af de lokale og regionale myndigheder i de globale styreformer

REGIONSUDVALGET —

| 2.1 | mener, at de nuværende problemer, som skyldes økonomiske aktiviteter på globalt plan, ikke skyldes globaliseringen som sådan, men manglerne ved styringen af den. De globale styreformer er det øverste niveau i det hierarki af myndigheder, som strækker sig fra de lokale myndigheder op til de multinationale virksomheder. »God styring« af globaliseringen kan kun ske på grundlag af en positiv sammenkædning af overnationale, nationale samt regionale og lokale aktører i den private og offentlige sektor. Rammerne for global styring bør ikke længere ene og alene afgøres af nationalstaters adfærd og regler. Ved siden af det nationale niveau er et samarbejde mellem globale aktører som f.eks. Den Europæiske Union, erhvervsledere og regionale og lokale myndigheder aldeles nødvendigt under disse lige konkurrencevilkår. Graden af deres støtte til multilateralisme, til universelle værdier og til fælles mål på den ene side samt omfanget af deres forståelse for deres egne politikkers grænseoverskridende virkninger, og hvor stor vægt de lægger på de sociale konsekvenser af deres egne handlinger på globalt plan på den anden side er afgørende for de globale styreformers kvalitet. I deres forvaltning af egne indre anliggender afgør og påvirker alle disse aktører, i hvor stort et omfang folk vil få gavn af globaliseringen og blive beskyttet mod dens negative virkninger; |
| --- | --- |

2.1

mener, at de nuværende problemer, som skyldes økonomiske aktiviteter på globalt plan, ikke skyldes globaliseringen som sådan, men manglerne ved styringen af den. De globale styreformer er det øverste niveau i det hierarki af myndigheder, som strækker sig fra de lokale myndigheder op til de multinationale virksomheder. »God styring« af globaliseringen kan kun ske på grundlag af en positiv sammenkædning af overnationale, nationale samt regionale og lokale aktører i den private og offentlige sektor. Rammerne for global styring bør ikke længere ene og alene afgøres af nationalstaters adfærd og regler. Ved siden af det nationale niveau er et samarbejde mellem globale aktører som f.eks. Den Europæiske Union, erhvervsledere og regionale og lokale myndigheder aldeles nødvendigt under disse lige konkurrencevilkår. Graden af deres støtte til multilateralisme, til universelle værdier og til fælles mål på den ene side samt omfanget af deres forståelse for deres egne politikkers grænseoverskridende virkninger, og hvor stor vægt de lægger på de sociale konsekvenser af deres egne handlinger på globalt plan på den anden side er afgørende for de globale styreformers kvalitet. I deres forvaltning af egne indre anliggender afgør og påvirker alle disse aktører, i hvor stort et omfang folk vil få gavn af globaliseringen og blive beskyttet mod dens negative virkninger;

| 2.2 | understreger, at man kun ved at inddrage det regionale og lokale niveau i gruppen af nøgleaktører vil kunne skabe en acceptabel politik for global styring i Europa; |
| --- | --- |

2.2

understreger, at man kun ved at inddrage det regionale og lokale niveau i gruppen af nøgleaktører vil kunne skabe en acceptabel politik for global styring i Europa;

| 2.3 | understreger, at globale og nationale udviklingstiltag afhænger af både det lokale og det regionale niveau. Det er en forudsætning og et centralt spørgsmål for at sikre en mere fair og mere generøs globalisering. En decentraliseret fremgangsmåde i forbindelse med politikudformning og –gennemførelse er på lang sigt mere effektiv, fordi den er baseret på bedre kendskab til de virkelige forhold og begrænsninger, er mere åben, tættere på borgernes behov og krav og lettere at overvåge. For at styrke denne kobling mellem det lokale/regionale og det globale er der behov for en proaktiv og positiv dagsorden, som fokuserer på de lokale og regionale myndigheder samt det lokale og regionale niveaus økonomiske grundlag, værdier og kulturelle traditioner; |
| --- | --- |

2.3

understreger, at globale og nationale udviklingstiltag afhænger af både det lokale og det regionale niveau. Det er en forudsætning og et centralt spørgsmål for at sikre en mere fair og mere generøs globalisering. En decentraliseret fremgangsmåde i forbindelse med politikudformning og –gennemførelse er på lang sigt mere effektiv, fordi den er baseret på bedre kendskab til de virkelige forhold og begrænsninger, er mere åben, tættere på borgernes behov og krav og lettere at overvåge. For at styrke denne kobling mellem det lokale/regionale og det globale er der behov for en proaktiv og positiv dagsorden, som fokuserer på de lokale og regionale myndigheder samt det lokale og regionale niveaus økonomiske grundlag, værdier og kulturelle traditioner;

| 2.4 | gør opmærksom på, at i EU vil navnlig videreudviklingen af Lissabon-processen og udformningen af indvandrings- og ligestillingspolitikken, politikken for grænseoverskridende og tværregionalt samarbejde samt handelspolitikken bidrage væsentligt til Europas reaktion på globaliseringens udfordringer. |
| --- | --- |

2.4

gør opmærksom på, at i EU vil navnlig videreudviklingen af Lissabon-processen og udformningen af indvandrings- og ligestillingspolitikken, politikken for grænseoverskridende og tværregionalt samarbejde samt handelspolitikken bidrage væsentligt til Europas reaktion på globaliseringens udfordringer.

3.   Lissabon-strategien i en global sammenhæng

REGIONSUDVALGET —

| 3.1 | er enig med Kommissionen i, at Lissabon-strategien danner grundlag for EU's reaktion på globaliseringens indvirkning på konkurrenceevnen, økonomien og arbejdskraften i Europa; |
| --- | --- |

3.1

er enig med Kommissionen i, at Lissabon-strategien danner grundlag for EU's reaktion på globaliseringens indvirkning på konkurrenceevnen, økonomien og arbejdskraften i Europa;

| 3.2 | noterer den voksende indbyrdes afhængighed mellem økonomiske beslutninger af global dimension, som påvirker det lokale og regionale niveau, og understreger vigtigheden af at tænke lokalt, når man agerer globalt; |
| --- | --- |

3.2

noterer den voksende indbyrdes afhængighed mellem økonomiske beslutninger af global dimension, som påvirker det lokale og regionale niveau, og understreger vigtigheden af at tænke lokalt, når man agerer globalt;

| 3.3 | påpeger, at de globale økonomiske tiltag er nødt til at sikre en vis levestandard på lokalt og regionalt niveau i alle lande. Mennesker kan kun deltage i og få udbytte af globaliseringen, hvis de har et godt helbred, har adgang til uddannelse og kan drage nytte heraf og har reelle muligheder for at få et job, som sætter dem i stand til at tjene til livets ophold. Beskæftigelse, indkomster og et bæredygtigt miljø er de grundlæggende betingelser for at garantere et selvstændigt værdigt menneskeliv, og for at borgerne kan deltage fuldt ud i deres lokale, regionale, nationale og globale samfund; |
| --- | --- |

3.3

påpeger, at de globale økonomiske tiltag er nødt til at sikre en vis levestandard på lokalt og regionalt niveau i alle lande. Mennesker kan kun deltage i og få udbytte af globaliseringen, hvis de har et godt helbred, har adgang til uddannelse og kan drage nytte heraf og har reelle muligheder for at få et job, som sætter dem i stand til at tjene til livets ophold. Beskæftigelse, indkomster og et bæredygtigt miljø er de grundlæggende betingelser for at garantere et selvstændigt værdigt menneskeliv, og for at borgerne kan deltage fuldt ud i deres lokale, regionale, nationale og globale samfund;

| 3.4 | understreger betydningen af uddannelse for at opveje globaliseringens virkninger. Som god praksis viser, har alle lande, som har kunnet udnytte globaliseringen, investeret betydeligt i deres almene og faglige uddannelsessystemer. Eftersom det regionale og lokale niveau spiller en vigtig rolle for uddannelsessystemet i de europæiske lande, er det afgørende at tilpasse disse systemer til globaliseringens udfordringer. Selv om denne opgave forbliver medlemsstaternes og det subnationale niveaus ansvar, bør EU koncentrere sine støtteforanstaltninger om at opgradere uddannelsessystemerne i Europa; |
| --- | --- |

3.4

understreger betydningen af uddannelse for at opveje globaliseringens virkninger. Som god praksis viser, har alle lande, som har kunnet udnytte globaliseringen, investeret betydeligt i deres almene og faglige uddannelsessystemer. Eftersom det regionale og lokale niveau spiller en vigtig rolle for uddannelsessystemet i de europæiske lande, er det afgørende at tilpasse disse systemer til globaliseringens udfordringer. Selv om denne opgave forbliver medlemsstaternes og det subnationale niveaus ansvar, bør EU koncentrere sine støtteforanstaltninger om at opgradere uddannelsessystemerne i Europa;

| 3.5 | understreger, at mulighederne i de mange potentielle menneskelige ressourcer fortsat ikke udnyttes til fulde. Der bør tages særligt hensyn til den ulige adgang til uddannelse, analfabetisme og lave uddannelseskvalifikationer samt diskrimination af etniske og religiøse mindretal i både høj- og lavindkomstlande; |
| --- | --- |

3.5

understreger, at mulighederne i de mange potentielle menneskelige ressourcer fortsat ikke udnyttes til fulde. Der bør tages særligt hensyn til den ulige adgang til uddannelse, analfabetisme og lave uddannelseskvalifikationer samt diskrimination af etniske og religiøse mindretal i både høj- og lavindkomstlande;

| 3.6 | gentager, at man ser positivt på, at der gives adgang for statsborgere fra tredjelande med henblik på uddannelse, hvilket vil øge Europas konkurrenceevne på dette område; |
| --- | --- |

3.6

gentager, at man ser positivt på, at der gives adgang for statsborgere fra tredjelande med henblik på uddannelse, hvilket vil øge Europas konkurrenceevne på dette område;

| 3.7 | gør kraftigt opmærksom på forbindelsen mellem reformen af den europæiske samhørighedspolitik for den næste finansramme, gennemførelsen af Lissabon-strategien og globaliseringens uløste udfordringer i Europa. Takket være EU's samhørighedspolitik og de tre forskellige målsætninger i denne politik bør det regionale og lokale niveau i EU have forudsætningerne for at kombinere gennemførelsen af Lissabon-strategien med en bedre evne til samtidig at klare globaliseringens virkninger; |
| --- | --- |

3.7

gør kraftigt opmærksom på forbindelsen mellem reformen af den europæiske samhørighedspolitik for den næste finansramme, gennemførelsen af Lissabon-strategien og globaliseringens uløste udfordringer i Europa. Takket være EU's samhørighedspolitik og de tre forskellige målsætninger i denne politik bør det regionale og lokale niveau i EU have forudsætningerne for at kombinere gennemførelsen af Lissabon-strategien med en bedre evne til samtidig at klare globaliseringens virkninger;

| 3.8 | lægger stor vægt på, at medlemsstaterne på længere sigt skal blive enige om udformningen af og finansrammerne for EU's nye samhørighedspolitik, så man ikke spilder tid, men straks går i gang med den nødvendige programplanlægning på regionalt og lokalt niveau; |
| --- | --- |

3.8

lægger stor vægt på, at medlemsstaterne på længere sigt skal blive enige om udformningen af og finansrammerne for EU's nye samhørighedspolitik, så man ikke spilder tid, men straks går i gang med den nødvendige programplanlægning på regionalt og lokalt niveau;

| 3.9 | er tilfreds med, at det i Kommissionens forslag til forordning om de generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden (KOM(2004) 492) foreslås, at virksomheder, som modtager finansiel støtte, i de syv følgende år ikke må foretage udflytning, som evt. vil medføre nedlæggelse af virksomheder. Ellers skal de tilbagebetale den modtagne støtte (jf. artikel 56 i forslaget); |
| --- | --- |

