# Úřední věstník C 183E/26.

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 183E |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 4826. července 2005 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 183E

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 4826. července 2005

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informace |
| | Rada |
| 2005/C 183E/1 | Společný postoj (ES) č. 25/2005 ze dne 21. června 2005 přijatý Radou v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy o založení Evropského společenství s ohledem na přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o některých fluorovaných skleníkových plynech | 1 |
| 2005/C 183E/2 | Společný postoj (ES) č. 26/2005 ze dne 21. června 2005 přijatý Radou v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy o založení Evropského společenství, s ohledem na přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/.../ES o emisích z klimatizačních systémů motorových vozidel a o změně směrnice Rady 70/156/EHS | 17 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Informace

Rada

2005/C 183E/1

Společný postoj (ES) č. 25/2005 ze dne 21. června 2005 přijatý Radou v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy o založení Evropského společenství s ohledem na přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o některých fluorovaných skleníkových plynech

1

2005/C 183E/2

Společný postoj (ES) č. 26/2005 ze dne 21. června 2005 přijatý Radou v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy o založení Evropského společenství, s ohledem na přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/.../ES o emisích z klimatizačních systémů motorových vozidel a o změně směrnice Rady 70/156/EHS

17

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Informace

Rada

| 26.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 183/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 183/1

---

SPOLEČNÝ POSTOJ (ES) č. 25/2005

přijatý Radou dne 21. června 2005

s ohledem na přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. .../2005 o některých fluorovaných skleníkových plynech

(2005/C 183 E/01)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 175 odst. 1 a článek 95 této smlouvy ve spojení s články 7, 8 a 9 tohoto nařízení,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Šestý akční program Společenství pro životní prostředí (3) označuje změny klimatu za jednu z prioritních oblastí činnosti. Tento program uvádí závazek Společenství dosáhnout v období 2008 až 2012 snížení emisí skleníkových plynů o 8 % ve srovnání se stavem v roce 1990 a nutnost v dlouhodobém horizontu celosvětově snížit emise skleníkových plynů přibližně o 70 % ve srovnání se stavem v roce 1990. |
| --- | --- |

(1)

Šestý akční program Společenství pro životní prostředí (3) označuje změny klimatu za jednu z prioritních oblastí činnosti. Tento program uvádí závazek Společenství dosáhnout v období 2008 až 2012 snížení emisí skleníkových plynů o 8 % ve srovnání se stavem v roce 1990 a nutnost v dlouhodobém horizontu celosvětově snížit emise skleníkových plynů přibližně o 70 % ve srovnání se stavem v roce 1990.

| (2) | Konečným cílem Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu, která byla schválena rozhodnutím Rady 94/69/ES ze dne 15. prosince 1993 o uzavření Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (4), je stabilizace koncentrací skleníkových plynů v atmosféře na úrovni, která by umožnila předejít nebezpečným důsledkům vzájemného působení lidstva a klimatického systému. |
| --- | --- |

(2)

Konečným cílem Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu, která byla schválena rozhodnutím Rady 94/69/ES ze dne 15. prosince 1993 o uzavření Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (4), je stabilizace koncentrací skleníkových plynů v atmosféře na úrovni, která by umožnila předejít nebezpečným důsledkům vzájemného působení lidstva a klimatického systému.

| (3) | Rozhodnutí Rady 2002/358/ES ze dne 25. dubna 2002 o schválení Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě OSN o změně klimatu jménem Evropského společenství a o společném plnění závazků z něj vyplývajících (5) zavazuje Společenství a jeho členské státy, aby v období 2008 až 2012 snížily své celkové emise skleníkových plynů pocházející z lidské činnosti, které jsou uvedeny v příloze A Kjótského protokolu, o 8 % ve srovnání se stavem v roce 1990. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí Rady 2002/358/ES ze dne 25. dubna 2002 o schválení Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě OSN o změně klimatu jménem Evropského společenství a o společném plnění závazků z něj vyplývajících (5) zavazuje Společenství a jeho členské státy, aby v období 2008 až 2012 snížily své celkové emise skleníkových plynů pocházející z lidské činnosti, které jsou uvedeny v příloze A Kjótského protokolu, o 8 % ve srovnání se stavem v roce 1990.

| (4) | Je třeba přijmou opatření pro předcházení emisím fluorovaných skleníkových plynů a jejich omezování, aniž jsou dotčeny směrnice Rady 75/442/EHS ze dne 15. července 1975 o odpadech (6), směrnice Rady 96/61/ES ze dne 24. září 1996 o integrované prevenci a omezování znečištění (7), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/53/ES ze dne 18. září 2000 o vozidlech s ukončenou životností (8) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/96/ES ze dne 27. ledna 2003 o odpadních elektrických a elektronických zařízeních (9). |
| --- | --- |

(4)

Je třeba přijmou opatření pro předcházení emisím fluorovaných skleníkových plynů a jejich omezování, aniž jsou dotčeny směrnice Rady 75/442/EHS ze dne 15. července 1975 o odpadech (6), směrnice Rady 96/61/ES ze dne 24. září 1996 o integrované prevenci a omezování znečištění (7), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/53/ES ze dne 18. září 2000 o vozidlech s ukončenou životností (8) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/96/ES ze dne 27. ledna 2003 o odpadních elektrických a elektronických zařízeních (9).

| (5) | Hlavním cílem tohoto nařízení je snížit emise fluorovaných skleníkových plynů, na které se vztahuje Kjótský protokol, a chránit tak životní prostředí. Právním základem by tedy měl být čl. 175 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(5)

Hlavním cílem tohoto nařízení je snížit emise fluorovaných skleníkových plynů, na které se vztahuje Kjótský protokol, a chránit tak životní prostředí. Právním základem by tedy měl být čl. 175 odst. 1 Smlouvy.

| (6) | Nicméně pro harmonizaci požadavků na používání fluorovaných skleníkových plynů, uvádění výrobků a zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny na trh a na jejich označování je vhodné přijmout opatření na úrovni Společenství na základě článku 95 Smlouvy. Existují-li schůdné alternativy a nelze-li zlepšit způsoby omezování úniků a znovuzískávání, považuje se u některých aplikací obsahujících fluorované skleníkové plyny za vhodné omezit uvádění na trh a používání. V této souvislosti by měly být brány v úvahu dobrovolné iniciativy některých průmyslových odvětví a také skutečnost, že vývoj alternativ stále pokračuje. |
| --- | --- |

(6)

Nicméně pro harmonizaci požadavků na používání fluorovaných skleníkových plynů, uvádění výrobků a zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny na trh a na jejich označování je vhodné přijmout opatření na úrovni Společenství na základě článku 95 Smlouvy. Existují-li schůdné alternativy a nelze-li zlepšit způsoby omezování úniků a znovuzískávání, považuje se u některých aplikací obsahujících fluorované skleníkové plyny za vhodné omezit uvádění na trh a používání. V této souvislosti by měly být brány v úvahu dobrovolné iniciativy některých průmyslových odvětví a také skutečnost, že vývoj alternativ stále pokračuje.

| (7) | Uvádění výrobků a zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny, uvedených v příloze II, na trh nepřispívá k plnění cílů a závazků Společenství a jeho členských států v oblasti změny klimatu, a proto je nutné uvádění těchto výrobků a zařízení na trh omezit. To může platit i pro další výrobky a zařízení obsahující fluorované skleníkové plyny, a proto by měla být přezkoumána potřeba rozšířit přílohu II s ohledem na ekologické přínosy, technickou proveditelnost a efektivitu nákladů. |
| --- | --- |

(7)

Uvádění výrobků a zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny, uvedených v příloze II, na trh nepřispívá k plnění cílů a závazků Společenství a jeho členských států v oblasti změny klimatu, a proto je nutné uvádění těchto výrobků a zařízení na trh omezit. To může platit i pro další výrobky a zařízení obsahující fluorované skleníkové plyny, a proto by měla být přezkoumána potřeba rozšířit přílohu II s ohledem na ekologické přínosy, technickou proveditelnost a efektivitu nákladů.

| (8) | Směrnice 2005/.../ES (10) i toto nařízení přispívají k předcházení emisím fluorovaných skleníkových plynů a jejich omezování, a proto by měly být přijaty a vyhlášeny v Úředním věstníku Evropské unie souběžně jako příspěvek k plnění závazků Společenství a jeho členských států vyplývajících z Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu, Kjótského protokolu a rozhodnutí 2002/358/ES. |
| --- | --- |

(8)

Směrnice 2005/.../ES (10) i toto nařízení přispívají k předcházení emisím fluorovaných skleníkových plynů a jejich omezování, a proto by měly být přijaty a vyhlášeny v Úředním věstníku Evropské unie souběžně jako příspěvek k plnění závazků Společenství a jeho členských států vyplývajících z Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu, Kjótského protokolu a rozhodnutí 2002/358/ES.

| (9) | Mělo by být upraveno sledování, hodnocení a přezkum ustanovení obsažených v tomto nařízení. |
| --- | --- |

(9)

Mělo by být upraveno sledování, hodnocení a přezkum ustanovení obsažených v tomto nařízení.

| (10) | Členské státy by měly stanovit pravidla pro sankce za porušení tohoto nařízení a zajistit jejich provádění. Tyto sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. |
| --- | --- |

(10)

Členské státy by měly stanovit pravidla pro sankce za porušení tohoto nařízení a zajistit jejich provádění. Tyto sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.

| (11) | Toto nařízení respektuje základní práva a dodržuje zásady uznávané zejména Listinou základních práv Evropské unie. |
| --- | --- |

(11)

Toto nařízení respektuje základní práva a dodržuje zásady uznávané zejména Listinou základních práv Evropské unie.

| (12) | Jelikož cílů tohoto nařízení, tedy omezování úniků a vykazování některých fluorovaných skleníkových plynů, kontrolu používání výrobků a zařízení obsahujících některé fluorované skleníkové plyny a kontrolu uvádění těchto výrobků a zařízení na trh za účelem ochrany životního prostředí a vnitřního trhu, nemůže být dosaženo uspokojivě na úrovni členských států a může jich být proto z důvodu rozsahu nebo účinků tohoto nařízení lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality, jak je stanovena v uvedeném článku, nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je pro dosažení těchto cílů nezbytné. |
| --- | --- |

(12)

Jelikož cílů tohoto nařízení, tedy omezování úniků a vykazování některých fluorovaných skleníkových plynů, kontrolu používání výrobků a zařízení obsahujících některé fluorované skleníkové plyny a kontrolu uvádění těchto výrobků a zařízení na trh za účelem ochrany životního prostředí a vnitřního trhu, nemůže být dosaženo uspokojivě na úrovni členských států a může jich být proto z důvodu rozsahu nebo účinků tohoto nařízení lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality, jak je stanovena v uvedeném článku, nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je pro dosažení těchto cílů nezbytné.

| (13) | Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (11), |
| --- | --- |

(13)

Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (11),

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Oblast působnosti

Cílem tohoto nařízení je snížit emise fluorovaných skleníkových plynů, na které se vztahuje Kjótský protokol. Použije se na fluorované skleníkové plyny uvedené v příloze A tohoto protokolu. Příloha I tohoto nařízení obsahuje seznam fluorovaných skleníkových plynů, na které se v současnosti toto nařízení vztahuje, spolu s jejich potenciály globálního oteplování. S ohledem na revize uvedené v čl. 5 odst. 3 Kjótského protokolu a přijaté Společenstvím a jeho členskými státy lze přílohu I přezkoumat a v případě potřeby poté aktualizovat.

Toto nařízení upravuje omezování úniků, používání, znovuzískávání a zneškodňování fluorovaných skleníkových plynů uvedených v příloze I; označování a odstraňování výrobků a zařízení s obsahem těchto plynů; hlášení údajů o těchto plynech; použití uvedená v článku 8 a uvádění výrobků a zařízení uvedených v článku 9 na trh; a školení a certifikaci pracovníků vykonávajících činnosti uvedené v tomto nařízení.

Toto nařízení se použije, aniž jsou dotčeny směrnice 75/442/EHS, 96/61/ES, 2000/53/ES a 2002/96/ES.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1. | „fluorovanými skleníkovými plyny“ částečně fluorované uhlovodíky (HFC), zcela fluorované uhlovodíky (PFC) a fluorid sírový (SF6), uvedené v příloze I, a přípravky obsahující tyto látky, s výjimkou látek regulovaných nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2037/2000 ze dne 29. června 2000 o látkách, které poškozují ozónovou vrstvu (12); |
| --- | --- |

1.

„fluorovanými skleníkovými plyny“ částečně fluorované uhlovodíky (HFC), zcela fluorované uhlovodíky (PFC) a fluorid sírový (SF6), uvedené v příloze I, a přípravky obsahující tyto látky, s výjimkou látek regulovaných nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2037/2000 ze dne 29. června 2000 o látkách, které poškozují ozónovou vrstvu (12);

| 2. | „částečně fluorovanými uhlovodíky“ organické sloučeniny uhlíku, vodíku a fluoru, jejichž molekula neobsahuje více než šest atomů uhlíku; |
| --- | --- |

2.

