# Eiropas Savienības C 109/2005

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 109 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 48. sējums2005. gada 4. maijs |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 109

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

48. sējums2005. gada 4. maijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu |
| 2005/C 109/1 | Ceturtais gada ziņojums par 2002. gada 12. jūlija ES Vienotās rīcības par Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanās un izplatīšanas apkarošanā (2002/589/KĀDP) īstenošanu | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

2005/C 109/1

Ceturtais gada ziņojums par 2002. gada 12. jūlija ES Vienotās rīcības par Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanās un izplatīšanas apkarošanā (2002/589/KĀDP) īstenošanu

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

| 4.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 109/1

---

CETURTAIS GADA ZIŅOJUMS

par 2002. gada 12. jūlija ES Vienotās rīcības par Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanās un izplatīšanas apkarošanā (2002/589/KĀDP) īstenošanu

(2005/C 109/01)

IEVADS

| 1. | Eiropas Savienības Vispārējo lietu Padome 1997. gada 26. jūnijā pieņēma ES programmu konvencionālo ieroču nelegālas tirdzniecības novēršanai un apkarošanai, un 2002. gada 12. jūlijā Eiropadome pieņēma Vienoto rīcību par Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanās un izplatīšanas apkarošanā, ar kuru atcēla Vienoto rīcību 1999/34/KĀDP. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Savienības Vispārējo lietu Padome 1997. gada 26. jūnijā pieņēma ES programmu konvencionālo ieroču nelegālas tirdzniecības novēršanai un apkarošanai, un 2002. gada 12. jūlijā Eiropadome pieņēma Vienoto rīcību par Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanās un izplatīšanas apkarošanā, ar kuru atcēla Vienoto rīcību 1999/34/KĀDP.

| 2. | Kandidātvalstis Bulgārija, Rumānija un Turcija, kā arī tās EBTA valstis, kas ietilpst EEZ (Islande, Lihtenšteina un Norvēģija) ir pielāgojušās gan minētajai programmai, gan Vienotajai rīcībai. |
| --- | --- |

2.

Kandidātvalstis Bulgārija, Rumānija un Turcija, kā arī tās EBTA valstis, kas ietilpst EEZ (Islande, Lihtenšteina un Norvēģija) ir pielāgojušās gan minētajai programmai, gan Vienotajai rīcībai.

| 3. | Īstenojot Vienotās rīcības mērķus, ES aktīvi iesaistījās ANO konferencē par nelegālās kājnieku un vieglo ieroču tirdzniecības aspektiem (Ņujorka, 2001. gada 9. līdz 20. jūlijs), kuras beigās tika pieņemta ANO rīcības programma, kā arī pirmajā divgadu sanāksmē, kas notika Ņujorkā no 2003. gada 7. līdz 11. jūlijam. Tāpat ES ir aktīvi iesaistījusies sarunās par Protokolu par šaujamieroču, to daļu, detaļu un munīcijas nelikumīgu ražošanu un tirdzniecību, kas pievienots Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijai par starptautisko organizēto noziedzību, ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 2001. gada 31. maijā. ES piedalījusies arī atklātās darba grupas par kājnieku un vieglo ieroču atklāšanu sanāksmē, kas notika Ņujorkā no 2004. gada 14. līdz 25. jūnijam. |
| --- | --- |

3.

Īstenojot Vienotās rīcības mērķus, ES aktīvi iesaistījās ANO konferencē par nelegālās kājnieku un vieglo ieroču tirdzniecības aspektiem (Ņujorka, 2001. gada 9. līdz 20. jūlijs), kuras beigās tika pieņemta ANO rīcības programma, kā arī pirmajā divgadu sanāksmē, kas notika Ņujorkā no 2003. gada 7. līdz 11. jūlijam. Tāpat ES ir aktīvi iesaistījusies sarunās par Protokolu par šaujamieroču, to daļu, detaļu un munīcijas nelikumīgu ražošanu un tirdzniecību, kas pievienots Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijai par starptautisko organizēto noziedzību, ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 2001. gada 31. maijā. ES piedalījusies arī atklātās darba grupas par kājnieku un vieglo ieroču atklāšanu sanāksmē, kas notika Ņujorkā no 2004. gada 14. līdz 25. jūnijam.

| 4. | Eiropas Savienība 2003. gada 23. jūnijā pieņēma Kopējo nostāju 2003/468/KĀDP par ieroču tirdzniecības starpniecības kontroli, kas dalībvalstīm uzliek par pienākumu ieviest ad hoc likumdošanu, lai efektīvi kontrolētu ieroču tirdzniecības starpnieku darbības. |
| --- | --- |

4.

Eiropas Savienība 2003. gada 23. jūnijā pieņēma Kopējo nostāju 2003/468/KĀDP par ieroču tirdzniecības starpniecības kontroli, kas dalībvalstīm uzliek par pienākumu ieviest ad hoc likumdošanu, lai efektīvi kontrolētu ieroču tirdzniecības starpnieku darbības.

| 5. | Šis ziņojums sastāv no trim daļām. I daļā ietverta informācija par tādiem dalībvalstu centieniem risināt ar kājnieku un vieglajiem ieročiem saistītas problēmas kā iestāžu savstarpējā sadarbība, nesen ieviestā likumdošana un atbalsts attiecīgām zinātnes jomām. II daļā aplūkoti starptautiskie pasākumi, piemēram, palīdzība starptautisko, reģionālo vai nevalstisko iestāžu projektiem, palīdzība skartajām valstīm un starptautisku konferenču organizēšana. II daļā aplūkota arī ES sadarbība ar citām valstīm. Visbeidzot, III daļā aplūkotas prioritātes, kas attiecas uz sistemātiskāku pieeju ES palīdzībai kājnieku un vieglo ieroču jomā, kā arī apkopota ES un dalībvalstu pieredze šajā jomā. |
| --- | --- |

5.

Šis ziņojums sastāv no trim daļām. I daļā ietverta informācija par tādiem dalībvalstu centieniem risināt ar kājnieku un vieglajiem ieročiem saistītas problēmas kā iestāžu savstarpējā sadarbība, nesen ieviestā likumdošana un atbalsts attiecīgām zinātnes jomām. II daļā aplūkoti starptautiskie pasākumi, piemēram, palīdzība starptautisko, reģionālo vai nevalstisko iestāžu projektiem, palīdzība skartajām valstīm un starptautisku konferenču organizēšana. II daļā aplūkota arī ES sadarbība ar citām valstīm. Visbeidzot, III daļā aplūkotas prioritātes, kas attiecas uz sistemātiskāku pieeju ES palīdzībai kājnieku un vieglo ieroču jomā, kā arī apkopota ES un dalībvalstu pieredze šajā jomā.

| 6. | Ziņojums aptver gan Vienoto rīcību, gan ES Programmu nelegālas konvencionālo ieroču tirdzniecības novēršanai un apkarošanai. Būtībā ziņojums attiecas uz 2003. gadu. Informāciju par to, kā ES pirms tam īstenojusi Vienoto rīcību un ES programmu, var atrast pirmajā, otrajā un trešajā ziņojumā, kā arī Komisijas izdevumā “Kājnieku un vieglie ieroči — Eiropas Savienības reakcija”. |
| --- | --- |

6.

Ziņojums aptver gan Vienoto rīcību, gan ES Programmu nelegālas konvencionālo ieroču tirdzniecības novēršanai un apkarošanai. Būtībā ziņojums attiecas uz 2003. gadu. Informāciju par to, kā ES pirms tam īstenojusi Vienoto rīcību un ES programmu, var atrast pirmajā, otrajā un trešajā ziņojumā, kā arī Komisijas izdevumā “Kājnieku un vieglie ieroči — Eiropas Savienības reakcija”.

| 7. | Ar kājnieku un vieglajiem ieročiem saistītos projektus, kas ietilpst Padomes Vienotajā rīcībā, finansē no KĀDP budžeta pozīcijas “neizplatīšana un atbruņošana”. KĀDP projektus īsteno Eiropas Komisija. Noradījumus un citu informāciju par procedūrām, kas attiecas uz ar kājnieku un vieglajiem ieročiem saistītiem projektiem, ko finansē no KĀDP budžeta, potenciālie pieteikuma iesniedzēji var saņemt Eiropas Komisijā vai pie dalībvalstu kontaktpersonām. Pielikumā ietverts par kājnieku un vieglajiem ieročiem atbildīgo dalībvalstu kontaktpersonu saraksts. |
| --- | --- |

7.

Ar kājnieku un vieglajiem ieročiem saistītos projektus, kas ietilpst Padomes Vienotajā rīcībā, finansē no KĀDP budžeta pozīcijas “neizplatīšana un atbruņošana”. KĀDP projektus īsteno Eiropas Komisija. Noradījumus un citu informāciju par procedūrām, kas attiecas uz ar kājnieku un vieglajiem ieročiem saistītiem projektiem, ko finansē no KĀDP budžeta, potenciālie pieteikuma iesniedzēji var saņemt Eiropas Komisijā vai pie dalībvalstu kontaktpersonām. Pielikumā ietverts par kājnieku un vieglajiem ieročiem atbildīgo dalībvalstu kontaktpersonu saraksts.

I.   DALĪBVALSTU ĪSTENOŠANAS PASĀKUMI 2003. GADĀ

I.A   Administratīvo un tiesību aizsardzības iestāžu sadarbība, koordinācija un informācijas apmaiņa

| 8. | 2003. gadā Itālijas kājnieku un vieglo ieroču ad hoc darba grupa, kura tika izveidota 2000. gada jūnijā un darbojas Ārlietu ministrijas pārraudzībā un kuras sastāvā ietilpst attiecīgo ministriju, tiesību aizsardzības iestāžu un ieinteresēto valsts ražotāju asociāciju pārstāvji, satikās trijās sanāksmēs. Diskusiju galvenais temats bija gatavošanās 2001. gada ANO rīcības programmas cīņai pret nelegālu kājnieku un vieglo ieroču tirdzniecību dalībvalstu 2003. gada divgadu sanāksmei. Nopietna uzmanība tika pievērsta arī sarunām citos daudzpusējos forumos (EDSO, Vasenāras Vienošanās, G8), kā arī tirdzniecības starpniecības problēmai, sevišķi saistībā ar attiecīgās ES Kopējās nostājas pieņemšanu. |
| --- | --- |

8.

2003. gadā Itālijas kājnieku un vieglo ieroču ad hoc darba grupa, kura tika izveidota 2000. gada jūnijā un darbojas Ārlietu ministrijas pārraudzībā un kuras sastāvā ietilpst attiecīgo ministriju, tiesību aizsardzības iestāžu un ieinteresēto valsts ražotāju asociāciju pārstāvji, satikās trijās sanāksmēs. Diskusiju galvenais temats bija gatavošanās 2001. gada ANO rīcības programmas cīņai pret nelegālu kājnieku un vieglo ieroču tirdzniecību dalībvalstu 2003. gada divgadu sanāksmei. Nopietna uzmanība tika pievērsta arī sarunām citos daudzpusējos forumos (EDSO, Vasenāras Vienošanās, G8), kā arī tirdzniecības starpniecības problēmai, sevišķi saistībā ar attiecīgās ES Kopējās nostājas pieņemšanu.

I.B   Jaunieviestā likumdošana, pastāvošās likumdošanas praktiskās darbības pārskati

| 9. | Vairākas dalībvalstis 2003. gadā ieviesa jaunu likumdošanu vai turpina pārskatīt jau spēkā esošo likumdošanu. Proti: |
| --- | --- |

9.

Vairākas dalībvalstis 2003. gadā ieviesa jaunu likumdošanu vai turpina pārskatīt jau spēkā esošo likumdošanu. Proti:

AUSTRIJA

| 10. | 2003. gadā tika aizsākta un pašlaik turpinās Austrijas Ārējās tirdzniecības akta (kas ir ar karadarbību nesaistītu materiālu eksporta likumiskais pamats) grozīšana un pielāgošana. |
| --- | --- |

10.

2003. gadā tika aizsākta un pašlaik turpinās Austrijas Ārējās tirdzniecības akta (kas ir ar karadarbību nesaistītu materiālu eksporta likumiskais pamats) grozīšana un pielāgošana.

| 11. | Pat pirms Padomes 2003. gada 23. jūnija Kopējās nostājas par ieroču tirdzniecības starpniecību pieņemšanas saskaņā ar Austrijas likumdošanu ieroču tirdzniecības starpniecībai bija vajadzīga licence. Saskaņā ar grozījumiem 2001. gada Kara materiālu aktā (Federālo likumu Oficiālais Vēstnesis Nr. 57/2001) ieroču tirdzniecības starpniecībai ir vajadzīga pienācīga atļauja. Grozītā Kara materiālu akta 1. panta 4. daļa kara materiālu tirdzniecības starpniecību definē kā darījumu, kurā Austrijā dzīvojoša vai reģistrēta persona atļauj vai organizē ārpus Eiropas Savienības muitas teritorijas esošu priekšmetu pārvešanu uz citu valsti, kas atrodas ārpus Eiropas Savienības muitas teritorijas. Licenci izsniedz saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kas attiecas uz eksporta licencēm. |
| --- | --- |

11.

Pat pirms Padomes 2003. gada 23. jūnija Kopējās nostājas par ieroču tirdzniecības starpniecību pieņemšanas saskaņā ar Austrijas likumdošanu ieroču tirdzniecības starpniecībai bija vajadzīga licence. Saskaņā ar grozījumiem 2001. gada Kara materiālu aktā (Federālo likumu Oficiālais Vēstnesis Nr. 57/2001) ieroču tirdzniecības starpniecībai ir vajadzīga pienācīga atļauja. Grozītā Kara materiālu akta 1. panta 4. daļa kara materiālu tirdzniecības starpniecību definē kā darījumu, kurā Austrijā dzīvojoša vai reģistrēta persona atļauj vai organizē ārpus Eiropas Savienības muitas teritorijas esošu priekšmetu pārvešanu uz citu valsti, kas atrodas ārpus Eiropas Savienības muitas teritorijas. Licenci izsniedz saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kas attiecas uz eksporta licencēm.

| 12. | Saskaņā ar Austrijas Ārējās tirdzniecības akta 6. pantu jebkurai tādu preču, kas nav 1. pielikumā (Kopējā kontrolējamo preču sarakstā) uzskaitītie kara materiāli un kas atrodas ārpus Eiropas Savienības muitas teritorijas, tirdzniecības starpniecībai uz citu ārpus Eiropas Savienības muitas teritorijas esošu valsti ir vajadzīga licence. Licenci izsniedz saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kas attiecas uz eksporta licencēm. |
| --- | --- |

12.

Saskaņā ar Austrijas Ārējās tirdzniecības akta 6. pantu jebkurai tādu preču, kas nav 1. pielikumā (Kopējā kontrolējamo preču sarakstā) uzskaitītie kara materiāli un kas atrodas ārpus Eiropas Savienības muitas teritorijas, tirdzniecības starpniecībai uz citu ārpus Eiropas Savienības muitas teritorijas esošu valsti ir vajadzīga licence. Licenci izsniedz saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kas attiecas uz eksporta licencēm.

BEĻĢIJA

| 13. | Ar savu 2003. gada 26. marta Likumu par eksporta un tranzīta licenču piešķiršanas noteikumu nostiprināšanu (publicēts 2003. gada 7. jūlijā) Beļģija iestrādāja savā likumdošanā Eiropas Kodeksa par ieroču eksportu noteikumus un to izpildes kārtību.
  Kopš tā brīža eksporta vai tranzīta licenci nepiešķir, ja izrādās, ka galamērķa valstī:






  — | eksports vai tranzīts veicinās klaju cilvēktiesību pārkāpšanu, — |
| --- | --- | --- |

13.

Ar savu 2003. gada 26. marta Likumu par eksporta un tranzīta licenču piešķiršanas noteikumu nostiprināšanu (publicēts 2003. gada 7. jūlijā) Beļģija iestrādāja savā likumdošanā Eiropas Kodeksa par ieroču eksportu noteikumus un to izpildes kārtību.

Kopš tā brīža eksporta vai tranzīta licenci nepiešķir, ja izrādās, ka galamērķa valstī:

—

eksports vai tranzīts veicinās klaju cilvēktiesību pārkāpšanu, —

| — | pastāv skaidri redzami draudi, ka eksports veicinās iedzīvotāju apspiešanu, vai ja ir atklājies, ka regulāro bruņoto spēku rindās ir arī bērni, |
| --- | --- |

—

pastāv skaidri redzami draudi, ka eksports veicinās iedzīvotāju apspiešanu, vai ja ir atklājies, ka regulāro bruņoto spēku rindās ir arī bērni,

| — | tiek atbalstīta vai veicināta starptautiskā organizētā noziedzība un terorisms, |
| --- | --- |

—

tiek atbalstīta vai veicināta starptautiskā organizētā noziedzība un terorisms,

| — | pastāv nopietni draudi, ka galamērķa valstī aprīkojums tiks izmantots ļaunprātīgi, vai arī valsts neievēro tālākas eksportēšanas aizliegumu. |
| --- | --- |

—

pastāv nopietni draudi, ka galamērķa valstī aprīkojums tiks izmantots ļaunprātīgi, vai arī valsts neievēro tālākas eksportēšanas aizliegumu.

| 14. | Turklāt jāņem vērā galamērķa valsts tehniskā un ekonomiskā kapacitāte, valstu pamatotās vajadzības, kas saistītas ar drošību un aizsardzību, kā arī tas, ka ir vēlams, lai valstis atbilstu šīm prasībām un pēc iespējas mazāku daļu tautsaimniecības un cilvēkresursu ziedotu bruņojumam. |
| --- | --- |

14.

Turklāt jāņem vērā galamērķa valsts tehniskā un ekonomiskā kapacitāte, valstu pamatotās vajadzības, kas saistītas ar drošību un aizsardzību, kā arī tas, ka ir vēlams, lai valstis atbilstu šīm prasībām un pēc iespējas mazāku daļu tautsaimniecības un cilvēkresursu ziedotu bruņojumam.

| 15. | Lai novērstu problēmas ar neaizpildītām vietām likumos, kas regulē vieglo ieroču legālās tirdzniecības starpnieku darbību, Beļģija ir pieņēmusi tiesību aktus. Starp šiem tiesību aktiem var minēt 2003. gada 25. marta likumu, kas stājās spēkā 2003. gada 17. jūlijā, un šā likuma 10. pantu, ar ko groza 5. augusta likumu par ieroču, munīcijas un militārām vajadzībām paredzētu materiālu un tehnoloģiju importu, eksportu un tranzītu, kurš nosaka, ka:






  — | neviens Beļģijas pilsonis vai ārvalstnieks, kas dzīvo vai tirgojas Beļģijā, nedrīkst veikt sarunas par ieroču, munīcijas vai militārai lietošanai paredzēta ekipējuma vai ar tiem saistītu tehnoloģiju eksportu vai piegādi ārvalstīm vai darboties kā šādu darījumu starpnieks, ja viņam nav attiecīgas tieslietu ministrijas izsniegtas licences, |
| --- | --- | --- |

15.

Lai novērstu problēmas ar neaizpildītām vietām likumos, kas regulē vieglo ieroču legālās tirdzniecības starpnieku darbību, Beļģija ir pieņēmusi tiesību aktus. Starp šiem tiesību aktiem var minēt 2003. gada 25. marta likumu, kas stājās spēkā 2003. gada 17. jūlijā, un šā likuma 10. pantu, ar ko groza 5. augusta likumu par ieroču, munīcijas un militārām vajadzībām paredzētu materiālu un tehnoloģiju importu, eksportu un tranzītu, kurš nosaka, ka:

—

neviens Beļģijas pilsonis vai ārvalstnieks, kas dzīvo vai tirgojas Beļģijā, nedrīkst veikt sarunas par ieroču, munīcijas vai militārai lietošanai paredzēta ekipējuma vai ar tiem saistītu tehnoloģiju eksportu vai piegādi ārvalstīm vai darboties kā šādu darījumu starpnieks, ja viņam nav attiecīgas tieslietu ministrijas izsniegtas licences,

| — | par starpnieku uzskata jebkuru personu, kura par atlīdzību vai bez tās rada apstākļus tāda līguma noslēgšanas sarunām, kas ļauj veikt sarunas par eksportu, eksportēt vai piegādāt ārvalstīm vai turēt šim mērķim paredzētus ieročus, munīciju vai militārām vajadzībām paredzētu ekipējumu vai ar tiem saistītas tehnoloģijas neatkarīgi no šo preču izcelsmes vai galamērķa un neatkarīgi no tā, vai šīs preces ieceļos Beļģijas teritorijā, kā arī jebkuru personu, kas noslēdz šādu līgumu, ja preču pārvadāšanu veic trešā puse. |
| --- | --- |

—

par starpnieku uzskata jebkuru personu, kura par atlīdzību vai bez tās rada apstākļus tāda līguma noslēgšanas sarunām, kas ļauj veikt sarunas par eksportu, eksportēt vai piegādāt ārvalstīm vai turēt šim mērķim paredzētus ieročus, munīciju vai militārām vajadzībām paredzētu ekipējumu vai ar tiem saistītas tehnoloģijas neatkarīgi no šo preču izcelsmes vai galamērķa un neatkarīgi no tā, vai šīs preces ieceļos Beļģijas teritorijā, kā arī jebkuru personu, kas noslēdz šādu līgumu, ja preču pārvadāšanu veic trešā puse.

ČEHIJA

| 16. | Čehija ieviesa Šaujamieroču un munīcijas aktu Nr. 119/2002, kas stājās spēkā 2003. gada 1. janvārī. Tā mērķis ir pilnībā pielāgot Čehijas likumdošanu ES tiesību kopumam, kas reglamentē ieroču un munīcijas ražošanu, iegūšanu un glabāšanu. Šaujamieroču akts ir balstīts uz iepriekšējo likumdošanu un pārņem svarīgākos Akta Nr. 288/1995 ar grozījumiem elementus, kas reglamentē šaujamieročus un munīciju (tostarp ieroču turēšanas licenču izsniegšanu, ieroču reģistrāciju un ieroču pavadzīmes). |
| --- | --- |

16.