3.9

er tilfreds med, at det i Kommissionens forslag til forordning om de generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden (KOM(2004) 492) foreslås, at virksomheder, som modtager finansiel støtte, i de syv følgende år ikke må foretage udflytning, som evt. vil medføre nedlæggelse af virksomheder. Ellers skal de tilbagebetale den modtagne støtte (jf. artikel 56 i forslaget);

| 3.10 | anmoder Kommissionen om at sikre, at reformen af EU's statsstøttebestemmelser (EU-traktatens artikel 83) giver de regionale og lokale myndigheder mulighed for at fremme økonomisk udvikling ved hjælp af målrettede finansielle incitamenter; |
| --- | --- |

3.10

anmoder Kommissionen om at sikre, at reformen af EU's statsstøttebestemmelser (EU-traktatens artikel 83) giver de regionale og lokale myndigheder mulighed for at fremme økonomisk udvikling ved hjælp af målrettede finansielle incitamenter;

| 3.11 | finder ligesom Kommissionen, at den flerårige strategi for det indre marked bør knyttes tættere sammen med de forskellige økonomiske processer. Under hensyntagen til Wim Kok-rapportens specifikke anbefalinger bør den også fremover tage sigte på det fælles mål, at EU inden 2010 skal blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden; |
| --- | --- |

3.11

finder ligesom Kommissionen, at den flerårige strategi for det indre marked bør knyttes tættere sammen med de forskellige økonomiske processer. Under hensyntagen til Wim Kok-rapportens specifikke anbefalinger bør den også fremover tage sigte på det fælles mål, at EU inden 2010 skal blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden;

| 3.12 | støtter endvidere forenklingsindsatsen i Kommissionens synteserapporter, der går ud på at virkeliggøre den nye strategi for det indre marked sammen med de øvrige processer via en fælles global strategi. Opstillingen af det fælles mål for 2010 bør være en del af det europæiske svar på globaliseringen; |
| --- | --- |

3.12

støtter endvidere forenklingsindsatsen i Kommissionens synteserapporter, der går ud på at virkeliggøre den nye strategi for det indre marked sammen med de øvrige processer via en fælles global strategi. Opstillingen af det fælles mål for 2010 bør være en del af det europæiske svar på globaliseringen;

| 3.13 | er enig i, at det er nødvendigt at udvide begrebet om det indre marked. Efter udvalgets opfattelse bør strategien for det indre marked i de kommende år pege på løsninger, som først og fremmest er orienteret mod de globale markedskrav, men som tillige fokuserer på medlemsstaternes og de regionale og lokale myndigheders økonomisk-politiske ansvarsområder og initiativer samt den europæiske sociale models kvalitet. |
| --- | --- |

3.13

er enig i, at det er nødvendigt at udvide begrebet om det indre marked. Efter udvalgets opfattelse bør strategien for det indre marked i de kommende år pege på løsninger, som først og fremmest er orienteret mod de globale markedskrav, men som tillige fokuserer på medlemsstaternes og de regionale og lokale myndigheders økonomisk-politiske ansvarsområder og initiativer samt den europæiske sociale models kvalitet.

4.   Indvandring

REGIONSUDVALGET —

| 4.1 | er enig med Kommissionen i, at man bør videreudvikle den bi- og multilaterale dialog om indvandring; |
| --- | --- |

4.1

er enig med Kommissionen i, at man bør videreudvikle den bi- og multilaterale dialog om indvandring;

| 4.2 | minder om vigtigheden af indvandring af arbejdskraft for det regionale og lokale niveau i Europa, og understreger nødvendigheden af hurtigst muligt at udvikle et regelsæt for EU's politik for indvandring; |
| --- | --- |

4.2

minder om vigtigheden af indvandring af arbejdskraft for det regionale og lokale niveau i Europa, og understreger nødvendigheden af hurtigst muligt at udvikle et regelsæt for EU's politik for indvandring;

| 4.3 | understreger nødvendigheden af at oprette særlige støtteprogrammer for indvandrernes oprindelseslande; |
| --- | --- |

4.3

understreger nødvendigheden af at oprette særlige støtteprogrammer for indvandrernes oprindelseslande;

| 4.4 | opfordrer Rådet og medlemsstaterne til i forbindelse med udformningen af EU's og medlemsstaternes indvandringspolitikker at tage hensyn til behovet for at integrere legale indvandrere på basis af ikke-diskrimination og lige adgang til offentlige tjenesteydelser; |
| --- | --- |

4.4

opfordrer Rådet og medlemsstaterne til i forbindelse med udformningen af EU's og medlemsstaternes indvandringspolitikker at tage hensyn til behovet for at integrere legale indvandrere på basis af ikke-diskrimination og lige adgang til offentlige tjenesteydelser;

| 4.5 | mener, at EU snarere gennem incitamenter og støtteforanstaltninger end ved at harmonisere lovgivning kan tilføre nationale integrationsforanstaltninger en merværdi; |
| --- | --- |

4.5

mener, at EU snarere gennem incitamenter og støtteforanstaltninger end ved at harmonisere lovgivning kan tilføre nationale integrationsforanstaltninger en merværdi;

| 4.6 | mener, at de lokale og regionale myndigheder bør inddrages i forberedelsen af nationale handlingsplaner, hvilket vil gøre det lettere at sammenligne og udpege god praksis og analysere de egentlige virkninger og resultater af strategier i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

4.6

mener, at de lokale og regionale myndigheder bør inddrages i forberedelsen af nationale handlingsplaner, hvilket vil gøre det lettere at sammenligne og udpege god praksis og analysere de egentlige virkninger og resultater af strategier i medlemsstaterne;

| 4.7 | opfordrer indtrængende til, at man erkender, at der er et stort antal illegale vandrende arbejdstagere, og understreger behovet for at indføre mekanismer, der gør det muligt for personer, der overtræder immigrationslovgivningen, at få deres status legaliseret, helst uden unødig forsinkelse. Det skal dog være foreneligt med mulighederne for at sikre en passende modtagelse og udelukke personer, der har begået forbrydelser, der anses for at være alvorlige. Regionsudvalget gør imidlertid også opmærksom på, at legaliseringstiltag påvirker situationen i andre medlemsstater inden for Schengen-området, når der ikke foretages nogen kontrol ved de indre grænser. Man bør se kritisk på legaliseringstiltag; |
| --- | --- |

4.7

opfordrer indtrængende til, at man erkender, at der er et stort antal illegale vandrende arbejdstagere, og understreger behovet for at indføre mekanismer, der gør det muligt for personer, der overtræder immigrationslovgivningen, at få deres status legaliseret, helst uden unødig forsinkelse. Det skal dog være foreneligt med mulighederne for at sikre en passende modtagelse og udelukke personer, der har begået forbrydelser, der anses for at være alvorlige. Regionsudvalget gør imidlertid også opmærksom på, at legaliseringstiltag påvirker situationen i andre medlemsstater inden for Schengen-området, når der ikke foretages nogen kontrol ved de indre grænser. Man bør se kritisk på legaliseringstiltag;

| 4.8 | påpeger, at en væsentlig mangel ved den nuværende institutionelle struktur for den globale økonomi er, at der ikke findes multilaterale rammer for menneskers bevægelighed på tværs af grænserne; |
| --- | --- |

4.8

påpeger, at en væsentlig mangel ved den nuværende institutionelle struktur for den globale økonomi er, at der ikke findes multilaterale rammer for menneskers bevægelighed på tværs af grænserne;

| 4.9 | mener, at manglen på multilaterale rammer for menneskers grænseoverskridende bevægelighed set fra udviklingslandenes perspektiv afspejler endnu en mangel ved de regler, der styrer verdensøkonomien. Mange af udviklingslandene fastholder, at en mere fri indvandring til den industrialiserede verden kunne være et hurtigt og effektivt middel til at sikre dem et større udbytte af globaliseringen. |
| --- | --- |

4.9

mener, at manglen på multilaterale rammer for menneskers grænseoverskridende bevægelighed set fra udviklingslandenes perspektiv afspejler endnu en mangel ved de regler, der styrer verdensøkonomien. Mange af udviklingslandene fastholder, at en mere fri indvandring til den industrialiserede verden kunne være et hurtigt og effektivt middel til at sikre dem et større udbytte af globaliseringen.

5.   Ligestilling mellem mænd og kvinder

REGIONSUDVALGET —

| 5.1 | påpeger, at der er mere og mere, som tyder på, at især kvinder påvirkes af globaliseringen. Globaliseringen har en negativ indvirkning på et voksende antal kvinder, både i absolutte tal samt i forhold til mænd. For eksempel møder kvindelige producenter betydelige hindringer for at kunne deltage i de nye økonomiske aktiviteter, som globaliseringen genererer. Det skyldes ofte fordomsfulde holdninger enten rettet direkte mod kvinder eller i politikken og lovgivningen for sektoren af mikrovirksomheder og små virksomheder, hvor kvinder er dominerende. For eksempel har globaliseringen indebåret en forbedring af mange andre kvinders økonomiske og sociale status. Det gælder bl.a. de millioner af kvindelige arbejdstagere, som er blevet integreret i det globale produktionssystem. Som lønarbejdere har de højere indkomster end under deres tidligere arbejdssituation — som enten bestod af slavelignende arbejdsforhold inden for familien eller en fattig og usikker eksistens i den uformelle økonomi. Lønnet beskæftigelse har også givet disse kvinder større potentiel økonomisk uafhængighed og ofte en højere social status i selv de mest undertrykkende patriarkalske samfund; |
| --- | --- |

5.1

påpeger, at der er mere og mere, som tyder på, at især kvinder påvirkes af globaliseringen. Globaliseringen har en negativ indvirkning på et voksende antal kvinder, både i absolutte tal samt i forhold til mænd. For eksempel møder kvindelige producenter betydelige hindringer for at kunne deltage i de nye økonomiske aktiviteter, som globaliseringen genererer. Det skyldes ofte fordomsfulde holdninger enten rettet direkte mod kvinder eller i politikken og lovgivningen for sektoren af mikrovirksomheder og små virksomheder, hvor kvinder er dominerende. For eksempel har globaliseringen indebåret en forbedring af mange andre kvinders økonomiske og sociale status. Det gælder bl.a. de millioner af kvindelige arbejdstagere, som er blevet integreret i det globale produktionssystem. Som lønarbejdere har de højere indkomster end under deres tidligere arbejdssituation — som enten bestod af slavelignende arbejdsforhold inden for familien eller en fattig og usikker eksistens i den uformelle økonomi. Lønnet beskæftigelse har også givet disse kvinder større potentiel økonomisk uafhængighed og ofte en højere social status i selv de mest undertrykkende patriarkalske samfund;

| 5.2 | opfordrer medlemsstaterne til at sætte særlig fokus på de sociale og lovgivningsmæssige rammer for kvinders beskæftigelse og støtte alle aktiviteter på regionalt og lokalt plan for at forbedre ligestillingspolitikken; |
| --- | --- |

5.2

opfordrer medlemsstaterne til at sætte særlig fokus på de sociale og lovgivningsmæssige rammer for kvinders beskæftigelse og støtte alle aktiviteter på regionalt og lokalt plan for at forbedre ligestillingspolitikken;

| 5.3 | er enig med Kommissionen i, at ligestilling er et grundlæggende mål for EU's interne og eksterne politikker og et afgørende element i de vigtigste arbejdsnormer, som er fastlagt internationalt. |
| --- | --- |

5.3

er enig med Kommissionen i, at ligestilling er et grundlæggende mål for EU's interne og eksterne politikker og et afgørende element i de vigtigste arbejdsnormer, som er fastlagt internationalt.