„částečně fluorovanými uhlovodíky“ organické sloučeniny uhlíku, vodíku a fluoru, jejichž molekula neobsahuje více než šest atomů uhlíku;

| 3. | „zcela fluorovanými uhlovodíky“ organické sloučeniny obsahující pouze uhlík a fluor, jejichž molekula neobsahuje více než šest atomů uhlíku; |
| --- | --- |

3.

„zcela fluorovanými uhlovodíky“ organické sloučeniny obsahující pouze uhlík a fluor, jejichž molekula neobsahuje více než šest atomů uhlíku;

| 4. | „potenciálem globálního oteplování“ potenciál fluorovaného skleníkového plynu zvýšit teplotu klimatu v poměru k potenciálu oxidu uhličitého. Potenciál globálního oteplování (global warming potential – GWP) se počítá jako stoletý potenciál oteplování jednoho kilogramu plynu v poměru k jednomu kilogramu CO2. Hodnoty GWP uvedené v příloze I jsou převzaty ze třetí hodnotící zprávy (TAR) přijaté Mezivládním panelem pro změnu klimatu („hodnoty GWP IPCC 2001“) (13); |
| --- | --- |

4.

„potenciálem globálního oteplování“ potenciál fluorovaného skleníkového plynu zvýšit teplotu klimatu v poměru k potenciálu oxidu uhličitého. Potenciál globálního oteplování (global warming potential – GWP) se počítá jako stoletý potenciál oteplování jednoho kilogramu plynu v poměru k jednomu kilogramu CO2. Hodnoty GWP uvedené v příloze I jsou převzaty ze třetí hodnotící zprávy (TAR) přijaté Mezivládním panelem pro změnu klimatu („hodnoty GWP IPCC 2001“) (13);

| 5. | „přípravkem“ pro účely povinností stanovených v tomto nařízení, s výjimkou zneškodňování, směs skládající se ze dvou nebo více látek, z nichž alespoň jedna je fluorovaný skleníkový plyn, kromě případu, kdy je celkový potenciál globálního oteplování přípravku menší než 150. Celkový potenciál globálního oteplování (14) přípravku se stanoví podle části 2 přílohy I; |
| --- | --- |

5.

„přípravkem“ pro účely povinností stanovených v tomto nařízení, s výjimkou zneškodňování, směs skládající se ze dvou nebo více látek, z nichž alespoň jedna je fluorovaný skleníkový plyn, kromě případu, kdy je celkový potenciál globálního oteplování přípravku menší než 150. Celkový potenciál globálního oteplování (14) přípravku se stanoví podle části 2 přílohy I;

| 6. | „provozovatelem“ fyzická nebo právnická osoba zajišťující technický provoz zařízení nebo systému, na něž se toto nařízení vztahuje; členský stát může v určitých vymezených situacích stanovit vlastníka jako osobu odpovědnou za plnění povinností provozovatele; |
| --- | --- |

6.

„provozovatelem“ fyzická nebo právnická osoba zajišťující technický provoz zařízení nebo systému, na něž se toto nařízení vztahuje; členský stát může v určitých vymezených situacích stanovit vlastníka jako osobu odpovědnou za plnění povinností provozovatele;

| 7. | „uváděním na trh“ dodání nebo poskytnutí výrobků a zařízení, jež obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na nich závislý, třetím osobám za úplatu nebo bezplatně, přičemž výrobce nebo dovozce tak činí v Evropské unii poprvé; |
| --- | --- |

7.

„uváděním na trh“ dodání nebo poskytnutí výrobků a zařízení, jež obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na nich závislý, třetím osobám za úplatu nebo bezplatně, přičemž výrobce nebo dovozce tak činí v Evropské unii poprvé;

| 8. | „použitím“ používání fluorovaných skleníkových plynů při výrobě, opětovném plnění, servisu nebo údržbě výrobků a zařízení, na něž se vztahuje toto nařízení; |
| --- | --- |

8.

„použitím“ používání fluorovaných skleníkových plynů při výrobě, opětovném plnění, servisu nebo údržbě výrobků a zařízení, na něž se vztahuje toto nařízení;

| 9. | „tepelným čerpadlem“ přístroj nebo instalace získávající teplo při nízké teplotě ze vzduchu, vody nebo půdy a dodávající teplo; |
| --- | --- |

9.

„tepelným čerpadlem“ přístroj nebo instalace získávající teplo při nízké teplotě ze vzduchu, vody nebo půdy a dodávající teplo;

| 10. | „systémem detekce úniků“ kalibrované mechanické, elektrické nebo elektronické zařízení pro zjišťování úniků fluorovaných skleníkových plynů, které při zjištění úniku provozovatele varuje; |
| --- | --- |

10.

„systémem detekce úniků“ kalibrované mechanické, elektrické nebo elektronické zařízení pro zjišťování úniků fluorovaných skleníkových plynů, které při zjištění úniku provozovatele varuje;

| 11. | „hermeticky uzavřeným systémem“ systém, v němž všechny díly obsahující chladivo jsou utěsněny sváry, tvrdými pájenými spoji nebo podobným pevným spojením; |
| --- | --- |

11.

„hermeticky uzavřeným systémem“ systém, v němž všechny díly obsahující chladivo jsou utěsněny sváry, tvrdými pájenými spoji nebo podobným pevným spojením;

| 12. | „nádobou“ výrobek primárně určený pro přepravu a skladování fluorovaných skleníkových plynů; |
| --- | --- |

12.

„nádobou“ výrobek primárně určený pro přepravu a skladování fluorovaných skleníkových plynů;

| 13. | „nádobou pro jednorázové použití“ nádoba, která není určena k opětovnému plnění a která se používá při servisu, údržbě nebo plnění chladících a klimatizačních zařízení nebo tepelných čerpadel, systémů požární ochrany nebo vysokonapěťových spínačů; nebo při skladování či přepravě rozpouštědel na bázi fluorovaných skleníkových plynů; |
| --- | --- |

13.

„nádobou pro jednorázové použití“ nádoba, která není určena k opětovnému plnění a která se používá při servisu, údržbě nebo plnění chladících a klimatizačních zařízení nebo tepelných čerpadel, systémů požární ochrany nebo vysokonapěťových spínačů; nebo při skladování či přepravě rozpouštědel na bázi fluorovaných skleníkových plynů;

| 14. | „znovuzískáním“ sběr a skladování fluorovaných skleníkových plynů například ze strojů, zařízení a nádob; |
| --- | --- |

14.

„znovuzískáním“ sběr a skladování fluorovaných skleníkových plynů například ze strojů, zařízení a nádob;

| 15. | „recyklací“ opětovné použití znovuzískaných fluorovaných skleníkových plynů po základním přečištění; |
| --- | --- |

15.

„recyklací“ opětovné použití znovuzískaných fluorovaných skleníkových plynů po základním přečištění;

| 16. | „regenerací“ přepracování znovuzískaných fluorovaných skleníkových plynů, aby splňovaly stanovené provozní normy; |
| --- | --- |

16.

„regenerací“ přepracování znovuzískaných fluorovaných skleníkových plynů, aby splňovaly stanovené provozní normy;

| 17. | „zneškodněním“ proces, kdy se všechen fluorovaný skleníkový plyn nebo jeho převážná část trvale přemění nebo rozloží na jednu nebo více stabilních látek, které nejsou fluorovanými skleníkovými plyny; |
| --- | --- |

17.

„zneškodněním“ proces, kdy se všechen fluorovaný skleníkový plyn nebo jeho převážná část trvale přemění nebo rozloží na jednu nebo více stabilních látek, které nejsou fluorovanými skleníkovými plyny;

| 18. | „novým aerosolem“ aerosolový rozprašovač uváděný na trh a určený k prodeji veřejnosti pro zábavné a ozdobné účely uvedené v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/48/ES (15). |
| --- | --- |

18.

„novým aerosolem“ aerosolový rozprašovač uváděný na trh a určený k prodeji veřejnosti pro zábavné a ozdobné účely uvedené v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/48/ES (15).

Článek 3

Omezování úniků

1.   Provozovatelé těchto stacionárních aplikací: chladících a klimatizačních zařízení, tepelných čerpadel a systémů požární ochrany, které obsahují fluorované skleníkové plyny uvedené v příloze I, musí s využitím všech technicky proveditelných opatření, jež nepředstavují nepřiměřené náklady:

| a) | předcházet únikům těchto plynů a |
| --- | --- |

a)

předcházet únikům těchto plynů a

| b) | co nejdříve opravit zjištěnou netěsnost. |
| --- | --- |

b)

co nejdříve opravit zjištěnou netěsnost.

2.   Provozovatelé aplikací uvedených v odstavci 1 zajistí podle níže uvedeného rozpisu kontrolu těsnosti certifikovanými pracovníky splňujícími požadavky podle článku 5:

| a) | aplikace obsahující nejméně 3 kg fluorovaných skleníkových plynů se kontrolují alespoň jednou za dvanáct měsíců; to se nevztahuje na hermeticky uzavřené systémy, které jsou jako takové označené a obsahují méně než 6 kg fluorovaných skleníkových plynů; |
| --- | --- |

a)

aplikace obsahující nejméně 3 kg fluorovaných skleníkových plynů se kontrolují alespoň jednou za dvanáct měsíců; to se nevztahuje na hermeticky uzavřené systémy, které jsou jako takové označené a obsahují méně než 6 kg fluorovaných skleníkových plynů;

| b) | aplikace obsahující nejméně 30 kg fluorovaných skleníkových plynů se kontrolují alespoň jednou za šest měsíců; |
| --- | --- |

b)

aplikace obsahující nejméně 30 kg fluorovaných skleníkových plynů se kontrolují alespoň jednou za šest měsíců;

| c) | aplikace obsahující nejméně 300 kg fluorovaných skleníkových plynů se kontrolují alespoň jednou za tři měsíce. |
| --- | --- |

c)

aplikace obsahující nejméně 300 kg fluorovaných skleníkových plynů se kontrolují alespoň jednou za tři měsíce.

Kontrola těsnosti aplikace se provede do jednoho měsíce po opravě netěsnosti, aby byla zajištěna účinnost opravy.

Pro účely tohoto odstavce se „kontrolou těsnosti“ rozumí, že se u zařízení nebo systému zjišťují zejména úniky pomocí metod přímého nebo nepřímého měření a zvláštní pozornost se věnuje těm částem zařízení nebo systému, kde je největší pravděpodobnost vzniku úniku.

3.   Provozovatelé aplikací uvedených v odstavci 1 a obsahujících nejméně 300 kg fluorovaných skleníkových plynů musí instalovat systémy detekce úniků. Systémy detekce úniků se kontrolují alespoň jednou za dvanáct měsíců, aby bylo zajištěno jejich řádné fungování.

4.   Je-li instalován řádně fungující vhodný systém detekce úniků, sníží se četnost kontrol požadovaných podle odst. 2 písm. b) a c) na polovinu.

5.   V případě systémů požární ochrany, u kterých již existuje režim kontrol pro splnění normy ISO 14520, mohou být těmito kontrolami rovněž splněny povinnosti vyplývající z tohoto nařízení, jsou-li kontroly přinejmenším stejně četné.

6.   Provozovatelé aplikací uvedených v odstavci 1 a obsahujících nejméně 3 kg fluorovaných skleníkových plynů vedou záznamy o množství a druhu fluorovaných skleníkových plynů v náplni, o doplněném množství a o množství vyčerpaném při znovuzískání během servisu, údržby a konečného vyřazení z provozu. Rovněž vedou záznamy s dalšími důležitými údaji včetně identifikace společnosti nebo technika, kteří servis nebo údržbu provedli, jakož i s údaji o datech kontrol provedených podle odstavců 2, 3 a 4 a o jejich výsledcích. Záznamy se na požádání poskytnou příslušnému orgánu a Komisi.

7.   Do ... (16) stanoví Komise postupem podle čl. 11 odst. 2 standardní požadavky na kontroly pro jednotlivé aplikace uvedené v odstavci 1 tohoto článku.

Článek 4

Znovuzískání

1.   Provozovatelé následujících druhů stacionárních zařízení odpovídají za zavedení opatření pro řádné znovuzískání fluorovaných skleníkových plynů certifikovanými pracovníky, kteří splňují požadavky článku 5, aby se zajistila recyklace, regenerace nebo zneškodnění těchto plynů:

| a) | chladících okruhů chladících a klimatizačních zařízení a tepelných čerpadel; |
| --- | --- |

a)

chladících okruhů chladících a klimatizačních zařízení a tepelných čerpadel;

| b) | zařízení obsahujících rozpouštědla na bázi fluorovaných skleníkových plynů; |
| --- | --- |

b)

zařízení obsahujících rozpouštědla na bázi fluorovaných skleníkových plynů;

| c) | systémů požární ochrany a hasicích přístrojů a |
| --- | --- |

c)

systémů požární ochrany a hasicích přístrojů a

| d) | vysokonapěťových spínačů. |
| --- | --- |

d)

vysokonapěťových spínačů.