Čehija ieviesa Šaujamieroču un munīcijas aktu Nr. 119/2002, kas stājās spēkā 2003. gada 1. janvārī. Tā mērķis ir pilnībā pielāgot Čehijas likumdošanu ES tiesību kopumam, kas reglamentē ieroču un munīcijas ražošanu, iegūšanu un glabāšanu. Šaujamieroču akts ir balstīts uz iepriekšējo likumdošanu un pārņem svarīgākos Akta Nr. 288/1995 ar grozījumiem elementus, kas reglamentē šaujamieročus un munīciju (tostarp ieroču turēšanas licenču izsniegšanu, ieroču reģistrāciju un ieroču pavadzīmes).

| 17. | Izstrādājot Šaujamieroču aktu, Čehija ņēma vērā svarīgākās EK regulas par ieročiem un munīciju, tostarp Padomes Direktīvu 91/477/EEK par ieroču iegūšanas un turēšanas kontroli, Padomes Direktīvu 93/15/EEK par noteikumu saskaņošanu attiecībā uz civilām vajadzībām paredzēto sprāgstvielu laišanu tirgū un pārraudzību, Komisijas Ieteikumu 93/216/EEK par Eiropas šaujamieroču apliecību, kas papildināts ar Ieteikumu 96/129/EK un Eiropas Konvenciju par privātpersonu šaujamieroču iegūšanas un turēšanas kontroli. |
| --- | --- |

17.

Izstrādājot Šaujamieroču aktu, Čehija ņēma vērā svarīgākās EK regulas par ieročiem un munīciju, tostarp Padomes Direktīvu 91/477/EEK par ieroču iegūšanas un turēšanas kontroli, Padomes Direktīvu 93/15/EEK par noteikumu saskaņošanu attiecībā uz civilām vajadzībām paredzēto sprāgstvielu laišanu tirgū un pārraudzību, Komisijas Ieteikumu 93/216/EEK par Eiropas šaujamieroču apliecību, kas papildināts ar Ieteikumu 96/129/EK un Eiropas Konvenciju par privātpersonu šaujamieroču iegūšanas un turēšanas kontroli.

| 18. | Šaujamieroču aktā ieroči pēc to letālās iedarbības un iespējām tos izmantot ļaunprātīgi tiek iedalīti četrās kategorijās. A kategorijā ietilpst aizliegtie ieroči, tostarp militārie ieroči un militārie vieglie un kājnieku ieroči. B kategorijā ietilpst ieroči, kas jāreģistrē, C kategorijā ietilpst ieroči, par kuru turēšanu ir jāziņo, un D kategorijā ietilpst visi pārējie ieroči. Nemilitārām vajadzībām paredzēto ieroču un munīcijas pārvadāšanu un uzglabāšanu uzrauga Čehijas Iekšlietu ministrija un policija. |
| --- | --- |

18.

Šaujamieroču aktā ieroči pēc to letālās iedarbības un iespējām tos izmantot ļaunprātīgi tiek iedalīti četrās kategorijās. A kategorijā ietilpst aizliegtie ieroči, tostarp militārie ieroči un militārie vieglie un kājnieku ieroči. B kategorijā ietilpst ieroči, kas jāreģistrē, C kategorijā ietilpst ieroči, par kuru turēšanu ir jāziņo, un D kategorijā ietilpst visi pārējie ieroči. Nemilitārām vajadzībām paredzēto ieroču un munīcijas pārvadāšanu un uzglabāšanu uzrauga Čehijas Iekšlietu ministrija un policija.

| 19. | Šaujamieroču aktā precizēta Čehijas Ieroču un munīcijas licencēšanas iestādes kompetence, lai tiktu ņemta vērā ieroču iedalīšana kategorijās. Tas ievieš arī desmit ieroču licenču kategorijas, kas aizstāj iepriekšējās ieroču atļaujas. Ieroču licence ir oficiāls dokuments, kas uzņēmējdarbībā vai tai līdzīgās darbībās iesaistītai fiziskai vai juridiskai personai dod tiesības iegādāties un turēt attiecīgās ieroču licenču grupas ieročus un munīciju. Tiesības iegādāties un turēt ieročus dod arī šaujamieroču apliecība. Saskaņā ar Šaujamieroču aktu drīkst izdot sešu veidu šaujamieroču apliecības. Viens no pamatnosacījumiem, kas personai dod tiesības rīkoties ar A līdz C kategorijas ieročiem ir ieroču licences vai šaujamieroču apliecības iegūšana. |
| --- | --- |

19.

Šaujamieroču aktā precizēta Čehijas Ieroču un munīcijas licencēšanas iestādes kompetence, lai tiktu ņemta vērā ieroču iedalīšana kategorijās. Tas ievieš arī desmit ieroču licenču kategorijas, kas aizstāj iepriekšējās ieroču atļaujas. Ieroču licence ir oficiāls dokuments, kas uzņēmējdarbībā vai tai līdzīgās darbībās iesaistītai fiziskai vai juridiskai personai dod tiesības iegādāties un turēt attiecīgās ieroču licenču grupas ieročus un munīciju. Tiesības iegādāties un turēt ieročus dod arī šaujamieroču apliecība. Saskaņā ar Šaujamieroču aktu drīkst izdot sešu veidu šaujamieroču apliecības. Viens no pamatnosacījumiem, kas personai dod tiesības rīkoties ar A līdz C kategorijas ieročiem ir ieroču licences vai šaujamieroču apliecības iegūšana.

| 20. | Šaujamieroču akts reglamentē arī ar ieročiem, munīciju un šaušanas poligoniem saistītās informācijas sistēmas un šādas informācijas izpaušanu. |
| --- | --- |

20.

Šaujamieroču akts reglamentē arī ar ieročiem, munīciju un šaušanas poligoniem saistītās informācijas sistēmas un šādas informācijas izpaušanu.

| 21. | Turklāt Čehija pieņēma Aktu Nr. 227/2003, ar ko groza Aktu Nr. 156/2000, kas reglamentē šaujamieroču, munīcijas un pirotehnikas ierīču marķēšanu; šis dokuments stājās spēkā 2003. gada 1. oktobrī. Ar šo aktu tiek ieviestas EDSO Dokumenta par vieglajiem un kājnieku ieročiem prasības, kas attiecas uz tādu jaunu vieglo ieroču marķēšanu, kas nav paredzēti Čehijas bruņotajiem spēkiem. Saskaņā ar jauno aktu Čehijas Ieroču un munīcijas licencēšanas iestāde ir pilnvarota attiecīgi marķēt tos jaunos un eksportējamos ieročus, kas nav Čehijas bruņoto spēku, citu drošības struktūru, muitas dienesta bruņotā personāla un izlūkdienestu lietošanā. |
| --- | --- |

21.

Turklāt Čehija pieņēma Aktu Nr. 227/2003, ar ko groza Aktu Nr. 156/2000, kas reglamentē šaujamieroču, munīcijas un pirotehnikas ierīču marķēšanu; šis dokuments stājās spēkā 2003. gada 1. oktobrī. Ar šo aktu tiek ieviestas EDSO Dokumenta par vieglajiem un kājnieku ieročiem prasības, kas attiecas uz tādu jaunu vieglo ieroču marķēšanu, kas nav paredzēti Čehijas bruņotajiem spēkiem. Saskaņā ar jauno aktu Čehijas Ieroču un munīcijas licencēšanas iestāde ir pilnvarota attiecīgi marķēt tos jaunos un eksportējamos ieročus, kas nav Čehijas bruņoto spēku, citu drošības struktūru, muitas dienesta bruņotā personāla un izlūkdienestu lietošanā.

DĀNIJA

| 22. | Dānijā 2001. gada maijā izveidoja starpministriju komiteju, kas darbojas Tieslietu ministrijas aizgādībā. Komitejas uzdevums bija pārskatīt ieročus un sprāgstvielas, sevišķi ieroču eksportu reglamentējošo likumdošanu. 2003. gadā komiteja sastādīja ziņojumu par ieroču transportēšanu starp trešām valstīm. Pamatojoties uz šo ziņojumu, 2004. gada 6. maijā Dānijas parlaments pieņēma tiesību aktu, kas ievieš noteikumus ieroču transportēšanai starp trešām valstīm. Šie noteikumi aizliedz ieroču transportēšanu uz valstīm, kam noteikts ANO, ES vai EDSO ieroču embargo. Turklāt aizliegts transportēt ieročus arī starp tādām trešām valstīm, kas nav izsniegušas vajadzīgās eksporta un importa licences. Pašlaik komiteja apsver jaunu likumdošanu, kas cita starpā ietver arī ieroču tirdzniecības starpniecību. |
| --- | --- |

22.

Dānijā 2001. gada maijā izveidoja starpministriju komiteju, kas darbojas Tieslietu ministrijas aizgādībā. Komitejas uzdevums bija pārskatīt ieročus un sprāgstvielas, sevišķi ieroču eksportu reglamentējošo likumdošanu. 2003. gadā komiteja sastādīja ziņojumu par ieroču transportēšanu starp trešām valstīm. Pamatojoties uz šo ziņojumu, 2004. gada 6. maijā Dānijas parlaments pieņēma tiesību aktu, kas ievieš noteikumus ieroču transportēšanai starp trešām valstīm. Šie noteikumi aizliedz ieroču transportēšanu uz valstīm, kam noteikts ANO, ES vai EDSO ieroču embargo. Turklāt aizliegts transportēt ieročus arī starp tādām trešām valstīm, kas nav izsniegušas vajadzīgās eksporta un importa licences. Pašlaik komiteja apsver jaunu likumdošanu, kas cita starpā ietver arī ieroču tirdzniecības starpniecību.

IGAUNIJA

| 23. | Igaunijas Stratēģisko preču akts stājās spēkā 2004. gada 5. februārī. Šis akts regulē stratēģisko preču eksportu un tranzītu caur Igauniju, militāro preču importu, ar militārajām precēm saistīto pakalpojumu eksportu, kā arī nodrošina stratēģisko preču importa un gala izmantošanas kontroli. Saskaņā ar šo aktu aizliegts militāro preču eksports uz vai tranzīts caur valstīm, uz kurām attiecas Igaunijai saistošas sankcijas, ko noteikusi kāda no Starptautisko sankciju aktā minētajām organizācijām, neatkarīgi no speciālām atļaujām, bez Stratēģisko preču komisijas atļaujas novirzīties no stratēģisko preču importa un gala izmantojuma valsts kontrolei pakļauto preču paredzētā galamērķa, kā arī reeksportēt šādas preces bez speciālas atļaujas; masu iznīcināšanas ieroču un jebkuru masu iznīcināšanas ieroču ražošanā izmantotu materiālu, aprīkojuma, programmatūras un tehnoloģiju eksports un tranzīts, kā arī pretkājnieku mīnu un ar tām saistītu pakalpojumu eksports un tranzīts neatkarīgi no to galamērķa valsts; tādu preču imports, eksports un tranzīts, ko izmanto cilvēktiesību pārkāpšanai un ar tām saistīto pakalpojumu sniegšana neatkarīgi no galamērķa valsts, izņemot gadījumus, kad šādas preces eksponē muzejā kā priekšmetus ar vēsturisku vērtību; citu stratēģisko preču eksports un tranzīts, citu Igaunijai saistošos starptautiskos līgumos aizliegtu militāro preču un pakalpojumu imports. |
| --- | --- |

23.

Igaunijas Stratēģisko preču akts stājās spēkā 2004. gada 5. februārī. Šis akts regulē stratēģisko preču eksportu un tranzītu caur Igauniju, militāro preču importu, ar militārajām precēm saistīto pakalpojumu eksportu, kā arī nodrošina stratēģisko preču importa un gala izmantošanas kontroli. Saskaņā ar šo aktu aizliegts militāro preču eksports uz vai tranzīts caur valstīm, uz kurām attiecas Igaunijai saistošas sankcijas, ko noteikusi kāda no Starptautisko sankciju aktā minētajām organizācijām, neatkarīgi no speciālām atļaujām, bez Stratēģisko preču komisijas atļaujas novirzīties no stratēģisko preču importa un gala izmantojuma valsts kontrolei pakļauto preču paredzētā galamērķa, kā arī reeksportēt šādas preces bez speciālas atļaujas; masu iznīcināšanas ieroču un jebkuru masu iznīcināšanas ieroču ražošanā izmantotu materiālu, aprīkojuma, programmatūras un tehnoloģiju eksports un tranzīts, kā arī pretkājnieku mīnu un ar tām saistītu pakalpojumu eksports un tranzīts neatkarīgi no to galamērķa valsts; tādu preču imports, eksports un tranzīts, ko izmanto cilvēktiesību pārkāpšanai un ar tām saistīto pakalpojumu sniegšana neatkarīgi no galamērķa valsts, izņemot gadījumus, kad šādas preces eksponē muzejā kā priekšmetus ar vēsturisku vērtību; citu stratēģisko preču eksports un tranzīts, citu Igaunijai saistošos starptautiskos līgumos aizliegtu militāro preču un pakalpojumu imports.

SOMIJA

| 24. | 2003. gada beigās Somijas parlaments apstiprināja Šaujamieroču amnestijas likumdošanu, kas stājās spēkā 2004. gada 1. janvārī. Šīs likumdošanas mērķis ir samazināt nelegālo un nelikumīgo ieroču skaitu Somijā. Kopš likumdošanas stāšanās spēkā nelegālos vieglos ieročus, munīciju un sprāgstvielas var nodot policijai, un, ja vien tie nav izmantoti krimināla nodarījuma pastrādāšanā, par to nedraud nekādas juridiskas sekas. Nelegālu šaujamieroču īpašnieki var iesniegt licences pieteikumu, lai paturētu ieroci, vai ar policijas starpniecību nodot to personai, kurai ir licence. Gadījumos, kad īpašnieks nevēlas ieroci paturēt, bet nevēlas arī nodot to kādam citam licences turētājam, attiecīgais ierocis tiks iznīcināts vai nodots valsts īpašumā. Tālāk policija šādus ieročus drīkst pārdot oficiālās publiskās izsolēs kolekcionāriem un citiem ieroču licenču turētājiem. |
| --- | --- |

24.

2003. gada beigās Somijas parlaments apstiprināja Šaujamieroču amnestijas likumdošanu, kas stājās spēkā 2004. gada 1. janvārī. Šīs likumdošanas mērķis ir samazināt nelegālo un nelikumīgo ieroču skaitu Somijā. Kopš likumdošanas stāšanās spēkā nelegālos vieglos ieročus, munīciju un sprāgstvielas var nodot policijai, un, ja vien tie nav izmantoti krimināla nodarījuma pastrādāšanā, par to nedraud nekādas juridiskas sekas. Nelegālu šaujamieroču īpašnieki var iesniegt licences pieteikumu, lai paturētu ieroci, vai ar policijas starpniecību nodot to personai, kurai ir licence. Gadījumos, kad īpašnieks nevēlas ieroci paturēt, bet nevēlas arī nodot to kādam citam licences turētājam, attiecīgais ierocis tiks iznīcināts vai nodots valsts īpašumā. Tālāk policija šādus ieročus drīkst pārdot oficiālās publiskās izsolēs kolekcionāriem un citiem ieroču licenču turētājiem.

| 25. | Somijas Iekšlietu ministrija 2003. gadā veica sagatavošanos ANO Šaujamieroču protokola, tostarp normu par civilo šaujamieroču un munīcijas tirdzniecības starpniecību, ieviešanai. Tiek lēsts, ka priekšlikumi tiks iesniegti parlamentam 2004. gada otrajā pusē. |
| --- | --- |

25.

Somijas Iekšlietu ministrija 2003. gadā veica sagatavošanos ANO Šaujamieroču protokola, tostarp normu par civilo šaujamieroču un munīcijas tirdzniecības starpniecību, ieviešanai. Tiek lēsts, ka priekšlikumi tiks iesniegti parlamentam 2004. gada otrajā pusē.

FRANCIJA

| 26. | Francija ieviesa 2003. gada 18. marta Likumu Nr. 2003-239 par iekšējo kontroli, kura II sadaļa “Noteikumi par ieročiem un munīciju” groza 1939. gada 18. aprīļa lēmumu ar likuma spēku, ar ko nosaka kārtību, kas attiecas uz kaujas ekipējumu, ieročiem un munīciju, un ar ko nosaka stingrākus noteikumus atļauju izsniegšanai privātpersonām iegādāties un turēt ieročus pašaizsardzībai, sportam un medībām. Turklāt šā likuma 84. pants, ar ko groza 1939. gada 18. aprīļa lēmuma ar likuma spēku soda nosacījumus, nosaka, ka vienu gadu pēc šā rīkojuma publicēšanas personas, kas saskaņā ar noteikumiem par ieroču iegādi un turēšanu, nodod to rīcībā esošos ieročus, netiek pakļautas kriminālvajāšanai. Šīs normas mērķis ir ļaut pilsoņiem kuru rīcībā ir nelegāli ieroči, legalizēties, un iestādēm — bez atlīdzības izmaksāšanas atgūt ieročus, kuri turēti ilgu laiku un kurus šā iemesla dēļ bijis grūti izsekot. |
| --- | --- |

26.

Francija ieviesa 2003. gada 18. marta Likumu Nr. 2003-239 par iekšējo kontroli, kura II sadaļa “Noteikumi par ieročiem un munīciju” groza 1939. gada 18. aprīļa lēmumu ar likuma spēku, ar ko nosaka kārtību, kas attiecas uz kaujas ekipējumu, ieročiem un munīciju, un ar ko nosaka stingrākus noteikumus atļauju izsniegšanai privātpersonām iegādāties un turēt ieročus pašaizsardzībai, sportam un medībām. Turklāt šā likuma 84. pants, ar ko groza 1939. gada 18. aprīļa lēmuma ar likuma spēku soda nosacījumus, nosaka, ka vienu gadu pēc šā rīkojuma publicēšanas personas, kas saskaņā ar noteikumiem par ieroču iegādi un turēšanu, nodod to rīcībā esošos ieročus, netiek pakļautas kriminālvajāšanai. Šīs normas mērķis ir ļaut pilsoņiem kuru rīcībā ir nelegāli ieroči, legalizēties, un iestādēm — bez atlīdzības izmaksāšanas atgūt ieročus, kuri turēti ilgu laiku un kurus šā iemesla dēļ bijis grūti izsekot.

| 27. | Pēc 2003. gada 3. janvāra Dekrēta Nr. 2002-23, kas paplašina administratīvās kontroles režīmu, kurš attiecas uz ieroču ražotājiem un tirgotājiem, publicēšanas pakāpeniski tika ieviesta kontroles sistēma, kas aptver: licenču izsniegšanu (vai atteikšanu) personām, kas vēlas darboties kā ieroču tirdzniecības starpnieki, atļauju saņēmušo personu reģistra uzturēšanu, sākotnējās starpnieku licenču turētāju pārbaudes, ko veic bruņoto spēku vispārējās kontroles iestādes. |
| --- | --- |

27.

Pēc 2003. gada 3. janvāra Dekrēta Nr. 2002-23, kas paplašina administratīvās kontroles režīmu, kurš attiecas uz ieroču ražotājiem un tirgotājiem, publicēšanas pakāpeniski tika ieviesta kontroles sistēma, kas aptver: licenču izsniegšanu (vai atteikšanu) personām, kas vēlas darboties kā ieroču tirdzniecības starpnieki, atļauju saņēmušo personu reģistra uzturēšanu, sākotnējās starpnieku licenču turētāju pārbaudes, ko veic bruņoto spēku vispārējās kontroles iestādes.

GRIEĶIJA

| 28. | Pastāvošā Grieķijas likumdošana, kas reglamentē šaujamieroču turēšanu, tika grozīta ar Likumu 3169/2003, kā rezultātā jebkurai personai, kas vēlas importēt, pārvadāt vai turēt ieroci, ir pienākums pirms tam iegūt policijas izsniegtu atļauju. Pirms šādas atļaujas izsniegšanas tiek pārbaudīti dati par pieteikuma iesniedzēja agrāko sodāmību. |
| --- | --- |

28.

Pastāvošā Grieķijas likumdošana, kas reglamentē šaujamieroču turēšanu, tika grozīta ar Likumu 3169/2003, kā rezultātā jebkurai personai, kas vēlas importēt, pārvadāt vai turēt ieroci, ir pienākums pirms tam iegūt policijas izsniegtu atļauju. Pirms šādas atļaujas izsniegšanas tiek pārbaudīti dati par pieteikuma iesniedzēja agrāko sodāmību.

UNGĀRIJA

| 29. | Ungārijas gadījumā ieviesti jauni uz civiliedzīvotājiem attiecināmi ieroču iegādes un turēšanas kontroles mehānismi. Šaujamieroču un munīcijas akts Nr. 24/2004, kas stājās spēkā 2004. gada 1. maijā, ir balstīts uz Padomes Direktīvas 91/477/EEK un Komisijas Ieteikumu 93/15/EEK, 93/216/EEK un 96/129/EK prasībām. |
| --- | --- |

29.

Ungārijas gadījumā ieviesti jauni uz civiliedzīvotājiem attiecināmi ieroču iegādes un turēšanas kontroles mehānismi. Šaujamieroču un munīcijas akts Nr. 24/2004, kas stājās spēkā 2004. gada 1. maijā, ir balstīts uz Padomes Direktīvas 91/477/EEK un Komisijas Ieteikumu 93/15/EEK, 93/216/EEK un 96/129/EK prasībām.

| 30. | 2004. gada 1. maijā Ungārijā stājās spēkā jauns valdības dekrēts Nr. 16/2004 par ieroču eksporta kontroli. Dekrēts attiecas uz visiem priekšmetiem, kas iekļauti ES Kopējā militārā ekipējuma sarakstā, darbībām, kas veicina šo preču nodrošināšanu vai piegādi (piemēram, tirdzniecības starpniecību, tranzītu) un tehnisko palīdzību. Jaunā likumdošana ievieš ES Ieroču eksporta rīcības kodeksu, padarot to par daļu no valsts likumdošanas, kā rezultātā tas kļūst par juridiski saistošu dokumentu. Visus licenču pieteikumus izskata saskaņā ar šo kodeksu. |
| --- | --- |

30.

2004. gada 1. maijā Ungārijā stājās spēkā jauns valdības dekrēts Nr. 16/2004 par ieroču eksporta kontroli. Dekrēts attiecas uz visiem priekšmetiem, kas iekļauti ES Kopējā militārā ekipējuma sarakstā, darbībām, kas veicina šo preču nodrošināšanu vai piegādi (piemēram, tirdzniecības starpniecību, tranzītu) un tehnisko palīdzību. Jaunā likumdošana ievieš ES Ieroču eksporta rīcības kodeksu, padarot to par daļu no valsts likumdošanas, kā rezultātā tas kļūst par juridiski saistošu dokumentu. Visus licenču pieteikumus izskata saskaņā ar šo kodeksu.