6.   Grænseoverskridende, tværnationalt og interregionalt samarbejde, f.eks. naboskabspolitikken

REGIONSUDVALGET —

| 6.1 | understreger, at EU's fremtidige instrument for »territorialt samarbejde« skal udformes på en sådan måde, at det bistår de regionale og lokale myndigheder i deres indsats mod globaliseringens negative virkninger; |
| --- | --- |

6.1

understreger, at EU's fremtidige instrument for »territorialt samarbejde« skal udformes på en sådan måde, at det bistår de regionale og lokale myndigheder i deres indsats mod globaliseringens negative virkninger;

| 6.2 | støtter den europæiske naboskabspolitik som et initiativ, der skal styrke forbindelserne med EU's østlige og sydlige nabolande efter udvidelsen; |
| --- | --- |

6.2

støtter den europæiske naboskabspolitik som et initiativ, der skal styrke forbindelserne med EU's østlige og sydlige nabolande efter udvidelsen;

| 6.3 | er enig med Kommissionen i, at slutmålet for dette initiativ er at skabe et område med stabilitet og velstand baseret på fælles værdier og interesser; |
| --- | --- |

6.3

er enig med Kommissionen i, at slutmålet for dette initiativ er at skabe et område med stabilitet og velstand baseret på fælles værdier og interesser;

| 6.4 | vil bistå partnerlandene med at gennemføre politiske og økonomiske reformer, samtidig med at dialogen og samarbejdet med dem på det sociale område skal styrkes; |
| --- | --- |

6.4

vil bistå partnerlandene med at gennemføre politiske og økonomiske reformer, samtidig med at dialogen og samarbejdet med dem på det sociale område skal styrkes;

| 6.5 | påpeger, at der er behov for en passende tilpasningsbistand til disse sektorer og regioner i EU, som påvirkes af den tættere integration mellem EU og de østlige og sydlige nabolande. |
| --- | --- |

6.5

påpeger, at der er behov for en passende tilpasningsbistand til disse sektorer og regioner i EU, som påvirkes af den tættere integration mellem EU og de østlige og sydlige nabolande.

7.   EU's handelspolitik

REGIONSUDVALGET —

| 7.1 | opfordrer Kommissionen til som en partner i WTO-forhandlingerne at overveje følgende:






  — | at huske, at liberalisering ikke er et mål i sig selv men et middel til at øge velstanden. Derfor er liberalisering ikke endimensional, men bør udvikles under behørig hensyntagen til alle sociale, økonomiske og miljømæssige konsekvenser, navnlig for det regionale og lokale niveau, som er de niveauer, der berøres direkte; |
| --- | --- | --- |

7.1

opfordrer Kommissionen til som en partner i WTO-forhandlingerne at overveje følgende:

—

at huske, at liberalisering ikke er et mål i sig selv men et middel til at øge velstanden. Derfor er liberalisering ikke endimensional, men bør udvikles under behørig hensyntagen til alle sociale, økonomiske og miljømæssige konsekvenser, navnlig for det regionale og lokale niveau, som er de niveauer, der berøres direkte;

| — | at medtænke principperne om regionalt og lokalt selvstyre i WTO-forhandlingerne, i overensstemmelse med EU-traktatens artikel 6 og forfatningstraktaten. |
| --- | --- |

—

at medtænke principperne om regionalt og lokalt selvstyre i WTO-forhandlingerne, i overensstemmelse med EU-traktatens artikel 6 og forfatningstraktaten.

| 7.2 | bifalder Kommissionens bestræbelser på at forbedre gennemsigtigheden i de internationale handelsforhandlinger og inddrage interessegrupper fra alle relevante tjenestesektorer. Udvalget mener imidlertid, at der bør skelnes mellem de regionale og lokale myndigheder og civilsamfundet, da de førstnævnte er folkevalgte og som led i deres opgaver i den demokratiske proces regulerer den offentlige tjenestesektor. |
| --- | --- |

7.2

bifalder Kommissionens bestræbelser på at forbedre gennemsigtigheden i de internationale handelsforhandlinger og inddrage interessegrupper fra alle relevante tjenestesektorer. Udvalget mener imidlertid, at der bør skelnes mellem de regionale og lokale myndigheder og civilsamfundet, da de førstnævnte er folkevalgte og som led i deres opgaver i den demokratiske proces regulerer den offentlige tjenestesektor.

Bruxelles, den 23. februar 2005

Peter STRAUB

Formand

for Regionsudvalget

---

(1)  EUT C 256 af 24.10.2003, s. 83.

1

(2)  EUT C 109 af 30.4.2004, s. 46.

2

(3)  EUT C 244 af 10.10.2003, s. 5.

3

(4)  EUT C 318 af 22.12.2004, s. 30.

4

(5)  EUT C 128 af 29.5.2003, s. 48.

5

---

| 5.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 164/87 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 164/87

---

Regionsudvalgets resolution om Kommissionens arbejdsprogram og Regionsudvalgets prioriteter for 2005

(2005/C 164/12)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til Kommissionens arbejdsprogram for 2005 (KOM(2005) 15 endelig),

under henvisning til de strategiske målsætninger for 2005-2009 (KOM(2005) 12 endelig),

under henvisning til det luxembourgske og britiske formandskabs operationelle program for 2005,

under henvisning til det luxembourgske formandskabs prioriteter,

under henvisning til de seks formandskabers flerårige strategiske program for 2004-2006,

under henvisning til »Protokol om samarbejdsformer mellem Europa-Kommissionen og Regionsudvalget« (DI CdR 81/2001 rev. 2),

under henvisning til Regionsudvalgets resolution om en revitalisering af Lissabon-strategien (CdR 518/2004),

under henvisning til Europa-Parlamentets resolution af 23. februar 2005 om Kommissionens strategiske retningslinjer/ lovgivnings- og arbejdsprogrammet for 2005,

og ud fra følgende betragtninger:

Kommissionen har forpligtet sig på at fremme nye styreformer;

de lokale og regionale myndigheder er ansvarlige for gennemførelsen af en betydelig del af EU's politikker;

det ville i høj grad fremme EU-politikkernes demokratiske legitimitet, hvis de lokale og regionale myndigheder kunne være med til at fastlægge EU's prioriteter —

på den 58. plenarforsamling den 23.-24. februar 2005 (mødet den 24. februar) vedtaget følgende resolution:

Generelle bemærkninger

REGIONSUDVALGET

| 1. | finder, at Regionsudvalgets prioriteter falder sammen med Kommissionens, navnlig hvad angår bidraget til kampagnen for ratificering af forfatningstraktaten, styrkelsen af den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed, indsatsen for at fremme vækst, beskæftigelse, solidaritet og bæredygtig udvikling som led i Lissabon-strategien, styrkelse af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, bestræbelserne vedrørende EU's udvidelse og EU's naboskabspolitik, som indebærer inddragelse af de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

1.

finder, at Regionsudvalgets prioriteter falder sammen med Kommissionens, navnlig hvad angår bidraget til kampagnen for ratificering af forfatningstraktaten, styrkelsen af den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed, indsatsen for at fremme vækst, beskæftigelse, solidaritet og bæredygtig udvikling som led i Lissabon-strategien, styrkelse af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, bestræbelserne vedrørende EU's udvidelse og EU's naboskabspolitik, som indebærer inddragelse af de lokale og regionale myndigheder;

| 2. | fremhæver regionernes og byernes rolle og plads i den udvidede Europæiske Union og anmoder om, at en europæisk politik ikke kun koncentreres om fremme af en økonomisk, social og monetær union, men også i højere grad end tidligere om virkeliggørelsen af en egentlig politisk union, som er baseret på opbakning fra EU's borgere og på den europæiske forfatning, som blev underskrevet i Rom den 29. oktober 2004; |
| --- | --- |

2.

fremhæver regionernes og byernes rolle og plads i den udvidede Europæiske Union og anmoder om, at en europæisk politik ikke kun koncentreres om fremme af en økonomisk, social og monetær union, men også i højere grad end tidligere om virkeliggørelsen af en egentlig politisk union, som er baseret på opbakning fra EU's borgere og på den europæiske forfatning, som blev underskrevet i Rom den 29. oktober 2004;

| 3. | understreger sin vilje til sammen med Kommissionen at evaluere resultaterne af gennemførelsen af samarbejdsprotokollen, som har været gældende siden 2001, og til at påbegynde arbejdet med at udarbejde en ny protokol for samarbejde mellem de to institutioner; |
| --- | --- |

3.

understreger sin vilje til sammen med Kommissionen at evaluere resultaterne af gennemførelsen af samarbejdsprotokollen, som har været gældende siden 2001, og til at påbegynde arbejdet med at udarbejde en ny protokol for samarbejde mellem de to institutioner;

| 4. | opfordrer allerede nu Kommissionen til at tage hensyn til forfatningstraktatens ånd og bogstav, hvad angår forberedelsen af EU-lovgivning, navnlig set i lyset af anvendelsen af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, som bør formaliseres i den nye samarbejdsprotokol; |
| --- | --- |

4.

opfordrer allerede nu Kommissionen til at tage hensyn til forfatningstraktatens ånd og bogstav, hvad angår forberedelsen af EU-lovgivning, navnlig set i lyset af anvendelsen af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, som bør formaliseres i den nye samarbejdsprotokol;

| 5. | er enig med Kommissionen i, at det ikke er realistisk at kræve mere Europa for færre penge, eftersom det er nødvendigt med yderligere midler for at kunne nå de ambitiøse mål, som er blevet opstillet for de nye politikområder; |
| --- | --- |

5.

er enig med Kommissionen i, at det ikke er realistisk at kræve mere Europa for færre penge, eftersom det er nødvendigt med yderligere midler for at kunne nå de ambitiøse mål, som er blevet opstillet for de nye politikområder;

| 6. | understreger nødvendigheden af at fremme kulturel mangfoldighed i Den Europæiske Union og ser frem til at yde en aktiv indsats for at få gennemført sine prioriteter, hvad angår hensyntagen til og fremme af kulturel og sproglig mangfoldighed som en uundværlig kilde til rigdom; |
| --- | --- |

6.

understreger nødvendigheden af at fremme kulturel mangfoldighed i Den Europæiske Union og ser frem til at yde en aktiv indsats for at få gennemført sine prioriteter, hvad angår hensyntagen til og fremme af kulturel og sproglig mangfoldighed som en uundværlig kilde til rigdom;

Ratificering af forfatningstraktaten

| 7. | mener, at ratificeringen af forfatningstraktaten repræsenterer en væsentlig etape i bestræbelserne hen imod politisk enhed i Europa, og har derfor engageret sig i initiativet »1 000 debatter for Europa«. Udvalget opfordrer de lokale og regionale myndigheder til i højere grad at deltage i oplysningskampagnen om den europæiske forfatning; |
| --- | --- |

7.

mener, at ratificeringen af forfatningstraktaten repræsenterer en væsentlig etape i bestræbelserne hen imod politisk enhed i Europa, og har derfor engageret sig i initiativet »1 000 debatter for Europa«. Udvalget opfordrer de lokale og regionale myndigheder til i højere grad at deltage i oplysningskampagnen om den europæiske forfatning;

| 8. | mener, at det er nødvendigt at give borgerne bedre information om det europæiske samarbejde og forfatningstraktaten, og opfordrer derfor Kommissionen til at puste nyt liv i denne kampagne; |
| --- | --- |

8.

mener, at det er nødvendigt at give borgerne bedre information om det europæiske samarbejde og forfatningstraktaten, og opfordrer derfor Kommissionen til at puste nyt liv i denne kampagne;

| 9. | minder om den indflydelse, som den lokale og regionale presse har på formidlingen af den information og kommunikation, som er så vigtig for at kunne udbrede kendskabet til og forklare, hvad EU's arbejde og værdier består i, og anmoder derfor Kommissionen om, at Regionsudvalget inddrages i den nye kommunikationsstrategi; |
| --- | --- |

9.

minder om den indflydelse, som den lokale og regionale presse har på formidlingen af den information og kommunikation, som er så vigtig for at kunne udbrede kendskabet til og forklare, hvad EU's arbejde og værdier består i, og anmoder derfor Kommissionen om, at Regionsudvalget inddrages i den nye kommunikationsstrategi;

Styreformer i EU

| 10. | bifalder det prioriterede strategiske mål, som Kommissionen har opstillet for »Bedre lovgivning« og det interinstitutionelle samarbejde, som er blevet iværksat i dette øjemed. Udvalget beklager imidlertid, at der i den forbindelse ikke i tilstrækkelig grad er blevet taget højde for den lokale og regionale dimension, og opfordrer indstændigt rådsformandskaberne, Europa-Parlamentet og Kommissionen til i højere grad at tage hensyn til denne; udvalget beklager ligeledes, at Kommissionen i sit årlige programmeringsdokument ikke nævner den merværdi, som kan opnås med hensyn til overholdelsen af nærhedsprincippet ved forudgående at høre de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