2.   Po uplynutí doby životnosti opětovně plnitelných nádob nebo nádob pro jednorázové použití na fluorované skleníkové plyny odpovídá osoba používající nádobu k přepravě nebo skladování za přijetí opatření pro řádné znovuzískání v ní obsažených zbytků plynů, aby se zajistila recyklace, regenerace nebo zneškodnění těchto plynů.

3.   Znovuzískání fluorovaných skleníkových plynů obsažených v jiných výrobcích a zařízeních, včetně mobilních zařízení, pokud neslouží k vojenským operacím, provádí náležitě vyškolení pracovníci v míře, která je technicky proveditelná a nepředstavuje neúměrné náklady, aby se zajistila recyklace, regenerace nebo zneškodnění těchto plynů.

4.   Znovuzískání za účelem recyklace, regenerace nebo zneškodnění fluorovaných skleníkových plynů podle odstavců 1 až 3 se provádí před konečným odstraněním zařízení a případně během servisu a údržby.

Článek 5

Školení a certifikace

1.   Komise na základě informací od členských států a po konzultaci s příslušnými odvětvími stanoví do ... (17) postupem podle čl. 11 odst. 2 minimální požadavky na školící programy a certifikaci příslušných pracovníků a společností a jejich zaměstnanců vykonávajících činnosti uvedené v článcích 3 a 4 a podmínky pro vzájemné uznávání těchto školících programů a certifikací.

2.   Do ... (18) členské státy stanoví nebo upraví své vlastní požadavky na školení a certifikaci na základě minimálních požadavků uvedených v odstavci 1. Členské státy oznámí své školící a certifikační programy Komisi. Členské státy uznávají certifikáty vydané jiným členským státem a neomezují svobodu poskytování služeb nebo svobodu usazování z důvodů souvisejících s certifikátem vydaným v jiném členském státě.

3.   Provozovatel dané aplikace zajistí, aby příslušný personál získal potřebný certifikát uvedený v odstavci 2, který odpovídá příslušné znalosti platných předpisů a norem a potřebné způsobilosti v oblasti předcházení emisím a znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů a bezpečného zacházení s příslušným druhem a velikostí zařízení.

4.   Do ... (19) členské státy zajistí, že společnosti vykonávající činnosti uvedené v článcích 3 a 4 přejímají dodávky fluorovaných skleníkových plynů, pouze pokud jejich příslušní pracovníci mají certifikaci uvedenou v odstavci 2 tohoto článku.

5.   Komise do ... (17) stanoví postupem podle čl. 11 odst. 2 formu oznámení uvedeného v odstavci 2 tohoto článku.

Článek 6

Podávání zpráv

1.   Do 31. března každého roku počínaje prvním kalendářním rokem po vstupu tohoto nařízení v platnost každý výrobce, dovozce a vývozce fluorovaných skleníkových plynů podá zprávu Komisi, kterou zašle i příslušnému orgánu dotčeného členského státu, v níž sdělí následující údaje za předchozí kalendářní rok:

| a) | Každý výrobce vyrábějící více než jednu tunu fluorovaných skleníkových plynů ročně sdělí:






  — | svou celkovou výrobu jednotlivých fluorovaných skleníkových plynů ve Společenství s uvedením hlavních kategorií aplikací (např. mobilní klimatizační jednotky, chlazení, klimatizace, pěny, aerosoly, elektrická zařízení, výroba polovodičů), v nichž se předpokládá použití této látky, |
| --- | --- | --- |

a)

Každý výrobce vyrábějící více než jednu tunu fluorovaných skleníkových plynů ročně sdělí:

—

svou celkovou výrobu jednotlivých fluorovaných skleníkových plynů ve Společenství s uvedením hlavních kategorií aplikací (např. mobilní klimatizační jednotky, chlazení, klimatizace, pěny, aerosoly, elektrická zařízení, výroba polovodičů), v nichž se předpokládá použití této látky,

| — | množství jednotlivých fluorovaných skleníkových plynů jím uvedených ve Společenství na trh, |
| --- | --- |

—

množství jednotlivých fluorovaných skleníkových plynů jím uvedených ve Společenství na trh,

| — | veškerá množství jednotlivých recyklovaných, regenerovaných nebo zlikvidovaných fluorovaných skleníkových plynů. |
| --- | --- |

—

veškerá množství jednotlivých recyklovaných, regenerovaných nebo zlikvidovaných fluorovaných skleníkových plynů.

| b) | Každý dovozce dovážející více než jednu tunu fluorovaných skleníkových plynů ročně, včetně výrobců, kteří rovněž dovážejí, sdělí:






  — | množství jednotlivých fluorovaných skleníkových plynů jím dovezených do Společenství nebo jím uvedených ve Společenství na trh a samostatně uvede hlavní kategorie aplikací (např. mobilní klimatizační jednotky, chlazení, klimatizace, pěny, aerosoly, elektrická zařízení, výroba polovodičů), v nichž se předpokládá použití této látky, |
| --- | --- | --- |

b)

Každý dovozce dovážející více než jednu tunu fluorovaných skleníkových plynů ročně, včetně výrobců, kteří rovněž dovážejí, sdělí:

—

množství jednotlivých fluorovaných skleníkových plynů jím dovezených do Společenství nebo jím uvedených ve Společenství na trh a samostatně uvede hlavní kategorie aplikací (např. mobilní klimatizační jednotky, chlazení, klimatizace, pěny, aerosoly, elektrická zařízení, výroba polovodičů), v nichž se předpokládá použití této látky,

| — | veškerá množství jednotlivých použitých fluorovaných skleníkových plynů jím dovezených za účelem recyklace, regenerace nebo zneškodnění. |
| --- | --- |

—

veškerá množství jednotlivých použitých fluorovaných skleníkových plynů jím dovezených za účelem recyklace, regenerace nebo zneškodnění.

| c) | Každý vývozce vyvážející více než jednu tunu fluorovaných skleníkových plynů ročně, včetně výrobců, kteří rovněž vyvážejí, sdělí:






  — | množství jednotlivých fluorovaných skleníkových plynů jím vyvezených ze Společenství, |
| --- | --- | --- |

c)

Každý vývozce vyvážející více než jednu tunu fluorovaných skleníkových plynů ročně, včetně výrobců, kteří rovněž vyvážejí, sdělí:

—

množství jednotlivých fluorovaných skleníkových plynů jím vyvezených ze Společenství,

| — | veškerá množství jednotlivých použitých fluorovaných skleníkových plynů jím vyvezených za účelem recyklace, regenerace nebo zneškodnění. |
| --- | --- |

—

veškerá množství jednotlivých použitých fluorovaných skleníkových plynů jím vyvezených za účelem recyklace, regenerace nebo zneškodnění.

2.   Komise do ... (20) stanoví postupem podle čl. 11 odst. 2 formu zpráv uvedených v odstavci 1 tohoto článku.

3.   Komise přijme vhodná opatření pro ochranu důvěrné povahy sdělovaných informací.

4.   Členské státy zavedou pro příslušné oblasti uvedené v tomto nařízení systémy podávání zpráv s cílem získávat v možné míře údaje o emisích.

Článek 7

Označování

1.   Aniž jsou dotčena ustanovení směrnice Rady 67/548/EHS (21) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/45/ES (22), pokud jde o označování nebezpečných látek a přípravků, výrobky a zařízení uvedené v odstavci 2, jež obsahují fluorované skleníkové plyny, se neuvádějí na trh bez uvedení chemického názvu fluorovaných skleníkových plynů na štítku za použití akceptovaného průmyslového názvosloví. Tento štítek musí jasně uvádět, že výrobek nebo zařízení obsahuje fluorované skleníkové plyny, a musí být zřetelně a nesmazatelně upevněn na výrobku nebo zařízení, v blízkosti obslužných míst pro plnění nebo znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů nebo na té časti výrobku či zařízení, která obsahuje fluorovaný skleníkový plyn. Hermeticky uzavřené systémy musí být jako takové označeny.

2.   Odstavec 1 se použije pro tyto druhy výrobků a zařízení:

| a) | chladící výrobky a zařízení obsahující zcela fluorované uhlovodíky nebo přípravky obsahující zcela fluorované uhlovodíky; |
| --- | --- |

a)

chladící výrobky a zařízení obsahující zcela fluorované uhlovodíky nebo přípravky obsahující zcela fluorované uhlovodíky;

| b) | chladící a klimatizační výrobky a zařízení (jiné než v motorových vozidlech), tepelná čerpadla, systémy požární ochrany a hasicí přístroje, pokud příslušný druh výrobku nebo zařízení obsahuje částečně fluorované uhlovodíky nebo přípravky s obsahem částečně fluorovaných uhlovodíků; |
| --- | --- |

b)

chladící a klimatizační výrobky a zařízení (jiné než v motorových vozidlech), tepelná čerpadla, systémy požární ochrany a hasicí přístroje, pokud příslušný druh výrobku nebo zařízení obsahuje částečně fluorované uhlovodíky nebo přípravky s obsahem částečně fluorovaných uhlovodíků;

| c) | spínače obsahující fluorid sírový nebo přípravky s obsahem fluoridu sírového a |
| --- | --- |

c)

spínače obsahující fluorid sírový nebo přípravky s obsahem fluoridu sírového a

| d) | veškeré nádoby na fluorované skleníkové plyny. |
| --- | --- |

d)

veškeré nádoby na fluorované skleníkové plyny.

3.   Komise stanoví postupem podle čl. 11 odst. 2 podobu štítku, jenž se má použít.

Článek 8

Omezení použití

1.   Používání fluoridu sírového nebo přípravků, které jej obsahují, při tlakovém odlévání hořčíku s výjimkou případů, kdy je množství použitého fluoridu sírového nižší než 850 kg ročně, se od 1. ledna 2008 zakazuje.

2.   Používání fluoridu sírového nebo přípravků, které jej obsahují, k plnění pneumatik u vozidel se od ... (20) zakazuje.

Článek 9

Uvádění na trh

1.   Uvádění na trh výrobků a zařízení uvedených v příloze II, které obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na nich závislý, se zakazuje v souladu s uvedenou přílohou.

2.   Odstavec 1 se nepoužije na výrobky a zařízení prokazatelně vyrobené před dnem vstupu příslušného zákazu uvádění na trh v platnost.

Článek 10

Přezkum

1.   Na základě pokroku v možném omezování úniků nebo nahrazování fluorovaných skleníkových plynů v klimatizačních systémech, jiných než namontovaných v motorových vozidlech podle směrnice Rady 70/156/EHS ze dne 6. února 1970 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se schvalování typu motorových vozidel a jejich přípojných vozidel (23), a v chladících systémech dopravních prostředků přezkoumá Komise toto nařízení a nejpozději do 31. prosince 2007 vydá zprávu. V případě potřeby předloží legislativní návrhy rovněž za účelem použití článku 3 na klimatizační systémy, jiné než namontované v motorových vozidlech podle směrnice 70/156/EHS, a na chladící systémy v dopravních prostředcích.