ĪRIJA

| 31. | Saskaņā ar pašreizējo Īrijas likumdošanu vieglo ieroču importam no ES dalībvalstīm un eksportam uz tām ir nepieciešama licence, kas atbilst 1925. un 1964. gada Šaujamieroču aktiem, kā arī 1993. gada EK Ieroču un munīcijas iegādes un turēšanas noteikumiem. Uz šaujamieroču eksportu uz citām valstīm attiecas arī 1983. gada Eksporta kontroles akts un ar to saistītie rīkojumi, kā arī starptautiskas saistības, kas izriet no dalības ANO, ES, EDSO un citās organizācijās, kas regulē eksportu, piemēram, Vasenāras Vienošanās.
  Tā kā aizvien vairāk starptautiskās uzmanības tiek pievērsts tam, cik svarīgi ir pieņemt stingrākus eksporta kontroles noteikumus, Īrija veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās eksporta kontroles mehānismi atbilst augstākajiem starptautiskajiem standartiem. Šajā sakarā Uzņēmumu, tirdzniecības un nodarbinātības departaments ir pasūtījis Īrijas stratēģisko kontroles sistēmu pārskatīšanu, lai ieteiktu labākos to modernizēšanas un nostiprināšanas veidus, novērstu konstatētās nepilnības un nodrošinātu Īrijas starptautisko saistību ievērošanu. 1. pārskatīšanas posms, kura laikā tika aplūkots plašais izvirzīto jautājumu loks un meklēti veidi, kā turpināt pārskatīšanas procesu, tika pabeigts 2003. gada jūnijā; 2. posmā, kas ir gandrīz pabeigts, notiek detalizētāka pārskatīšana. |
| --- | --- |

31.

Saskaņā ar pašreizējo Īrijas likumdošanu vieglo ieroču importam no ES dalībvalstīm un eksportam uz tām ir nepieciešama licence, kas atbilst 1925. un 1964. gada Šaujamieroču aktiem, kā arī 1993. gada EK Ieroču un munīcijas iegādes un turēšanas noteikumiem. Uz šaujamieroču eksportu uz citām valstīm attiecas arī 1983. gada Eksporta kontroles akts un ar to saistītie rīkojumi, kā arī starptautiskas saistības, kas izriet no dalības ANO, ES, EDSO un citās organizācijās, kas regulē eksportu, piemēram, Vasenāras Vienošanās.

Tā kā aizvien vairāk starptautiskās uzmanības tiek pievērsts tam, cik svarīgi ir pieņemt stingrākus eksporta kontroles noteikumus, Īrija veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās eksporta kontroles mehānismi atbilst augstākajiem starptautiskajiem standartiem. Šajā sakarā Uzņēmumu, tirdzniecības un nodarbinātības departaments ir pasūtījis Īrijas stratēģisko kontroles sistēmu pārskatīšanu, lai ieteiktu labākos to modernizēšanas un nostiprināšanas veidus, novērstu konstatētās nepilnības un nodrošinātu Īrijas starptautisko saistību ievērošanu. 1. pārskatīšanas posms, kura laikā tika aplūkots plašais izvirzīto jautājumu loks un meklēti veidi, kā turpināt pārskatīšanas procesu, tika pabeigts 2003. gada jūnijā; 2. posmā, kas ir gandrīz pabeigts, notiek detalizētāka pārskatīšana.

| 32. | Īrija cer, ka šogad tā spēs pievienoties Protokolam pret nelegālu šaujamieroču, to daļu un sastāvdaļu un munīcijas ražošanu un tirdzniecību, kas papildina ANO Konvenciju pret starptautisko organizēto noziedzību. |
| --- | --- |

32.

Īrija cer, ka šogad tā spēs pievienoties Protokolam pret nelegālu šaujamieroču, to daļu un sastāvdaļu un munīcijas ražošanu un tirdzniecību, kas papildina ANO Konvenciju pret starptautisko organizēto noziedzību.

ITĀLIJA

| 33. | Attiecībā uz militārai izmantošanai paredzētu ieroču eksportu 2003. gadā ar Itālijas likumu Nr. 148 (pieņemts 2003. gada 17. jūnijā) šādi tika grozīts likums Nr. 185/1990:






  — | nepieciešamo eksporta atļauju (Likuma Nr. 185/1990 11. līdz 15. pants) var aizstāt ar vienam operatoram izsniegtu “vispārējo projekta licenci”. Šādai licencei ir jāattiecas uz militāro priekšmetu pārvadāšanu saistībā ar kopējām vai starpvaldību izpētes, attīstības vai ražošanas programmām, ko īsteno kopā ar ES vai NATO dalībvalstu uzņēmumiem. Šādām programmām jānorit saskaņā ar specifiskiem līgumiem, kas nodrošina, ka militāro priekšmetu eksports notiek saskaņā ar Itālijas Likuma Nr. 185/1990 principiem. Šo līgumu noteikumiem jābūt līdzīgiem tiem noteikumiem, ko paredz 2000. gada 27. jūlijā Fārnboro noslēgtais Pamatlīgums starp Franciju, Vāciju, Itāliju, Spāniju, Zviedriju un Apvienoto Karalisti par pasākumiem Eiropas aizsardzības rūpniecības reorganizācijas un pasākumu veicināšanai, |
| --- | --- | --- |

33.

Attiecībā uz militārai izmantošanai paredzētu ieroču eksportu 2003. gadā ar Itālijas likumu Nr. 148 (pieņemts 2003. gada 17. jūnijā) šādi tika grozīts likums Nr. 185/1990:

—

nepieciešamo eksporta atļauju (Likuma Nr. 185/1990 11. līdz 15. pants) var aizstāt ar vienam operatoram izsniegtu “vispārējo projekta licenci”. Šādai licencei ir jāattiecas uz militāro priekšmetu pārvadāšanu saistībā ar kopējām vai starpvaldību izpētes, attīstības vai ražošanas programmām, ko īsteno kopā ar ES vai NATO dalībvalstu uzņēmumiem. Šādām programmām jānorit saskaņā ar specifiskiem līgumiem, kas nodrošina, ka militāro priekšmetu eksports notiek saskaņā ar Itālijas Likuma Nr. 185/1990 principiem. Šo līgumu noteikumiem jābūt līdzīgiem tiem noteikumiem, ko paredz 2000. gada 27. jūlijā Fārnboro noslēgtais Pamatlīgums starp Franciju, Vāciju, Itāliju, Spāniju, Zviedriju un Apvienoto Karalisti par pasākumiem Eiropas aizsardzības rūpniecības reorganizācijas un pasākumu veicināšanai,

| — | vispārējā projekta licence var dot tiesības nodrošināt militāros priekšmetus, kas projektēti vai ražoti kopējo programmu ietvaros, uz iepriekš minētajām valstīm izmantošanai militārām vajadzībām, |
| --- | --- |

—

vispārējā projekta licence var dot tiesības nodrošināt militāros priekšmetus, kas projektēti vai ražoti kopējo programmu ietvaros, uz iepriekš minētajām valstīm izmantošanai militārām vajadzībām,

| — | maksimālais vispārējās projekta licences derīguma termiņš ir trīs gadi, un to var pagarināt, |
| --- | --- |

—

maksimālais vispārējās projekta licences derīguma termiņš ir trīs gadi, un to var pagarināt,

| — | vispārējās projekta licences pieteikumā jāietver šāda informācija:






  a) | kopējās programmas apraksts, norādot, kādi militārie priekšmeti tiks ražoti; |
| --- | --- | --- |

—

vispārējās projekta licences pieteikumā jāietver šāda informācija:

a)

kopējās programmas apraksts, norādot, kādi militārie priekšmeti tiks ražoti;

| b) | norāde uz eksportētājas vai importētājas valsts uzņēmumiem, ja tie jau zināmi. Ja šie uzņēmumi vēl nav zināmi, eventuālā informācija jādara zināma Ārlietu ministrijai 90 dienu laikā pēc šādu uzņēmumu apzināšanas; |
| --- | --- |

b)

norāde uz eksportētājas vai importētājas valsts uzņēmumiem, ja tie jau zināmi. Ja šie uzņēmumi vēl nav zināmi, eventuālā informācija jādara zināma Ārlietu ministrijai 90 dienu laikā pēc šādu uzņēmumu apzināšanas;

| c) | zināmie kopējās programmas gala lietotāji (valsts iestādes, pilnvarotie valsts vai privātie uzņēmumi). |
| --- | --- |

c)

zināmie kopējās programmas gala lietotāji (valsts iestādes, pilnvarotie valsts vai privātie uzņēmumi).

| — | vispārējās projekta licences saņēmējiem katru gadu jāiesniedz Ārlietu ministrijai detalizēts pārskats par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar izsniegto licenci, iekļaujot pārskatā ziņas par jebkuru veikto pasākumu, |
| --- | --- |

—

vispārējās projekta licences saņēmējiem katru gadu jāiesniedz Ārlietu ministrijai detalizēts pārskats par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar izsniegto licenci, iekļaujot pārskatā ziņas par jebkuru veikto pasākumu,

| — | attiecībā uz piegādēm, kas saistītas ar vispārējo projekta licenci, uzņēmumam piecus gadus jāglabā ar piegādātajiem priekšmetiem saistītā dokumentācija, kas norāda uz iepriekš minēto priekšmetu nogādi galapunktā. Vēl arvien ir spēkā arī citi attiecīgie Likuma Nr. 185/1990 noteikumi. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz piegādēm, kas saistītas ar vispārējo projekta licenci, uzņēmumam piecus gadus jāglabā ar piegādātajiem priekšmetiem saistītā dokumentācija, kas norāda uz iepriekš minēto priekšmetu nogādi galapunktā. Vēl arvien ir spēkā arī citi attiecīgie Likuma Nr. 185/1990 noteikumi.

LATVIJA

| 34. | Lai atbilstīgi starptautiskajām prasībām regulētu ieroču jautājumus Latvijas Republikā un saskaņotu šo jomu reglamentējošo valsts likumdošanu, nosakot fizisko un juridisko personu tiesības un pienākumus attiecībā uz bruņojuma un ieroču, to daļu, munīcijas, sprāgstvielu, sprāgstvielu aprīkojuma, speciālo ierīču un pirotehnisko izstrādājumu apriti Latvijas Republikā un izveidotu šo priekšmetu klasifikācijas sistēmu, lai nodrošinātu personu un sabiedrības drošību, 2002. gada 6. jūnijā tika pieņemts Likums par ieroču apriti, kas stājās spēkā 2003. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

34.

Lai atbilstīgi starptautiskajām prasībām regulētu ieroču jautājumus Latvijas Republikā un saskaņotu šo jomu reglamentējošo valsts likumdošanu, nosakot fizisko un juridisko personu tiesības un pienākumus attiecībā uz bruņojuma un ieroču, to daļu, munīcijas, sprāgstvielu, sprāgstvielu aprīkojuma, speciālo ierīču un pirotehnisko izstrādājumu apriti Latvijas Republikā un izveidotu šo priekšmetu klasifikācijas sistēmu, lai nodrošinātu personu un sabiedrības drošību, 2002. gada 6. jūnijā tika pieņemts Likums par ieroču apriti, kas stājās spēkā 2003. gada 1. janvārī.

| 35. | Turklāt saskaņā ar šo likumu 2003. un 2004. gadā tika pieņemta virkne normatīvo aktu, kas regulē ieroču apriti Latvijā — Ministru kabineta 2004. gada 15. aprīļa noteikumi Nr. 167 “Šaujamieroču un lielas enerģijas pneimatisko ieroču vienotās uzskaites kārtība”, kas nosaka kārtību, kādā uztur vienoto uzskaiti par Latvijas Republikas fizisko un juridisko personu rīcībā esošajiem šaujamieročiem un lielas enerģijas pneimatiskajiem ieročiem (jāpiebilst, ka šie noteikumi neattiecas uz Nacionālo bruņoto spēku ieročiem), un Ministru kabineta 2003. gada 23. septembra noteikumi Nr. 538 “Ieroču, munīcijas, speciālo līdzekļu, sprāgstvielu, spridzināšanas ietaišu un pirotehnisko izstrādājumu komerciālās aprites, pirotehnisko izstrādājumu klasificēšanas un izmantošanas noteikumi”. Svarīga Latvijas eksporta kontroles likumdošanas sastāvdaļa ir arī Ministru kabineta 2003. gada 11. novembra noteikumi Nr. 647 “Ieroču, munīcijas un gāzes pistoļu (revolveru) iegādāšanās, reģistrēšanas, uzskaites, glabāšanas, pārvadāšanas, pārsūtīšanas, nēsāšanas, realizēšanas un kolekciju veidošanas noteikumi, kā arī apbalvošanas noteikumi”. |
| --- | --- |

35.

Turklāt saskaņā ar šo likumu 2003. un 2004. gadā tika pieņemta virkne normatīvo aktu, kas regulē ieroču apriti Latvijā — Ministru kabineta 2004. gada 15. aprīļa noteikumi Nr. 167 “Šaujamieroču un lielas enerģijas pneimatisko ieroču vienotās uzskaites kārtība”, kas nosaka kārtību, kādā uztur vienoto uzskaiti par Latvijas Republikas fizisko un juridisko personu rīcībā esošajiem šaujamieročiem un lielas enerģijas pneimatiskajiem ieročiem (jāpiebilst, ka šie noteikumi neattiecas uz Nacionālo bruņoto spēku ieročiem), un Ministru kabineta 2003. gada 23. septembra noteikumi Nr. 538 “Ieroču, munīcijas, speciālo līdzekļu, sprāgstvielu, spridzināšanas ietaišu un pirotehnisko izstrādājumu komerciālās aprites, pirotehnisko izstrādājumu klasificēšanas un izmantošanas noteikumi”. Svarīga Latvijas eksporta kontroles likumdošanas sastāvdaļa ir arī Ministru kabineta 2003. gada 11. novembra noteikumi Nr. 647 “Ieroču, munīcijas un gāzes pistoļu (revolveru) iegādāšanās, reģistrēšanas, uzskaites, glabāšanas, pārvadāšanas, pārsūtīšanas, nēsāšanas, realizēšanas un kolekciju veidošanas noteikumi, kā arī apbalvošanas noteikumi”.

| 36. | 2004. gada 1. maijā stājās spēkā Likums par stratēģisko preču apriti, kas pieņemts, lai nodrošinātu stratēģisko preču aprites kontroli saskaņā ar valsts un starptautiskajām interesēm un starptautiskajām prasībām par šādu preču eksporta, importa un tranzīta uzraudzību. |
| --- | --- |

36.

2004. gada 1. maijā stājās spēkā Likums par stratēģisko preču apriti, kas pieņemts, lai nodrošinātu stratēģisko preču aprites kontroli saskaņā ar valsts un starptautiskajām interesēm un starptautiskajām prasībām par šādu preču eksporta, importa un tranzīta uzraudzību.

LIETUVA

| 37. | 2003. gada 1. jūlijā stājās spēkā jauns Lietuvas Likums par ieroču un munīcijas kontroli, kas tika sagatavots saskaņā ar Direktīvu 91/477/EEK par ieroču un munīcijas kontroli. Likums paredz, ka ieroči un munīcija tiek iedalīti kategorijās, konsolidē ieroču un munīcijas aprites un kontroles tiesisko pamatu un paredz noteikumus ieroču tirdzniecības starpniecībai. Likums nosaka kopējas prasības informācijas apmaiņai un regulē civilajā apritē esošu ieroču (tādu ieroču, kuru turēšanai nav nepieciešama licence, piemēram, medību un sporta ieroču) importu, eksportu un tranzītu. |
| --- | --- |

37.

2003. gada 1. jūlijā stājās spēkā jauns Lietuvas Likums par ieroču un munīcijas kontroli, kas tika sagatavots saskaņā ar Direktīvu 91/477/EEK par ieroču un munīcijas kontroli. Likums paredz, ka ieroči un munīcija tiek iedalīti kategorijās, konsolidē ieroču un munīcijas aprites un kontroles tiesisko pamatu un paredz noteikumus ieroču tirdzniecības starpniecībai. Likums nosaka kopējas prasības informācijas apmaiņai un regulē civilajā apritē esošu ieroču (tādu ieroču, kuru turēšanai nav nepieciešama licence, piemēram, medību un sporta ieroču) importu, eksportu un tranzītu.

| 38. | Turklāt, lai regulētu ieroču un munīcijas (tostarp vieglo un kājnieku ieroču) eksportu un importu Lietuvas Republikā, 2003. gadā tika pieņemts Likums par grozījumiem Likumā par stratēģisko preču un tehnoloģiju eksporta, importa un tranzīta kontroli. |
| --- | --- |

38.

Turklāt, lai regulētu ieroču un munīcijas (tostarp vieglo un kājnieku ieroču) eksportu un importu Lietuvas Republikā, 2003. gadā tika pieņemts Likums par grozījumiem Likumā par stratēģisko preču un tehnoloģiju eksporta, importa un tranzīta kontroli.

| 39. | Pavisam nesen Lietuvas Republikā (2004. gadā) stājās spēkā jauns Likums par stratēģisko preču kontroli. Šis likums cita starpā reglamentē arī tirdzniecības starpniecības darbības. |
| --- | --- |

39.

Pavisam nesen Lietuvas Republikā (2004. gadā) stājās spēkā jauns Likums par stratēģisko preču kontroli. Šis likums cita starpā reglamentē arī tirdzniecības starpniecības darbības.

| 40. | 2003. gadā Lietuvas Ieroču fonds ieviesa stingrāku Valsts ieroču reģistra gala lietotāju sertifikātu un darbību reģistrācijas sistēmu (papildinot centralizēto datubāzi ar vajadzīgo informāciju, kā to paredz ANO Šaujamieroču protokola noteikumi). |
| --- | --- |

40.

2003. gadā Lietuvas Ieroču fonds ieviesa stingrāku Valsts ieroču reģistra gala lietotāju sertifikātu un darbību reģistrācijas sistēmu (papildinot centralizēto datubāzi ar vajadzīgo informāciju, kā to paredz ANO Šaujamieroču protokola noteikumi).

| 41. | Lietuvas valdības noteikumi par Valsts ieroču reģistru (pieņemti 2003. gada 21. augustā) noteica uz datiem attiecināmās prasības un to, kā jāiesniedz, jāuzglabā un jāuztur informācija. Informācija tiks uzglabāta datubāzē no brīža, kad ierocis sāk figurēt (ražots vai ievests) valstī. Reģistrs nepieļauj vieglu nelegālu ieroču parādīšanos un ļauj izsekot ieroču ceļiem. |
| --- | --- |

41.

Lietuvas valdības noteikumi par Valsts ieroču reģistru (pieņemti 2003. gada 21. augustā) noteica uz datiem attiecināmās prasības un to, kā jāiesniedz, jāuzglabā un jāuztur informācija. Informācija tiks uzglabāta datubāzē no brīža, kad ierocis sāk figurēt (ražots vai ievests) valstī. Reģistrs nepieļauj vieglu nelegālu ieroču parādīšanos un ļauj izsekot ieroču ceļiem.

| 42. | Tāpat Kriminālkodekss, kas Lietuvā stājās spēkā 2003. gada 1. maijā, paplašina spēkā esošās likumdošanas jomu un ir papildināts ar atsevišķu nodaļu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas saistīti ar nelegālu ieroču ražošanu, turēšanu, glabāšanu, uzglabāšanu un tirdzniecību. |
| --- | --- |

42.

Tāpat Kriminālkodekss, kas Lietuvā stājās spēkā 2003. gada 1. maijā, paplašina spēkā esošās likumdošanas jomu un ir papildināts ar atsevišķu nodaļu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas saistīti ar nelegālu ieroču ražošanu, turēšanu, glabāšanu, uzglabāšanu un tirdzniecību.

LUKSEMBURGA

| 43. | Lai gan 2003. gadā Luksemburgā netika pieņemta jauna likumdošana, notika spēkā esošās likumdošanas pārskatīšana. Pašlaik attiecīgās jomas tiesisko bāzi veido 1983. gada 15. marta Likums par ieročiem un munīciju un 1995. gada 31. oktobra Lielhercogistes noteikumi par ieroču, munīcijas militārai lietošanai vai ar to saistītām tehnoloģijām paredzēta aprīkojuma importu, eksportu un tranzītu. Šie tiesību akti ir publicēti Luksemburgas oficiālajā izdevumā Memorial. |
| --- | --- |

43.

Lai gan 2003. gadā Luksemburgā netika pieņemta jauna likumdošana, notika spēkā esošās likumdošanas pārskatīšana. Pašlaik attiecīgās jomas tiesisko bāzi veido 1983. gada 15. marta Likums par ieročiem un munīciju un 1995. gada 31. oktobra Lielhercogistes noteikumi par ieroču, munīcijas militārai lietošanai vai ar to saistītām tehnoloģijām paredzēta aprīkojuma importu, eksportu un tranzītu. Šie tiesību akti ir publicēti Luksemburgas oficiālajā izdevumā Memorial.

MALTA

| 44. | Malta ir veikusi pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās eksporta kontroles mehānismi atbilst starptautiskajiem eksporta kontroles režīmiem un starptautiskām saistībām un pienākumiem, kas izriet no dalības ANO, ES un EDSO. Šajā sakarā saskaņā ar pašlaik spēkā esošo Maltas likumdošanu vieglo ieroču importam, eksportam, tranzītam un pārvadāšanai ir nepieciešamas importa un eksporta licences saskaņā ar Importa kontroles noteikumiem (izsludināti 2004. gadā ar Nr. 242) un Militārā ekipējuma (eksporta kontroles) noteikumiem (izsludināti 2001. gadā ar Nr. 269). Turklāt uz tādām tirdzniecības starpniecības darbībām, kas saistītas ar ieroču pārvadāšanu starp Maltu un citām valstīm, attiecas grozītie Militārā ekipējuma (eksporta kontroles) noteikumi (izsludināti 2003. gadā ar Nr. 376). 2002. gada 1. janvārī Malta pielāgojās ES Ieroču eksporta rīcības kodeksam. Rīcības kodeksa vienotie kritēriji eksporta licenču izsniegšanai kalpo par vadlīnijām Maltas iestādēm, kas nodarbojas ar eksporta kontroli. Šos kritērijus ņem vērā, izsniedzot ieroču un militārā ekipējuma eksporta atļaujas. |
| --- | --- |

44.