10.

bifalder det prioriterede strategiske mål, som Kommissionen har opstillet for »Bedre lovgivning« og det interinstitutionelle samarbejde, som er blevet iværksat i dette øjemed. Udvalget beklager imidlertid, at der i den forbindelse ikke i tilstrækkelig grad er blevet taget højde for den lokale og regionale dimension, og opfordrer indstændigt rådsformandskaberne, Europa-Parlamentet og Kommissionen til i højere grad at tage hensyn til denne; udvalget beklager ligeledes, at Kommissionen i sit årlige programmeringsdokument ikke nævner den merværdi, som kan opnås med hensyn til overholdelsen af nærhedsprincippet ved forudgående at høre de lokale og regionale myndigheder;

| 11. | anmoder om, at dets repræsentanter udtrykkeligt inddrages i minimumshøringsprocedurerne, sådan som det er tilfældet med civilsamfundet; |
| --- | --- |

11.

anmoder om, at dets repræsentanter udtrykkeligt inddrages i minimumshøringsprocedurerne, sådan som det er tilfældet med civilsamfundet;

| 12. | glæder sig over indførelsen af en ny metode til konsekvensanalyse af alle større initiativer, som tages af Kommissionen. Udvalget konstaterer imidlertid, at der med denne metode ikke på tilfredsstillende vis tages højde for konsekvenserne for de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

12.

glæder sig over indførelsen af en ny metode til konsekvensanalyse af alle større initiativer, som tages af Kommissionen. Udvalget konstaterer imidlertid, at der med denne metode ikke på tilfredsstillende vis tages højde for konsekvenserne for de lokale og regionale myndigheder;

| 13. | opfordrer Kommissionen til at sætte skub i undertegnelsen af trepartskontrakter og -aftaler og til at diversificere anvendelsen af dette instrument inden for EU's øvrige politikområder; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Kommissionen til at sætte skub i undertegnelsen af trepartskontrakter og -aftaler og til at diversificere anvendelsen af dette instrument inden for EU's øvrige politikområder;

Revitalisering af Lissabon-strategien

| 14. | bifalder den betydning, som tillægges opfyldelsen af målsætningerne i forslagene til revision af Lissabon-strategien, hvilket udvalget allerede gjorde opmærksom på i sin resolution om revitalisering af Lissabon-strategien. Udvalget betragter midtvejsevalueringen som en afgørende etape, ikke kun for den strategiske orientering af de pågældende politikker, men også for den fremtidige opgavevaretagelse af myndigheder på flere niveauer, som er nødvendig for, at EU kan løfte de udfordringer, som det står over for. Der vil ikke kun være omkostninger ved ikke at nå de mål, som er opstillet med denne strategi, men også ved ikke i tilstrækkelig grad at inddrage de lokale og regionale aktører i udformningen af den politiske dagsorden og gennemførelsen heraf; |
| --- | --- |

14.

bifalder den betydning, som tillægges opfyldelsen af målsætningerne i forslagene til revision af Lissabon-strategien, hvilket udvalget allerede gjorde opmærksom på i sin resolution om revitalisering af Lissabon-strategien. Udvalget betragter midtvejsevalueringen som en afgørende etape, ikke kun for den strategiske orientering af de pågældende politikker, men også for den fremtidige opgavevaretagelse af myndigheder på flere niveauer, som er nødvendig for, at EU kan løfte de udfordringer, som det står over for. Der vil ikke kun være omkostninger ved ikke at nå de mål, som er opstillet med denne strategi, men også ved ikke i tilstrækkelig grad at inddrage de lokale og regionale aktører i udformningen af den politiske dagsorden og gennemførelsen heraf;

| 15. | mener, at Lissabon-strategien kun kan blive en succes, hvis de lokale og regionale aktører har politisk ejerskab til dens udformning og gennemførelse, men udvalget beklager, at de lokale og regionale myndigheder samt Regionsudvalget ikke inddrages i den nye indfaldsvinkel til styreformer under Lissabon-strategien. Udvalget understreger betydningen af, at der tages hensyn til den lokale og regionale dimension i de nationale handlingsplaner, men også i drøftelserne af den nye indfaldsvinkel til styreformer, og opfordrer Kommissionen til at tage højde for den regionale dimension ved udformningen og gennemførelsen af strategien på EU-niveau, men også på medlemsstatsniveau; |
| --- | --- |

15.

mener, at Lissabon-strategien kun kan blive en succes, hvis de lokale og regionale aktører har politisk ejerskab til dens udformning og gennemførelse, men udvalget beklager, at de lokale og regionale myndigheder samt Regionsudvalget ikke inddrages i den nye indfaldsvinkel til styreformer under Lissabon-strategien. Udvalget understreger betydningen af, at der tages hensyn til den lokale og regionale dimension i de nationale handlingsplaner, men også i drøftelserne af den nye indfaldsvinkel til styreformer, og opfordrer Kommissionen til at tage højde for den regionale dimension ved udformningen og gennemførelsen af strategien på EU-niveau, men også på medlemsstatsniveau;

| 16. | bifalder idéen om et partnerskab for vækst og beskæftigelse samt de centrale begreber, der ligger til grund for dette, nemlig fokuserede EU aktioner, mobilisering af støtte til ændringer og forenkling af feedback-procedurer. Udvalget advarer imidlertid mod at basere Lissabon-handlingsplanen alene på de foranstaltninger, som iværksættes på medlemsstats- og EU-niveau, og at glemme den afbalancerede tilgang mellem de økonomiske målsætninger, bæredygtig udvikling samt modernisering og forbedring af den europæiske sociale model og mener endvidere, at den nye sociale dagsorden bør være en integrerende del af den sociale søjle i Lissabon-strategien; |
| --- | --- |

16.

bifalder idéen om et partnerskab for vækst og beskæftigelse samt de centrale begreber, der ligger til grund for dette, nemlig fokuserede EU aktioner, mobilisering af støtte til ændringer og forenkling af feedback-procedurer. Udvalget advarer imidlertid mod at basere Lissabon-handlingsplanen alene på de foranstaltninger, som iværksættes på medlemsstats- og EU-niveau, og at glemme den afbalancerede tilgang mellem de økonomiske målsætninger, bæredygtig udvikling samt modernisering og forbedring af den europæiske sociale model og mener endvidere, at den nye sociale dagsorden bør være en integrerende del af den sociale søjle i Lissabon-strategien;

Et videnbaseret samfund

| 17. | bifalder Kommissionens erklærede planer om at sætte skub i virkeliggørelsen af et videnbaseret samfund via EU's rammeprogram for forskning, teknologiudvikling og demonstrationstiltag for perioden 2007-2013 (7. rammeprogram for forskning og udvikling) og rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation. Udvalget understreger, at der bør indsættes et regionalt kapitel i det 7. rammeprogram med henblik på at fremme regionale initiativer, som bidrager til virkeliggørelsen af det europæiske forskningsrum og påpeger endvidere, at der bør indføres en mekanisme til interaktiv »læring«, som giver alle regioner mulighed for at drage fordel af de øgede investeringer i forskning og innovation; |
| --- | --- |

17.

bifalder Kommissionens erklærede planer om at sætte skub i virkeliggørelsen af et videnbaseret samfund via EU's rammeprogram for forskning, teknologiudvikling og demonstrationstiltag for perioden 2007-2013 (7. rammeprogram for forskning og udvikling) og rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation. Udvalget understreger, at der bør indsættes et regionalt kapitel i det 7. rammeprogram med henblik på at fremme regionale initiativer, som bidrager til virkeliggørelsen af det europæiske forskningsrum og påpeger endvidere, at der bør indføres en mekanisme til interaktiv »læring«, som giver alle regioner mulighed for at drage fordel af de øgede investeringer i forskning og innovation;

| 18. | er enig med Kommissionen i, at opfyldelsen af EU's målsætninger for livslang læring er en forudsætning for, at EU kan gøres til en videnbaseret økonomi, og understreger, at livslang læring ikke kun er et spørgsmål om at fremme konkurrenceevne og udvikle borgernes evne til at kunne deltage i det økonomiske liv, men også om at fremme borgernes personlige udvikling gennem uddannelse samt udvikling af deres evne til at deltage i det sociale liv og samfundslivet; |
| --- | --- |

18.

er enig med Kommissionen i, at opfyldelsen af EU's målsætninger for livslang læring er en forudsætning for, at EU kan gøres til en videnbaseret økonomi, og understreger, at livslang læring ikke kun er et spørgsmål om at fremme konkurrenceevne og udvikle borgernes evne til at kunne deltage i det økonomiske liv, men også om at fremme borgernes personlige udvikling gennem uddannelse samt udvikling af deres evne til at deltage i det sociale liv og samfundslivet;

| 19. | agter at bidrage aktivt til udformningen af det nye i2010-initiativ, der er en fortsættelse af dagsordenen for eEurope, som skal skabe et grænseløst europæisk informationsrum og fremme innovation gennem investeringer i forskning, udvikling og optimal udnyttelse af ikt. Udvalget understreger, at det bør sikres, at alle samfundsgrupper kan nyde fordel af de nye teknologier, ikke kun hvad angår økonomisk vækst, men også deltagelse, gennemsigtighed og tilgængelighed; |
| --- | --- |

19.

agter at bidrage aktivt til udformningen af det nye i2010-initiativ, der er en fortsættelse af dagsordenen for eEurope, som skal skabe et grænseløst europæisk informationsrum og fremme innovation gennem investeringer i forskning, udvikling og optimal udnyttelse af ikt. Udvalget understreger, at det bør sikres, at alle samfundsgrupper kan nyde fordel af de nye teknologier, ikke kun hvad angår økonomisk vækst, men også deltagelse, gennemsigtighed og tilgængelighed;

| 20. | ser frem til en opdatering af reglerne på det audiovisuelle område, nærmere bestemt direktivet om fjernsyn uden grænser. Det audiovisuelle medium spiller ikke kun en vigtig rolle som kulturindustri, men har også afgørende indflydelse på udviklingen af de sociale værdier i EU, styrkelsen af den regionale og lokale kulturelle identitet og de demokratiske samfunds funktionsevner; |
| --- | --- |

20.

ser frem til en opdatering af reglerne på det audiovisuelle område, nærmere bestemt direktivet om fjernsyn uden grænser. Det audiovisuelle medium spiller ikke kun en vigtig rolle som kulturindustri, men har også afgørende indflydelse på udviklingen af de sociale værdier i EU, styrkelsen af den regionale og lokale kulturelle identitet og de demokratiske samfunds funktionsevner;

Territorial samhørighed

| 21. | gentager, at referencekriteriet for EU's arbejdsprogram for 2005 fortsat bør være styrkelse af den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed med henblik på at fremme en harmonisk udvikling i hele Fællesskabet samt mindskelse af forskellen i udviklingsniveauet mellem de forskellige regioner (der som følge af den seneste udvidelse er blevet endnu større) og af udviklingsefterslæbet i de vanskeligst stillede regioner; |
| --- | --- |

21.

gentager, at referencekriteriet for EU's arbejdsprogram for 2005 fortsat bør være styrkelse af den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed med henblik på at fremme en harmonisk udvikling i hele Fællesskabet samt mindskelse af forskellen i udviklingsniveauet mellem de forskellige regioner (der som følge af den seneste udvidelse er blevet endnu større) og af udviklingsefterslæbet i de vanskeligst stillede regioner;

| 22. | giver sin støtte til gennemførelsen af denne prioritet via en grundig debat om reformen af samhørighedspolitikken med henblik på at forbedre sammenhængen mellem de EU-sektorpolitikker, der har betydelige territoriale virkninger, og målsætningen om samhørighed; |
| --- | --- |

22.

giver sin støtte til gennemførelsen af denne prioritet via en grundig debat om reformen af samhørighedspolitikken med henblik på at forbedre sammenhængen mellem de EU-sektorpolitikker, der har betydelige territoriale virkninger, og målsætningen om samhørighed;

| 23. | minder om, at en effektiv regionalpolitik på EU-plan hænger uløseligt sammen med gennemførelsen af Lissabon-dagsordenen. En EU-regionalpolitik, som inddrager samtlige regioner, vil fremme den fremtidige vækst og konkurrenceevne i alle EU's regioner. EU's konkurrenceevne afhænger af konkurrenceevnen i hver enkelt region; |
| --- | --- |