2.   Do ... (24) vydá Komise zprávu vycházející ze zkušeností s používáním tohoto nařízení. Zpráva zejména

| a) | zhodnotí dopad příslušných ustanovení na emise a předpokládané emise fluorovaných skleníkových plynů a posoudí efektivnost nákladů u těchto ustanovení; |
| --- | --- |

a)

zhodnotí dopad příslušných ustanovení na emise a předpokládané emise fluorovaných skleníkových plynů a posoudí efektivnost nákladů u těchto ustanovení;

| b) | s ohledem na budoucí hodnotící zprávy IPCC zhodnotí, zda by do přílohy I měly být zařazeny další fluorované skleníkové plyny; |
| --- | --- |

b)

s ohledem na budoucí hodnotící zprávy IPCC zhodnotí, zda by do přílohy I měly být zařazeny další fluorované skleníkové plyny;

| c) | vyhodnotí školící a certifikační programy zavedené členskými státy podle čl. 5 odst. 2; |
| --- | --- |

c)

vyhodnotí školící a certifikační programy zavedené členskými státy podle čl. 5 odst. 2;

| d) | zhodnotí potřebu norem Evropského společenství v oblasti snižování emisí fluorovaných skleníkových plynů z výrobků a zařízení, zejména pokud jde o pěny, včetně technických požadavků na konstrukci výrobků a zařízení; |
| --- | --- |

d)

zhodnotí potřebu norem Evropského společenství v oblasti snižování emisí fluorovaných skleníkových plynů z výrobků a zařízení, zejména pokud jde o pěny, včetně technických požadavků na konstrukci výrobků a zařízení;

| e) | zhodnotí účinnost omezujících opatření prováděných provozovateli podle článku 3 a zhodnotí, zda lze pro instalace stanovit maximální přípustnou míru úniků; |
| --- | --- |

e)

zhodnotí účinnost omezujících opatření prováděných provozovateli podle článku 3 a zhodnotí, zda lze pro instalace stanovit maximální přípustnou míru úniků;

| f) | zhodnotí a případně může navrhnout úpravu požadavků na podávání zpráv uvedené v čl. 6 odst. 1, zejména množstevního limitu jedné tuny, aby se v praxi zlepšilo používání těchto požadavků; |
| --- | --- |

f)

zhodnotí a případně může navrhnout úpravu požadavků na podávání zpráv uvedené v čl. 6 odst. 1, zejména množstevního limitu jedné tuny, aby se v praxi zlepšilo používání těchto požadavků;

| g) | zhodnotí potřebu vypracovat a šířit materiály popisující nejlepší dostupné techniky a nejlepší environmentální postupy při předcházení emisím fluorovaných skleníkových plynů a jejich omezování; |
| --- | --- |

g)

zhodnotí potřebu vypracovat a šířit materiály popisující nejlepší dostupné techniky a nejlepší environmentální postupy při předcházení emisím fluorovaných skleníkových plynů a jejich omezování;

| h) | uvede celkový přehled stavu vývoje technologie jak v rámci Společenství, tak na mezinárodní úrovni, zejména pokud jde o pěny, získané zkušenosti, environmentální požadavky a veškeré dopady na fungování vnitřního trhu; |
| --- | --- |

h)

uvede celkový přehled stavu vývoje technologie jak v rámci Společenství, tak na mezinárodní úrovni, zejména pokud jde o pěny, získané zkušenosti, environmentální požadavky a veškeré dopady na fungování vnitřního trhu;

| i) | zhodnotí, zda nahrazení fluoridu sírového při odlévání do pískových forem, pevných forem a vysokotlakém lití do forem je technicky proveditelné a efektivní z hlediska nákladů a případně navrhne revizi čl. 8 odst. 1 do 1. ledna 2009; do 1. ledna 2010 rovněž přezkoumá výjimku obsaženou v čl. 8 odst. 1 s ohledem na další hodnocení dostupných alternativ; |
| --- | --- |

i)

zhodnotí, zda nahrazení fluoridu sírového při odlévání do pískových forem, pevných forem a vysokotlakém lití do forem je technicky proveditelné a efektivní z hlediska nákladů a případně navrhne revizi čl. 8 odst. 1 do 1. ledna 2009; do 1. ledna 2010 rovněž přezkoumá výjimku obsaženou v čl. 8 odst. 1 s ohledem na další hodnocení dostupných alternativ;

| j) | zhodnotí, zda zařazení dalších výrobků a zařízení s obsahem fluorovaných skleníkových plynů do přílohy II je technicky proveditelné a efektivní z hlediska nákladů a případně navrhne změnu přílohy II, aby zahrnovala další takové výrobky a zařízení; |
| --- | --- |

j)

zhodnotí, zda zařazení dalších výrobků a zařízení s obsahem fluorovaných skleníkových plynů do přílohy II je technicky proveditelné a efektivní z hlediska nákladů a případně navrhne změnu přílohy II, aby zahrnovala další takové výrobky a zařízení;

| k) | zhodnotí, zda by měly být změněny předpisy Společenství týkající se potenciálu globálního oteplování u fluorovaných skleníkových plynů; veškeré změny by měly přihlédnout k vědecko-technickému rozvoji a k potřebě respektovat čas potřebný pro přípravu průmyslového výrobku. |
| --- | --- |

k)

zhodnotí, zda by měly být změněny předpisy Společenství týkající se potenciálu globálního oteplování u fluorovaných skleníkových plynů; veškeré změny by měly přihlédnout k vědecko-technickému rozvoji a k potřebě respektovat čas potřebný pro přípravu průmyslového výrobku.

3.   Komise případně předloží vhodné návrhy na revizi příslušných ustanovení tohoto nařízení.

Článek 11

Výbor

1.   Komisi je nápomocen výbor zřízený článkem 18 nařízení (ES) č. 2037/2000.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 uvedeného rozhodnutí.

Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.

3.   Výbor přijme svůj jednací řád.

Článek 12

Sankce

1.   Členské státy přijmou předpisy o sankcích použitelných v případě porušení tohoto nařízení a přijmou všechna opatření nezbytná k zajištění jejich provádění. Tyto sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.

2.   Členské státy oznámí tyto předpisy Komisi do ... (25) a rovněž ji neprodleně uvědomí o jakékoli následné změně, která je ovlivní.

Článek 13

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvanáct měsíců po dni vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne ...

Za Evropský parlament

předseda

...

Za Radu

předseda

...

---

(1)  Úř. věst. C 108, 30.4.2004, s. 62.

1

(2)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 31. března 2004 (Úř. věst. C 103 E, 29.4.2004, s. 600), společný postoj Rady ze dne 21. června 2005 a postoj Evropského parlamentu ze dne ... (dosud nezveřejněny v Úředním věstníku).

2

(3)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES ze dne 22. července 2002 o šestém akčním programu Společenství pro životní prostředí (Úř. věst. L 242, 10.9.2002, s. 1).

3

(4)  Úř. věst. L 33, 7.2.1994, s. 11.

4

(5)  Úř. věst. L 130, 15.5.2002, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 194, 25.7.1975, s. 39. Směrnice naposledy pozměněná nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

6

(7)  Úř. věst. L 257, 10.10.1996, s. 26. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 1882/2003.

7

(8)  Úř. věst. L 269, 21.10.2000, s. 34. Směrnice ve znění rozhodnutí Komise 2002/525/ES (Úř. věst. L 170, 29.6.2002, s. 81).

8

(9)  Úř. věst. L 37, 13.2.2003, s. 24. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2004/486/ES (Úř. věst. L 162, 30.4.2004, s. 114).

9

(10)  Viz s. ... tohoto Úředního věstníku (odkaz na směrnici odpovídající tomuto nařízení pro souběžné vyhlášení).

10

(11)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.

11

(12)  Úř. věst. L 244, 29.9.2000, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 2077/2004 (Úř. věst. L 359, 4.12.2004, s. 28).

12

(13)  IPCC Third Assessment Climate Change 2001. A Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change (http://www.ipcc.ch/pub/reports.htm).

13

(14)  Pro výpočet potenciálů globálního oteplování u nefluorovaných skleníkových plynů v přípravcích se použijí hodnoty uvedené v prvním hodnocení IPCC, viz: Climate change, The IPCC Scientific Assessment, J.T. Houghton, G.J. Jenkins, J.J. Ephraums (ed.), Cambridge University Press, Cambridge (UK) 1990.

14

(15)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/48/ES ze dne 7. prosince 1994, kterou se potřinácté mění směrnice 76/769/EHS o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se omezení uvádění na trh a používání některých nebezpečných látek a přípravků (Úř. věst. L 331, 21.12.1994, s. 7).

15

(16)  Den vstupu tohoto nařízení v platnost.

16

(17)  Den vstupu tohoto nařízení v platnost.

17

(18)  Jeden rok ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

18

(19)  Dva roky ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

19

(20)  Den vstupu tohoto nařízení v platnost.

20

(21)  Směrnice Rady 67/548/EHS ze dne 27. června 1967 o sbližování právních a správních předpisů týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných látek (Úř. věst. 196, 16.8.1967, s. 1). Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2004/73/ES (Úř. věst. L 152, 30.4.2004, s. 1).

21

(22)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/45/ES ze dne 31. května 1999 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných přípravků (Úř. věst. L 200, 30.7.1999, s. 1). Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Rady 2004/66/ES (Úř. věst. L 168, 1.5.2004, s. 35).

22

(23)  Úř. věst. L 42, 23.2.1970, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2004/104/ES (Úř. věst. L 337, 13.11.2004, s. 13).

23

(24)  Čtyři roky ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

24

(25)  Jeden rok ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

25

---

PŘÍLOHA I

ČÁST 1

Fluorované skleníkové plyny uvedené v čl. 2 bodu 1

| Fluorované skleníkové plyny | Chemický vzorec | Potenciál globálního oteplování |
| --- | --- | --- |
| Fluorid sírový | SF6 | 22 200 |
| Částečně fluorované uhlovodíky (HFC): |
| HFC-23 | CHF3 | 12 000 |
| HFC-32 | CH2F2 | 550 |
| HFC-41 | CH3F | 97 |
| HFC-43-10mee | C5H2F10 | 1 500 |
| HFC-125 | C2HF5 | 3 400 |
| HFC-134 | C2H2F4 | 1 100 |
| HFC-134a | CH2FCF3 | 1 300 |
| HFC-152a | C2H4F2 | 120 |
| HFC-143 | C2H3F3 | 330 |
| HFC-143a | C2H3F3 | 4 300 |
| HFC-227ea | C3HF7 | 3 500 |
| HFC-236cb | CH2FCF2CF3 | 1 300 |
| HFC-236ea | CHF2CHFCF3 | 1 200 |
| HFC-236fa | C3H2F6 | 9 400 |
| HFC-245ca | C3H3F5 | 640 |
| HFC-245fa | CHF2CH2CF3 | 950 |
| HFC-365mfc | CF3CH2CF2CH3 | 890 |
| Zcela fluorované uhlovodíky (PFC): |
| Perfluormethan | CF4 | 5 700 |
| Perfluorethan | C2F6 | 11 900 |
| Perfluorpropan | C3F8 | 8 600 |
| Perfluorbutan | C4F10 | 8 600 |
| Perfluorpentan | C5F12 | 8 900 |
| Perfluorhexan | C6F14 | 9 000 |
| Perfluorcyklobutan | c-C4F8 | 10 000 |

Fluorované skleníkové plyny

Chemický vzorec

Potenciál globálního oteplování

Fluorid sírový

SF6

22 200

Částečně fluorované uhlovodíky (HFC):

HFC-23

CHF3

12 000

HFC-32

CH2F2

550

HFC-41

CH3F

97

HFC-43-10mee

C5H2F10

1 500

HFC-125

C2HF5

3 400

HFC-134

C2H2F4

1 100

HFC-134a

CH2FCF3

1 300

HFC-152a

C2H4F2

120

HFC-143

C2H3F3

330

HFC-143a

C2H3F3

4 300

HFC-227ea

C3HF7

3 500

HFC-236cb

CH2FCF2CF3

1 300

HFC-236ea

CHF2CHFCF3

1 200

HFC-236fa

C3H2F6

9 400

HFC-245ca

C3H3F5

640

HFC-245fa

CHF2CH2CF3

950

HFC-365mfc

CF3CH2CF2CH3

890

Zcela fluorované uhlovodíky (PFC):

Perfluormethan

CF4

5 700

Perfluorethan

C2F6

11 900

Perfluorpropan

C3F8

8 600

Perfluorbutan

C4F10

8 600

Perfluorpentan

C5F12

8 900

Perfluorhexan

C6F14

9 000

Perfluorcyklobutan

c-C4F8

10 000

ČÁST 2

Metoda výpočtu celkového potenciálu globálního oteplování (GWP) u přípravku

Celkový GWP u přípravku je váženým průměrem odvozeným od součtu hmotnostních podílů jednotlivých látek vynásobených jejich GWP.

Σ (látka X % × GWP) + (látka Y % × GWP) + ...... (látka N % × GWP),

kde % je podíl na hmotnosti s tolerancí +/– 1 %

Například: použití vzorce na teoretickou směs plynů obsahující 23 % HFC-32; 25 % HFC-125 a 52 % HFC-134a;

Σ (23 % × 550) + (25 % × 3 400) + (52 % × 1 300)

Image Celkový GWP = 1 652,5

---

PŘÍLOHA II

Zákazy uvádění na trh podle článku 9

| Fluorované skleníkové plyny | Výrobky a zařízení | Datum zákazu |
| --- | --- | --- |
| Fluorované skleníkové plyny | nádoby pro jednorázové použití | datum vstupu v platnost |
| Částečně fluorované a zcela fluorované uhlovodíky | neuzavřené systémy s přímým odpařováním obsahující chladiva | datum vstupu v platnost |
| Zcela fluorované uhlovodíky | systémy požární ochrany a hasicí přístroje | datum vstupu v platnost |
| Fluorované skleníkové plyny | okna u obytných domů | datum vstupu v platnost |
| Fluorované skleníkové plyny | ostatní okna | jeden rok po datu vstupu v platnost |
| Fluorované skleníkové plyny | obuv | 1. červenec 2006 |
| Fluorované skleníkové plyny | pneumatiky | datum vstupu v platnost |
| Fluorované skleníkové plyny | jednosložkové pěny s výjimkou těch, které jsou vyžadovány pro splnění vnitrostátních bezpečnostních norem | jeden rok po datu vstupu v platnost |
| Částečně fluorované uhlovodíky | nové aerosoly | dva roky po datu vstupu v platnost |

Fluorované skleníkové plyny

Výrobky a zařízení

Datum zákazu

Fluorované skleníkové plyny

nádoby pro jednorázové použití

datum vstupu v platnost

Částečně fluorované a zcela fluorované uhlovodíky

neuzavřené systémy s přímým odpařováním obsahující chladiva

datum vstupu v platnost

Zcela fluorované uhlovodíky

systémy požární ochrany a hasicí přístroje

datum vstupu v platnost

Fluorované skleníkové plyny

okna u obytných domů

datum vstupu v platnost

Fluorované skleníkové plyny

ostatní okna

jeden rok po datu vstupu v platnost

Fluorované skleníkové plyny

obuv

1. červenec 2006

Fluorované skleníkové plyny

pneumatiky

datum vstupu v platnost

Fluorované skleníkové plyny

jednosložkové pěny s výjimkou těch, které jsou vyžadovány pro splnění vnitrostátních bezpečnostních norem

jeden rok po datu vstupu v platnost

Částečně fluorované uhlovodíky

nové aerosoly

dva roky po datu vstupu v platnost

---

ODŮVODNĚNÍ RADY

I.   ÚVOD

| 1. | Komise předložila dne 11. srpna 2003 Radě svůj návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o některých fluorovaných skleníkových plynech. |
| --- | --- |

1.