Malta ir veikusi pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās eksporta kontroles mehānismi atbilst starptautiskajiem eksporta kontroles režīmiem un starptautiskām saistībām un pienākumiem, kas izriet no dalības ANO, ES un EDSO. Šajā sakarā saskaņā ar pašlaik spēkā esošo Maltas likumdošanu vieglo ieroču importam, eksportam, tranzītam un pārvadāšanai ir nepieciešamas importa un eksporta licences saskaņā ar Importa kontroles noteikumiem (izsludināti 2004. gadā ar Nr. 242) un Militārā ekipējuma (eksporta kontroles) noteikumiem (izsludināti 2001. gadā ar Nr. 269). Turklāt uz tādām tirdzniecības starpniecības darbībām, kas saistītas ar ieroču pārvadāšanu starp Maltu un citām valstīm, attiecas grozītie Militārā ekipējuma (eksporta kontroles) noteikumi (izsludināti 2003. gadā ar Nr. 376). 2002. gada 1. janvārī Malta pielāgojās ES Ieroču eksporta rīcības kodeksam. Rīcības kodeksa vienotie kritēriji eksporta licenču izsniegšanai kalpo par vadlīnijām Maltas iestādēm, kas nodarbojas ar eksporta kontroli. Šos kritērijus ņem vērā, izsniedzot ieroču un militārā ekipējuma eksporta atļaujas.

| 45. | Turklāt uz ieroču un munīcijas pārvadāšanu no vienas ES dalībvalsts uz citu attiecas Maltas Šaujamieroču un munīcijas (pārvadāšana starp dalībvalstīm un citi jautājumi) noteikumi (izsludināti 2004. gadā ar Nr. 56). Šie noteikumi stājās spēkā 2004. gada 1. maijā. |
| --- | --- |

45.

Turklāt uz ieroču un munīcijas pārvadāšanu no vienas ES dalībvalsts uz citu attiecas Maltas Šaujamieroču un munīcijas (pārvadāšana starp dalībvalstīm un citi jautājumi) noteikumi (izsludināti 2004. gadā ar Nr. 56). Šie noteikumi stājās spēkā 2004. gada 1. maijā.

POLIJA

| 46. | 2003. gadā Polija pieņēma virkni likumdošanas iniciatīvu, kas bija saistītas ar tās iestāšanos Eiropas Savienībā; daļa turpinājās arī 2004. gadā. Šo pasākumu mērķis bija nodrošināt, lai līdz 2004. gada 1. maijam, kad Polija iestājās ES, pilnībā tiktu ieviests acquis. Kas attiecas uz ieročiem, īpaša uzmanība tika pievērsta Padomes Direktīvai 91/477/EEK par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli un Ieroču eksporta rīcības kodeksa principiem, izpildot Padomes Direktīvas 1999/34/KĀDP prasības. |
| --- | --- |

46.

2003. gadā Polija pieņēma virkni likumdošanas iniciatīvu, kas bija saistītas ar tās iestāšanos Eiropas Savienībā; daļa turpinājās arī 2004. gadā. Šo pasākumu mērķis bija nodrošināt, lai līdz 2004. gada 1. maijam, kad Polija iestājās ES, pilnībā tiktu ieviests acquis. Kas attiecas uz ieročiem, īpaša uzmanība tika pievērsta Padomes Direktīvai 91/477/EEK par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli un Ieroču eksporta rīcības kodeksa principiem, izpildot Padomes Direktīvas 1999/34/KĀDP prasības.

| 47. | 2003. gada 14. februārī ar Likumu par grozījumiem likumā par šaujamieročiem un munīciju un likumu par Valdības aizsardzības biroju (vienotais teksts Likumu izdevumā Nr. 52, publikācija Nr. 451) tika grozīts 1999. gada 21. maija Likums par šaujamieročiem un munīciju (Likumu izdevums Nr. 53, publikācija Nr. 549 ar tālākiem grozījumiem), saskaņojot spēkā esošos Polijas likumdošanas noteikumus ar acquis communautaire. Tika grozīts regulējums vairākās jomās, tai skaitā kārtībā, kas attiecas uz ieroču nekomerciālu pārvadāšanu pa Polijas Republikas teritoriju, ieroču importu un eksportu privātām vajadzībām, šaujamieroču iznīcināšanas kārtībā, noteikumos par tiesībām nepilsoņiem turēt ieroci. Iekļauti arī noteikumi, kas policijas spēku virspavēlniekam uzliek par pienākumu informēt ES iestādes par tiem šaujamieročiem, kuru turēšana ir atļauta un aizliegta Polijas teritorijā. |
| --- | --- |

47.

2003. gada 14. februārī ar Likumu par grozījumiem likumā par šaujamieročiem un munīciju un likumu par Valdības aizsardzības biroju (vienotais teksts Likumu izdevumā Nr. 52, publikācija Nr. 451) tika grozīts 1999. gada 21. maija Likums par šaujamieročiem un munīciju (Likumu izdevums Nr. 53, publikācija Nr. 549 ar tālākiem grozījumiem), saskaņojot spēkā esošos Polijas likumdošanas noteikumus ar acquis communautaire. Tika grozīts regulējums vairākās jomās, tai skaitā kārtībā, kas attiecas uz ieroču nekomerciālu pārvadāšanu pa Polijas Republikas teritoriju, ieroču importu un eksportu privātām vajadzībām, šaujamieroču iznīcināšanas kārtībā, noteikumos par tiesībām nepilsoņiem turēt ieroci. Iekļauti arī noteikumi, kas policijas spēku virspavēlniekam uzliek par pienākumu informēt ES iestādes par tiem šaujamieročiem, kuru turēšana ir atļauta un aizliegta Polijas teritorijā.

| 48. | Iepriekš minētais likums ir pamatā šādiem aktiem:






  — | 2003. gada 7. marta ekonomikas, darba un sociālās politikas ministra rīkojums par munīcijas veidiem, kurus Polijas teritorijā drīkst pārvadāt ar ekonomikas jautājumos kompetenta ministra atļauju (Likumu izdevums Nr. 52, publikācija Nr. 456), kas stājās spēkā dienā, kad Polija iestājās ES, |
| --- | --- | --- |

48.

Iepriekš minētais likums ir pamatā šādiem aktiem:

—

2003. gada 7. marta ekonomikas, darba un sociālās politikas ministra rīkojums par munīcijas veidiem, kurus Polijas teritorijā drīkst pārvadāt ar ekonomikas jautājumos kompetenta ministra atļauju (Likumu izdevums Nr. 52, publikācija Nr. 456), kas stājās spēkā dienā, kad Polija iestājās ES,

| — | 2003. gada 6. novembra infrastruktūras ministra rīkojums par sīki izstrādātiem noteikumiem un nosacījumiem par ieročiem, ko nosūta tādas iestādes, kas ir iesaistītas pasta pārvadāšanā un piegādē (Likumu izdevums Nr. 198, publikācija Nr. 1926), kas nosaka principus ieroču nodošanai no pilnvarotiem ārvalstu uzņēmējiem fiziskām personām, kam ir attiecīgo ieroču veidu turēšanas atļaujas, |
| --- | --- |

—

2003. gada 6. novembra infrastruktūras ministra rīkojums par sīki izstrādātiem noteikumiem un nosacījumiem par ieročiem, ko nosūta tādas iestādes, kas ir iesaistītas pasta pārvadāšanā un piegādē (Likumu izdevums Nr. 198, publikācija Nr. 1926), kas nosaka principus ieroču nodošanai no pilnvarotiem ārvalstu uzņēmējiem fiziskām personām, kam ir attiecīgo ieroču veidu turēšanas atļaujas,

| — | 2003. gada 22. decembra iekšlietu un administrācijas ministra rīkojums par ieroču īpašnieku identifikācijas dokumentu un ieroču reģistrācijas dokumentu paraugiem (Likumu izdevums Nr. 225, publikācija Nr. 2233), kas Polijas tiesību sistēmā ievieš Eiropas šaujamieroču apliecības jēdzienu, pneimatisko ieroču reģistrācijas principus utt. |
| --- | --- |

—

2003. gada 22. decembra iekšlietu un administrācijas ministra rīkojums par ieroču īpašnieku identifikācijas dokumentu un ieroču reģistrācijas dokumentu paraugiem (Likumu izdevums Nr. 225, publikācija Nr. 2233), kas Polijas tiesību sistēmā ievieš Eiropas šaujamieroču apliecības jēdzienu, pneimatisko ieroču reģistrācijas principus utt.

SLOVĀKIJA

| 49. | 2003. gada 23. aprīlī Slovākijas Parlaments pieņēma jaunu Šaujamieroču un munīcijas aktu Nr. 190/2003. Tas stājās spēkā 2004. gada 1. janvārī; izņēmums ir atsevišķi punkti, kas stājās spēkā 2004. gada 1. maijā. Šaujamieroču akts nosaka šaujamieroču un munīcijas kategorijas, to iegādes, turēšanas, nēsāšanas un izmantošanas noteikumus, turētāju tiesības un pienākumus, kā arī nosacījumus importam, eksportam un nodošanai tālāk. Tāpat tas paredz noteikumus šaušanas poligonu izveidei un darbībai, šaujamieroču un munīcijas izstādīšanai, šīs jomas informācijas sistēmu darbībai, kā arī sankcijas šajā aktā paredzēto noteikumu pārkāpšanas gadījumā. |
| --- | --- |

49.

2003. gada 23. aprīlī Slovākijas Parlaments pieņēma jaunu Šaujamieroču un munīcijas aktu Nr. 190/2003. Tas stājās spēkā 2004. gada 1. janvārī; izņēmums ir atsevišķi punkti, kas stājās spēkā 2004. gada 1. maijā. Šaujamieroču akts nosaka šaujamieroču un munīcijas kategorijas, to iegādes, turēšanas, nēsāšanas un izmantošanas noteikumus, turētāju tiesības un pienākumus, kā arī nosacījumus importam, eksportam un nodošanai tālāk. Tāpat tas paredz noteikumus šaušanas poligonu izveidei un darbībai, šaujamieroču un munīcijas izstādīšanai, šīs jomas informācijas sistēmu darbībai, kā arī sankcijas šajā aktā paredzēto noteikumu pārkāpšanas gadījumā.

| 50. | Pēc iepriekš minētā akta tika pieņemti divi Iekšlietu ministrijas dekrēti:






  — | Dekrēts Nr. 555/2003 stājās spēkā 2004. gada 1. janvārī. Tas nosaka noteikumus šaujamieroču apliecības pieteikumu iesniedzēju kompetences eksāmenu jomai un mērogam, reģistrācijas organizēšanai, nosacījumus šaujamieroču un munīcijas reģistrācijai un turēšanai, kā arī noteikumus šaujamieroču un munīcijas pazaudēšanas, ļaundabīgas izmantošanas un zādzības novēršanai, |
| --- | --- | --- |

50.

Pēc iepriekš minētā akta tika pieņemti divi Iekšlietu ministrijas dekrēti:

—

Dekrēts Nr. 555/2003 stājās spēkā 2004. gada 1. janvārī. Tas nosaka noteikumus šaujamieroču apliecības pieteikumu iesniedzēju kompetences eksāmenu jomai un mērogam, reģistrācijas organizēšanai, nosacījumus šaujamieroču un munīcijas reģistrācijai un turēšanai, kā arī noteikumus šaujamieroču un munīcijas pazaudēšanas, ļaundabīgas izmantošanas un zādzības novēršanai,

| — | Dekrēts Nr. 208/2004 stājās spēkā 2004. gada 1. maijā. Tas ievieš Eiropas Šaujamieroču apliecības un attiecīgo tās elementu paraugu. |
| --- | --- |

—

Dekrēts Nr. 208/2004 stājās spēkā 2004. gada 1. maijā. Tas ievieš Eiropas Šaujamieroču apliecības un attiecīgo tās elementu paraugu.

| 51. | Akts Nr. 190/2003 par šaujamieročiem un munīciju kopā ar abiem Iekšlietu ministrijas Dekrētiem Nr. 555/2003 un Nr. 208/2004 ir balstīti uz un pilnībā atbilst Padomes Direktīvā 91/477 EEK un Komisijas Ieteikumos 93/15/EEK, 93/216/EEK un 96/129/EK ietvertajiem principiem un prasībām. |
| --- | --- |

51.

Akts Nr. 190/2003 par šaujamieročiem un munīciju kopā ar abiem Iekšlietu ministrijas Dekrētiem Nr. 555/2003 un Nr. 208/2004 ir balstīti uz un pilnībā atbilst Padomes Direktīvā 91/477 EEK un Komisijas Ieteikumos 93/15/EEK, 93/216/EEK un 96/129/EK ietvertajiem principiem un prasībām.

SPĀNIJA

| 52. | Runājot par Spāniju, 2003. gadā nestājās spēkā jauna likumdošana. Spēkā esošie noteikumi paredz, ka, lai Spānijas iestādes varētu pārliecināties, ka gala lietotājs ir bruņoto vai drošības spēku vienība vai cita drošības nodrošināšanā iesaistīta valsts iestāde, jebkādam vieglo un kājnieku ieroču, izņemot sportam un medībām paredzētos šaujamieročus, eksportam vai tranzītam ir nepieciešams gala lietotāja sertifikāts; ja valstī nepastāv privātas iestādes, gala lietotājam ir jābūt kādai no iepriekš minētajām iestādēm. Jaunajai ieroču kontroles likumdošanai, ar kuru tiks ieviesta jaunākā šo jomu reglamentējošā ES politika, ir jāstājas spēkā jau drīzumā. |
| --- | --- |

52.

Runājot par Spāniju, 2003. gadā nestājās spēkā jauna likumdošana. Spēkā esošie noteikumi paredz, ka, lai Spānijas iestādes varētu pārliecināties, ka gala lietotājs ir bruņoto vai drošības spēku vienība vai cita drošības nodrošināšanā iesaistīta valsts iestāde, jebkādam vieglo un kājnieku ieroču, izņemot sportam un medībām paredzētos šaujamieročus, eksportam vai tranzītam ir nepieciešams gala lietotāja sertifikāts; ja valstī nepastāv privātas iestādes, gala lietotājam ir jābūt kādai no iepriekš minētajām iestādēm. Jaunajai ieroču kontroles likumdošanai, ar kuru tiks ieviesta jaunākā šo jomu reglamentējošā ES politika, ir jāstājas spēkā jau drīzumā.

| 53. | Jaunajā Karaliskā dekrēta projektā par noteikumiem, kas attiecas uz aizsardzības materiālu, citu materiālu un divkārša izmantojuma produktu un tehnoloģiju ārējās tirdzniecības kontroli, tiks ietverta arī tirdzniecības starpniecība un tehniskā palīdzība ieroču, tostarp vieglo un kājnieku ieroču jomā. |
| --- | --- |

53.

Jaunajā Karaliskā dekrēta projektā par noteikumiem, kas attiecas uz aizsardzības materiālu, citu materiālu un divkārša izmantojuma produktu un tehnoloģiju ārējās tirdzniecības kontroli, tiks ietverta arī tirdzniecības starpniecība un tehniskā palīdzība ieroču, tostarp vieglo un kājnieku ieroču jomā.

ZVIEDRIJA

| 54. | Zviedrijā 2003. gadā tika aizsākta un vēl aizvien turpinās Ieroču akta pārskatīšana, lai pārskatītu atsevišķus aspektus, tostarp vieglo un kājnieku ieroču marķēšanu. Tāpat 2003. gada augustā sākās Zviedrijas militārā ekipējuma likumdošanas pārskatīšana. Pārskatīšanas laikā tiks analizētas eksporta kontroles metodes un ierosināti nepieciešamie grozījumi. Pārskatīšanas process pašlaik turpinās. |
| --- | --- |

54.

Zviedrijā 2003. gadā tika aizsākta un vēl aizvien turpinās Ieroču akta pārskatīšana, lai pārskatītu atsevišķus aspektus, tostarp vieglo un kājnieku ieroču marķēšanu. Tāpat 2003. gada augustā sākās Zviedrijas militārā ekipējuma likumdošanas pārskatīšana. Pārskatīšanas laikā tiks analizētas eksporta kontroles metodes un ierosināti nepieciešamie grozījumi. Pārskatīšanas process pašlaik turpinās.

APVIENOTĀ KARALISTE

| 55. | Lai palīdzētu īstenot 2002. gada Eksporta kontroles aktu, Apvienotās Karalistes valdība saskaņā ar 2003. gada 31. oktobra Parlamenta aktu izdeva divus rīkojumus. Šie akti paredz jaunus kontroles mehānismus, kas stājās spēkā 2004. gada 1. maijā. |
| --- | --- |

55.

Lai palīdzētu īstenot 2002. gada Eksporta kontroles aktu, Apvienotās Karalistes valdība saskaņā ar 2003. gada 31. oktobra Parlamenta aktu izdeva divus rīkojumus. Šie akti paredz jaunus kontroles mehānismus, kas stājās spēkā 2004. gada 1. maijā.

| 56. | 2003. gada Preču tirdzniecības (kontroles) akts attiecina kontroles mehānismus arī uz vienkāršu Apvienotās Karalistes eksportu, attiecinot šo aktu arī uz tiešu militārā ekipējuma tirdzniecību (transportēšanu un tirdzniecības starpniecību) ar aizjūras valstīm. Šie kontroles mehānismi attieksies uz jebkāda militāra ekipējuma tirdzniecību ar aizjūras valstīm, ja kāds no tirdzniecības posmiem ir saistīts ar Apvienoto Karalisti. Tas attiecas uz darbībām, kas notiek Apvienotajā Karalistē neatkarīgi no tā, vai tajā ir iesaistīta Apvienotās Karalistes (fiziska vai juridiska) persona vai ārvalstnieks. 2004. gada Rīkojums par tirdzniecību ar kontrolējamām precēm (uz galamērķiem, kam uzlikts embargo) tika iesniegts Parlamentam 2004. gada 11. februārī un stājās spēkā 2004. gada 3. martā. Šis rīkojums paredz papildu ārpusteritorijas kontroli tādām militārajām precēm, kas paredzētas deviņām galamērķa valstīm, uz kurām pašlaik attiecas Apvienotās Karalistes, ES vai EDSO ieroču embargo. Līdz tam šādas kontroles attiecās uz precēm, kas paredzētas valstīm, uz kurām attiecās ANO ieroču embargo. |
| --- | --- |

56.

2003. gada Preču tirdzniecības (kontroles) akts attiecina kontroles mehānismus arī uz vienkāršu Apvienotās Karalistes eksportu, attiecinot šo aktu arī uz tiešu militārā ekipējuma tirdzniecību (transportēšanu un tirdzniecības starpniecību) ar aizjūras valstīm. Šie kontroles mehānismi attieksies uz jebkāda militāra ekipējuma tirdzniecību ar aizjūras valstīm, ja kāds no tirdzniecības posmiem ir saistīts ar Apvienoto Karalisti. Tas attiecas uz darbībām, kas notiek Apvienotajā Karalistē neatkarīgi no tā, vai tajā ir iesaistīta Apvienotās Karalistes (fiziska vai juridiska) persona vai ārvalstnieks. 2004. gada Rīkojums par tirdzniecību ar kontrolējamām precēm (uz galamērķiem, kam uzlikts embargo) tika iesniegts Parlamentam 2004. gada 11. februārī un stājās spēkā 2004. gada 3. martā. Šis rīkojums paredz papildu ārpusteritorijas kontroli tādām militārajām precēm, kas paredzētas deviņām galamērķa valstīm, uz kurām pašlaik attiecas Apvienotās Karalistes, ES vai EDSO ieroču embargo. Līdz tam šādas kontroles attiecās uz precēm, kas paredzētas valstīm, uz kurām attiecās ANO ieroču embargo.

I.C   Administratīvo, tiesību aizsardzības un tiesu iestāžu apmācība

SPĀNIJA

| 57. | Spānijas tiesību aizsardzības iestādes tāpat kā iepriekšējos gados turpināja rīkot kursus par šaujamieroču un sprāgstvielu kriminālprocedūrām un datortehnoloģiju izmantošanu ieroču un sprāgstvielu kontrolē. Šie semināri tika organizēti regulāri, lai attiecīgo iestāžu darbinieki papildinātu jau esošās un iegūtu jaunas zināšanas par šiem jautājumiem. |
| --- | --- |

57.

Spānijas tiesību aizsardzības iestādes tāpat kā iepriekšējos gados turpināja rīkot kursus par šaujamieroču un sprāgstvielu kriminālprocedūrām un datortehnoloģiju izmantošanu ieroču un sprāgstvielu kontrolē. Šie semināri tika organizēti regulāri, lai attiecīgo iestāžu darbinieki papildinātu jau esošās un iegūtu jaunas zināšanas par šiem jautājumiem.

I.D   Citas iniciatīvas un pasākumi

DĀNIJA

| 58. | 2003. gadā Dānija palīdzēja pētīt 1991. gada 18. jūnija Padomes Direktīvas 91/477/EEK par ieroču iegādi un turēšanu īstenošanu. Pētījuma mērķis bija uzlabot Direktīvā 91/477/EEK paredzēto informācijas apmaiņas sistēmu. |
| --- | --- |

58.

2003. gadā Dānija palīdzēja pētīt 1991. gada 18. jūnija Padomes Direktīvas 91/477/EEK par ieroču iegādi un turēšanu īstenošanu. Pētījuma mērķis bija uzlabot Direktīvā 91/477/EEK paredzēto informācijas apmaiņas sistēmu.

| 59. | 2003. gadā Dānijas policija sāka izmantot datorizēto ieroču reģistru, kurā ietverti dati par visām policijas izdotajām ieroču atļaujām, kā arī sludinājumi, ar kuriem meklē ieroču īpašniekus un pazudušus ieročus. Šajā reģistrā iespējams iekļaut visu svarīgo informāciju — ieroča īpašības, veidu, ražotāju, modeli, sērijas numuru, kalibru, atzīmes un atšķirības zīmes. |
| --- | --- |

59.

2003. gadā Dānijas policija sāka izmantot datorizēto ieroču reģistru, kurā ietverti dati par visām policijas izdotajām ieroču atļaujām, kā arī sludinājumi, ar kuriem meklē ieroču īpašniekus un pazudušus ieročus. Šajā reģistrā iespējams iekļaut visu svarīgo informāciju — ieroča īpašības, veidu, ražotāju, modeli, sērijas numuru, kalibru, atzīmes un atšķirības zīmes.

| 60. | Tomēr visi plāni vēl nav izpildīti. Paredzēts, ka nākotnē visi tirgotāji, importētāji un ražotāji papildinās ieroču reģistru ar informāciju no savām ieroču uzskaitēm un reģistriem. Tāpat plānots apvienot šaušanas klubu reģistrus ar jauno, centralizēto policijas reģistru. |
| --- | --- |

60.

Tomēr visi plāni vēl nav izpildīti. Paredzēts, ka nākotnē visi tirgotāji, importētāji un ražotāji papildinās ieroču reģistru ar informāciju no savām ieroču uzskaitēm un reģistriem. Tāpat plānots apvienot šaušanas klubu reģistrus ar jauno, centralizēto policijas reģistru.

FRANCIJA

| 61. | 2003. gadā Francija publicēja Aizsardzības ministrijas ziņojumu parlamentam par Francijas eksportu 2001. gadā. |
| --- | --- |

61.