23.

minder om, at en effektiv regionalpolitik på EU-plan hænger uløseligt sammen med gennemførelsen af Lissabon-dagsordenen. En EU-regionalpolitik, som inddrager samtlige regioner, vil fremme den fremtidige vækst og konkurrenceevne i alle EU's regioner. EU's konkurrenceevne afhænger af konkurrenceevnen i hver enkelt region;

| 24. | er bekymret for fremtiden for statsstøtte med regionalt sigte, især i forbindelse med samhørighedspolitikken, og peger på faren for, at konkurrenceevnemålsætningen relativeres eller tilsidesættes med det ene formål at finde et minimalistisk kompromis under forhandlingerne om de finansielle overslag; anmoder om, at man undgår inkonsistenser mellem konvergensmålsætningen og statsstøtte med regionalt sigte til mindre begunstigede regioner; opfordrer derfor Kommissionen til at udarbejde en ordning for territorial differentiering af statsstøttereglerne med henblik på at tillade målrettede offentlige investeringer, da disse vil kunne korrigere for reelle markedsfejl og således bidrage til at nå målet om territorial samhørighed; |
| --- | --- |

24.

er bekymret for fremtiden for statsstøtte med regionalt sigte, især i forbindelse med samhørighedspolitikken, og peger på faren for, at konkurrenceevnemålsætningen relativeres eller tilsidesættes med det ene formål at finde et minimalistisk kompromis under forhandlingerne om de finansielle overslag; anmoder om, at man undgår inkonsistenser mellem konvergensmålsætningen og statsstøtte med regionalt sigte til mindre begunstigede regioner; opfordrer derfor Kommissionen til at udarbejde en ordning for territorial differentiering af statsstøttereglerne med henblik på at tillade målrettede offentlige investeringer, da disse vil kunne korrigere for reelle markedsfejl og således bidrage til at nå målet om territorial samhørighed;

| 25. | understreger betydningen af solidaritet, hvis nærheds- og proportionalitetsprincipperne skal være effektive og gennemføres fuldt ud. For at overførslen af opgaver og kompetencer fra EU til regionerne eller fra medlemsstaterne til regionerne kan være rimelig og effektiv, bør den ledsages af en overførsel af midler og kapacitet: vertikal solidaritet mellem de centrale myndigheder og lokalområderne, men også horisontal solidaritet mellem stærke regioner (rige, velfungerende, effektive) og svage regioner; |
| --- | --- |

25.

understreger betydningen af solidaritet, hvis nærheds- og proportionalitetsprincipperne skal være effektive og gennemføres fuldt ud. For at overførslen af opgaver og kompetencer fra EU til regionerne eller fra medlemsstaterne til regionerne kan være rimelig og effektiv, bør den ledsages af en overførsel af midler og kapacitet: vertikal solidaritet mellem de centrale myndigheder og lokalområderne, men også horisontal solidaritet mellem stærke regioner (rige, velfungerende, effektive) og svage regioner;

| 26. | gentager, at udbygningen af transportinfrastrukturerne dels er en vigtig drivkraft for den europæiske integration ved at fremme samhandelen, dels en kilde til økonomisk vækst ved at bidrage til territorial samhørighed i EU og fremme et Europa, der er tæt på borgerne. En bedre balance mellem transportformerne er en nødvendig forudsætning for en bæredygtig udvikling af de transeuropæiske transportnet med særlig vægt på reguleringen af sø-, jernbane- og lufttransporten; |
| --- | --- |

26.

gentager, at udbygningen af transportinfrastrukturerne dels er en vigtig drivkraft for den europæiske integration ved at fremme samhandelen, dels en kilde til økonomisk vækst ved at bidrage til territorial samhørighed i EU og fremme et Europa, der er tæt på borgerne. En bedre balance mellem transportformerne er en nødvendig forudsætning for en bæredygtig udvikling af de transeuropæiske transportnet med særlig vægt på reguleringen af sø-, jernbane- og lufttransporten;

Bæredygtig udvikling

| 27. | anmoder Kommissionen om at anerkende de lokale og regionale myndigheders rolle i forbindelse med udarbejdelsen af de syv tematiske strategier, der er nævnt i det sjette miljøhandlingsprogram, og opfordrer Kommissionen til at undersøge fordelene ved øget brug af aftaler om byudvikling eller trepartsaftaler — som ved den tematiske strategi for bymiljø — for at supplere den gældende lovgivning; |
| --- | --- |

27.

anmoder Kommissionen om at anerkende de lokale og regionale myndigheders rolle i forbindelse med udarbejdelsen af de syv tematiske strategier, der er nævnt i det sjette miljøhandlingsprogram, og opfordrer Kommissionen til at undersøge fordelene ved øget brug af aftaler om byudvikling eller trepartsaftaler — som ved den tematiske strategi for bymiljø — for at supplere den gældende lovgivning;

| 28. | bifalder, at Kyoto-protokollen er trådt i kraft, og appellerer til de lokale og regionale myndigheder om at yde deres fulde støtte til virkeliggørelsen af de mål, der er opstillet i protokollen; |
| --- | --- |

28.

bifalder, at Kyoto-protokollen er trådt i kraft, og appellerer til de lokale og regionale myndigheder om at yde deres fulde støtte til virkeliggørelsen af de mål, der er opstillet i protokollen;

| 29. | støtter Kommissionens strategiske tilgang til landdistriktsudviklingen og understreger, at merværdien ved en europæisk strategi klart må identificeres. Det bør være op til medlemsstaterne, regionerne og de lokale myndigheder at slå fast, hvilke virkninger denne overordnede ramme har for landdistrikterne og for politikken for landdistriktsudvikling; |
| --- | --- |

29.

støtter Kommissionens strategiske tilgang til landdistriktsudviklingen og understreger, at merværdien ved en europæisk strategi klart må identificeres. Det bør være op til medlemsstaterne, regionerne og de lokale myndigheder at slå fast, hvilke virkninger denne overordnede ramme har for landdistrikterne og for politikken for landdistriktsudvikling;

| 30. | anbefaler, at forslaget om et europæisk instrument for solidaritet og hurtig reaktion tager udgangspunkt i en helhedssynsvinkel, som omfatter alle aspekter af samfundets beskyttelse mod ulykker, herunder forebyggende tiltag, redningstjenester og opfølgningsforanstaltninger, og at det giver mulighed for at lette integreringen og koordineringen af højtspecialiserede styrker fra forskellige medlemsstater og regioner; |
| --- | --- |

30.

anbefaler, at forslaget om et europæisk instrument for solidaritet og hurtig reaktion tager udgangspunkt i en helhedssynsvinkel, som omfatter alle aspekter af samfundets beskyttelse mod ulykker, herunder forebyggende tiltag, redningstjenester og opfølgningsforanstaltninger, og at det giver mulighed for at lette integreringen og koordineringen af højtspecialiserede styrker fra forskellige medlemsstater og regioner;

| 31. | bifalder initiativerne til fremme af en bæredygtig udvikling og understreger navnlig, at Fællesskabets aktioner og støtte på miljøområdet via løftestangseffekten bør udløse tiltag på nationalt, regionalt og lokalt plan; |
| --- | --- |

31.

bifalder initiativerne til fremme af en bæredygtig udvikling og understreger navnlig, at Fællesskabets aktioner og støtte på miljøområdet via løftestangseffekten bør udløse tiltag på nationalt, regionalt og lokalt plan;

| 32. | opfordrer EU til at fremme en bæredygtig produktions- og distributionsmodel for fødevarer, som tager hensyn til miljøressourcerne, bevarelse af biodiversiteten, produktkvaliteten og produktionsmetoderne; |
| --- | --- |

32.

opfordrer EU til at fremme en bæredygtig produktions- og distributionsmodel for fødevarer, som tager hensyn til miljøressourcerne, bevarelse af biodiversiteten, produktkvaliteten og produktionsmetoderne;

| 33. | glæder sig over, at Kommissionen anerkender behovet for at foreslå en horisontal og integreret tilgang til en maritim politik for Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

33.

glæder sig over, at Kommissionen anerkender behovet for at foreslå en horisontal og integreret tilgang til en maritim politik for Den Europæiske Union;

Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed

| 34. | glæder sig over EU's ambition om at styrke idéen om et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed ved bl.a. at anvende fællesskabsmetoden og bifalder derfor, at Kommissionen har gjort borgernes sikkerhed til et strategisk mål; |
| --- | --- |

34.

glæder sig over EU's ambition om at styrke idéen om et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed ved bl.a. at anvende fællesskabsmetoden og bifalder derfor, at Kommissionen har gjort borgernes sikkerhed til et strategisk mål;

| 35. | støtter de store linjer i Haag-programmet om styrkelse af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, beklager dybt, at der ikke henvises til de lokale og regionale myndigheders rolle i gennemførelsen af de pågældende politikker, og opfordrer kraftigt Kommissionen til at tage hensyn til denne institutionelle, politiske og operationelle realitet i de forskellige handlingsplaner, som skal udarbejdes i de kommende måneder; |
| --- | --- |

35.

støtter de store linjer i Haag-programmet om styrkelse af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, beklager dybt, at der ikke henvises til de lokale og regionale myndigheders rolle i gennemførelsen af de pågældende politikker, og opfordrer kraftigt Kommissionen til at tage hensyn til denne institutionelle, politiske og operationelle realitet i de forskellige handlingsplaner, som skal udarbejdes i de kommende måneder;

| 36. | gentager sin henstilling om at anvende strukturfondene til at støtte og udvikle instrumenter til gennemførelse af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed og opfordrer Kommissionen til at gøre retningslinjerne vedrørende den tredje samhørighedsrapport operationelle; |
| --- | --- |

36.

gentager sin henstilling om at anvende strukturfondene til at støtte og udvikle instrumenter til gennemførelse af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed og opfordrer Kommissionen til at gøre retningslinjerne vedrørende den tredje samhørighedsrapport operationelle;

| 37. | bifalder den øgede vægt, der er lagt på at styrke kampen mod terrorisme, idet det sikres, at en sådan indsats ikke fører til krænkelse af frihedsrettighederne, og opfordrer til, at den planlagte netværksudbygning og kapacitetsforøgelse omfatter de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

37.

bifalder den øgede vægt, der er lagt på at styrke kampen mod terrorisme, idet det sikres, at en sådan indsats ikke fører til krænkelse af frihedsrettighederne, og opfordrer til, at den planlagte netværksudbygning og kapacitetsforøgelse omfatter de lokale og regionale myndigheder;

| 38. | opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til Regionsudvalgets forslag vedrørende den nye fællesskabshandlingsplan til fremme af et aktivt EU-borgerskab; |
| --- | --- |

38.

opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til Regionsudvalgets forslag vedrørende den nye fællesskabshandlingsplan til fremme af et aktivt EU-borgerskab;

EU's udvidelsesproces

| 39. | fremhæver sit engagement i udvidelsesprocessen, navnlig med hensyn til at sikre en interkulturel politisk dialog mellem repræsentanter for de lokale og regionale myndigheder i medlemsstaterne, ansøgerlandene og førtiltrædelseslandene; |
| --- | --- |

39.

fremhæver sit engagement i udvidelsesprocessen, navnlig med hensyn til at sikre en interkulturel politisk dialog mellem repræsentanter for de lokale og regionale myndigheder i medlemsstaterne, ansøgerlandene og førtiltrædelseslandene;

| 40. | opfordrer Kommissionen til mere aktivt at fremme den demokratiske decentralisering i udvidelsesprocessen og førtiltrædelsespolitikken, anbefaler i den forbindelse en styrkelse af førtiltrædelsesstøtten med henblik på øget administrativ kapacitet på regionalt og lokalt plan og tilskynder med dette for øje til udveksling af erfaringer vedrørende god praksis og til venskabsordninger med de lokale myndigheder; |
| --- | --- |