Komise předložila dne 11. srpna 2003 Radě svůj návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o některých fluorovaných skleníkových plynech.

| 2. | Evropský parlament zaujal své stanovisko dne 31. března 2004 (první čtení).
  Hospodářský a sociální výbor zaujal své stanovisko dne 28. ledna 2004. |
| --- | --- |

2.

Evropský parlament zaujal své stanovisko dne 31. března 2004 (první čtení).

Hospodářský a sociální výbor zaujal své stanovisko dne 28. ledna 2004.

| 3. | V souladu s článkem 251 Smlouvy přijala Rada dne 21. června 2005 společný postoj. |
| --- | --- |

3.

V souladu s článkem 251 Smlouvy přijala Rada dne 21. června 2005 společný postoj.

II.   CÍL

Cíle nařízení navrženého Komisí bylo:

| — | přispět významně k plnění současných úkolů ES v rámci Kjótského protokolu a dosáhnout ještě většího snížení v pozdějších obdobích zavedením kontroly efektivnosti nákladů, opatřeními pro zmírnění rizika a podporováním odpovědnějšího používání fluorovaných skleníkových plynů obecně, a zejména plynů, které více poškozují životní prostředí, tj. plyny s vysokým potenciálem přispívat ke globálnímu oteplování a |
| --- | --- |

—

přispět významně k plnění současných úkolů ES v rámci Kjótského protokolu a dosáhnout ještě většího snížení v pozdějších obdobích zavedením kontroly efektivnosti nákladů, opatřeními pro zmírnění rizika a podporováním odpovědnějšího používání fluorovaných skleníkových plynů obecně, a zejména plynů, které více poškozují životní prostředí, tj. plyny s vysokým potenciálem přispívat ke globálnímu oteplování a

| — | předejít narušení vnitřního trhu, které by mohlo být následkem odlišných stávajících nebo plánovaných vnitrostátních opatření v jednotlivých členských státech, přijatých za účelem splnění jejich závazků v rámci dohody ES o sdílení břemene pro splnění cíle ES snížení úrovně emisí v souladu s Kjótským protokolem (1). Návrh zahrnuje zákazy určitých druhů používání těchto plynů a zakazuje uvádění na trh omezeného množství aplikací obsahujících tyto plyny. |
| --- | --- |

—

předejít narušení vnitřního trhu, které by mohlo být následkem odlišných stávajících nebo plánovaných vnitrostátních opatření v jednotlivých členských státech, přijatých za účelem splnění jejich závazků v rámci dohody ES o sdílení břemene pro splnění cíle ES snížení úrovně emisí v souladu s Kjótským protokolem (1). Návrh zahrnuje zákazy určitých druhů používání těchto plynů a zakazuje uvádění na trh omezeného množství aplikací obsahujících tyto plyny.

III.   ANALÝZA SPOLEČNÉHO POSTOJE

1.   Obecně

Společný postoj přebírá přibližně dvě třetiny změn navržených Evropským parlamentem v prvním čtení. Rada se domnívá, že společný postoj – i když mění přístup, který byl navržen (viz odstavec 3 níže) – nemění nic na cílech původního návrhu Komise, a poznamenává, že Komise rovněž podporuje společný postoj v jeho stávající podobě.

2.   Změny přijaté Evropským parlamentem

Na svém plenárním zasedání dne 31. března 2004 přijal Evropský parlament 81 změn návrhu.

| a) | 54 z nich bylo převzato, buď doslova, nebo z části či v podstatě, do společného postoje Rady, z toho 44 do nařízení a 10 do směrnice a |
| --- | --- |

a)

54 z nich bylo převzato, buď doslova, nebo z části či v podstatě, do společného postoje Rady, z toho 44 do nařízení a 10 do směrnice a

| b) | 27 změn převzato nebylo. |
| --- | --- |

b)

27 změn převzato nebylo.

Přijaté změny jsou uvedeny níže v pořadí jejich zahrnutí do dvou nedílných částí společného postoje, nejprve nařízení, poté směrnice:

Nařízení:

Změna 3: přijata v bodu odůvodnění 4 a doplnění slova „skleníkový“ bylo přijato v celém znění.

Změna 8: V podstatě přijato. Původní první odstavec čl. 1 byl přepracován do dvou odstavců, které nyní obsahují znění obsažené v této změně.

Změna 10: přijata z větší části, v čl. 2 písm. g), umisťování na trh samotných plynů ve společném postoji není uvedeno, část týkající se vozidel není zahrnuta, protože Rada navrhuje, aby se o této části návrhu jednalo v samostatné směrnici o schvalování typů vozidel.

Změna 12: přijata částečně, v čl. 2 písm. n), Rada se nedomnívala, že by bylo nutné specifikovat „během jejich servisu nebo vyřazení“, a namísto toho ponechala lhůtu otevřenou.

Změna 13: Rada souhlasila, že je nutné vymezení pojmu zničení, avšak nesouhlasila se zněním navrženým Parlamentem, namísto toho obsahuje společný postoj vymezení pojmu zničení, které je v souladu se standardní definicí používanou ve zprávách o ozónových vrstvách, viz čl. 2 písm. q).

Změny 15, 16 a 17: všechny přijaty z části v čl. 2 písm. b), c) a a), avšak Rada se nedomnívala, že by poslední věta byla nutná, a proto není v jednotlivých případech zahrnuta do společného postoje.

Změna 18: v podstatě přijata v čl. 2 písm. d).

Změna 23: přijata v podstatě, čl. 3 odst. 1, po rozsáhlé rozpravě o termínech „hospodářský subjekt“ a „vlastník“ se Rada rozhodla používat pouze termín „hospodářský subjekt“, avšak ve vymezení pojmu hospodářský subjekt (čl. 2 písm. f)) je uvedeno, že členské státy mohou v určitých situacích vlastníka označit odpovědným za úlohu hospodářského subjektu.

Změna 107: přijata z části, obsah této změny je zahrnut do čl. 3 odst. 2, kromě potřeby provádět inspekci při instalaci zařízení, viz odmítnutou změnu 24.

Změny 26, 27 a 28: přijata v čl. 3 odst. 2, s výjimkou první části změny 26, u níž se mělo za to, že není nutná.

Změna 29: přijata v čl. 3 odst. 2, ve společném postoji se tato změna vztahuje rovněž na aplikace uvedené v písmenech b) a c).

Změna 30: přijata z části v čl. 3 odst. 4, protože četnost může být skutečně snížena na polovinu, avšak na základě instalace systému odhalování úniků.

Změna 31: přijata v čl. 3 odst. 5.

Změny 110 a 32: přijaty z části v čl. 3 odst. 4 – viz změna 30.

Změna 33: přijata z části v čl. 3 odst. 3, část o „jednoobvodový“ (viz změna 26) a poslední část byly odmítnuty, protože společný postoj používá slova „vhodný“ systém odhalování úniků.

Změna 34: přijata v čl. 3 odst. 6 (viz změna 23).

Změna 35: přijata v čl. 3 odst. 1.

Změna 39: přijata v čl. 4 odst. 4, avšak Rada se domnívala, že v praxi je vhodnější znění „před“ konečným odstraněním, spíše než „během“ konečného odstranění.

Změny 41 a 42 a části změn 43 a 44: Článek 5 byl podstatně přepracován a změny 41 a 42 spolu s částmi změn 43 a 44 byly v podstatě zahrnuty do odstavců 1, 2 a 3.

Změny 46 a 47, části změn 48 a 50: přijato v čl. 6 odst. 1 písm. a).

Změna 52, část změn 53 a 54 v podstatě a změna 55: přijato v čl. 6 odst. 1 písm. b).

Změny 59 a 60: přijato v čl. 6 odst. 1 písm. c).

Změny 62 a 63: v podstatě přijato v čl. 6 odst. 4.

Změna 78: přijata v podstatě novým článkem 6b o „Označování“ obsaženém ve společném postoji.

Změna 65: přijata v článku 7.

Změna 67: přijata téměř doslova v čl. 8 odst. 1.

Změna 79: přijata z části, čl. 9 odst. 1 obsahuje slovo „skleníkový“, avšak neobsahuje zrušení textu „obsažený v různých druzích dopravy“.

Změna 105: přijato vypuštění v článku 11.

Směrnice:

Změna 6: přijata v podstatě ve 4. bodu odůvodnění.

Změny 85 a 96: přijaty.

Změna 111: přijata v podstatě v čl. 5 odst. 2, avšak datum je vázáno na přijetí harmonizovaného testu odhalování úniků a mezní hodnoty jsou již specifikovány ve společném postoji.

Změna 71: přijata v čl. 7 odst. 1 druhé odrážce.

Změna 112: přijata z části v čl. 5 odst. 4, avšak hodnota potenciálního globálního oteplování (GWP) použitá ve společném postoji činí 150, ne 50.

Změna 73: přijata z části v čl. 5 odst. 5, avšak datum ve společném postoji je 1. ledna 2017, ne 1. ledna 2014, a hodnota GWP použitá ve společném postoji činí 150, ne 50.

Změna 76: přijato vypuštění systému kvót.

Změna 86: v podstatě přijato. Zpráva podávaná podle čl. 8 odst. 1 pět let (ne dva roky) po vstupu v platnost přezkoumá, zda jsou nutné změny zohledňující technologický a vědecký pokrok a změny respektující časová měřítka plánování průmyslových výrobků.

Změna 82: zahrnuty v podstatě v článku 8.

27 změn, které byly odmítnuty, je uvedeno v pořadí, v němž by se týkaly návrhu Komise, včetně důvodů pro jejich odmítnutí:

Změna 2: některá potřebná opatření ve společném postoji je nutno přijmout na základě článku 95, takže možná nebude schůdné, aby členské státy udržovaly určitá vnitrostátní opatření.

Změna 4: použití uvedených plynů bylo omezeno s ohledem na zákazy obsažené v článku 7 po podrobné konzultaci s Komisí. Použití zákazů bude specificky přezkoumáno podle čl. 9 odst. 2 písm. i) v letech 2009 a 2010 a případné prodloužení zákazů uvádění na trh se zváží v rámci obecného přezkumu (čl. 9 odst. 2 písm. j)).

Změny 5 a 7: 7. bod odůvodnění navržený Komisí a návrh Parlamentu ohledně bodu odůvodnění 9a nejsou uvedeny ve společném postoji, protože Rada se nedomnívala, že bylo nezbytně nutné každý z požadavků vysvětlovat. Namísto toho byly zahrnuty obecnější body odůvodnění, aby se vysvětlilo, které části nařízení jsou založeny na článku 175 a které na článku 95.

Změna 9: Rada se nedomnívá, že je nutné definovat producenta.

Změna 11: Rada dala přednost ponechat slovo „nádoba“ spíše než zachycovací zařízení, avšak do definice navržené Komisí přidala slovo „především“.

Změna 108: Rada se nedomnívala, že je nutné zahrnout hranici 50 GWP do definice, protože o tomto se jedná později v příslušných článcích.

Změna 20: po rozsáhlé rozpravě se Rada rozhodla ponechat návrh Komise použít spojení „nový druh aerosolu“, protože se nedomnívala, že ostatní aerosoly nepodrobeny dostatečnému průzkumu a konzultacím.

Změna 21: Rada se nedomnívala, že existuje nutnost zahrnout specifická ustanovení pro malé výrobce.

Změna 22: Rada se domnívala, že toto bylo příliš obecné a zásada je uvedena v čl. 3 odst. 1.

Změna 24: Rada se domnívala, že toto je již běžný postup a účelem tohoto článku je zajistit, že nenastane únik, až bude zařízení v provozu.