2003. gadā Francija publicēja Aizsardzības ministrijas ziņojumu parlamentam par Francijas eksportu 2001. gadā.

| 62. | Runājot par Francijas eksporta kontroles un kaujas materiālu un tiem līdzīga aprīkojuma izskaušanas pasākumiem, Francija veic pasākumus, lai izvairītos no vieglo un kājnieku ieroču izplatīšanās. Sevišķi tas attiecas uz konfliktu skartiem reģioniem. Tā rūpīgi īsteno šo jomu reglamentējošos Eiropas Rīcības kodeksa noteikumus, stingri uzraugot ekipējuma galamērķi un novērtējot lietošanas draudus starptautiskās kopienas principu un mērķu un jo īpaši Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas kontekstā. |
| --- | --- |

62.

Runājot par Francijas eksporta kontroles un kaujas materiālu un tiem līdzīga aprīkojuma izskaušanas pasākumiem, Francija veic pasākumus, lai izvairītos no vieglo un kājnieku ieroču izplatīšanās. Sevišķi tas attiecas uz konfliktu skartiem reģioniem. Tā rūpīgi īsteno šo jomu reglamentējošos Eiropas Rīcības kodeksa noteikumus, stingri uzraugot ekipējuma galamērķi un novērtējot lietošanas draudus starptautiskās kopienas principu un mērķu un jo īpaši Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas kontekstā.

VĀCIJA

| 63. | 2003. gadā Vācijas federatīvie bruņotie spēki iznīcināja vairāk nekā 150 000 vieglo un kājnieku ieroču. |
| --- | --- |

63.

2003. gadā Vācijas federatīvie bruņotie spēki iznīcināja vairāk nekā 150 000 vieglo un kājnieku ieroču.

GRIEĶIJA

| 64. | Grieķija ir izveidojusi elektronisku datubāzi, kurā tiek reģistrēti visi legāli saražotie un turētie vieglie un kājnieku ieroči. Šo datubāzi regulāri atjaunina, pievienojot jaunus šķirkļus un dzēšot aktualitāti zaudējušos šķirkļus. Datubāze ļauj jebkurā brīdī iegūt informāciju par valstī esošajiem legālo ieroču turētājiem, kā arī izsekot ieroča gaitām no tā ievešanas brīža līdz nokļūšanai pie turētāja. Šajā datubāzē reģistrē visus atsavinātos, konfiscētos, pazaudētos un atrastos ieročus. |
| --- | --- |

64.

Grieķija ir izveidojusi elektronisku datubāzi, kurā tiek reģistrēti visi legāli saražotie un turētie vieglie un kājnieku ieroči. Šo datubāzi regulāri atjaunina, pievienojot jaunus šķirkļus un dzēšot aktualitāti zaudējušos šķirkļus. Datubāze ļauj jebkurā brīdī iegūt informāciju par valstī esošajiem legālo ieroču turētājiem, kā arī izsekot ieroča gaitām no tā ievešanas brīža līdz nokļūšanai pie turētāja. Šajā datubāzē reģistrē visus atsavinātos, konfiscētos, pazaudētos un atrastos ieročus.

| 65. | Grieķija rūpīgi īsteno Likuma Nr. 2168/93 un ar to saistīto ministru lēmumu noteikumus, lai legālie ieroči nenokļūtu nelegālā apritē. Ieviests ikmēneša ieroču ražotāju un tirgotāju kontroļu minimums. Izdoti rīkojumi policijas direktorātiem turpināt reģistrēt ieroču tirdzniecības uzņēmumos konstatētos visu veidu ieročus un munīciju. Šajās kontrolēs iegūtos datus salīdzina ar centrālās datubāzes informāciju, lai nepieļautu nelegālus darījumus. |
| --- | --- |

65.

Grieķija rūpīgi īsteno Likuma Nr. 2168/93 un ar to saistīto ministru lēmumu noteikumus, lai legālie ieroči nenokļūtu nelegālā apritē. Ieviests ikmēneša ieroču ražotāju un tirgotāju kontroļu minimums. Izdoti rīkojumi policijas direktorātiem turpināt reģistrēt ieroču tirdzniecības uzņēmumos konstatētos visu veidu ieročus un munīciju. Šajās kontrolēs iegūtos datus salīdzina ar centrālās datubāzes informāciju, lai nepieļautu nelegālus darījumus.

| 66. | Grieķijas policijai ir cieša sadarbība ar citām kompetentajām iestādēm, respektīvi, robežsardzi, muitu u. c. Grieķijas policija apmainās ar informāciju par vieglajiem un kājnieku ieročiem ar izcelsmes valstu kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

66.

Grieķijas policijai ir cieša sadarbība ar citām kompetentajām iestādēm, respektīvi, robežsardzi, muitu u. c. Grieķijas policija apmainās ar informāciju par vieglajiem un kājnieku ieročiem ar izcelsmes valstu kompetentajām iestādēm.

LIETUVA

| 67. | Lietuvas Ieroču fonds 2003. gadā iznīcināja 767 vieglos un kājnieku ieročus. |
| --- | --- |

67.

Lietuvas Ieroču fonds 2003. gadā iznīcināja 767 vieglos un kājnieku ieročus.

LUKSEMBURGA

| 68. | Runājot par ieroču iznīcināšanu, Luksemburga (Luksemburgas bruņotie spēki, Lielhercogistes policija un muitas administrācija) ieročus iznīcina, sagriežot daļās. Šo iznīcināšanu veic attiecīgo dienestu nodaļas. Iegūtos metāllūžņus attiecīgās nodaļas saliek konteineros un nogādā metāla ražošanas uzņēmumam, kur liecinieka klātbūtnē tos sakausē elektroniskās metāla kausēšanas krāsnīs. Pēc tam tiek sastādīts ziņojums. |
| --- | --- |

68.

Runājot par ieroču iznīcināšanu, Luksemburga (Luksemburgas bruņotie spēki, Lielhercogistes policija un muitas administrācija) ieročus iznīcina, sagriežot daļās. Šo iznīcināšanu veic attiecīgo dienestu nodaļas. Iegūtos metāllūžņus attiecīgās nodaļas saliek konteineros un nogādā metāla ražošanas uzņēmumam, kur liecinieka klātbūtnē tos sakausē elektroniskās metāla kausēšanas krāsnīs. Pēc tam tiek sastādīts ziņojums.

NĪDERLANDE

| 69. | Nīderlande atbalsta “Biting the Bullet” projektu, ko īsteno Saferworld, International Alert and Basic (Londona), Drošības pētījumu institūts (Pretoroja) un Vieglo ieroču pētījumu institūts (Ženēva). |
| --- | --- |

69.

Nīderlande atbalsta “Biting the Bullet” projektu, ko īsteno Saferworld, International Alert and Basic (Londona), Drošības pētījumu institūts (Pretoroja) un Vieglo ieroču pētījumu institūts (Ženēva).

POLIJA

| 70. | 2003. gadā Polijas robežsardze konfiscēja 45 ieročus un 3 034 munīcijas vienības, policija — 2 750 ieročus un 157 143 munīcijas vienības. |
| --- | --- |

70.

2003. gadā Polijas robežsardze konfiscēja 45 ieročus un 3 034 munīcijas vienības, policija — 2 750 ieročus un 157 143 munīcijas vienības.

SLOVĀKIJA

| 71. | 2003. gada 17. līdz 21. martā Hāgā notika Slovākijas un Nīderlandes divpusējās ekspertu sarunas. Sanāksmju dienas kārtībā dominēja savstarpēja informācijas apmaiņa par konvencionālo ieroču eksporta kontroli. Pašlaik notiek gatavošanās rezultātu apkopošanas sanāksmei, kas notiks Bratislavā. |
| --- | --- |

71.

2003. gada 17. līdz 21. martā Hāgā notika Slovākijas un Nīderlandes divpusējās ekspertu sarunas. Sanāksmju dienas kārtībā dominēja savstarpēja informācijas apmaiņa par konvencionālo ieroču eksporta kontroli. Pašlaik notiek gatavošanās rezultātu apkopošanas sanāksmei, kas notiks Bratislavā.

SPĀNIJA

| 72. | Spānijā ieviesta jauna darbības politika, kuras mērķis ir uzlabot kontroles pasākumus un to laikā ievērot kopējos kritērijus, kā arī uzlabot ar šaujamieročiem un sprāgstvielām saistītu ražotņu un uzņēmumu kontroli. Līdz ar to izdotas instrukcijas par to, ka šādas ražotnes un uzņēmumi jāpārbauda ne retāk kā trīs reizes gadā. |
| --- | --- |

72.

Spānijā ieviesta jauna darbības politika, kuras mērķis ir uzlabot kontroles pasākumus un to laikā ievērot kopējos kritērijus, kā arī uzlabot ar šaujamieročiem un sprāgstvielām saistītu ražotņu un uzņēmumu kontroli. Līdz ar to izdotas instrukcijas par to, ka šādas ražotnes un uzņēmumi jāpārbauda ne retāk kā trīs reizes gadā.

| 73. | Spānijas iestāžu rīcībā pašlaik ir 231 880 dažādu aizturēto, atsavināto un konfiscēto šaujamieroču. 17 768 šaujamieroči tiks pārdoti izsolēs, 27 141 ienīcināts. 2003. gadā Spānijas iestādes sadarbībā ar Ieroču un sprāgstvielu centrālo inspekciju konfiscēja vēl 215 nelegālus šaujamieročus. |
| --- | --- |

73.

Spānijas iestāžu rīcībā pašlaik ir 231 880 dažādu aizturēto, atsavināto un konfiscēto šaujamieroču. 17 768 šaujamieroči tiks pārdoti izsolēs, 27 141 ienīcināts. 2003. gadā Spānijas iestādes sadarbībā ar Ieroču un sprāgstvielu centrālo inspekciju konfiscēja vēl 215 nelegālus šaujamieročus.

| 74. | 2003. gadā Spānijas iestādes veica 17 841 pārbaudi uzņēmumos, kuros tiek ražoti vai uzglabāti šaujamieroči un/vai sprāgstvielas (tostarp ražotnēs, komerciestādēs, sporta šautuvēs, privātās apsardzes firmās); 10 099 no šīm pārbaudēm tika veiktas ar šaujamieročiem saistītos uzņēmumos, 7 742 — iestādēs, kur ražo vai uzglabā sprāgstvielas. Turklāt Spānijas muitas un nodokļu inspekcijas amatpersonas, īstenojot programmu cīņai pret ieroču turēšanu, vairākkārt ir apmeklējuši ostas un lidostas. |
| --- | --- |

74.

2003. gadā Spānijas iestādes veica 17 841 pārbaudi uzņēmumos, kuros tiek ražoti vai uzglabāti šaujamieroči un/vai sprāgstvielas (tostarp ražotnēs, komerciestādēs, sporta šautuvēs, privātās apsardzes firmās); 10 099 no šīm pārbaudēm tika veiktas ar šaujamieročiem saistītos uzņēmumos, 7 742 — iestādēs, kur ražo vai uzglabā sprāgstvielas. Turklāt Spānijas muitas un nodokļu inspekcijas amatpersonas, īstenojot programmu cīņai pret ieroču turēšanu, vairākkārt ir apmeklējuši ostas un lidostas.

ZVIEDRIJA

| 75. | Zviedrijas Nacionālā aizsardzības koledža īsteno plašu atbruņošanas, demobilizācijas un reintegrācijas programmu, kas aptver kursus gan vietējiem, gan starptautiskajiem speciālistiem. |
| --- | --- |

75.

Zviedrijas Nacionālā aizsardzības koledža īsteno plašu atbruņošanas, demobilizācijas un reintegrācijas programmu, kas aptver kursus gan vietējiem, gan starptautiskajiem speciālistiem.

APVIENOTĀ KARALISTE

| 76. | Apvienotās Karalistes Aizsardzības ministrija 2003. gadā iznīcināja vairāk nekā 24 000 vieglo un kājnieku ieroču. 2003. gadā Apvienotā Karaliste lika pamatus svarīgai starptautiskai iniciatīvai, kuras mērķis ir kontrolēt vieglo un kājnieku ieroču piegādi un samazināt pieprasījumu pēc tiem. Viens no galvenajiem pieprasījuma cēloņiem ir ekonomiskā un fiziskā nedrošība. Apvienotā Karaliste uzskata, ka nabadzības apkarošana un ilgtspējīgas attīstības veicināšana samazinās pieprasījumu pēc vieglajiem ieročiem. Ar Bruņotās vardarbības un nabadzības iniciatīvu Apvienotā Karaliste cer samazināt pieprasījumu pēc vieglajiem ieročiem, integrējot vieglo ieroču skaita samazināšanas un bruņotās vardarbības novēršanas pasākumus plašākās palīdzības programmās. 2002. un 2003. gadā veiktajās konsultācijās kļuva skaidrs, ka nepieciešams savākt precīzākas ziņas par ieroču un bruņotas vardarbības saikni ar nabadzību, lai pasākumos varētu sekmīgi iesaistīt arī attiecīgās attīstības valsts kopienu. DFID ir pasūtījis pētījumu šajā jomā un kopā ar vairākiem donoriem strādā pie atklājumu iestrādāšanas 2005. gada EDSO Vadlīniju par ieročiem un nabadzību projektā. |
| --- | --- |

76.

Apvienotās Karalistes Aizsardzības ministrija 2003. gadā iznīcināja vairāk nekā 24 000 vieglo un kājnieku ieroču. 2003. gadā Apvienotā Karaliste lika pamatus svarīgai starptautiskai iniciatīvai, kuras mērķis ir kontrolēt vieglo un kājnieku ieroču piegādi un samazināt pieprasījumu pēc tiem. Viens no galvenajiem pieprasījuma cēloņiem ir ekonomiskā un fiziskā nedrošība. Apvienotā Karaliste uzskata, ka nabadzības apkarošana un ilgtspējīgas attīstības veicināšana samazinās pieprasījumu pēc vieglajiem ieročiem. Ar Bruņotās vardarbības un nabadzības iniciatīvu Apvienotā Karaliste cer samazināt pieprasījumu pēc vieglajiem ieročiem, integrējot vieglo ieroču skaita samazināšanas un bruņotās vardarbības novēršanas pasākumus plašākās palīdzības programmās. 2002. un 2003. gadā veiktajās konsultācijās kļuva skaidrs, ka nepieciešams savākt precīzākas ziņas par ieroču un bruņotas vardarbības saikni ar nabadzību, lai pasākumos varētu sekmīgi iesaistīt arī attiecīgās attīstības valsts kopienu. DFID ir pasūtījis pētījumu šajā jomā un kopā ar vairākiem donoriem strādā pie atklājumu iestrādāšanas 2005. gada EDSO Vadlīniju par ieročiem un nabadzību projektā.

II.   STARPTAUTISKIE ĪSTENOŠANAS PASĀKUMI 2003. GADĀ

II.A   Pasākumi cīņai pret vieglo un kājnieku ieroču uzkrāšanos un izplatību un nelegālo konvencionālo ieroču tirdzniecību

II.A.1.   Finansiālā, tehniskā un cita veida palīdzība attiecīgām ANO, ICRC un citu starptautisku un reģionālu organizāciju un nevalstisko organizāciju programmām un projektiem

II.A.1.   Eiropas Savienības atbalstītie pasākumi un projekti

| 77. | 2003. gadā Eiropas Savienība no Kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) budžeta līdzfinansēja četrus projektus, piešķirot EUR 3 256 953. Šie projekti bija:






  — | Kambodža: Padomes 2003. gada 17. novembra Lēmums 2003/806/KĀDP. Šis projekts sākās 1999. gadā un vēlāk četras reizes tika pielāgots un pagarināts. 2003. gadā piešķirtais finansējums bija EUR 1 436 953. Šī ir integrēta programma, kas ietver tiesisko palīdzību ieroču likumdošanas izstrādē, ieroču savākšanu un iznīcināšanu, drošu krātuvju būvēšanu un “ieroči attīstībai” shēmas. Šis ir vienīgais vieglo un kājnieku ieroču projekts, ko īsteno un vada ES, un to aktīvi atbalsta arī Kambodžas valdība. Projekta vērtēšana un audits notika 2001. gadā. |
| --- | --- | --- |

77.

2003. gadā Eiropas Savienība no Kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) budžeta līdzfinansēja četrus projektus, piešķirot EUR 3 256 953. Šie projekti bija:

—

Kambodža: Padomes 2003. gada 17. novembra Lēmums 2003/806/KĀDP. Šis projekts sākās 1999. gadā un vēlāk četras reizes tika pielāgots un pagarināts. 2003. gadā piešķirtais finansējums bija EUR 1 436 953. Šī ir integrēta programma, kas ietver tiesisko palīdzību ieroču likumdošanas izstrādē, ieroču savākšanu un iznīcināšanu, drošu krātuvju būvēšanu un “ieroči attīstībai” shēmas. Šis ir vienīgais vieglo un kājnieku ieroču projekts, ko īsteno un vada ES, un to aktīvi atbalsta arī Kambodžas valdība. Projekta vērtēšana un audits notika 2001. gadā.

| — | Albānija: Padomes 2003. gada 15. aprīļa Lēmums 2003/276/KĀDP par vieglo un kājnieku ieroču un munīcijas iznīcināšanu. Pēc vienošanās parakstīšanas ievērojami mainījusies projekta finansēšanas shēma. Pašlaik ES iegulda projektā EUR 820 000, USD 500 000 un Apvienotā Karaliste — GBP 400 000. Šis finansējums bija paredzēts pirmajiem diviem projekta gadiem. Pašlaik NATO Uzturēšanas un nodrošinājuma aģentūra (NAMSA) vēlas atgriezties pie sākotnējā plāna uzstādīt lieljaudas eksplozīvo atkritumu dedzinātavu. |
| --- | --- |

—

Albānija: Padomes 2003. gada 15. aprīļa Lēmums 2003/276/KĀDP par vieglo un kājnieku ieroču un munīcijas iznīcināšanu. Pēc vienošanās parakstīšanas ievērojami mainījusies projekta finansēšanas shēma. Pašlaik ES iegulda projektā EUR 820 000, USD 500 000 un Apvienotā Karaliste — GBP 400 000. Šis finansējums bija paredzēts pirmajiem diviem projekta gadiem. Pašlaik NATO Uzturēšanas un nodrošinājuma aģentūra (NAMSA) vēlas atgriezties pie sākotnējā plāna uzstādīt lieljaudas eksplozīvo atkritumu dedzinātavu.

| — | Lima, Latīņamerika un Karību jūras reģions, DDA/UN-LIREC: Padomes 2003. gada 21. jūlija Lēmums 2003/543/KĀDP par tālāku Eiropas Savienības ieguldījumu cīņā pret destabilizējošu vieglo un kājnieku ieroču uzkrāšanos un izplatīšanos Latīņamerikā. Šajā projektā 2003. gadā ES ieguldīja EUR 700 000. |
| --- | --- |

—

Lima, Latīņamerika un Karību jūras reģions, DDA/UN-LIREC: Padomes 2003. gada 21. jūlija Lēmums 2003/543/KĀDP par tālāku Eiropas Savienības ieguldījumu cīņā pret destabilizējošu vieglo un kājnieku ieroču uzkrāšanos un izplatīšanos Latīņamerikā. Šajā projektā 2003. gadā ES ieguldīja EUR 700 000.

| — | Belgrada (UNDP-SEESAC): Padomes 2003. gada 17. novembra Lēmums 2003/807/KĀDP par tālāku ieguldījumu stabilitātes pakta/ANO Attīstības programmas reģionālās vieglo un kājnieku ieroču skaita samazināšanas programmas izmaksu segšanā. 2003. gadā ES šajā projektā ieguldīja EUR 300 000. |
| --- | --- |

—

Belgrada (UNDP-SEESAC): Padomes 2003. gada 17. novembra Lēmums 2003/807/KĀDP par tālāku ieguldījumu stabilitātes pakta/ANO Attīstības programmas reģionālās vieglo un kājnieku ieroču skaita samazināšanas programmas izmaksu segšanā. 2003. gadā ES šajā projektā ieguldīja EUR 300 000.

| 78. | Pamatojoties uz divpusējiem līgumiem ar Eiropas Komisiju, no Eiropas Attīstības un fonda un ES budžeta tika finansēti vēl četri EUR 48 760 000 vērti vieglo un kājnieku ieroču savākšanas un atbruņošanas, demobilizācijas un reintegrācijas projekti Āfrikā, Karību jūras un Klusā okeāna reģionā:






  — | Tanzānija: trīs gadu laikā no EAF budžeta tika piešķirts atbalsts Tanzānijas ieroču kontroles un atbruņošanās rīcības plānam EUR 2 000 000 apmērā. |
| --- | --- | --- |

78.

Pamatojoties uz divpusējiem līgumiem ar Eiropas Komisiju, no Eiropas Attīstības un fonda un ES budžeta tika finansēti vēl četri EUR 48 760 000 vērti vieglo un kājnieku ieroču savākšanas un atbruņošanas, demobilizācijas un reintegrācijas projekti Āfrikā, Karību jūras un Klusā okeāna reģionā:

—

Tanzānija: trīs gadu laikā no EAF budžeta tika piešķirts atbalsts Tanzānijas ieroču kontroles un atbruņošanās rīcības plānam EUR 2 000 000 apmērā.

| — | Kotdivuāra: no EAF budžeta tika piešķirts atbalsts EUR 5 000 000 apmērā Kotdivuāras Atbruņošanas, demobilizācijas un reintegrācijas programmai, ko īstenoja kā daļu no lielākas konflikta seku novēršanas programmas. |
| --- | --- |

—

Kotdivuāra: no EAF budžeta tika piešķirts atbalsts EUR 5 000 000 apmērā Kotdivuāras Atbruņošanas, demobilizācijas un reintegrācijas programmai, ko īstenoja kā daļu no lielākas konflikta seku novēršanas programmas.

| — | Libērija: ES no EAF budžeta līdzekļiem sniedza atbalstu EUR 40 000 000 apmērā Libērijas Atbruņošanas, demobilizācijas un reintegrācijas programmai, ko īstenoja kā daļu no lielākas konflikta seku novēršanas programmas. |
| --- | --- |

—

Libērija: ES no EAF budžeta līdzekļiem sniedza atbalstu EUR 40 000 000 apmērā Libērijas Atbruņošanas, demobilizācijas un reintegrācijas programmai, ko īstenoja kā daļu no lielākas konflikta seku novēršanas programmas.

| — | Sjerraleone: ES no EK budžeta piešķīra EUR 1 760 000 vērtu atbalstu Sjerraleones Patiesības un samierināšanas komisijai, speciālajai tiesai, atbruņošanas, demobilizācijas un reintegrācijas programmai un tiesiskajai palīdzībai ieroču likumdošanas izstrādei. |
| --- | --- |

—

Sjerraleone: ES no EK budžeta piešķīra EUR 1 760 000 vērtu atbalstu Sjerraleones Patiesības un samierināšanas komisijai, speciālajai tiesai, atbruņošanas, demobilizācijas un reintegrācijas programmai un tiesiskajai palīdzībai ieroču likumdošanas izstrādei.