40.

opfordrer Kommissionen til mere aktivt at fremme den demokratiske decentralisering i udvidelsesprocessen og førtiltrædelsespolitikken, anbefaler i den forbindelse en styrkelse af førtiltrædelsesstøtten med henblik på øget administrativ kapacitet på regionalt og lokalt plan og tilskynder med dette for øje til udveksling af erfaringer vedrørende god praksis og til venskabsordninger med de lokale myndigheder;

| 41. | anser det for hensigtsmæssigt at vurdere de lokale og regionale myndigheders rolle i konsolideringen af demokratiet i det vestlige Balkan, hvor beskyttelsen af etniske mindretal er en første forudsætning for demokratisk udvikling; |
| --- | --- |

41.

anser det for hensigtsmæssigt at vurdere de lokale og regionale myndigheders rolle i konsolideringen af demokratiet i det vestlige Balkan, hvor beskyttelsen af etniske mindretal er en første forudsætning for demokratisk udvikling;

| 42. | beklager, at stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Kroatien på den anden ikke foreskriver oprettelsen af et fælles blandet udvalg Kroatien/Regionsudvalget, og anmoder Kommissionen om at foreslå en praktisk løsning herpå hurtigst muligt; |
| --- | --- |

42.

beklager, at stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Kroatien på den anden ikke foreskriver oprettelsen af et fælles blandet udvalg Kroatien/Regionsudvalget, og anmoder Kommissionen om at foreslå en praktisk løsning herpå hurtigst muligt;

Naboskabspolitik

| 43. | støtter Kommissionens indsats til fremme af naboskabspolitikken og er helt enig i analysen af indsatsen for sikkerhed, stabilitet og velstand på det europæiske kontinent; |
| --- | --- |

43.

støtter Kommissionens indsats til fremme af naboskabspolitikken og er helt enig i analysen af indsatsen for sikkerhed, stabilitet og velstand på det europæiske kontinent;

| 44. | opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til det bidrag, som det grænseoverskridende og interregionale samarbejde yder til det nye naboskabsinstrument og til handlingsplanerne, og anmoder om at blive inddraget i udarbejdelsen, gennemførelsen og evalueringen af denne nye politik; |
| --- | --- |

44.

opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til det bidrag, som det grænseoverskridende og interregionale samarbejde yder til det nye naboskabsinstrument og til handlingsplanerne, og anmoder om at blive inddraget i udarbejdelsen, gennemførelsen og evalueringen af denne nye politik;

| 45. | opfordrer Euromed-konferencen til i anledning af tiåret for Barcelona-erklæringen at sikre de lokale og regionale myndigheder en mere aktiv deltagelse i Euromiddelhavspartnerskabet og minder om sit forslag om oprettelse af et organ, der skal repræsentere de decentrale og subnationale myndigheder i medlemsstaterne og i middelhavspartnerlandene; |
| --- | --- |

45.

opfordrer Euromed-konferencen til i anledning af tiåret for Barcelona-erklæringen at sikre de lokale og regionale myndigheder en mere aktiv deltagelse i Euromiddelhavspartnerskabet og minder om sit forslag om oprettelse af et organ, der skal repræsentere de decentrale og subnationale myndigheder i medlemsstaterne og i middelhavspartnerlandene;

| 46. | understreger den strategiske betydning af partnerskabet med Rusland og muligheden for at undersøge potentialet i et grænseoverskridende samarbejde på lokalt og regionalt plan med den autonome region Kaliningrad; |
| --- | --- |

46.

understreger den strategiske betydning af partnerskabet med Rusland og muligheden for at undersøge potentialet i et grænseoverskridende samarbejde på lokalt og regionalt plan med den autonome region Kaliningrad;

| 47. | mener, at den demokratiske proces, der er indledt i visse nabolande som for nylig i Ukraine og Georgien, bør støttes af EU, og understreger det vigtige i et økonomisk, administrativt og kulturelt samarbejde, som EU's lokale og regionale myndigheder kan yde deres bidrag til; |
| --- | --- |

47.

mener, at den demokratiske proces, der er indledt i visse nabolande som for nylig i Ukraine og Georgien, bør støttes af EU, og understreger det vigtige i et økonomisk, administrativt og kulturelt samarbejde, som EU's lokale og regionale myndigheder kan yde deres bidrag til;

| 48. | anmoder sin formand om at sende denne resolution til Kommissionen, Europa-Parlamentet, Rådet og det luxembourgske og britiske formandskab. |
| --- | --- |

48.

anmoder sin formand om at sende denne resolution til Kommissionen, Europa-Parlamentet, Rådet og det luxembourgske og britiske formandskab.

Bruxelles, den 24. februar 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

| 5.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 164/91 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 164/91

---

Regionsudvalgets resolution om revitalisering af Lissabon-Strategien

(2005/C 164/13)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til rapporten fra gruppen på højt niveau (formand: Wim Kok) »Facing the challenge — Lissabon-strategien for vækst og beskæftigelse« (november 2004),

under henvisning til Kommissionens meddelelse om »strategiske målsætninger 2005-2009: partnerskab Europa 2010 for europæisk fornyelse, solidaritet og sikkerhed« (foreligger d.d. ikke på dansk) (1),

under henvisning til Kommissionens meddelelse om Kommissionens arbejdsprogram for 2005 (foreligger d.d. ikke på dansk) (2),

under henvisning til Kommissionens meddelelse til forårstopmødet 2005 i Det Europæiske Råd: samarbejde om vækst og beskæftigelse: en ny start for Lissabon-strategien (foreligger d.d. ikke på dansk) (3),

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse af 29. september 2004 om »Midtvejsevaluering af Lissabon-strategien« (CdR 152/2004),

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse af 18. november 2004 om »Videnskab og teknologi, nøglen til Europas fremtid — Retningslinjer for EU's politik til støtte af forskning« (CdR 194/2004),

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse af 23. februar 2005 om »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet: Fremtiden skaber vi i fællesskab — Politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-2013« (CdR 162/2004),

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse af 23. februar 2005 om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om etablering af et integreret handlingsprogram inden for livslang læring« (CdR 258/2004),

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse af 23. februar 2005 om »Den sociale dimension af globaliseringen« (CdR 328/2004 fin),

og ud fra følgende betragtninger:

De lokale og regionale myndigheder er ansvarlige for gennemførelsen af vigtige dele af EU's politikker;

det ville i høj grad fremme EU-politikkernes demokratiske legitimitet, hvis de lokale og regionale myndigheder kunne deltage i fastlæggelsen af EU's prioriteringer —

på den 58. plenarforsamling den 23.-24. februar 2005, mødet den 24. februar, vedtaget følgende resolution:

Lissabon-strategiens målsætninger

REGIONSUDVALGET

| 1. | gentager sin støtte til Lissabon-strategien, hvis gennemførelse har højest politisk prioritet for Den Europæiske Union frem til 2010; |
| --- | --- |

1.

gentager sin støtte til Lissabon-strategien, hvis gennemførelse har højest politisk prioritet for Den Europæiske Union frem til 2010;

| 2. | ser med tilfredshed på den plads, Lissabon-strategien tildeles i Kommissionens prioriteringer for 5-årsperioden 2005-2009; |
| --- | --- |

2.

ser med tilfredshed på den plads, Lissabon-strategien tildeles i Kommissionens prioriteringer for 5-årsperioden 2005-2009;

| 3. | minder om, at virkeliggørelsen af Lissabon-målsætningerne (4) forudsætter en overordnet strategi, der inddrager medlemsstaterne og sigter imod at skabe økonomisk vækst med flere job især ved at optrappe strukturreformprocessen med henblik på at styrke konkurrenceevne og innovation, fuldføre det indre marked, modernisere den europæiske sociale model, investere i menneskelige ressourcer og bekæmpe social udstødelse, skabe forudsætninger for en sund økonomi og positive vækstperspektiver gennem anvendelsen af et passende makroøkonomisk policy-mix, fremme en videnbaseret økonomi, føre en politik, der bedre modsvarer informationssamfundets og forskningens og udviklingens behov, samt styrke den regionale samhørighed i Den Europæiske Union (5); |
| --- | --- |

3.

minder om, at virkeliggørelsen af Lissabon-målsætningerne (4) forudsætter en overordnet strategi, der inddrager medlemsstaterne og sigter imod at skabe økonomisk vækst med flere job især ved at optrappe strukturreformprocessen med henblik på at styrke konkurrenceevne og innovation, fuldføre det indre marked, modernisere den europæiske sociale model, investere i menneskelige ressourcer og bekæmpe social udstødelse, skabe forudsætninger for en sund økonomi og positive vækstperspektiver gennem anvendelsen af et passende makroøkonomisk policy-mix, fremme en videnbaseret økonomi, føre en politik, der bedre modsvarer informationssamfundets og forskningens og udviklingens behov, samt styrke den regionale samhørighed i Den Europæiske Union (5);

| 4. | understreger, at forslag på dette område kun kan bære frugt via en aktiv og strategisk indsats for fremme af rettigheder og lige muligheder for mænd og kvinder på alle livets områder. |
| --- | --- |

4.

understreger, at forslag på dette område kun kan bære frugt via en aktiv og strategisk indsats for fremme af rettigheder og lige muligheder for mænd og kvinder på alle livets områder.

Gennemførelse af Lissabon-strategiens målsætninger, en troværdig samhørighedspolitik og en finansiel ramme, der er tilpasset ambitionerne: en udelelig treenighed

REGIONSUDVALGET

| 5. | glæder sig over Kommissionens forpligtelse til at foreslå mål og midler for den fremtidige samhørighedspolitik, som skal sikre sammenhæng med Lissabon-strategien, men forbliver overbevist om, at denne forpligtelse ikke kan konkretiseres, uden at EU tilføres de nødvendige ressourcer; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over Kommissionens forpligtelse til at foreslå mål og midler for den fremtidige samhørighedspolitik, som skal sikre sammenhæng med Lissabon-strategien, men forbliver overbevist om, at denne forpligtelse ikke kan konkretiseres, uden at EU tilføres de nødvendige ressourcer;

| 6. | noterer sig Kommissionens opfordring til de lokale og regionale myndigheder i Europa om i forbindelse med strukturfondspolitikken at deltage i udarbejdelsen af projekter, der kan skabe overensstemmelse mellem denne og Lissabon-strategien (6); |
| --- | --- |

6.

noterer sig Kommissionens opfordring til de lokale og regionale myndigheder i Europa om i forbindelse med strukturfondspolitikken at deltage i udarbejdelsen af projekter, der kan skabe overensstemmelse mellem denne og Lissabon-strategien (6);

| 7. | mener, at EU's strukturpolitikker leverer førsteklasses eksempler på europæisk merværdi. EU's investeringer i forskning og udvikling, udveksling over grænserne og infrastrukturprojekter udvikler sig i retning af partnerskabstilgangen i Lissabon-strategien, der skal fremme vækst, konvergens, konkurrenceevne og en bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

7.

mener, at EU's strukturpolitikker leverer førsteklasses eksempler på europæisk merværdi. EU's investeringer i forskning og udvikling, udveksling over grænserne og infrastrukturprojekter udvikler sig i retning af partnerskabstilgangen i Lissabon-strategien, der skal fremme vækst, konvergens, konkurrenceevne og en bæredygtig udvikling;

| 8. | opfordrer EU-institutionerne til ikke at indlede nye processer eller opstille nye mål, men i stedet at fokusere på en effektiv gennemførelse af hidtidige beslutninger. Lissabon-strategien skal ikke legitimere en masse nye forslag til EU-lovgivning, al den stund den ikke dispenserer for nødvendigheden af et retsgrundlag i traktaterne og overholdelse af reglerne for god forvaltning. |
| --- | --- |

8.

opfordrer EU-institutionerne til ikke at indlede nye processer eller opstille nye mål, men i stedet at fokusere på en effektiv gennemførelse af hidtidige beslutninger. Lissabon-strategien skal ikke legitimere en masse nye forslag til EU-lovgivning, al den stund den ikke dispenserer for nødvendigheden af et retsgrundlag i traktaterne og overholdelse af reglerne for god forvaltning.