Změna 25: Rada se po podrobné rozpravě nedomnívala, že by bylo v současné době vhodné prodlužovat tento závazek týkající se mobilního zařízení, avšak toto bude přezkoumáno do 31. prosince 2007 (viz čl. 9 odst. 1).

Změna 36: Rada se nedomnívala, že tento požadavek na registraci je nezbytný.

Změna 40: Rada se nedomnívala, že tento požadavek na registraci je nezbytný.

Změna 49: toto je zahrnuto v čl. 6 odst. 1 písm. b).

Změny 57 a 61: Rada se nedomnívala, že tyto požadavky by bylo možné v praxi plnit.

Změna 64: ve společném postoji je stále zahrnuta výjimka ze zákazu používání stanoveném v odstavci 1, avšak toto bude přezkoumáno do 1. ledna 2010, viz čl. 9 odst. 2 písm. i).

Změny 69, 74, 75 a 77: Rada nechtěla do znění společného postoje zahrnovat daňové pobídky.

Změna 80: Rada se domnívala, že toto je příliš obecné, avšak písmena i) a j) byla doplněna do přezkumu v článku 9 a tato písmena obsahují aspekty této změny.

Změna 81: Rada se domnívala, že toto již bylo uvedeno v písmenech jednajících o obecném přezkumu v čl. 9 odst. 2, např. písmena a), g) a h).

Změna 104: po rozsáhlé rozpravě Rada souhlasila, že stávající Výbor pro regulování materiálů ničících ozón by měl být využit, avšak spíše postupem regulačním, než postupem řídícím, viz článek 10.

Změna 83: nebylo zřejmé, že samostatný výbor je nezbytně nutný.

Změna 84: nová forma směrnice o schvalování typů vozidel týkající se klimatizace ve vozidlech znamená, že toto se již neobjevuje v příloze II společného postoje, a v případě aerosolů dává Rada přednost ponechání výrazu „nové druhy aerosolů“, jak navrhla Komise, viz změnu 20.

3.   Nejdůležitější hlavní nové návrhy Rady

| — | mobilní klimatizace:






  1. | Systém kvót
  Rada souhlasí se změnami Parlamentu, které pokládají navržený systém kvót za ne zrovna nejpraktičtější způsob jak dosáhnout cíle omezení emisí ze systémů, a které v konečném důsledku mění chladící směsi ve všech nových systémech na látku méně škodlivou pro životní prostředí (tj. plyn s výrazně nižší hodnotou GWP). Proto byl systém kvót vypuštěn. |
| --- | --- | --- |

—

mobilní klimatizace:

1.

Systém kvót

Rada souhlasí se změnami Parlamentu, které pokládají navržený systém kvót za ne zrovna nejpraktičtější způsob jak dosáhnout cíle omezení emisí ze systémů, a které v konečném důsledku mění chladící směsi ve všech nových systémech na látku méně škodlivou pro životní prostředí (tj. plyn s výrazně nižší hodnotou GWP). Proto byl systém kvót vypuštěn.

| 2. | Směrnice o schvalování typu
  Rada uvedla, že Parlament, zejména ve změnách 82 a 112, měl v úmyslu použít systém schvalování typu ES podle směrnice 70/156/EHS s cílem kontroly způsobu, jakým jsou vozidla vybavována ekologicky příznivými klimatizačními systémy.
  Rada souhlasí se záměrem Parlamentu a tento záměr zapracovala do směrnice o schvalování standardní formy typu vozidel v souladu se základními právními ustanoveními obsaženými ve směrnici 70/156/EHS. |
| --- | --- |

2.

Směrnice o schvalování typu

Rada uvedla, že Parlament, zejména ve změnách 82 a 112, měl v úmyslu použít systém schvalování typu ES podle směrnice 70/156/EHS s cílem kontroly způsobu, jakým jsou vozidla vybavována ekologicky příznivými klimatizačními systémy.

Rada souhlasí se záměrem Parlamentu a tento záměr zapracovala do směrnice o schvalování standardní formy typu vozidel v souladu se základními právními ustanoveními obsaženými ve směrnici 70/156/EHS.

| — | Právní základ zbývajících částí nařízení:
  Poté, co se Rada rozhodla vyčlenit část návrhu o mobilní klimatizaci do samostatné směrnice, velmi pečlivě zvážila vhodný právní základ pro zbytek nařízení a, jak je vyjádřeno ve společném postoji, dospěla k závěru, že nejvhodnějším řešením je duální právní základ. To znamená, že nařízení je založeno na čl. 175 odst. 1. Příslušné články týkající se zákazů použití, zákazu uvádění na trh a označování jsou však všechny založeny na článku 95 Smlouvy. Vložení článku požadujícího specifické označování výrobků obsahujících fluorované skleníkové plyny bylo novým doplňkem Rady a jeví se do určité míry jako slučitelné se změnou Parlamentu ohledně informování spotřebitele. |
| --- | --- |

—

Právní základ zbývajících částí nařízení:

Poté, co se Rada rozhodla vyčlenit část návrhu o mobilní klimatizaci do samostatné směrnice, velmi pečlivě zvážila vhodný právní základ pro zbytek nařízení a, jak je vyjádřeno ve společném postoji, dospěla k závěru, že nejvhodnějším řešením je duální právní základ. To znamená, že nařízení je založeno na čl. 175 odst. 1. Příslušné články týkající se zákazů použití, zákazu uvádění na trh a označování jsou však všechny založeny na článku 95 Smlouvy. Vložení článku požadujícího specifické označování výrobků obsahujících fluorované skleníkové plyny bylo novým doplňkem Rady a jeví se do určité míry jako slučitelné se změnou Parlamentu ohledně informování spotřebitele.

III.   ZÁVĚR

Přesto, že nemůže přijmout všechny změny přijaté Evropským parlamentem, se Rada domnívá, že společný postoj je do velké míry v souladu s obavami Parlamentu.

Pokud jde o aspekt mobilní klimatizace, ve společném postoji je uveden nový formát. V podstatě však cíl vytvoření schůdnějšího řešení, než byl návrh o kvótách, založený na právních předpisech o schvalování typu, představuje sdílený cíl jak Parlamentu, tak i Rady. Je třeba zdůraznit, že i když existují dva elementy – nařízení a směrnice – Rada a Komise se shodují na tom, že jde stále pouze o jeden návrh.

---

(1)  Rozhodnutí Rady 2002/358/ES ze dne 25. dubna 2002 o schválení Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě OSN o změně klimatu jménem Evropského společenství a o společném plnění závazků z něj vyplývajících.

---

| 26.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 183/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 183/17

---

SPOLEČNÝ POSTOJ (ES) č. 26/2005

přijatý Radou dne 21. června 2005

s ohledem na přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/.../ES o emisích z klimatizačních systémů motorových vozidel a o změně směrnice Rady 70/156/EHS

(2005/C 183 E/02)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 95 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Vnitřní trh zahrnuje prostor bez vnitřních hranic, ve kterém musí být zajištěn volný pohyb zboží, osob, služeb a kapitálu, a za tím účelem je zaveden systém Společenství pro schvalování typu motorových vozidel. Technické požadavky na schvalování typu motorových vozidel z hlediska klimatizačních systémů by měly být harmonizovány, aby se zamezilo přijímání odlišných požadavků v různých členských státech a aby bylo zajištěno řádné fungování vnitřního trhu. |
| --- | --- |

(1)

Vnitřní trh zahrnuje prostor bez vnitřních hranic, ve kterém musí být zajištěn volný pohyb zboží, osob, služeb a kapitálu, a za tím účelem je zaveden systém Společenství pro schvalování typu motorových vozidel. Technické požadavky na schvalování typu motorových vozidel z hlediska klimatizačních systémů by měly být harmonizovány, aby se zamezilo přijímání odlišných požadavků v různých členských státech a aby bylo zajištěno řádné fungování vnitřního trhu.

| (2) | V důsledku rozhodnutí Rady 2002/358/ES ze dne 25. dubna 2002 o schválení Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě OSN o změně klimatu jménem Evropského společenství a o společném plnění závazků z něj vyplývajících (3) má stále více členských států v úmyslu regulovat používání klimatizačních systémů motorových vozidel. Uvedené rozhodnutí zavazuje Společenství a jeho členské státy, aby v období 2008 – 2012 snížily své celkové emise skleníkových plynů pocházející z lidské činnosti, které jsou uvedeny v příloze A Kjótského protokolu, o 8 % ve srovnání se stavem v roce 1990. Nekoordinované plnění těchto závazků přináší nebezpečí vytváření překážek volného pohybu motorových vozidel ve Společenství. Je proto vhodné stanovit požadavky, které musí klimatizační systémy montované do vozidel splňovat, aby mohly být uvedeny na trh, a od určitého data zakázat klimatizační systémy konstruované tak, aby obsahovaly fluorované skleníkové plyny s potenciálem globálního oteplování vyšším než 150. |
| --- | --- |

(2)

V důsledku rozhodnutí Rady 2002/358/ES ze dne 25. dubna 2002 o schválení Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě OSN o změně klimatu jménem Evropského společenství a o společném plnění závazků z něj vyplývajících (3) má stále více členských států v úmyslu regulovat používání klimatizačních systémů motorových vozidel. Uvedené rozhodnutí zavazuje Společenství a jeho členské státy, aby v období 2008 – 2012 snížily své celkové emise skleníkových plynů pocházející z lidské činnosti, které jsou uvedeny v příloze A Kjótského protokolu, o 8 % ve srovnání se stavem v roce 1990. Nekoordinované plnění těchto závazků přináší nebezpečí vytváření překážek volného pohybu motorových vozidel ve Společenství. Je proto vhodné stanovit požadavky, které musí klimatizační systémy montované do vozidel splňovat, aby mohly být uvedeny na trh, a od určitého data zakázat klimatizační systémy konstruované tak, aby obsahovaly fluorované skleníkové plyny s potenciálem globálního oteplování vyšším než 150.

| (3) | Emise částečně fluorovaného uhlovodíku 134a (HFC-134a), jehož potenciál globálního oteplování je 1 300, z klimatizačních systémů motorových vozidel jsou z důvodu jejich dopadu na změnu klimatu zdrojem rostoucího znepokojení. Očekává se, že v blízké budoucnosti budou dostupné nákladově efektivní a bezpečné alternativy částečně fluorovaného uhlovodíku 134a (HFC-134a). Měl by být proveden přezkum, který by s ohledem na pokrok v možném omezení emisí nebo nahrazení fluorovaných skleníkových plynů v takových systémech stanovil, zda by tato směrnice měla být rozšířena na další kategorie motorových vozidel a zda by měla být změněna ustanovení o potenciálu globálního oteplování u těchto plynů, s přihlédnutím k vědecko-technickému rozvoji a k potřebě respektovat čas potřebný pro přípravu průmyslového výrobku. |
| --- | --- |

(3)

Emise částečně fluorovaného uhlovodíku 134a (HFC-134a), jehož potenciál globálního oteplování je 1 300, z klimatizačních systémů motorových vozidel jsou z důvodu jejich dopadu na změnu klimatu zdrojem rostoucího znepokojení. Očekává se, že v blízké budoucnosti budou dostupné nákladově efektivní a bezpečné alternativy částečně fluorovaného uhlovodíku 134a (HFC-134a). Měl by být proveden přezkum, který by s ohledem na pokrok v možném omezení emisí nebo nahrazení fluorovaných skleníkových plynů v takových systémech stanovil, zda by tato směrnice měla být rozšířena na další kategorie motorových vozidel a zda by měla být změněna ustanovení o potenciálu globálního oteplování u těchto plynů, s přihlédnutím k vědecko-technickému rozvoji a k potřebě respektovat čas potřebný pro přípravu průmyslového výrobku.

| (4) | Aby byla zajištěna účinnost zákazu některých fluorovaných skleníkových plynů, je třeba omezit možnost dovybavování motorových vozidel klimatizačními systémy konstruovanými tak, aby obsahovaly fluorované skleníkové plyny s potenciálem globálního oteplování vyšším než 150, a zakázat plnění klimatizačních systémů takovými plyny. |
| --- | --- |

(4)

Aby byla zajištěna účinnost zákazu některých fluorovaných skleníkových plynů, je třeba omezit možnost dovybavování motorových vozidel klimatizačními systémy konstruovanými tak, aby obsahovaly fluorované skleníkové plyny s potenciálem globálního oteplování vyšším než 150, a zakázat plnění klimatizačních systémů takovými plyny.

| (5) | Za účelem omezení emisí některých fluorovaných skleníkových plynů z klimatizačních systémů motorových vozidel je nezbytné stanovit limity pro míry úniků a zkušební postupy pro hodnocení netěsnosti klimatizačních systémů konstruovaných tak, aby obsahovaly fluorované skleníkové plyny s potenciálem globálního oteplování vyšším než 150, které jsou montovány do motorových vozidel. |
| --- | --- |

(5)