II.A.1.2.   ES sadarbība ar citām valstīm

ES un ASV trīs augstāko amatpersonu tikšanās Ņujorkā 2003. gada 7. jūlijā

| 79. | Šī tikšanās galvenokārt bija veltīta jautājumiem, kas saistīti ar pirmo divgadu tikšanos. Tika saskaņoti viedokļi par lielāko daļu jautājumu, piemēram, likumdošanu, kas regulē vieglo un kājnieku ieroču marķēšanu, atrašanās vietas noteikšanu un tirdzniecības starpniecību. Attiecībā uz vieglajiem un kājnieku ieročiem ASV uzsvēra, ka akcents būtu liekams uz noteikumu īstenošanu un eksporta kontroli valstīs. ASV piekrita ES, ka jāapspriež veidi, kā marķēt ieročus un noteikt to atrašanās vietu. Prezidentūra uzsvēra, ka ES un ASV ir galvenās tirdzniecības starpniecības jautājuma risinātājas. ASV aktīvi iesaistās lieko pārnēsājamo pretgaisa aizsardzības sistēmu ieroču kontroles jautājuma risināšanā. |
| --- | --- |

79.

Šī tikšanās galvenokārt bija veltīta jautājumiem, kas saistīti ar pirmo divgadu tikšanos. Tika saskaņoti viedokļi par lielāko daļu jautājumu, piemēram, likumdošanu, kas regulē vieglo un kājnieku ieroču marķēšanu, atrašanās vietas noteikšanu un tirdzniecības starpniecību. Attiecībā uz vieglajiem un kājnieku ieročiem ASV uzsvēra, ka akcents būtu liekams uz noteikumu īstenošanu un eksporta kontroli valstīs. ASV piekrita ES, ka jāapspriež veidi, kā marķēt ieročus un noteikt to atrašanās vietu. Prezidentūra uzsvēra, ka ES un ASV ir galvenās tirdzniecības starpniecības jautājuma risinātājas. ASV aktīvi iesaistās lieko pārnēsājamo pretgaisa aizsardzības sistēmu ieroču kontroles jautājuma risināšanā.

ES un Kanādas augstāko amatpersonu tikšanās 2003. gada 7. novembrī

| 80. | Prezidentūra ierosināja pieņemt ES un Kanādas kopējo paziņojumu, kurā ES un Kanāda vēlreiz apstiprina iesaistīties cīņā pret vieglo un kājnieku ieroču izplatīšanos. Tāpat kā ES Kanāda atbalsta juridiski saistoša ieroču marķēšanas, atrašanās vietas noteikšanas un tirdzniecības starpniecības dokumenta pieņemšanu. Kanādas delegācija atzinīgi vērtēja pieņemto rīcības plānu un apstiprināja, ka Kanādas prioritātes vieglo un kājnieku ieroču jomā sakrīt ar ES prioritātēm. Kanādas prioritātes bija cilvēku drošība, likumdošanas ieviešana un ieroču savākšana un iznīcināšana. Kanādai šajā jautājumā bija uz cilvēkiem orientēta nostāja (bērnu iesaistīšana bruņotos konfliktos, Āfrikā — kopienas līmeņa drošības reforma). Kanāda atbalstīja ciešāku sadarbību ar ES šajā jomā. |
| --- | --- |

80.

Prezidentūra ierosināja pieņemt ES un Kanādas kopējo paziņojumu, kurā ES un Kanāda vēlreiz apstiprina iesaistīties cīņā pret vieglo un kājnieku ieroču izplatīšanos. Tāpat kā ES Kanāda atbalsta juridiski saistoša ieroču marķēšanas, atrašanās vietas noteikšanas un tirdzniecības starpniecības dokumenta pieņemšanu. Kanādas delegācija atzinīgi vērtēja pieņemto rīcības plānu un apstiprināja, ka Kanādas prioritātes vieglo un kājnieku ieroču jomā sakrīt ar ES prioritātēm. Kanādas prioritātes bija cilvēku drošība, likumdošanas ieviešana un ieroču savākšana un iznīcināšana. Kanādai šajā jautājumā bija uz cilvēkiem orientēta nostāja (bērnu iesaistīšana bruņotos konfliktos, Āfrikā — kopienas līmeņa drošības reforma). Kanāda atbalstīja ciešāku sadarbību ar ES šajā jomā.

II.A.2.   Finansiālā, tehniskā un cita veida palīdzība, ko ES dalībvalstis ir sniegušas ar kājnieku un vieglajiem ieročiem saistītiem projektiem

| 81. | Bez Eiropas Komisijas finansētajiem projektiem ļoti dažādiem ar kājnieku un vieglajiem ieročiem saistītiem projektiem finansiālu palīdzību ir sniegušas arī vairākas dalībvalstis. Var minēt šādus finansēšanas piemērus: |
| --- | --- |

81.

Bez Eiropas Komisijas finansētajiem projektiem ļoti dažādiem ar kājnieku un vieglajiem ieročiem saistītiem projektiem finansiālu palīdzību ir sniegušas arī vairākas dalībvalstis. Var minēt šādus finansēšanas piemērus:

BEĻĢIJA

| 82. | Lai atbalstītu bijušo kaujinieku pārprofilēšanās un reintegrācijas un nelegālo vieglo un kājnieku ieroču savākšanas projektus, Beļģija ANO Attīstības programmas projektam Kongo Demokrātiskajā Republikā “Bijušo kaujinieku pārprofilēšanas un reintegrācijas kopienā un vieglo ieroču savākšanas, uzglabāšanas un iznīcināšanas projekts” atvēlēja EUR 3 000 000. |
| --- | --- |

82.

Lai atbalstītu bijušo kaujinieku pārprofilēšanās un reintegrācijas un nelegālo vieglo un kājnieku ieroču savākšanas projektus, Beļģija ANO Attīstības programmas projektam Kongo Demokrātiskajā Republikā “Bijušo kaujinieku pārprofilēšanas un reintegrācijas kopienā un vieglo ieroču savākšanas, uzglabāšanas un iznīcināšanas projekts” atvēlēja EUR 3 000 000.

IGAUNIJA

| 83. | 2002. un 2003. gadā Igaunija finansiāli iesaistījās Partnerattiecību mieram projektā Albānija II — vieglo un kājnieku ieroču munīcijas iznīcināšana Albānijā. |
| --- | --- |

83.

2002. un 2003. gadā Igaunija finansiāli iesaistījās Partnerattiecību mieram projektā Albānija II — vieglo un kājnieku ieroču munīcijas iznīcināšana Albānijā.

SOMIJA

| 84. | Somija nodrošināja finansiālu ieguldījumu Vieglo ieroču caurskatāmības un kontroles režīma programmai Āfrikā. Projekta mērķis ir nostiprināt valsts spējas novērst vieglo ieroču izplatīšanu, palīdzot izstrādāt metodes ieroču marķēšanai un atrašanās vietas noteikšanai, saskaņot vieglos ieročus reglamentējošo likumdošanu, uzlabojot krājumu pārvaldību un izstrādājot uzraudzības un kontroles mehānismus, lai nodrošinātu noteikumu ievērošanu. Šo projektu vada ANO Āfrikas Miera un atbruņošanas centrs. |
| --- | --- |

84.

Somija nodrošināja finansiālu ieguldījumu Vieglo ieroču caurskatāmības un kontroles režīma programmai Āfrikā. Projekta mērķis ir nostiprināt valsts spējas novērst vieglo ieroču izplatīšanu, palīdzot izstrādāt metodes ieroču marķēšanai un atrašanās vietas noteikšanai, saskaņot vieglos ieročus reglamentējošo likumdošanu, uzlabojot krājumu pārvaldību un izstrādājot uzraudzības un kontroles mehānismus, lai nodrošinātu noteikumu ievērošanu. Šo projektu vada ANO Āfrikas Miera un atbruņošanas centrs.

| 85. | Somija piedāvā finansiālu atbalstu arī ANO Attīstības programmas Ieroču kontroles programmai Albānijā un ir norīkojusi vieglo ieroču ekspertu darbam šajā programmā starptautiskā tehniskā eksperta statusā 2002. un 2003. gadā. Programma ietvēra arī sabiedrības izglītošanu un informēšanu, attīstības projektus, loģistisko atbalstu ieroču savākšanas komandām un ieroču kontroles datubāzes izmēģinājuma projektu. |
| --- | --- |

85.

Somija piedāvā finansiālu atbalstu arī ANO Attīstības programmas Ieroču kontroles programmai Albānijā un ir norīkojusi vieglo ieroču ekspertu darbam šajā programmā starptautiskā tehniskā eksperta statusā 2002. un 2003. gadā. Programma ietvēra arī sabiedrības izglītošanu un informēšanu, attīstības projektus, loģistisko atbalstu ieroču savākšanas komandām un ieroču kontroles datubāzes izmēģinājuma projektu.

| 86. | Somija atbalsta Instituto de Enseñanza para el Desarrollo Sostenible īstenoto vieglo ieroču kontroles projektu Gvatemalā. Šā projekta mērķis ir saskaņot valsts ieroču kontroles programmu ar iesaistītajām valsts iestādēm un sabiedrības interešu grupām. |
| --- | --- |

86.

Somija atbalsta Instituto de Enseñanza para el Desarrollo Sostenible īstenoto vieglo ieroču kontroles projektu Gvatemalā. Šā projekta mērķis ir saskaņot valsts ieroču kontroles programmu ar iesaistītajām valsts iestādēm un sabiedrības interešu grupām.

| 87. | Somija ir norīkojusi vienu vieglo ieroči ekspertu darbam stratēģisko un starptautisko drošības pētījumu pēcdiploma programmai darbam vieglo ieroču pētījumu programmā un piedalījusies šīs programmas finansēšanā 2003. gadā. |
| --- | --- |

87.

Somija ir norīkojusi vienu vieglo ieroči ekspertu darbam stratēģisko un starptautisko drošības pētījumu pēcdiploma programmai darbam vieglo ieroču pētījumu programmā un piedalījusies šīs programmas finansēšanā 2003. gadā.

VĀCIJA

| 88. | Vācija atbalsta vairākas reintegrācijas programmas. Vienai tā vairākkārt sniegusi finansiālu atbalstu (1996.—2003. un 2003.—2006.), palīdzot bijušo Angolas kaujinieku un viņu ģimeņu sociālajai un ekonomiskajai reintegrācijai. Lai būtu iespējams veikt reintegrāciju, tiek nostiprināta vietējās valdības un tās iestāžu spēja izstrādāt un īstenot reintegrācijas un lauku attīstības koncepcijas. Bijušo kaujinieku reintegrācija tiek atbalstīta arī pašvaldību līmenī, īstenojot sociāli ekonomiskās attīstības projektus. |
| --- | --- |

88.

Vācija atbalsta vairākas reintegrācijas programmas. Vienai tā vairākkārt sniegusi finansiālu atbalstu (1996.—2003. un 2003.—2006.), palīdzot bijušo Angolas kaujinieku un viņu ģimeņu sociālajai un ekonomiskajai reintegrācijai. Lai būtu iespējams veikt reintegrāciju, tiek nostiprināta vietējās valdības un tās iestāžu spēja izstrādāt un īstenot reintegrācijas un lauku attīstības koncepcijas. Bijušo kaujinieku reintegrācija tiek atbalstīta arī pašvaldību līmenī, īstenojot sociāli ekonomiskās attīstības projektus.

| 89. | Atbalstot projektu, kas ilgs no 2003. līdz 2004. gadam, Vācija atbalsta arī bijušo Burundi kaujinieku reintegrāciju. Šim projektam ir četri pamatmērķi — kopienas reintegrācijas struktūru stiprināšana, lauksaimniecības atjaunošana, ienākumu palielināšana un infrastruktūras atjaunošana. |
| --- | --- |

89.

Atbalstot projektu, kas ilgs no 2003. līdz 2004. gadam, Vācija atbalsta arī bijušo Burundi kaujinieku reintegrāciju. Šim projektam ir četri pamatmērķi — kopienas reintegrācijas struktūru stiprināšana, lauksaimniecības atjaunošana, ienākumu palielināšana un infrastruktūras atjaunošana.

| 90. | Ciešā sadarbībā ar ANO pārstāvniecību Kongo Demokrātiskajā Republikā (MONUC) Vācija atbalsta bijušo Ruandas kaujinieku atgriešanos no Kongo austrumu daļas, īstenojot projektu, kas ilgs no 2003. līdz 2004. gadam. Paredzēti arī citi projekti. |
| --- | --- |

90.

Ciešā sadarbībā ar ANO pārstāvniecību Kongo Demokrātiskajā Republikā (MONUC) Vācija atbalsta bijušo Ruandas kaujinieku atgriešanos no Kongo austrumu daļas, īstenojot projektu, kas ilgs no 2003. līdz 2004. gadam. Paredzēti arī citi projekti.

| 91. | Vācija atbalsta vairākvalstu demobilizācijas un reintegrācijas programmu (MDRP) Lielo Ezeru reģionā, kas ilgs četrus gadus (no 2003. līdz 2006. gadam). Bez divpusējas tehniskās sadarbības MDRP sakarā tiek sniegts arī speciāls ieguldījums kapacitātes palielināšanas pasākumiem (piemēram, ražotņu uzraudzība, atbruņošanas, demobilizācijas un reintegrācijas informācijas sistēmas izvērtēšana un uzraudzība MDRP kontekstā). |
| --- | --- |

91.

Vācija atbalsta vairākvalstu demobilizācijas un reintegrācijas programmu (MDRP) Lielo Ezeru reģionā, kas ilgs četrus gadus (no 2003. līdz 2006. gadam). Bez divpusējas tehniskās sadarbības MDRP sakarā tiek sniegts arī speciāls ieguldījums kapacitātes palielināšanas pasākumiem (piemēram, ražotņu uzraudzība, atbruņošanas, demobilizācijas un reintegrācijas informācijas sistēmas izvērtēšana un uzraudzība MDRP kontekstā).

| 92. | Vācija atbalsta Ruandas Demobilizācijas un reintegrācijas komisiju (konsultatīvs atbalsts) un reintegrācijas procesu, īstenojot četru gadu projektu (no 2003. līdz 2006. gadam). |
| --- | --- |

92.

Vācija atbalsta Ruandas Demobilizācijas un reintegrācijas komisiju (konsultatīvs atbalsts) un reintegrācijas procesu, īstenojot četru gadu projektu (no 2003. līdz 2006. gadam).

| 93. | Vācija atbalsta Pasaules Bankas pārvaldīto fondu, kas īsteno divu gadu atbruņošanas projektu Sjerraleonē (no 2003. līdz 2004. gadam), ko papildina divpusēji projekti bijušo Sjerraleones kaujinieku reintegrācijai. |
| --- | --- |

93.

Vācija atbalsta Pasaules Bankas pārvaldīto fondu, kas īsteno divu gadu atbruņošanas projektu Sjerraleonē (no 2003. līdz 2004. gadam), ko papildina divpusēji projekti bijušo Sjerraleones kaujinieku reintegrācijai.

| 94. | Vācijas valdība ir piekritusi atbalstīt Austrumāfrikas Kopienas sekretariāta centienus izskaust nelegālo vieglo un kājnieku ieroču izplatīšanos. |
| --- | --- |

94.

Vācijas valdība ir piekritusi atbalstīt Austrumāfrikas Kopienas sekretariāta centienus izskaust nelegālo vieglo un kājnieku ieroču izplatīšanos.

| 95. | Ugandā Vācija atbalsta valsts vieglo ieroču kontaktpunktu. Saskaņā ar ANO Vieglo ieroču rīcības programmu un reģionāliem līgumiem Ugandas valdība ir izveidojusi vieglo ieroču kontroles koordinācijas biroju. Vācijas valdība palīdzēja nodrošināt vieglo ieroču kontroles biroju ar nepieciešamo aprīkojumu un sniedza palīdzību, lai tas varētu uzsākt darbību. |
| --- | --- |

95.

Ugandā Vācija atbalsta valsts vieglo ieroču kontaktpunktu. Saskaņā ar ANO Vieglo ieroču rīcības programmu un reģionāliem līgumiem Ugandas valdība ir izveidojusi vieglo ieroču kontroles koordinācijas biroju. Vācijas valdība palīdzēja nodrošināt vieglo ieroču kontroles biroju ar nepieciešamo aprīkojumu un sniedza palīdzību, lai tas varētu uzsākt darbību.

| 96. | Vācijas valdība īsteno vairākas informācijas programmas, tostarp programmu, kas atbalsta Bonnas Starptautiskā pārveides centra (BICC) informācijas nodaļu, kas informē un izglīto sabiedrību par vieglo un kājnieku ieroču problēmu. |
| --- | --- |

96.

Vācijas valdība īsteno vairākas informācijas programmas, tostarp programmu, kas atbalsta Bonnas Starptautiskā pārveides centra (BICC) informācijas nodaļu, kas informē un izglīto sabiedrību par vieglo un kājnieku ieroču problēmu.

| 97. | Angolā Vācijas valdība atbalstīja vietēju Angolas nevalstisko organizāciju “Angola 2000” un “Drošāka Āfrika” īstenotu projektu. Šā projekta mērķis bija informēt sabiedrību par nepieciešamību samazināt sabiedrībai pieejamo vieglo ieroču negatīvo ietekmi. Līdz šim veikti šādi pasākumi:






  — | vietējo speciālistu apmācība ieroču pārvaldībā un atbruņošanā, |
| --- | --- | --- |

97.

Angolā Vācijas valdība atbalstīja vietēju Angolas nevalstisko organizāciju “Angola 2000” un “Drošāka Āfrika” īstenotu projektu. Šā projekta mērķis bija informēt sabiedrību par nepieciešamību samazināt sabiedrībai pieejamo vieglo ieroču negatīvo ietekmi. Līdz šim veikti šādi pasākumi:

—

vietējo speciālistu apmācība ieroču pārvaldībā un atbruņošanā,

| — | vietējo speciālistu apmācība pētījumu metodikā un kvantitatīvo datu analīzē, |
| --- | --- |

—

vietējo speciālistu apmācība pētījumu metodikā un kvantitatīvo datu analīzē,

| — | pētījums par cilvēku drošību noteiktos reģionos, |
| --- | --- |

—

pētījums par cilvēku drošību noteiktos reģionos,

| — | seminārs par savāktās informācijas izplatīšanu, |
| --- | --- |

—

seminārs par savāktās informācijas izplatīšanu,

| — | darbs valstī, pārliecinot par nepieciešamību izveidot valsts rīcības plānu. |
| --- | --- |

—

darbs valstī, pārliecinot par nepieciešamību izveidot valsts rīcības plānu.

| 98. | Kambodžā vietējā nevalstiskā organizācija — Ieroču skaita samazināšanas darba grupa — māca citām nevalstiskajām organizācijām rīkot informatīvas kampaņas. Arī šo pasākumu finansē Vācijas valdība. Līdz šim ir veikti šādi pasākumi:






  — | Kampongas Thomas nevalstisko organizāciju vajadzību izvērtējums, |
| --- | --- | --- |

98.

Kambodžā vietējā nevalstiskā organizācija — Ieroču skaita samazināšanas darba grupa — māca citām nevalstiskajām organizācijām rīkot informatīvas kampaņas. Arī šo pasākumu finansē Vācijas valdība. Līdz šim ir veikti šādi pasākumi:

—

Kampongas Thomas nevalstisko organizāciju vajadzību izvērtējums,

| — | seminārs par mācību līdzekļu izstrādi, |
| --- | --- |

—

seminārs par mācību līdzekļu izstrādi,

| — | rokasgrāmatas projekts un mācību līdzekļi, lai atbalstītu nevalstisko organizāciju darbību vieglo ieroču problēmas risināšanā, |
| --- | --- |

—

rokasgrāmatas projekts un mācību līdzekļi, lai atbalstītu nevalstisko organizāciju darbību vieglo ieroču problēmas risināšanā,

| — | finansiāls atbalsts vietējām nevalstiskajām organizācijām, kas iesaistījušās vieglo ieroču problēmas risināšanā, tālāki semināri, |
| --- | --- |

—

finansiāls atbalsts vietējām nevalstiskajām organizācijām, kas iesaistījušās vieglo ieroču problēmas risināšanā, tālāki semināri,

| — | pilotprojekta izvērtēšana. |
| --- | --- |

—

pilotprojekta izvērtēšana.

| 99. | Gruzijā Vācijas valdība atbalsta Kaukāza Miera, demokrātijas un attīstības institūtu (CIPDD). Kopā ar Gruzijas nevalstiskajām organizācijām CIPDD atsevišķos Gruzijas reģionos veicina izpratni par problēmām, kas saistītas ar vieglajiem ieročiem, lai sagatavotu civiliedzīvotājus un valsts un pašvaldību iestādes pasākumiem, kuru mērķis ir uzlabot iedzīvotāju drošību. |
| --- | --- |

99.

Gruzijā Vācijas valdība atbalsta Kaukāza Miera, demokrātijas un attīstības institūtu (CIPDD). Kopā ar Gruzijas nevalstiskajām organizācijām CIPDD atsevišķos Gruzijas reģionos veicina izpratni par problēmām, kas saistītas ar vieglajiem ieročiem, lai sagatavotu civiliedzīvotājus un valsts un pašvaldību iestādes pasākumiem, kuru mērķis ir uzlabot iedzīvotāju drošību.

| 100. | Malāvijā Vācijas valdība atbalsta informācijas datubāzes un Malāvijas vieglo ieroču kontroles stratēģijas izstrādi. Šajā gadījumā Vācijas valdība cieši sadarbojas ar Apvienotās Karalistes valdību. Vācija ir palīdzējusi izvērtēt vieglo ieroču problēmas Malāvijā un atbalstījusi valsts kontaktpunkta izveidi. |
| --- | --- |

100.

Malāvijā Vācijas valdība atbalsta informācijas datubāzes un Malāvijas vieglo ieroču kontroles stratēģijas izstrādi. Šajā gadījumā Vācijas valdība cieši sadarbojas ar Apvienotās Karalistes valdību. Vācija ir palīdzējusi izvērtēt vieglo ieroču problēmas Malāvijā un atbalstījusi valsts kontaktpunkta izveidi.

| 101. | Salvadorā Vācija atbalsta uz skolēniem, vecākiem un skolotājiem orientētu informatīvu kampaņu par bruņotu vardarbību skolās un pasākumiem problēmas risināšanai. |
| --- | --- |

101.