Gennemførelse af Lissabon-strategien: for en mere sammenhængende og mere demokratisk økonomisk og social styring

REGIONSUDVALGET

| 9. | beklager, at Kommissionens fokus udelukkende ligger på forholdet mellem medlemsstaternes centralforvaltning, og at lokale og regionale myndigheder ikke kan deltage ad direkte kommunikationskanaler på EU-niveau — gennemførelsen af de nationale handlingsplaner overlades næsten helt til medlemsstaterne — og genfremsætter, i betragtning af, at en af årsagerne til forsinkelsen i gennemførelsen af Lissabon-dagsordenen er manglen på en reelt decentral tilgang, sin anmodning om en mere intensiv og decentral gennemførelse af Lissabon-strategien i overensstemmelse med formandskabskonklusionerne fra Lissabon-samlingen, hvor det hed, at »der vil blive anvendt en fuldt decentraliseret tilgang [til gennemførelsen af Lissabon-strategien], der er i tråd med nærhedsprincippet, og hvor EU, medlemsstaterne, de regionale og lokale niveauer samt arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet deltager aktivt ved hjælp af forskellige former for partnerskab.«
   (7) |
| --- | --- |

9.

beklager, at Kommissionens fokus udelukkende ligger på forholdet mellem medlemsstaternes centralforvaltning, og at lokale og regionale myndigheder ikke kan deltage ad direkte kommunikationskanaler på EU-niveau — gennemførelsen af de nationale handlingsplaner overlades næsten helt til medlemsstaterne — og genfremsætter, i betragtning af, at en af årsagerne til forsinkelsen i gennemførelsen af Lissabon-dagsordenen er manglen på en reelt decentral tilgang, sin anmodning om en mere intensiv og decentral gennemførelse af Lissabon-strategien i overensstemmelse med formandskabskonklusionerne fra Lissabon-samlingen, hvor det hed, at »der vil blive anvendt en fuldt decentraliseret tilgang [til gennemførelsen af Lissabon-strategien], der er i tråd med nærhedsprincippet, og hvor EU, medlemsstaterne, de regionale og lokale niveauer samt arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet deltager aktivt ved hjælp af forskellige former for partnerskab.«
   (7)

| 10. | finder, at implementeringen af strukturreformerne og af det indre marked, som er nødvendig for opfyldelse af Lissabon-strategiens målsætninger, ikke må gå ske på bekostning af den sociale samhørighed og følgelig skal ledsages af væsentlige investeringer på det økonomiske, sociale og uddannelsesmæssige område; |
| --- | --- |

10.

finder, at implementeringen af strukturreformerne og af det indre marked, som er nødvendig for opfyldelse af Lissabon-strategiens målsætninger, ikke må gå ske på bekostning af den sociale samhørighed og følgelig skal ledsages af væsentlige investeringer på det økonomiske, sociale og uddannelsesmæssige område;

| 11. | understreger, at Lissabon-strategiens målsætninger kun kan opfyldes, hvis de valgte foranstaltninger involverer EU-borgerne så meget som muligt i Europas økonomi, og anbefaler, at det styrende politiske princip i enhver økonomisk politik skal være fremme af borgernes aktive deltagelse i økonomien samt afskaffelse af eventuelle hindringer, der måtte stå i vejen herfor; |
| --- | --- |

11.

understreger, at Lissabon-strategiens målsætninger kun kan opfyldes, hvis de valgte foranstaltninger involverer EU-borgerne så meget som muligt i Europas økonomi, og anbefaler, at det styrende politiske princip i enhver økonomisk politik skal være fremme af borgernes aktive deltagelse i økonomien samt afskaffelse af eventuelle hindringer, der måtte stå i vejen herfor;

| 12. | minder om, at modernisering af den europæiske sociale model gennem investeringer i menneskelige ressourcer og bekæmpelse af social udstødelse er fundamental for gennemførelsen af Lissabon-strategien. Det foruroliger derfor Regionsudvalget, at Kommissionen ikke nævner fortsat bekæmpelse af social udstødelse i sin meddelelse; |
| --- | --- |

12.

minder om, at modernisering af den europæiske sociale model gennem investeringer i menneskelige ressourcer og bekæmpelse af social udstødelse er fundamental for gennemførelsen af Lissabon-strategien. Det foruroliger derfor Regionsudvalget, at Kommissionen ikke nævner fortsat bekæmpelse af social udstødelse i sin meddelelse;

| 13. | finder, at debatten om den sociale dagsordens fremtid er en del af debatten om revitalisering af Lissabon-strategien, idet fokus i medlemsstaternes indsats skal ligge på at skabe nye arbejdspladser og bekæmpe de barrierer på arbejdsmarkedet, som rammer kvinder, ældre, ufaglærte og indvandrere uforholdsmæssigt hårdt. Endvidere er der med henblik på at skabe flere og bedre arbejdspladser brug for yderligere fremskridt hen imod gennemførelsen af et europæisk arbejdsmarked med reel bevægelighed; |
| --- | --- |

13.

finder, at debatten om den sociale dagsordens fremtid er en del af debatten om revitalisering af Lissabon-strategien, idet fokus i medlemsstaternes indsats skal ligge på at skabe nye arbejdspladser og bekæmpe de barrierer på arbejdsmarkedet, som rammer kvinder, ældre, ufaglærte og indvandrere uforholdsmæssigt hårdt. Endvidere er der med henblik på at skabe flere og bedre arbejdspladser brug for yderligere fremskridt hen imod gennemførelsen af et europæisk arbejdsmarked med reel bevægelighed;

| 14. | anbefaler at integrere miljøspørgsmål i samtlige politikker; |
| --- | --- |

14.

anbefaler at integrere miljøspørgsmål i samtlige politikker;

| 15. | gentager, at det ligger det meget på sinde, at der ofres lige meget opmærksomhed på alle Lissabon-strategiens tre søjler (økonomi, sociale forhold og miljø), således at livskvaliteten placeres centralt i indsatsen; |
| --- | --- |

15.

gentager, at det ligger det meget på sinde, at der ofres lige meget opmærksomhed på alle Lissabon-strategiens tre søjler (økonomi, sociale forhold og miljø), således at livskvaliteten placeres centralt i indsatsen;

| 16. | understreger, at iværksætterkultur og innovation er af fundamental betydning, og slår til lyd for at mindske bureaukratiet for at tilskynde til iværksætteri, fremme iværksætteres image ved hjælp af oplysningskampagner, forhindre stigmatisering efter konkurs og befordre en europæisk iværksætterkultur; |
| --- | --- |

16.

understreger, at iværksætterkultur og innovation er af fundamental betydning, og slår til lyd for at mindske bureaukratiet for at tilskynde til iværksætteri, fremme iværksætteres image ved hjælp af oplysningskampagner, forhindre stigmatisering efter konkurs og befordre en europæisk iværksætterkultur;

| 17. | mener, at Lissabon-strategiens hovedsvaghed ligger i gennemførelsen, især i medlemsstaterne. Løsningen må være at gøre Lissabon-processen mere målrettet, gennemsigtig og demokratisk. Regionsudvalget støtter derfor kravet (8) om lancering af en EU-oplysningskampagne henvendt til borgerne om Lissabon-dagsordenen og dens konsekvenser for borgerne; |
| --- | --- |

17.

mener, at Lissabon-strategiens hovedsvaghed ligger i gennemførelsen, især i medlemsstaterne. Løsningen må være at gøre Lissabon-processen mere målrettet, gennemsigtig og demokratisk. Regionsudvalget støtter derfor kravet (8) om lancering af en EU-oplysningskampagne henvendt til borgerne om Lissabon-dagsordenen og dens konsekvenser for borgerne;

| 18. | opfordrer Kommissionen til at samarbejde tæt med de lokale og regionale myndigheder, hvis Rådet vedtager Kommissionens forslag om at udpege Lissabon-ambassadører i de enkelte medlemsstater uden at indføre nye forvaltningsstrukturer; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til at samarbejde tæt med de lokale og regionale myndigheder, hvis Rådet vedtager Kommissionens forslag om at udpege Lissabon-ambassadører i de enkelte medlemsstater uden at indføre nye forvaltningsstrukturer;

| 19. | beklager, at Kommissionen ikke opererer med komparativ evaluering og lister med rangorden, hvorved evalueringen og sammenligningen af reformbestræbelserne i medlemsstaterne vanskeliggøres. Opstilling af lister med rangordning og analyse af eksisterende styrkepositioner og svagheder på nationalt — og om nødvendigt også på regionalt — plan ville skærpe konkurrencen og lægge mere pres på medlemsstaterne for at opnå mærkbare forbedringer i implementeringen af reformerne; |
| --- | --- |

19.

beklager, at Kommissionen ikke opererer med komparativ evaluering og lister med rangorden, hvorved evalueringen og sammenligningen af reformbestræbelserne i medlemsstaterne vanskeliggøres. Opstilling af lister med rangordning og analyse af eksisterende styrkepositioner og svagheder på nationalt — og om nødvendigt også på regionalt — plan ville skærpe konkurrencen og lægge mere pres på medlemsstaterne for at opnå mærkbare forbedringer i implementeringen af reformerne;

| 20. | glæder sig over Kommissionens forslag om at erstatte den nuværende strøm af årsrapporter med en samlet årlig strategi-rapport, og opfordrer medlemsstaterne til at inddrage de lokale og regionale myndigheder i udformningen af deres nationale handlingsplaner for at tage højde for særlige lokale og regionale forhold og prioriteringer i forbindelse med gennemførelsen af Lissabon-strategien; |
| --- | --- |

20.

glæder sig over Kommissionens forslag om at erstatte den nuværende strøm af årsrapporter med en samlet årlig strategi-rapport, og opfordrer medlemsstaterne til at inddrage de lokale og regionale myndigheder i udformningen af deres nationale handlingsplaner for at tage højde for særlige lokale og regionale forhold og prioriteringer i forbindelse med gennemførelsen af Lissabon-strategien;

| 21. | beklager, at det ikke er lykkedes at inddrage de lokale og regionale myndigheder via Kommissionens strategi, og at det samarbejde, man har udviklet i den forbindelse, hovedsagelig har været mellemstatsligt. Udvalget efterlyser derfor et forslag fra Kommissionen sigtende på en reform af den åbne koordinationsmetode, således at den inddrager de lokale og regionale myndigheder. Regionsudvalget opfordrer ligeledes Kommissionen til i overensstemmelse med ånden i hvidbogen om god forvaltning at høre Regionsudvalget, inden den sender sine udtalelser ud i henhold til denne artikel; |
| --- | --- |

21.

beklager, at det ikke er lykkedes at inddrage de lokale og regionale myndigheder via Kommissionens strategi, og at det samarbejde, man har udviklet i den forbindelse, hovedsagelig har været mellemstatsligt. Udvalget efterlyser derfor et forslag fra Kommissionen sigtende på en reform af den åbne koordinationsmetode, således at den inddrager de lokale og regionale myndigheder. Regionsudvalget opfordrer ligeledes Kommissionen til i overensstemmelse med ånden i hvidbogen om god forvaltning at høre Regionsudvalget, inden den sender sine udtalelser ud i henhold til denne artikel;

| 22. | minder i øvrigt om, at Kommissionen i forbindelse med sit initiativ »bedre lovgivning« lovede at udvikle et instrument til analyse af lovgivningsforslags socioøkonomiske og miljømæssige følger og at vedføje en oversigt over lovforslagenes konsekvenser for nærhedsprincippet. Regionsudvalget afventer med stor interesse udviklingen på dette område. |
| --- | --- |

22.

minder i øvrigt om, at Kommissionen i forbindelse med sit initiativ »bedre lovgivning« lovede at udvikle et instrument til analyse af lovgivningsforslags socioøkonomiske og miljømæssige følger og at vedføje en oversigt over lovforslagenes konsekvenser for nærhedsprincippet. Regionsudvalget afventer med stor interesse udviklingen på dette område.