Za účelem omezení emisí některých fluorovaných skleníkových plynů z klimatizačních systémů motorových vozidel je nezbytné stanovit limity pro míry úniků a zkušební postupy pro hodnocení netěsnosti klimatizačních systémů konstruovaných tak, aby obsahovaly fluorované skleníkové plyny s potenciálem globálního oteplování vyšším než 150, které jsou montovány do motorových vozidel.

| (6) | Nařízení (ES) Evropského parlamentu a Rady č. .../2005 (4) i tato směrnice přispívají ke snížení emisí fluorovaných skleníkových plynů, a proto by měly být přijaty a vyhlášeny v Úředním věstníku Evropské unie souběžně jako příspěvek k plnění závazků Společenství a jeho členských států vyplývajících z Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu, Kjótského protokolu a rozhodnutí 2002/358/ES. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení (ES) Evropského parlamentu a Rady č. .../2005 (4) i tato směrnice přispívají ke snížení emisí fluorovaných skleníkových plynů, a proto by měly být přijaty a vyhlášeny v Úředním věstníku Evropské unie souběžně jako příspěvek k plnění závazků Společenství a jeho členských států vyplývajících z Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu, Kjótského protokolu a rozhodnutí 2002/358/ES.

| (7) | Každý výrobce vozidel by měl zpřístupnit schvalovacímu orgánu veškeré příslušné technické informace týkající se montovaných klimatizačních systémů a v nich používaných plynů. V případě klimatizačních systémů konstruovaných tak, aby obsahovaly fluorované skleníkové plyny s potenciálem globálního oteplování vyšším než 150, by měl výrobce rovněž uvést míru úniků těchto systémů. |
| --- | --- |

(7)

Každý výrobce vozidel by měl zpřístupnit schvalovacímu orgánu veškeré příslušné technické informace týkající se montovaných klimatizačních systémů a v nich používaných plynů. V případě klimatizačních systémů konstruovaných tak, aby obsahovaly fluorované skleníkové plyny s potenciálem globálního oteplování vyšším než 150, by měl výrobce rovněž uvést míru úniků těchto systémů.

| (8) | Opatření nezbytná k provedení této směrnice by měla být přijata podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (5). |
| --- | --- |

(8)

Opatření nezbytná k provedení této směrnice by měla být přijata podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (5).

| (9) | Tato směrnice je jednou ze zvláštních směrnic o postupu ES schvalování typu zavedeného směrnicí Rady 70/156/EHS ze dne 6. února 1970 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se schvalování typu motorových vozidel a jejich přípojných vozidel (6). Směrnice 70/156/EHS by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(9)

Tato směrnice je jednou ze zvláštních směrnic o postupu ES schvalování typu zavedeného směrnicí Rady 70/156/EHS ze dne 6. února 1970 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se schvalování typu motorových vozidel a jejich přípojných vozidel (6). Směrnice 70/156/EHS by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (10) | Jelikož cílů této směrnice, totiž kontroly úniků určitých fluorovaných skleníkových plynů z klimatizačních systémů montovaných do vozidel a od určitého data zákazu klimatizačních systémů konstruovaných tak, aby obsahovaly fluorované skleníkové plyny s potenciálem globálního oteplování vyšším než 150, nemůže být dosaženo uspokojivě na úrovni členských států a může jich být proto z důvodu rozsahu nebo účinků této směrnice lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality, jak je stanovena v uvedeném článku, nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je pro dosažení těchto cílů nezbytné. |
| --- | --- |

(10)

Jelikož cílů této směrnice, totiž kontroly úniků určitých fluorovaných skleníkových plynů z klimatizačních systémů montovaných do vozidel a od určitého data zákazu klimatizačních systémů konstruovaných tak, aby obsahovaly fluorované skleníkové plyny s potenciálem globálního oteplování vyšším než 150, nemůže být dosaženo uspokojivě na úrovni členských států a může jich být proto z důvodu rozsahu nebo účinků této směrnice lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality, jak je stanovena v uvedeném článku, nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je pro dosažení těchto cílů nezbytné.

| (11) | Podle bodu 34 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů (7) se členské státy vybízejí k tomu, aby pro sebe i v zájmu Společenství vypracovávaly tabulky, z nichž bude co možná nejzřejmější vztah mezi touto směrnicí a prováděcími opatřeními, a tyto tabulky zveřejňovaly, |
| --- | --- |

(11)

Podle bodu 34 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů (7) se členské státy vybízejí k tomu, aby pro sebe i v zájmu Společenství vypracovávaly tabulky, z nichž bude co možná nejzřejmější vztah mezi touto směrnicí a prováděcími opatřeními, a tyto tabulky zveřejňovaly,

PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Předmět

Tato směrnice stanoví požadavky na ES schválení typu nebo vnitrostátní schválení typu vozidel z hlediska emisí z klimatizačních systémů montovaných do vozidel a bezpečného fungování těchto systémů. Rovněž stanoví pravidla pro dovybavování těmito systémy a doplňování jejich náplně.

Článek 2

Oblast působnosti

Směrnice se vztahuje na motorová vozidla kategorií M1 a N1, jak jsou vymezena v příloze II směrnice 70/156/EHS. Pro účely této směrnice jsou vozidla v kategorii N1 omezena pouze na třídu I, jak je popsána v první tabulce v bodu 5.3.1.4 přílohy I směrnice Rady 70/220/EHS ze dne 20. března 1970 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se opatření proti znečišťování ovzduší emisemi z motorových vozidel (8), ve znění vloženém směrnicí Evropského parlamentu a Rady 98/69/ES (9).

Článek 3

Definice

Pro účely této směrnice se rozumí:

| 1. | „vozidlem“ jakékoliv motorové vozidlo spadající do oblasti působnosti této směrnice; |
| --- | --- |

1.

„vozidlem“ jakékoliv motorové vozidlo spadající do oblasti působnosti této směrnice;

| 2. | „typem vozidla“ typ vymezený v oddílu B přílohy II směrnice 70/156/EHS; |
| --- | --- |

2.

„typem vozidla“ typ vymezený v oddílu B přílohy II směrnice 70/156/EHS;

| 3. | „klimatizačním systémem“ systém, jehož hlavním účelem je snižování teploty a vlhkosti vzduchu v prostoru pro cestující ve vozidle; |
| --- | --- |

3.

„klimatizačním systémem“ systém, jehož hlavním účelem je snižování teploty a vlhkosti vzduchu v prostoru pro cestující ve vozidle;

| 4. | „systémem se dvěma výparníky“ systém, v němž je jeden výparník instalován v prostoru motoru a druhý v jiné části vozidla; všechny ostatní systémy se považují za „systémy s jedním výparníkem“; |
| --- | --- |

4.

„systémem se dvěma výparníky“ systém, v němž je jeden výparník instalován v prostoru motoru a druhý v jiné části vozidla; všechny ostatní systémy se považují za „systémy s jedním výparníkem“;

| 5. | „fluorovanými skleníkovými plyny“ částečně fluorované uhlovodíky (HFC), zcela fluorované uhlovodíky (PFC) a fluorid sírový (SF6), uvedené v příloze A Kjótského protokolu, a přípravky obsahující tyto látky, avšak s výjimkou látek regulovaných nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2037/2000 ze dne 29. června 2000 o látkách, které poškozují ozónovou vrstvu (10); |
| --- | --- |

5.

„fluorovanými skleníkovými plyny“ částečně fluorované uhlovodíky (HFC), zcela fluorované uhlovodíky (PFC) a fluorid sírový (SF6), uvedené v příloze A Kjótského protokolu, a přípravky obsahující tyto látky, avšak s výjimkou látek regulovaných nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2037/2000 ze dne 29. června 2000 o látkách, které poškozují ozónovou vrstvu (10);

| 6. | „částečně fluorovanými uhlovodíky“ organické sloučeniny uhlíku, vodíku a fluoru, jejichž molekula neobsahuje více než šest atomů uhlíku; |
| --- | --- |

6.

„částečně fluorovanými uhlovodíky“ organické sloučeniny uhlíku, vodíku a fluoru, jejichž molekula neobsahuje více než šest atomů uhlíku;

| 7. | „zcela fluorovanými uhlovodíky“ organické sloučeniny obsahující pouze uhlík a fluor, jejichž molekula neobsahuje více než šest atomů uhlíku; |
| --- | --- |

7.

„zcela fluorovanými uhlovodíky“ organické sloučeniny obsahující pouze uhlík a fluor, jejichž molekula neobsahuje více než šest atomů uhlíku;

| 8. | „potenciálem globálního oteplování“ potenciál fluorovaného skleníkového plynu zvýšit teplotu klimatu v poměru k potenciálu oxidu uhličitého. Potenciál globálního oteplování (global warming potential – GWP) se počítá jako stoletý potenciál oteplování jednoho kilogramu plynu v poměru k jednomu kilogramu CO2. Příslušné hodnoty GWP jsou uvedeny ve třetí hodnotící zprávě (TAR) přijaté Mezivládním panelem pro změnu klimatu („hodnoty GWP IPCC 2001“) (11); |
| --- | --- |

8.

„potenciálem globálního oteplování“ potenciál fluorovaného skleníkového plynu zvýšit teplotu klimatu v poměru k potenciálu oxidu uhličitého. Potenciál globálního oteplování (global warming potential – GWP) se počítá jako stoletý potenciál oteplování jednoho kilogramu plynu v poměru k jednomu kilogramu CO2. Příslušné hodnoty GWP jsou uvedeny ve třetí hodnotící zprávě (TAR) přijaté Mezivládním panelem pro změnu klimatu („hodnoty GWP IPCC 2001“) (11);

| 9. | „přípravkem“ směs skládající se ze dvou nebo více látek, z nichž alespoň jedna je fluorovaný skleníkový plyn. Celkový potenciál globálního oteplování (12) přípravku se stanoví podle části 2 přílohy; |
| --- | --- |

9.

„přípravkem“ směs skládající se ze dvou nebo více látek, z nichž alespoň jedna je fluorovaný skleníkový plyn. Celkový potenciál globálního oteplování (12) přípravku se stanoví podle části 2 přílohy;

| 10. | „dovybavením“ montáž klimatizačního systému do vozidla po jeho registraci. |
| --- | --- |

10.

„dovybavením“ montáž klimatizačního systému do vozidla po jeho registraci.

Článek 4

Povinnosti členských států

1.   Členské státy udělují ES schválení typu nebo případně vnitrostátní schválení typu z hlediska emisí z klimatizačních systémů pouze pro ty typy vozidel, jež splňují požadavky této směrnice.

2.   Pro schválení typu celého vozidla podle čl. 4 odst. 1 písm. a) směrnice 70/156/EHS členské státy zajistí, aby výrobci poskytovali údaje o typu chladiva používaného v klimatizačních systémech montovaných do nových motorových vozidel.

3.   Pro schvalování typu vozidel vybavených klimatizačním systémem konstruovaným tak, aby obsahoval fluorovaný skleníkový plyn, jehož potenciál globálního oteplování je vyšší než 150, členské státy zajistí, aby podle harmonizované zkoušky na detekci úniků uvedené v čl. 7 odst. 1 nepřekročila míra úniků těchto plynů maximální přípustné hodnoty stanovené v článku 5.

Článek 5

Schválení typu

1.   S účinkem od šesti měsíců ode dne přijetí harmonizované zkoušky na detekci úniků nesmějí členské státy z důvodů souvisejících s emisemi z klimatizačních systémů:

| a) | odmítnout udělení ES schválení typu anebo vnitrostátního schválení typu pro nový typ vozidla nebo |
| --- | --- |

a)

odmítnout udělení ES schválení typu anebo vnitrostátního schválení typu pro nový typ vozidla nebo

| b) | zakázat registraci nových vozidel, jejich prodej nebo uvedení do provozu, |
| --- | --- |

b)

zakázat registraci nových vozidel, jejich prodej nebo uvedení do provozu,

jestliže vozidlo vybavené klimatizačním systémem konstruovaným tak, aby obsahoval fluorované skleníkové plyny s potenciálem globálního oteplování vyšším než 150, splňuje požadavky této směrnice.

2.   S účinkem od 12 měsíců ode dne přijetí harmonizované zkoušky na detekci úniků nebo od 1. ledna 2007, podle toho, co nastane později, přestanou členské státy udělovat ES schválení typu nebo vnitrostátní schválení typu pro vozidla vybavená klimatizačním systémem konstruovaným tak, aby obsahoval fluorované skleníkové plyny s potenciálem globálního oteplování vyšším než 150, ledaže míra úniků nepřesahuje u systémů s jedním výparníkem 40 gramů fluorovaných skleníkových plynů ročně nebo u systémů se dvěma výparníky 60 gramů fluorovaných skleníkových plynů ročně.