Salvadorā Vācija atbalsta uz skolēniem, vecākiem un skolotājiem orientētu informatīvu kampaņu par bruņotu vardarbību skolās un pasākumiem problēmas risināšanai.

ĪRIJA

| 102. | Īrija atvēlēja EUR 100 000 Kanādas vadītam projektam vieglo un kājnieku ieroču iznīcināšanai Albānijā. Tāpat Īrija atvēlēja EUR 30 000 Nīderlandes vadītam projektam Serbijā un Melnkalnē. 2004. Īrija apņēmās atvēlēt EUR 90 000 jaunajam projekta “Drošāka Āfrika” projektam Sustaining Action, kas tiks īstenots no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2006. gada 31. decembrim. Šā projekta mērķis ir sniegt palīdzību organizācijām, kas iesaistītas cīņā pret nelegālu vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecību. |
| --- | --- |

102.

Īrija atvēlēja EUR 100 000 Kanādas vadītam projektam vieglo un kājnieku ieroču iznīcināšanai Albānijā. Tāpat Īrija atvēlēja EUR 30 000 Nīderlandes vadītam projektam Serbijā un Melnkalnē. 2004. Īrija apņēmās atvēlēt EUR 90 000 jaunajam projekta “Drošāka Āfrika” projektam Sustaining Action, kas tiks īstenots no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2006. gada 31. decembrim. Šā projekta mērķis ir sniegt palīdzību organizācijām, kas iesaistītas cīņā pret nelegālu vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecību.

LUKSEMBURGA

| 103. | 2003. gadā Luksemburga atvēlēja EUR 105 000 NATO Partnerattiecības mieram NAMSA īstenotajam projektam “Vieglo un kājnieku ieroču munīcijas iznīcināšana Albānijā”. |
| --- | --- |

103.

2003. gadā Luksemburga atvēlēja EUR 105 000 NATO Partnerattiecības mieram NAMSA īstenotajam projektam “Vieglo un kājnieku ieroču munīcijas iznīcināšana Albānijā”.

NĪDERLANDE

| 104. | No Vieglo un kājnieku ieroču fonda līdzekļiem 2003. gadā Nīderlande piešķīra EUR 2,27 miljonus šādiem projektiem:






  — | ANO Attīstības programmas Dienvidaustrumeiropas vieglo ieroču iznīcināšana Belgradā, |
| --- | --- | --- |

104.

No Vieglo un kājnieku ieroču fonda līdzekļiem 2003. gadā Nīderlande piešķīra EUR 2,27 miljonus šādiem projektiem:

—

ANO Attīstības programmas Dienvidaustrumeiropas vieglo ieroču iznīcināšana Belgradā,

| — | ANO-LIREC reģionālā šaujamieroču munīcijas un sprāgstvielu iznīcināšanas programma Latīņamerikā un Karību jūras valstīs, |
| --- | --- |

—

ANO-LIREC reģionālā šaujamieroču munīcijas un sprāgstvielu iznīcināšanas programma Latīņamerikā un Karību jūras valstīs,

| — | vieglo un kājnieku ieroču iznīcināšana Serbijā un Melnkalnē, |
| --- | --- |

—

vieglo un kājnieku ieroču iznīcināšana Serbijā un Melnkalnē,

| — | vieglo un kājnieku ieroču munīcijas iznīcināšana Albānijā (NAMSA), |
| --- | --- |

—

vieglo un kājnieku ieroču munīcijas iznīcināšana Albānijā (NAMSA),

| — | programmas “Drošāka Āfrika” ieroču pārvaldības un atbruņošanās priekšlikums — iniciatīva nelegālo vieglo un kājnieku ieroču izplatīšanās samazināšanai Dienvidāfrikā, Austrumāfrikā un Āfrikas dienvidu daļā, |
| --- | --- |

—

programmas “Drošāka Āfrika” ieroču pārvaldības un atbruņošanās priekšlikums — iniciatīva nelegālo vieglo un kājnieku ieroču izplatīšanās samazināšanai Dienvidāfrikā, Austrumāfrikā un Āfrikas dienvidu daļā,

| — | vieglo un kājnieku ieroču iznīcināšana Afganistānā (HALO fonds), |
| --- | --- |

—

vieglo un kājnieku ieroču iznīcināšana Afganistānā (HALO fonds),

| — | ES ASAC vieglo un kājnieku ieroču reģistrācijas un uzglabāšanas projekts Kambodžas 4. militārajā reģionā, |
| --- | --- |

—

ES ASAC vieglo un kājnieku ieroču reģistrācijas un uzglabāšanas projekts Kambodžas 4. militārajā reģionā,

| — | vieglo ieroču programma VIVA RIO Brazīlijā. |
| --- | --- |

—

vieglo ieroču programma VIVA RIO Brazīlijā.

POLIJA

| 105. | NATO un Eiroatlantiskās Partnerības padomes (NATO-EAPC) ietvaros Polija atvēlēja USD 10 000 starptautiskajam fondam, kas 2003. gadā finansēja munīcijas krājumu iznīcināšanu Albānijā. Projektu īstenoja no speciāla Partnerattiecības mieram fonda līdzekļiem, to vadīja NAMSA. |
| --- | --- |

105.

NATO un Eiroatlantiskās Partnerības padomes (NATO-EAPC) ietvaros Polija atvēlēja USD 10 000 starptautiskajam fondam, kas 2003. gadā finansēja munīcijas krājumu iznīcināšanu Albānijā. Projektu īstenoja no speciāla Partnerattiecības mieram fonda līdzekļiem, to vadīja NAMSA.

SPĀNIJA

| 106. | Spānijas Starptautiskās sadarbības aģentūra kopš 2002. gada finansē Kolumbijas galvaspilsētā Bogotā īstenotu projektu, kura mērķis ir novērst vardarbību pilsētā un atbruņot vietējos iedzīvotājus, īstenojot programmu ieroču apmaiņai pret pārtiku. Šos pasākumus papildina publiskas diskusijas, semināri un sanāksmes, kurās runā par iespējām samazināt vardarbību, noziedzību un narkotiku lietošanu Bogotā. 2002. gadā Spānijas Starptautiskās sadarbības aģentūra šim projektam atvēlēja EUR 24 000, 2003. gadā — EUR 35 000. |
| --- | --- |

106.

Spānijas Starptautiskās sadarbības aģentūra kopš 2002. gada finansē Kolumbijas galvaspilsētā Bogotā īstenotu projektu, kura mērķis ir novērst vardarbību pilsētā un atbruņot vietējos iedzīvotājus, īstenojot programmu ieroču apmaiņai pret pārtiku. Šos pasākumus papildina publiskas diskusijas, semināri un sanāksmes, kurās runā par iespējām samazināt vardarbību, noziedzību un narkotiku lietošanu Bogotā. 2002. gadā Spānijas Starptautiskās sadarbības aģentūra šim projektam atvēlēja EUR 24 000, 2003. gadā — EUR 35 000.

ZVIEDRIJA

| 107. | 2003. gadā Zviedrija atbalstīja dažādas vieglo un kājnieku ieroču programmas, tostarp:






  — | vieglo un kājnieku ieroču munīcijas iznīcināšana Albānijā, NATO PfP (NAMSA), |
| --- | --- | --- |

107.

2003. gadā Zviedrija atbalstīja dažādas vieglo un kājnieku ieroču programmas, tostarp:

—

vieglo un kājnieku ieroču munīcijas iznīcināšana Albānijā, NATO PfP (NAMSA),

| — | atbruņošana, demobilizācija un reintegrācija, kā arī NVO kapacitātes veicināšana vieglo un kājnieku ieroču jautājumu risināšanā Latīņamerikā (UN-LiREC), |
| --- | --- |

—

atbruņošana, demobilizācija un reintegrācija, kā arī NVO kapacitātes veicināšana vieglo un kājnieku ieroču jautājumu risināšanā Latīņamerikā (UN-LiREC),

| — | reģionālā vieglo un kājnieku ieroču programma Latīņamerikā (Arias fonds), |
| --- | --- |

—

reģionālā vieglo un kājnieku ieroču programma Latīņamerikā (Arias fonds),

| — | reģionālā vieglo un kājnieku ieroču programma Latīņamerikā, tostarp atbalsts Parlamentārajai apmaiņas iniciatīvai (SweFOR), |
| --- | --- |

—

reģionālā vieglo un kājnieku ieroču programma Latīņamerikā, tostarp atbalsts Parlamentārajai apmaiņas iniciatīvai (SweFOR),

| — | reģionāls projekts Rietumāfrikā (Sjerraleone, Gvineja, Libērija) (Pasaules reliģijas un miera konference), |
| --- | --- |

—

reģionāls projekts Rietumāfrikā (Sjerraleone, Gvineja, Libērija) (Pasaules reliģijas un miera konference),

| — | atbalsts vieglo ieroču gadagrāmatai 2003, |
| --- | --- |

—

atbalsts vieglo ieroču gadagrāmatai 2003,

| — | atbalsts starptautiskajam vieglo ieroču pasākumu tīklam (IANSA); “2003. gada rīcības programmas īstenošana” publicēšana. |
| --- | --- |

—

atbalsts starptautiskajam vieglo ieroču pasākumu tīklam (IANSA); “2003. gada rīcības programmas īstenošana” publicēšana.

APVIENOTĀ KARALISTE

| 108. | Kā viens no lielākajiem donoriem projektos, kuru mērķis ir cīnīties pret vieglo ieroču izplatīšanos un ļaunprātīgu izmantošanu, Apvienotā Karaliste turpināja tērēt GBP 19,5 miljonus, ko tā bija apņēmusies tērēt no 2001. līdz 2004. gadam. Šos līdzekļus paredzēts tērēt ANO, reģionālo organizāciju, valdību un NVO projektiem. Apvienotā Karaliste atbalstījusi ieroču savākšanas, pārvaldības un iznīcināšanas programmu, palīdzējusi pildīt spēkā esošos reģionālos nolīgumus, izstrādāt valstu rīcības plānus vieglo ieroču jomā, sniegusi atbalstu civiliedzīvotājiem. Apvienotā Karaliste turpināja nostiprināt pastāvošās reģionālās iniciatīvas, tostarp iniciatīvas dienvidu, austrumu, rietumu Āfrikā un centrālajā un Dienvidamerikā cīņai pret vieglo un kājnieku ieroču izplatīšanos un ļaunprātīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

108.

Kā viens no lielākajiem donoriem projektos, kuru mērķis ir cīnīties pret vieglo ieroču izplatīšanos un ļaunprātīgu izmantošanu, Apvienotā Karaliste turpināja tērēt GBP 19,5 miljonus, ko tā bija apņēmusies tērēt no 2001. līdz 2004. gadam. Šos līdzekļus paredzēts tērēt ANO, reģionālo organizāciju, valdību un NVO projektiem. Apvienotā Karaliste atbalstījusi ieroču savākšanas, pārvaldības un iznīcināšanas programmu, palīdzējusi pildīt spēkā esošos reģionālos nolīgumus, izstrādāt valstu rīcības plānus vieglo ieroču jomā, sniegusi atbalstu civiliedzīvotājiem. Apvienotā Karaliste turpināja nostiprināt pastāvošās reģionālās iniciatīvas, tostarp iniciatīvas dienvidu, austrumu, rietumu Āfrikā un centrālajā un Dienvidamerikā cīņai pret vieglo un kājnieku ieroču izplatīšanos un ļaunprātīgu izmantošanu.

II.A.3.   Praktisko pasākumu koordinācija ar citām dalībvalstīm un Eiropas Komisiju

| 109. | 2003. gadā vieglo un kājnieku ieroču problēma tika apspriesta COARM, CODUN un CONOP trīs valsts augstāko amatpersonu sanāksmēs ar Krievijas Federāciju, Ukrainu, Kanādu, ASV, Ķīnu un Dienvidkoreju, kā arī ES un ASV un ES un Kanādas vieglo un kājnieku ieroču darba grupās. |
| --- | --- |

109.

2003. gadā vieglo un kājnieku ieroču problēma tika apspriesta COARM, CODUN un CONOP trīs valsts augstāko amatpersonu sanāksmēs ar Krievijas Federāciju, Ukrainu, Kanādu, ASV, Ķīnu un Dienvidkoreju, kā arī ES un ASV un ES un Kanādas vieglo un kājnieku ieroču darba grupās.

II.A.4.   Dalība starptautiskos semināros un konferencēs vai to organizēšana

UNGĀRIJA

| 110. | Sadarbībā ar ASV Valsts departamenta Neizplatīšanas biroja Eksporta kontroles sadarbības departamentu Ungārija organizēja Piekto starptautisko eksporta kontroles konferenci, kas notika Budapeštā Ungārijā no 2003. gada 15. līdz 17. septembrim. (Šī bija piektā konference tā saukto Oksforda procesu konference.) Pasākumā piedalījās vairāk nekā 180 eksporta kontroles speciālistu no vairāk nekā 40 valstīm, kā arī daudzpusējo eksporta kontroles mehānismu, ražotāju un NVO pārstāvji. Viens no galvenajiem konferencē apspriestajiem tematiem bija jauna pieeja konvencionālo ieroču, sevišķi noteiktu veidu vieglo un kājnieku ieroču, piemēram, pārnēsājamo pretgaisa aizsardzības sistēmu kontrolei. |
| --- | --- |

110.

Sadarbībā ar ASV Valsts departamenta Neizplatīšanas biroja Eksporta kontroles sadarbības departamentu Ungārija organizēja Piekto starptautisko eksporta kontroles konferenci, kas notika Budapeštā Ungārijā no 2003. gada 15. līdz 17. septembrim. (Šī bija piektā konference tā saukto Oksforda procesu konference.) Pasākumā piedalījās vairāk nekā 180 eksporta kontroles speciālistu no vairāk nekā 40 valstīm, kā arī daudzpusējo eksporta kontroles mehānismu, ražotāju un NVO pārstāvji. Viens no galvenajiem konferencē apspriestajiem tematiem bija jauna pieeja konvencionālo ieroču, sevišķi noteiktu veidu vieglo un kājnieku ieroču, piemēram, pārnēsājamo pretgaisa aizsardzības sistēmu kontrolei.

| 111. | Reģionālajā līmenī sadarbībā ar ASV Valsts departamenta Neizplatīšanas biroja Eksporta kontroles sadarbības departamentu Ungārija organizēja eksporta kontroles semināru Dienvidaustrumeiropas valstīm, kas notika Segedā Ungārijā 2003. gada jūnijā. Konferencē tika runāts par efektīvas eksporta kontroles sistēmas pamatelementiem, un tā deva iespēju apspriest reģionam aktuālās metodes un problēmas, piemēram, kā šajā reģionā risināt vieglo un kājnieku ieroču problēmas. |
| --- | --- |

111.

Reģionālajā līmenī sadarbībā ar ASV Valsts departamenta Neizplatīšanas biroja Eksporta kontroles sadarbības departamentu Ungārija organizēja eksporta kontroles semināru Dienvidaustrumeiropas valstīm, kas notika Segedā Ungārijā 2003. gada jūnijā. Konferencē tika runāts par efektīvas eksporta kontroles sistēmas pamatelementiem, un tā deva iespēju apspriest reģionam aktuālās metodes un problēmas, piemēram, kā šajā reģionā risināt vieglo un kājnieku ieroču problēmas.

ITĀLIJA

| 112. | 2003. gadā Itālija aktīvi piedalījās vairākos starptautiskos un reģionālos pasākumos, kuru mērķis bija apmainīties ar informāciju par valstīs izmantotajām procedūrām un rast kopējus risinājumus problēmām, kas saistītas ar nelikumīgu vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecību. |
| --- | --- |

112.

2003. gadā Itālija aktīvi piedalījās vairākos starptautiskos un reģionālos pasākumos, kuru mērķis bija apmainīties ar informāciju par valstīs izmantotajām procedūrām un rast kopējus risinājumus problēmām, kas saistītas ar nelikumīgu vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecību.

| 113. | Itālija īpaši piedalījās šādos pasākumos:






  — | vieglo un kājnieku ieroču eksporta kontroles konference (Londona, 2003. gada 14. līdz 15. janvāris), |
| --- | --- | --- |

113.

Itālija īpaši piedalījās šādos pasākumos:

—

vieglo un kājnieku ieroču eksporta kontroles konference (Londona, 2003. gada 14. līdz 15. janvāris),

| — | EDSO seminārs par ANO rīcības programmas pret nelikumīgu vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecību īstenošanu reģionos (Bukareste, 2003. gada 24. līdz 26. februāris). Itālija piešķīra EUR 22 000 šā pasākuma organizēšanai, |
| --- | --- |

—

EDSO seminārs par ANO rīcības programmas pret nelikumīgu vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecību īstenošanu reģionos (Bukareste, 2003. gada 24. līdz 26. februāris). Itālija piešķīra EUR 22 000 šā pasākuma organizēšanai,

| — | seminārs par 2001. gada ANO rīcības programmas pret nelikumīgu vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecību īstenošanu Dienvidaustrumeiropā (Ļubļana, 2003. gada 11.un 12. marts), |
| --- | --- |

—

seminārs par 2001. gada ANO rīcības programmas pret nelikumīgu vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecību īstenošanu Dienvidaustrumeiropā (Ļubļana, 2003. gada 11.un 12. marts),

| — | seminārs par reģionālajiem eksporta kontroles mehānismiem (Skopje, 2003. gada 20. līdz 22. marts), |
| --- | --- |

—

seminārs par reģionālajiem eksporta kontroles mehānismiem (Skopje, 2003. gada 20. līdz 22. marts),

| — | konference “Tālākā rīcība, lai veicinātu starptautisko sadarbību vieglo un kājnieku ieroču nelikumīgas tirdzniecības starpniecības novēršanas, apkarošanas un izskaušanas jomā” (Oslo, 2003. gada 22. līdz 24. aprīlis), |
| --- | --- |

—

konference “Tālākā rīcība, lai veicinātu starptautisko sadarbību vieglo un kājnieku ieroču nelikumīgas tirdzniecības starpniecības novēršanas, apkarošanas un izskaušanas jomā” (Oslo, 2003. gada 22. līdz 24. aprīlis),

| — | seminārs “Par 2001. gada ANO rīcības programmas pret nelikumīgu vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecību īstenošanu Centrālāfrikā” (Brazavila, 2003. gada 12. līdz 14. maijs), |
| --- | --- |

—

seminārs “Par 2001. gada ANO rīcības programmas pret nelikumīgu vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecību īstenošanu Centrālāfrikā” (Brazavila, 2003. gada 12. līdz 14. maijs),

| — | seminārs par draudiem, ko drošībai rada pārlieku lielu sprāgstvielu un munīcijas uzkrāšanās EDSO reģionā (Vīne, 2003. gada 27. un 28. maijs), |
| --- | --- |

—

seminārs par draudiem, ko drošībai rada pārlieku lielu sprāgstvielu un munīcijas uzkrāšanās EDSO reģionā (Vīne, 2003. gada 27. un 28. maijs),

| — | seminārs “ES un Baltkrievijas sadarbība, lai veicinātu drošību paplašinātajā ES” (Varšava, 2003. gada 24.un 25. novembris), |
| --- | --- |

—

seminārs “ES un Baltkrievijas sadarbība, lai veicinātu drošību paplašinātajā ES” (Varšava, 2003. gada 24.un 25. novembris),

| — | konference par “ANO rīcības programmas pret nelikumīgu vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecību īstenošanu Arābu valstīs” (Kaira, 2003. gada 16. līdz 18. decembris). |
| --- | --- |

—

konference par “ANO rīcības programmas pret nelikumīgu vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecību īstenošanu Arābu valstīs” (Kaira, 2003. gada 16. līdz 18. decembris).

LIETUVA

| 114. | Lietuva atbalstīja un palīdzēja veidot pārskatu “Ieroču tranzīts Baltijas reģionā”, kurā ietverts vērtējums par tranzīta kontroles sistēmām un pasākumiem, kas tiek īstenoti nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā un Krievijas Federācijai piederošajā Kaļiņingradas apgabalā. |
| --- | --- |

114.

Lietuva atbalstīja un palīdzēja veidot pārskatu “Ieroču tranzīts Baltijas reģionā”, kurā ietverts vērtējums par tranzīta kontroles sistēmām un pasākumiem, kas tiek īstenoti nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā un Krievijas Federācijai piederošajā Kaļiņingradas apgabalā.

| 115. | Lankasteras konferencē, kas notika Apvienotajā Karalistē 2003. gada janvārī, Lietuva bija starp tām valstīm, kas atzina to, cik liela nozīme ir efektīvai vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecības starpniecības kontrolei, un ka jādara viss iespējamais, lai pildītu attiecīgās ANO rīcības programmas saistības. Lietuva atbalstīja atbilstošas valstu likumdošanas izstrādi, lai regulētu vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecības starpniecību un veiktu pasākumus, lai veicinātu starptautisko sadarbību nelegālas vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecības starpniecības novēršanā, apkarošanā un izskaušanā. |
| --- | --- |

115.

Lankasteras konferencē, kas notika Apvienotajā Karalistē 2003. gada janvārī, Lietuva bija starp tām valstīm, kas atzina to, cik liela nozīme ir efektīvai vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecības starpniecības kontrolei, un ka jādara viss iespējamais, lai pildītu attiecīgās ANO rīcības programmas saistības. Lietuva atbalstīja atbilstošas valstu likumdošanas izstrādi, lai regulētu vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecības starpniecību un veiktu pasākumus, lai veicinātu starptautisko sadarbību nelegālas vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecības starpniecības novēršanā, apkarošanā un izskaušanā.

| 116. | Lietuvas eksperti aktīvi piedalījās Vieglo un kājnieku ieroču konsultatīvās grupas procesa sanāksmēs, kuras notika 2003. gada janvārī Londonā un 2003. gada jūnijā Prāgā un kuru mērķis bija palīdzēt panākt, lai pilnībā tiktu īstenota un pilnveidota ANO Konferencē par visiem nelegālas vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecības aspektiem pieņemtā rīcības programma un lai tās rezultātā tiktu īstenoti pasākumi vieglo un kājnieku ieroču izplatības un ļaunprātīgas izmantošanas novēršanai. |
| --- | --- |

116.