Gennemførelse af Lissabon-strategien og reformen af stabilitets- og vækstpagten

REGIONSUDVALGET

| 23. | accepterer, at EU ikke når det ønskede vækst- og beskæftigelsesniveau, så længe den makroøkonomiske ramme i medlemsstaterne ikke er i fase med Lissabon-strategien og der ikke skabes bedre sammenhæng mellem EU's økonomiske virkemidler; |
| --- | --- |

23.

accepterer, at EU ikke når det ønskede vækst- og beskæftigelsesniveau, så længe den makroøkonomiske ramme i medlemsstaterne ikke er i fase med Lissabon-strategien og der ikke skabes bedre sammenhæng mellem EU's økonomiske virkemidler;

| 24. | er enigt i målsætningen om, at vækst- og stabilitetspagten, under overholdelse af EF-traktaten (9), skal tage mere hensyn til varigheden af virkningerne af de økonomiske konjunkturer og til budgetternes holdbarhed, mener, at den »generelle vurdering«, som er omhandlet i artikel 104, stk. 6, bør klargøres, så den tager højde for varigheden af de investeringer, de offentlige myndigheder foretager som led i gennemførelsen af Lissabon-strategien, og foreslår en revision af stabilitets- og vækstpagten, så den bliver mere fleksibel og tager højde for medlemsstaternes forskellige økonomiske forhold. Det bør ske, uden at det er til skade for disciplinen i pagtens kriterier, og uden at visse typer af offentlige udgifter holdes uden for beregningen af budgetunderskuddet; |
| --- | --- |

24.

er enigt i målsætningen om, at vækst- og stabilitetspagten, under overholdelse af EF-traktaten (9), skal tage mere hensyn til varigheden af virkningerne af de økonomiske konjunkturer og til budgetternes holdbarhed, mener, at den »generelle vurdering«, som er omhandlet i artikel 104, stk. 6, bør klargøres, så den tager højde for varigheden af de investeringer, de offentlige myndigheder foretager som led i gennemførelsen af Lissabon-strategien, og foreslår en revision af stabilitets- og vækstpagten, så den bliver mere fleksibel og tager højde for medlemsstaternes forskellige økonomiske forhold. Det bør ske, uden at det er til skade for disciplinen i pagtens kriterier, og uden at visse typer af offentlige udgifter holdes uden for beregningen af budgetunderskuddet;

| 25. | bifalder i øvrigt Kommissionens forslag om at øge bevillingerne til udvikling af de transeuropæiske net og give særlig prioritet til grænseoverskridende projekter, der begunstiger intermodalitet og bæredygtige transportformer, idet det mener, at dette vil bidrage til at løse problemerne som følge af voksende trafik og øget handelssamkvem. |
| --- | --- |

25.

bifalder i øvrigt Kommissionens forslag om at øge bevillingerne til udvikling af de transeuropæiske net og give særlig prioritet til grænseoverskridende projekter, der begunstiger intermodalitet og bæredygtige transportformer, idet det mener, at dette vil bidrage til at løse problemerne som følge af voksende trafik og øget handelssamkvem.

Forsyningspligtydelsernes bidrag til revitalisering af Lissabon-strategien

REGIONSUDVALGET

| 26. | glæder sig over, at Kommissionen forstår den bekymring, som ikke mindst Regionsudvalget (10) har givet udtryk for med hensyn til anvendelsen af oprindelseslandsprincippet i direktivforslaget om tjenesteydelser (11); |
| --- | --- |

26.

glæder sig over, at Kommissionen forstår den bekymring, som ikke mindst Regionsudvalget (10) har givet udtryk for med hensyn til anvendelsen af oprindelseslandsprincippet i direktivforslaget om tjenesteydelser (11);

| 27. | beklager, at Kommissionen ikke foreslår nogen konkret opfølgning på hvidbogen om forsyningspligtydelser (12); |
| --- | --- |

27.

beklager, at Kommissionen ikke foreslår nogen konkret opfølgning på hvidbogen om forsyningspligtydelser (12);

| 28. | finder det nødvendigt at koncentrere statsstøtte om horisontale mål af fællesskabsinteresse som f.eks. beskæftigelse, regionaludvikling, miljø, uddannelse og forskning, især ved at fremme små og mellemstore innovative virksomheder. EU bør fokusere på bedre statsstøtte med henblik på langsigtet levering af tjenesteydelser af høj kvalitet i stedet for at forfølge målet om en nedsættelse af statsstøtte; |
| --- | --- |

28.

finder det nødvendigt at koncentrere statsstøtte om horisontale mål af fællesskabsinteresse som f.eks. beskæftigelse, regionaludvikling, miljø, uddannelse og forskning, især ved at fremme små og mellemstore innovative virksomheder. EU bør fokusere på bedre statsstøtte med henblik på langsigtet levering af tjenesteydelser af høj kvalitet i stedet for at forfølge målet om en nedsættelse af statsstøtte;

| 29. | støtter i øvrigt gennemførelsen af konsekvensanalyser for bedre at kunne identificere statsstøtte, som har begrænset indvirkning på konkurrence og handel på EU-niveau, men kan tænkes at afhjælpe egentlige metodesvigt på markedet, bidrage til udviklingen i regioner, der halter bagefter, og befordre iværksætterkultur. Endelig tilskynder Regionsudvalget Kommissionen til at fortsætte sin indsats for at sikre de lokale og regionale myndigheder større juridisk sikkerhed og gennemsigtighed i finansieringen og forvaltningen af forsyningspligtydelser. |
| --- | --- |

29.

støtter i øvrigt gennemførelsen af konsekvensanalyser for bedre at kunne identificere statsstøtte, som har begrænset indvirkning på konkurrence og handel på EU-niveau, men kan tænkes at afhjælpe egentlige metodesvigt på markedet, bidrage til udviklingen i regioner, der halter bagefter, og befordre iværksætterkultur. Endelig tilskynder Regionsudvalget Kommissionen til at fortsætte sin indsats for at sikre de lokale og regionale myndigheder større juridisk sikkerhed og gennemsigtighed i finansieringen og forvaltningen af forsyningspligtydelser.

Ambitionen om et europæisk vidensrum

REGIONSUDVALGET

| 30. | bakker op om Kommissionens forslag om at etablere innovationspoler på lokalt og regionalt niveau, der kan binde små og mellemstore innovative virksomheder, universiteter og de relevante finansielle og kommercielle strukturer sammen i netværk; |
| --- | --- |

30.

bakker op om Kommissionens forslag om at etablere innovationspoler på lokalt og regionalt niveau, der kan binde små og mellemstore innovative virksomheder, universiteter og de relevante finansielle og kommercielle strukturer sammen i netværk;

| 31. | støtter lanceringen af en vækstpagt, der skal puste nyt liv i Unionens og medlemsstaternes fælles forpligtelse til at udvikle forskning, innovation og uddannelse — pagten vil skulle samle de forskellige vidensprogrammer og indeholde et begrænset antal målsætninger for videnspolitikkens aktører i Europa. Udvalget foreslår, at medlemsstaterne afsætter 3 % af deres BNP til forskning. Udvalget anmoder indtrængende alle dele af statsforvaltningen til at træffe foranstaltninger, der kan anspore studerende til at vælge en forskerkarriere; |
| --- | --- |

31.

støtter lanceringen af en vækstpagt, der skal puste nyt liv i Unionens og medlemsstaternes fælles forpligtelse til at udvikle forskning, innovation og uddannelse — pagten vil skulle samle de forskellige vidensprogrammer og indeholde et begrænset antal målsætninger for videnspolitikkens aktører i Europa. Udvalget foreslår, at medlemsstaterne afsætter 3 % af deres BNP til forskning. Udvalget anmoder indtrængende alle dele af statsforvaltningen til at træffe foranstaltninger, der kan anspore studerende til at vælge en forskerkarriere;

| 32. | understreger, at de lokale og regionale myndigheder spiller en særlig vigtig rolle, når det drejer sig om at føre den integrerede indfaldsvinkel til uddannelse og livslang læring ud i livet med henblik på at virkeliggøre et videnbaseret samfund. Et innovativt arbejdsmarked og fremmedsprogsindlæring, som har afgørende betydning for mobiliteten, er grundlæggende elementer i denne indfaldsvinkel; |
| --- | --- |

32.

understreger, at de lokale og regionale myndigheder spiller en særlig vigtig rolle, når det drejer sig om at føre den integrerede indfaldsvinkel til uddannelse og livslang læring ud i livet med henblik på at virkeliggøre et videnbaseret samfund. Et innovativt arbejdsmarked og fremmedsprogsindlæring, som har afgørende betydning for mobiliteten, er grundlæggende elementer i denne indfaldsvinkel;

| 33. | understreger, at skattemæssig mangfoldighed er et væsentligt element i Lissabon-strategien, og opfordrer medlemsstaterne til at sikre konkurrenceevneforbedrende skattefordele, der kan øge den private sektors investeringer i forskning og investeringer i forskning generelt; |
| --- | --- |

33.

understreger, at skattemæssig mangfoldighed er et væsentligt element i Lissabon-strategien, og opfordrer medlemsstaterne til at sikre konkurrenceevneforbedrende skattefordele, der kan øge den private sektors investeringer i forskning og investeringer i forskning generelt;

| 34. | støtter lanceringen af en europæisk ungdomspagt, der skal fokusere på problemer med arbejdsløshed og integration på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

34.

støtter lanceringen af en europæisk ungdomspagt, der skal fokusere på problemer med arbejdsløshed og integration på arbejdsmarkedet;

| 35. | foreslår lancering af et europæisk program vedrørende aldring, der gør brug af ekspertise og viden om Europas aldrende befolkning. |
| --- | --- |

35.

foreslår lancering af et europæisk program vedrørende aldring, der gør brug af ekspertise og viden om Europas aldrende befolkning.

Lissabon-strategiens globale kontekst

REGIONSUDVALGET

| 36. | vurderer, at Lissabon-strategien ikke vil kunne krones med held, uden at Den Europæiske Union i internationale fora udtaler sig til fordel for en regulering af globalisering i form af mere effektive og retfærdige regler vedrørende konkurrence, sociale rettigheder, miljø og intellektuel ophavsret; |
| --- | --- |

36.

vurderer, at Lissabon-strategien ikke vil kunne krones med held, uden at Den Europæiske Union i internationale fora udtaler sig til fordel for en regulering af globalisering i form af mere effektive og retfærdige regler vedrørende konkurrence, sociale rettigheder, miljø og intellektuel ophavsret;

| 37. | mener, at indvandring fra tredjelande kan være en mulighed for at tilføre europæisk økonomi øget dynamik og innovation og anerkender, at Kommissionen har forpligtet sig til at foreslå en mere gennemarbejdet tilgang til lovlig migration; |
| --- | --- |

37.

mener, at indvandring fra tredjelande kan være en mulighed for at tilføre europæisk økonomi øget dynamik og innovation og anerkender, at Kommissionen har forpligtet sig til at foreslå en mere gennemarbejdet tilgang til lovlig migration;

| 38. | pålægger sin formand at sende denne resolution til Kommissionen, Europa-Parlamentet, Rådet og det luxembourgske og det britiske formandskab. |
| --- | --- |

38.

pålægger sin formand at sende denne resolution til Kommissionen, Europa-Parlamentet, Rådet og det luxembourgske og det britiske formandskab.

Bruxelles, den 24. februar 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  KOM(2005) 12 af 26.1.2005.

1

(2)  KOM(2005) 15 af 26.1.2005.

2

(3)  KOM(2005) 24 af 2.2.2005.

3

(4)  Konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Lissabon den 23. og 24. marts 2000, pkt. 5.

4

(5)  Punkt 6 i konklusionerne.

5

(6)  Side 11 (i den engelske udgave), KOM(2005) 24.

6

(7)  Punkt 38 i konklusionerne.

7

(8)  Fremsat af Gruppen på højt plan om beskæftigelsens og arbejdsmarkeds- og socialpolitikkens fremtid i det udvidede EU.

8

(9)  EF-traktatens artikel 104, stk. 6, og protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud.

9

(10)  CdR 154/2004 fin.

10

(11)  KOM(2005) 24, s. 18.

11

(12)  KOM(2005) 24, s. 18.

12

---