3.   S účinkem od 24 měsíců ode dne přijetí harmonizované zkoušky na detekci úniků nebo od 1. ledna 2008, podle toho, co nastane později, v případě nových vozidel vybavených klimatizačním systémem konstruovaným tak, aby obsahoval fluorované skleníkové plyny s potenciálem globálního oteplování vyšším než 150, ledaže míra úniků nepřesahuje u systémů s jedním výparníkem 40 gramů fluorovaných skleníkových plynů ročně nebo u systémů se dvěma výparníky 60 gramů fluorovaných skleníkových plynů ročně, členské státy:

| a) | přestanou pokládat prohlášení o shodě za platná pro účely čl. 7 odst. 1 směrnice 70/156/EHS a |
| --- | --- |

a)

přestanou pokládat prohlášení o shodě za platná pro účely čl. 7 odst. 1 směrnice 70/156/EHS a

| b) | odmítnou registraci těchto vozidel a zakážou jejich prodej nebo uvádění do provozu. |
| --- | --- |

b)

odmítnou registraci těchto vozidel a zakážou jejich prodej nebo uvádění do provozu.

4.   S účinkem od 1. ledna 2011 přestanou členské státy udělovat ES schválení typu nebo vnitrostátní schválení typu pro typ vozidla vybaveného klimatizačním systémem konstruovaným tak, aby obsahoval skleníkové plyny s potenciálem globálního oteplování vyšším než 150.

5.   S účinkem od 1. ledna 2017, v případě nových vozidel vybavených klimatizačním systémem konstruovaným tak, aby obsahoval fluorované skleníkové plyny s potenciálem globálního oteplování vyšším než 150, členské státy:

| a) | přestanou pokládat prohlášení o shodě za platná pro účely čl. 7 odst. 1 směrnice 70/156/EHS a |
| --- | --- |

a)

přestanou pokládat prohlášení o shodě za platná pro účely čl. 7 odst. 1 směrnice 70/156/EHS a

| b) | odmítnou registraci těchto vozidel a zakážou jejich prodej nebo uvádění do provozu. |
| --- | --- |

b)

odmítnou registraci těchto vozidel a zakážou jejich prodej nebo uvádění do provozu.

Článek 6

Dovybavování a doplňování náplně

1.   S účinkem od 1. ledna 2011 se vozidla, pro která bylo uděleno schválení typu od uvedeného dne, nesmějí dovybavovat klimatizačním systémem konstruovaným tak, aby obsahoval fluorované skleníkové plyny s potenciálem globálního oteplování vyšším než 150. S účinkem od 1. ledna 2017 se takovým klimatizačním systémem nesmějí dovybavovat žádná vozidla.

2.   Klimatizační systémy montované do vozidel typově schválených 1. ledna 2011 nebo později nesmějí být plněny fluorovanými skleníkovými plyny s potenciálem globálního oteplování vyšším než 150. S účinkem od 1. ledna 2017 se klimatizační systémy u žádných vozidel nesmí plnit fluorovanými skleníkovými plyny s potenciálem globálního oteplování vyšším než 150, s výjimkou doplnění náplně klimatizačních systémů obsahujících tyto plyny a namontovaných do vozidel před tímto dnem.

3.   Poskytovatelé služeb nabízející servis a opravu klimatizačních systémů nesmějí v případě úniku abnormálního množství chladiva ze systému toto zařízení plnit fluorovanými skleníkovými plyny, dokud se neprovede potřebná oprava.

Článek 7

Prováděcí opatření

1.   Do ... (13) přijme Komise prováděcí opatření k článkům 4 a 5, zejména:

| a) | správní předpisy pro ES schvalování typu vozidel a |
| --- | --- |

a)

správní předpisy pro ES schvalování typu vozidel a

| b) | harmonizovanou zkoušku na detekci úniků pro měření míry úniků fluorovaných skleníkových plynů, jejichž potenciál globálního oteplování je vyšší než 150, z klimatizačních systémů. |
| --- | --- |

b)

harmonizovanou zkoušku na detekci úniků pro měření míry úniků fluorovaných skleníkových plynů, jejichž potenciál globálního oteplování je vyšší než 150, z klimatizačních systémů.

2.   Komise přijme opatření postupem podle článku 13 směrnice 70/156/EHS.

3.   Komise tato opatření zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.

4.   Postup uvedený v odstavci 2 se popřípadě použije pro přijetí:

| a) | opatření potřebných pro zajištění bezpečného fungování a řádného provádění servisu chladiva v mobilních klimatizačních systémech; |
| --- | --- |

a)

opatření potřebných pro zajištění bezpečného fungování a řádného provádění servisu chladiva v mobilních klimatizačních systémech;

| b) | opatření týkajících se dovybavování provozovaných vozidel klimatizačními systémy a doplňování náplně v provozovaných klimatizačních systémech, pokud se na ně nevztahuje článek 6; |
| --- | --- |

b)

opatření týkajících se dovybavování provozovaných vozidel klimatizačními systémy a doplňování náplně v provozovaných klimatizačních systémech, pokud se na ně nevztahuje článek 6;

| c) | úprav metody pro stanovení příslušného celkového potenciálu globálního oteplování přípravků. |
| --- | --- |

c)

úprav metody pro stanovení příslušného celkového potenciálu globálního oteplování přípravků.

Článek 8

Přezkum

1.   Na základě pokroku v možném omezování emisí fluorovaných skleníkových plynů z klimatizačních systémů montovaných do motorových vozidel nebo v jejich nahrazování Komise přezkoumá, zda by měly být:

| — | stávající právní předpisy rozšířeny na další kategorie vozidel, zejména na kategorie M2 a M3 a rovněž na třídy II a III kategorie N1, a |
| --- | --- |

—

stávající právní předpisy rozšířeny na další kategorie vozidel, zejména na kategorie M2 a M3 a rovněž na třídy II a III kategorie N1, a

| — | změněny předpisy Společenství týkající se potenciálu globálního oteplování fluorovaných skleníkových plynů; veškeré změny by měly přihlédnout k vědecko-technickému rozvoji a k potřebě respektovat čas potřebný pro přípravu průmyslového výrobku, |
| --- | --- |

—

změněny předpisy Společenství týkající se potenciálu globálního oteplování fluorovaných skleníkových plynů; veškeré změny by měly přihlédnout k vědecko-technickému rozvoji a k potřebě respektovat čas potřebný pro přípravu průmyslového výrobku,

a zprávu do ... (14) zveřejní. V případě potřeby předloží vhodné legislativní návrhy.

2.   Pokud bude do budoucí zprávy IPCC zahrnut fluorovaný skleníkový plyn s potenciálem globálního oteplování vyšším než 150, který zatím zpráva IPCC uvedená v čl. 3 odst. 8 nezahrnuje, Komise posoudí, zda je vhodné směrnici změnit, aby tento plyn zahrnovala. Považuje-li to Komise za nezbytné, postupem podle článku 13 směrnice 70/156/EHS:

| — | přijme nezbytná opatření a |
| --- | --- |

—

přijme nezbytná opatření a

| — | stanoví přechodná období pro použití těchto opatření. |
| --- | --- |

—

stanoví přechodná období pro použití těchto opatření.

Přitom Komise usiluje o dosažení rovnováhy mezi potřebou přiměřené doby na přípravu a rizikem, které fluorované skleníkové plyny představují pro životní prostředí.

Článek 9

Změny směrnice 70/156/EHS

Směrnice 70/156/EHS se mění v souladu s částí 1 přílohy této směrnice.

Článek 10

Provedení

1.   Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do ... (15).

Začnou tyto předpisy používat od ... (16).

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 11

Vstup v platnost

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 12

Určení

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne ...

Za Evropský parlament

předseda

...

Za Radu

předseda

...

---

(1)  Úř. věst. C 108, 30.4.2004, s. 62.

1

(2)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 31. března 2004 (Úř. věst. C 103 E, 29.4.2004, s. 600), společný postoj Rady ze dne 21. června 2005 a postoj Evropského parlamentu ze dne ... (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

2

(3)  Úř. věst. L 130, 15.5.2002, s. 1.

3

(4)  Viz strana ... v tomto čísle Úředního věstníku.

4

(5)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.

5

(6)  Úř. věst. L 42, 23.2.1970, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2004/104/ES (Úř. věst. L 337, 13.11.2004, s. 13).

6

(7)  Úř. věst. C 321, 31.12.2003, s. 1.

7

(8)  Úř. věst. L 76, 6.4.1970, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2003/76/ES (Úř. věst. L 206, 15.8.2003, s. 29).

8

(9)  Úř. věst. L 350, 28.12.1998, s. 1.

9

(10)  Úř. věst. L 244, 29.9.2000, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 2077/2004 (Úř. věst. L 359, 4.12.2004, s. 28).

10

(11)  IPCC Third Assessment Climate Change 2001. A Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change (http://www.ipcc.ch/pub/reports.htm).

11

(12)  Pro výpočet potenciálu globálního oteplováni u nefluorovaných skleníkových plynů v přípravcích se použijí hodnoty uvedené v prvním hodnocení IPCC, viz: Climate change, The IPCC Scientific Assessment, J.T. Houghton, G.J. Jenkins, J.J. Ephraums (ed.), Cambridge University Press, Cambridge (UK), 1990.

12

(13)  12 měsíců ode dne vstupu této směrnice v platnost.

13

(14)  Pět let ode dne vstupu této směrnice v platnost.

14

(15)  18 měsíců ode dne vstupu této směrnice v platnost.

15

(16)  18 měsíců a jeden den od vstupu této směrnice v platnost.

16

---

PŘÍLOHA

ČÁST 1

Směrnice 70/156/EHS se mění takto:

| 1. | V příloze IV části I se doplňuje nový bod [61] a poznámka pod čarou, které znějí:

















  „Předmět | Číslo směrnice | Odkaz na Úřední věstník | Vztahuje se na |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| [61]. | Klimatizační systém |

1.

V příloze IV části I se doplňuje nový bod [61] a poznámka pod čarou, které znějí:

„Předmět

Číslo směrnice

Odkaz na Úřední věstník

Vztahuje se na

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

[61].

Klimatizační systém

2005/.../ES

L .., ..., s. ...

X

X (1)

| 2. | Příloha ×I se mění takto:






  a) | V dodatku 1 se doplňuje nový bod [61], který zní:











  „Bod | Předmět | Číslo směrnice | M1 ≤ 2 500
  (1) kg | M1 > 2 500
  (1) kg | M2 | M3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [61] | Klimatizační systém | 2005/.../ES | X | X“ | | |

2.

Příloha ×I se mění takto:

a)

V dodatku 1 se doplňuje nový bod [61], který zní:

„Bod

Předmět

Číslo směrnice

M1 ≤ 2 500

(1) kg

M1 > 2 500

(1) kg

M2

M3

[61]

Klimatizační systém

2005/.../ES

X

X“

| b) | V dodatku 2 se doplňuje nový bod [61], který zní:

















  „Bod | Předmět | Číslo směrnice | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [61] | Klimatizační systém | 2005/.../ES | X | | | W“ | | | | | | |

b)

V dodatku 2 se doplňuje nový bod [61], který zní:

„Bod

Předmět

Číslo směrnice

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

[61]

Klimatizační systém

2005/.../ES

X

W“

| c) | V dodatku 3 se doplňuje nový bod [61], který zní:
















  „Bod | Předmět | Číslo směrnice | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [61] | Klimatizační systém | 2005/.../ES | | | W“ | | | | | | |

c)

V dodatku 3 se doplňuje nový bod [61], který zní:

„Bod

Předmět

Číslo směrnice

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

[61]

Klimatizační systém

2005/.../ES

W“

| d) | Do „významu písmen v tabulkách“ se doplňuje nové písmeno, které zní:„WPouze pro vozidla kategorie N1 třídy I, jak je uvedeno v první tabulce v bodu 5.3.1.4 přílohy I směrnice 70/220/EHS ve znění vloženém směrnicí 98/69/ES“. |
| --- | --- |

d)

Do „významu písmen v tabulkách“ se doplňuje nové písmeno, které zní:

ČÁST 2

Metoda výpočtu potenciálu globálního oteplování (GWP) u přípravku

Celkový GWP u přípravku je váženým průměrem odvozeným od součtu hmotnostních podílů jednotlivých látek vynásobených jejich GWP.

Σ (látka X % × GWP) + (látka Y % × GWP) + ... (látka N % × GWP),

kde % je podíl na hmotnosti s tolerancí ± 1 %

Například: použití vzorce na teoretickou směs plynů obsahující 23 % HFC-32; 25 % HFC-125 a 52 % HFC-134a;

Σ (23 % × 550) + (25 % × 3 400) + (52 % × 1 300)

Image Celkový GWP = 1 652,5

---

(1)  Pouze pro vozidla kategorie N1 třídy I, jak je uvedeno v první tabulce v bodu 5.3.1.4 přílohy I směrnice 70/220/EHS ve znění vloženém směrnicí 98/69/ES.“

---

ODŮVODNĚNÍ RADY (1)

---

(1)  Viz strana 12 v tomto čísle Úředního věstníku.

---