Lietuvas eksperti aktīvi piedalījās Vieglo un kājnieku ieroču konsultatīvās grupas procesa sanāksmēs, kuras notika 2003. gada janvārī Londonā un 2003. gada jūnijā Prāgā un kuru mērķis bija palīdzēt panākt, lai pilnībā tiktu īstenota un pilnveidota ANO Konferencē par visiem nelegālas vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecības aspektiem pieņemtā rīcības programma un lai tās rezultātā tiktu īstenoti pasākumi vieglo un kājnieku ieroču izplatības un ļaunprātīgas izmantošanas novēršanai.

| 117. | Lietuva arī sagatavoja ziņojumu Francijas un Šveices semināram “Vieglo un kājnieku ieroču atrašanās vietas noteikšanas iespējas — atrašanās vietas noteikšana, marķēšana un reģistrēšana”. Lietuva atbalsta tāda juridiski saistoša dokumenta izstrādi, kas ļautu savlaicīgi un efektīvi noteikt vieglo un kājnieku ieroču atrašanās vietu. |
| --- | --- |

117.

Lietuva arī sagatavoja ziņojumu Francijas un Šveices semināram “Vieglo un kājnieku ieroču atrašanās vietas noteikšanas iespējas — atrašanās vietas noteikšana, marķēšana un reģistrēšana”. Lietuva atbalsta tāda juridiski saistoša dokumenta izstrādi, kas ļautu savlaicīgi un efektīvi noteikt vieglo un kājnieku ieroču atrašanās vietu.

NĪDERLANDE

| 118. | Nīderlande iesaistījās šādos pasākumos:






  — | “Nīderlandes un Norvēģijas konferences par tālākiem soļiem starptautiskās sadarbības nelegālas vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecības starpniecības novēršanā, apkarošanā un izskaušanā veicināšanā” organizēšanā un līdzfinansēšanā, Oslo 2003. gada 22. līdz 24. marts, |
| --- | --- | --- |

118.

Nīderlande iesaistījās šādos pasākumos:

—

“Nīderlandes un Norvēģijas konferences par tālākiem soļiem starptautiskās sadarbības nelegālas vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecības starpniecības novēršanā, apkarošanā un izskaušanā veicināšanā” organizēšanā un līdzfinansēšanā, Oslo 2003. gada 22. līdz 24. marts,

| — | atbalsts Jordānijas Diplomātijas institūta rīkotajai konferencei par ANO rīcības programmas pret nelikumīgu vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecību īstenošanu arābu valstīs, kas notika Amānā 2003. gada 23. un 24. jūnijā, |
| --- | --- |

—

atbalsts Jordānijas Diplomātijas institūta rīkotajai konferencei par ANO rīcības programmas pret nelikumīgu vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecību īstenošanu arābu valstīs, kas notika Amānā 2003. gada 23. un 24. jūnijā,

| — | ieguldījums ANO/EDSO vieglo un kājnieku ieroču konferencē, kas notika Ļubļanā 2003. gada 11. un 12. martā, |
| --- | --- |

—

ieguldījums ANO/EDSO vieglo un kājnieku ieroču konferencē, kas notika Ļubļanā 2003. gada 11. un 12. martā,

| — | kā 2003. gada EDSO prezidējošā valsts Nīderlande organizēja 2003. gada EDSO Ekonomikas forumu, kas bija veltīts vieglo un kājnieku ieroču, narkotiku un cilvēku tirdzniecībai un notika Prāgā 2003. gada 20. līdz 23. maijā, |
| --- | --- |

—

kā 2003. gada EDSO prezidējošā valsts Nīderlande organizēja 2003. gada EDSO Ekonomikas forumu, kas bija veltīts vieglo un kājnieku ieroču, narkotiku un cilvēku tirdzniecībai un notika Prāgā 2003. gada 20. līdz 23. maijā,

| — | Nīderlande piedalījās ANO ekspertu darba grupā, kas pētīja vieglo un kājnieku ieroču marķēšanas un atrašanās vietas noteikšanas starptautisko metožu efektivitāti, |
| --- | --- |

—

Nīderlande piedalījās ANO ekspertu darba grupā, kas pētīja vieglo un kājnieku ieroču marķēšanas un atrašanās vietas noteikšanas starptautisko metožu efektivitāti,

| — | atsevišķas tikšanās sakarā ar Nīderlandes — Norvēģijas nelegālās tirdzniecības starpniecības iniciatīvu (Oslo tirdzniecības starpniecības konferences rezultāti) ANO divgadu sanāksmes par ANO rīcības programmu visiem vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecības aspektiem laikā (2003. gada jūlijā), |
| --- | --- |

—

atsevišķas tikšanās sakarā ar Nīderlandes — Norvēģijas nelegālās tirdzniecības starpniecības iniciatīvu (Oslo tirdzniecības starpniecības konferences rezultāti) ANO divgadu sanāksmes par ANO rīcības programmu visiem vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecības aspektiem laikā (2003. gada jūlijā),

| — | konsultācijas ar reģionālajām iestādēm (ECOWAS, SADC, ASEAN, Klusā okeāna forums, OAS) par tālākiem pasākumiem reģionālās sadarbības nelegālas tirdzniecības starpniecības apkarošanas jomā (2003. gada jūlijā Ņujorkā),
  un |
| --- | --- |

—

konsultācijas ar reģionālajām iestādēm (ECOWAS, SADC, ASEAN, Klusā okeāna forums, OAS) par tālākiem pasākumiem reģionālās sadarbības nelegālas tirdzniecības starpniecības apkarošanas jomā (2003. gada jūlijā Ņujorkā),

un

| — | pirmā konsultatīvā tikšanās ar EDSO misiju Vīnē par EDSO tirdzniecības starpniecības dokumenta ieviešanu (Nīderlandes — Norvēģijas iniciatīva, kurā iesaistījās arī Vācija). |
| --- | --- |

—

pirmā konsultatīvā tikšanās ar EDSO misiju Vīnē par EDSO tirdzniecības starpniecības dokumenta ieviešanu (Nīderlandes — Norvēģijas iniciatīva, kurā iesaistījās arī Vācija).

POLIJA

| 119. | 2003. gada aprīlī Polijas Ekonomikas, darba un sociālās politikas ministrija un Ārlietu ministrija rīkoja semināru Bosnijas un Hercegovinas valdības ekspertiem, kuri jau bija viesojušies Polijā, stāstot par to, kā Polija veic ieroču, tostarp vieglo un kājnieku ieroču, un divējāda izmantojuma preču importa un eksporta kontroli. |
| --- | --- |

119.

2003. gada aprīlī Polijas Ekonomikas, darba un sociālās politikas ministrija un Ārlietu ministrija rīkoja semināru Bosnijas un Hercegovinas valdības ekspertiem, kuri jau bija viesojušies Polijā, stāstot par to, kā Polija veic ieroču, tostarp vieglo un kājnieku ieroču, un divējāda izmantojuma preču importa un eksporta kontroli.

| 120. | 2003. gada 24. un 25. novembrī Varšavā sadarbībā ar britu un baltkrievu iestādēm un nevalstiskajām organizācijām Saferworld un Voluntas tika organizēts seminārs “ES un Baltkrievijas sadarbība drošības palielināšanai paplašinātajā ES”. |
| --- | --- |

120.

2003. gada 24. un 25. novembrī Varšavā sadarbībā ar britu un baltkrievu iestādēm un nevalstiskajām organizācijām Saferworld un Voluntas tika organizēts seminārs “ES un Baltkrievijas sadarbība drošības palielināšanai paplašinātajā ES”.

| 121. | Polijas eksperti aktīvi piedalījās semināros, kas bija veltīti tādiem jautājumiem kā vieglo ieroču un munīcijas kontrole un eksporta kontrole, to iznīcināšana, kā arī Londonā, Bukarestē, Oslo, Ļubļanā, Minskā un citās vietās esošo noliktavu aizsardzība. |
| --- | --- |

121.

Polijas eksperti aktīvi piedalījās semināros, kas bija veltīti tādiem jautājumiem kā vieglo ieroču un munīcijas kontrole un eksporta kontrole, to iznīcināšana, kā arī Londonā, Bukarestē, Oslo, Ļubļanā, Minskā un citās vietās esošo noliktavu aizsardzība.

SPĀNIJA

| 122. | 2003. gadā Spānijas Civilā gvarde palīdzēja Andoras principialitātes policijai tās centienos izstrādāt šaujamieročus reglamentējošo likumdošanu, kas atbilst ES standartiem, un abas iestādes parakstīja sadarbības protokolu. |
| --- | --- |

122.

2003. gadā Spānijas Civilā gvarde palīdzēja Andoras principialitātes policijai tās centienos izstrādāt šaujamieročus reglamentējošo likumdošanu, kas atbilst ES standartiem, un abas iestādes parakstīja sadarbības protokolu.

| 123. | Maijā Spānija piedalījās pirmajā pastāvīgajā vieglo un kājnieku ieroču parlamentārajā forumā, ko sasauca Spānijas, Zviedrijas un Centrālamerikas valstu parlamentu deputāti un kas notika Panamā. Šī sanāksme ir daļa no procesa, kas izveidots, lai uzlabotu Centrālamerikas valstu ieroču likumdošanu un parlamentārieši varētu dalīties savā pieredzē. Neatņemama projekta sastāvdaļa ir arī attiecīgo starptautisko līgumu popularizēšana un aktualizēšana starptautiskajā līmenī. |
| --- | --- |

123.

Maijā Spānija piedalījās pirmajā pastāvīgajā vieglo un kājnieku ieroču parlamentārajā forumā, ko sasauca Spānijas, Zviedrijas un Centrālamerikas valstu parlamentu deputāti un kas notika Panamā. Šī sanāksme ir daļa no procesa, kas izveidots, lai uzlabotu Centrālamerikas valstu ieroču likumdošanu un parlamentārieši varētu dalīties savā pieredzē. Neatņemama projekta sastāvdaļa ir arī attiecīgo starptautisko līgumu popularizēšana un aktualizēšana starptautiskajā līmenī.

II.A.5.   Citas iniciatīvas

IGAUNIJA

| 124. | Igaunija atbalstīja un veidoja ziņojumu “Ieroču tranzīts Baltijas reģionā”, kurā ietverts vērtējums par tranzīta kontroles sistēmām un pasākumiem, kas tiek īstenoti nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā un Krievijas Federācijai piederošajā Kaļiņingradas apgabalā. |
| --- | --- |

124.

Igaunija atbalstīja un veidoja ziņojumu “Ieroču tranzīts Baltijas reģionā”, kurā ietverts vērtējums par tranzīta kontroles sistēmām un pasākumiem, kas tiek īstenoti nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā un Krievijas Federācijai piederošajā Kaļiņingradas apgabalā.

FRANCIJA

| 125. | Francija piedalās Padomes 1991. gada 18. jūnija Direktīvas Nr. 91/477/EEK par šaujamieroču iegādi un pārvadāšanu nacionālo ekspertu grupas darbībā. Pašlaik darbu vada Komisija, un tas galvenokārt vērsts uz direktīvas pārskatīšanu, lai iekļautu tajā 2001. gada 8. jūnija Protokola par šaujamieročiem noteikumus, sevišķi tos noteikumus, kas attiecas uz ieroču marķēšanu un reģistrēšanu un antīko ieroču neitralizēšanu un definēšanu. |
| --- | --- |

125.

Francija piedalās Padomes 1991. gada 18. jūnija Direktīvas Nr. 91/477/EEK par šaujamieroču iegādi un pārvadāšanu nacionālo ekspertu grupas darbībā. Pašlaik darbu vada Komisija, un tas galvenokārt vērsts uz direktīvas pārskatīšanu, lai iekļautu tajā 2001. gada 8. jūnija Protokola par šaujamieročiem noteikumus, sevišķi tos noteikumus, kas attiecas uz ieroču marķēšanu un reģistrēšanu un antīko ieroču neitralizēšanu un definēšanu.

POLIJA

| 126. | Polija aktīvi piedalās Baltijas Jūras reģiona organizētās noziedzības darba grupas darbībā jau no šīs grupas dibināšanas brīža. Tā kā 2004. gada 1. maijā Polijas robežas kļūst par ES ārējām robežām, Polijas galvenā prioritāte šajā darbībā bija muitas iestāžu un robežsardzes sadarbība, lai apkarotu nelegālo tirdzniecību, sevišķi nelegālo šaujamieroču, munīcijas un sprāgstvielu tirdzniecību. |
| --- | --- |

126.

Polija aktīvi piedalās Baltijas Jūras reģiona organizētās noziedzības darba grupas darbībā jau no šīs grupas dibināšanas brīža. Tā kā 2004. gada 1. maijā Polijas robežas kļūst par ES ārējām robežām, Polijas galvenā prioritāte šajā darbībā bija muitas iestāžu un robežsardzes sadarbība, lai apkarotu nelegālo tirdzniecību, sevišķi nelegālo šaujamieroču, munīcijas un sprāgstvielu tirdzniecību.

II.B   Dalība starptautisku organizāciju darbā un reģionālos pasākumos, konvencionālo ieroču, sevišķi vieglo un kājnieku ieroču, jomā

II.B.1.   Apvienoto Nāciju Organizācija

| 127. | Eiropas Savienība ir aktīvi iesaistījusies šajā forumā. Turpmāk sniegtas sīkākas ziņas par atsevišķu dalībvalstu darbību un iniciatīvām. |
| --- | --- |

127.

Eiropas Savienība ir aktīvi iesaistījusies šajā forumā. Turpmāk sniegtas sīkākas ziņas par atsevišķu dalībvalstu darbību un iniciatīvām.

FRANCIJA

| 128. | Francija ir piedalījusies atbruņošanas operācijās, kas noritēja kā daļa no ANO miera uzturēšanas operācijām (operācija Artemis Kongo Demokrātiskajā Republikā, 2003. gada jūnijs — septembris) un/vai reģionālo organizāciju operācijām (ECOWAS: operācija Unicorn Kotdivuārā no 2003. gada jūnija), kā arī operācijās Balkānos (KFOR) un Afganistānā (ISAF). |
| --- | --- |

128.

Francija ir piedalījusies atbruņošanas operācijās, kas noritēja kā daļa no ANO miera uzturēšanas operācijām (operācija Artemis Kongo Demokrātiskajā Republikā, 2003. gada jūnijs — septembris) un/vai reģionālo organizāciju operācijām (ECOWAS: operācija Unicorn Kotdivuārā no 2003. gada jūnija), kā arī operācijās Balkānos (KFOR) un Afganistānā (ISAF).

| 129. | Francijas eksperti piedalījās valdības ekspertu darba grupā, kas izstrādāja ziņojumu par iespējamu starptautiska dokumenta izstrādi, kas ļautu ātri un efektīvi noteikt nelegālo vieglo ieroču atrašanās vietu. Ziņojums tika iesniegts ANO Ģenerālajai asamblejai 2003. gada jūlijā. |
| --- | --- |

129.

Francijas eksperti piedalījās valdības ekspertu darba grupā, kas izstrādāja ziņojumu par iespējamu starptautiska dokumenta izstrādi, kas ļautu ātri un efektīvi noteikt nelegālo vieglo ieroču atrašanās vietu. Ziņojums tika iesniegts ANO Ģenerālajai asamblejai 2003. gada jūlijā.

VĀCIJA

| 130. | Vācija atbalstīja, tai skaitā finansiāli, ANO un Arābu līgas organizēto reģionālo konferenci par vieglajiem un kājnieku ieročiem, kas notika Kairā 2003. gada decembrī. Konferences mērķis bija padziļināt izpratni par ANO rīcības programmu šajā reģionā un veicināt reģiona vienotību svarīgākajos vieglo un kājnieku ieroču kontroles jautājumos. Vācija atbalstīja arī vieglo ieroču kontroles Dienvidaustrumeiropā konferenci, kas notika Ļubļanā un ko organizēja ANO un EDSO. |
| --- | --- |

130.

Vācija atbalstīja, tai skaitā finansiāli, ANO un Arābu līgas organizēto reģionālo konferenci par vieglajiem un kājnieku ieročiem, kas notika Kairā 2003. gada decembrī. Konferences mērķis bija padziļināt izpratni par ANO rīcības programmu šajā reģionā un veicināt reģiona vienotību svarīgākajos vieglo un kājnieku ieroču kontroles jautājumos. Vācija atbalstīja arī vieglo ieroču kontroles Dienvidaustrumeiropā konferenci, kas notika Ļubļanā un ko organizēja ANO un EDSO.

UNGĀRIJA

| 131. | Ungārija ir aktīvi iesaistījusies starptautisko organizāciju darbā un reģionālajos pasākumos, kas attiecas uz vieglajiem un kājnieku ieročiem. Pirms pirmās divgadu sanāksmēm par ANO rīcības programmas īstenošanu Ungārija piedalījās konferencē, kas 2003. gada janvārī notika Lankastera namā Londonā un bija veltīta vieglo un kājnieku ieroču eksporta kontrolei, kā arī seminārā par tirdzniecības starpniecību, kas notika 2003. gada aprīlī. Abu šo konferenču mērķis bija pavirzīt uz priekšu 2001. gada ANO rīcības programmas aizsākto darbu. |
| --- | --- |

131.

Ungārija ir aktīvi iesaistījusies starptautisko organizāciju darbā un reģionālajos pasākumos, kas attiecas uz vieglajiem un kājnieku ieročiem. Pirms pirmās divgadu sanāksmēm par ANO rīcības programmas īstenošanu Ungārija piedalījās konferencē, kas 2003. gada janvārī notika Lankastera namā Londonā un bija veltīta vieglo un kājnieku ieroču eksporta kontrolei, kā arī seminārā par tirdzniecības starpniecību, kas notika 2003. gada aprīlī. Abu šo konferenču mērķis bija pavirzīt uz priekšu 2001. gada ANO rīcības programmas aizsākto darbu.

| 132. | Ungārija arī atbalstīja, tai skaitā finansiāli, konferenci par vieglo ieroču kontroli Dienvidaustrumeiropā, kas notika Ļubļanā, Slovēnijā, un ko organizēja ANO un EDSO. |
| --- | --- |

132.

Ungārija arī atbalstīja, tai skaitā finansiāli, konferenci par vieglo ieroču kontroli Dienvidaustrumeiropā, kas notika Ļubļanā, Slovēnijā, un ko organizēja ANO un EDSO.

LIETUVA

| 133. | Lietuva piedalās ANO un EDSO darbībā vieglo un kājnieku ieroču jomā. Lietuvas eksperti aktīvi piedalījās diskusijās par Šaujamieroču protokolu, ar ko papildina ANO Konvenciju par starptautisko organizēto noziedzību jeb tā saukto Vīnes Protokolu. Lietuvas eksperti piedalījās arī valstu divgadu sanāksmē, kurā apsprieda ANO rīcības programmas īstenošanu, kas notika 2003. gada jūlijā Ņujorkā. |
| --- | --- |

133.

Lietuva piedalās ANO un EDSO darbībā vieglo un kājnieku ieroču jomā. Lietuvas eksperti aktīvi piedalījās diskusijās par Šaujamieroču protokolu, ar ko papildina ANO Konvenciju par starptautisko organizēto noziedzību jeb tā saukto Vīnes Protokolu. Lietuvas eksperti piedalījās arī valstu divgadu sanāksmē, kurā apsprieda ANO rīcības programmas īstenošanu, kas notika 2003. gada jūlijā Ņujorkā.

MALTA

| 134. | Malta savā likumdošanā ir ieviesusi un pilnībā īsteno ANO Drošības padomes noteiktos ieroču embargo un atbalsta ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijas par konvencionālajiem ieročiem, nelegālu vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecību, bruņošanās caurskatāmību un militāro izdevumu caurskatāmību. Malta arī katru gadu iesniedz ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijās paredzēto ziņojumu par bruņošanās caurskatāmību. |
| --- | --- |

134.

Malta savā likumdošanā ir ieviesusi un pilnībā īsteno ANO Drošības padomes noteiktos ieroču embargo un atbalsta ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijas par konvencionālajiem ieročiem, nelegālu vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecību, bruņošanās caurskatāmību un militāro izdevumu caurskatāmību. Malta arī katru gadu iesniedz ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijās paredzēto ziņojumu par bruņošanās caurskatāmību.

NĪDERLANDE

| 135. | Nīderlande aktīvi iesaistījās valstu divgadu sanāksmē, kurā apsprieda ANO rīcības programmas īstenošanu, kas notika 2003. gada jūlijā Ņujorkā. Nīderlande bija prezidija locekle. |
| --- | --- |

135.

Nīderlande aktīvi iesaistījās valstu divgadu sanāksmē, kurā apsprieda ANO rīcības programmas īstenošanu, kas notika 2003. gada jūlijā Ņujorkā. Nīderlande bija prezidija locekle.

SPĀNIJA

| 136. | Arī Spānija piedalījās ANO divgadu sanāksmē, kas notika 2003. gada jūlijā Ņujorkā. 2003. gada decembrī Spānija iesniedza ANO savu pirmo ziņojumu par rīcības programmas īstenošanu. 2003. gadā Spānijas bruņotie spēki un Civilā gvarde iesaistījās starptautiskajā sadarbībā, kas bija saistīta ar vieglajiem un kājnieku ieročiem un to kontroli, ar ANO vai NATO starpniecību sadarbojoties ar šādām valstīm — Afganistānu, Bosniju un Hercegovinu, Kongo Demokrātisko Republiku, Eritreju, Etiopiju, Gruziju, Gvatemalu, Kuveitu, Bijušo Dienvidslāvijas Republiku Maķedoniju un Serbijas provinci Kosovu. |
| --- | --- |

136.

Arī Spānija piedalījās ANO divgadu sanāksmē, kas notika 2003. gada jūlijā Ņujorkā. 2003. gada decembrī Spānija iesniedza ANO savu pirmo ziņojumu par rīcības programmas īstenošanu. 2003. gadā Spānijas bruņotie spēki un Civilā gvarde iesaistījās starptautiskajā sadarbībā, kas bija saistīta ar vieglajiem un kājnieku ieročiem un to kontroli, ar ANO vai NATO starpniecību sadarbojoties ar šādām valstīm — Afganistānu, Bosniju un Hercegovinu, Kongo Demokrātisko Republiku, Eritreju, Etiopiju, Gruziju, Gvatemalu, Kuveitu, Bijušo Dienvidslāvijas Republiku Maķedoniju un Serbijas provinci Kosovu.

APVIENOTĀ KARALISTE

| 137. | Pēc 2003. gada janvāra Lankasteras konferences par ieroču eksporta kontroļu pastiprināšanu Apvienotā Karaliste aktīvi piedalījās informatīvajās kampaņās un vienota viedokļa panākšanā par nepieciešamību pastiprināt vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecības kontroli. 2003. gada jūlijā Apvienotā Karaliste organizēja divas veiksmīgas sanāksmes, kas bija saistītas ar ANO valstu divgadu sanāksmi, lai pārskatītu ANO vieglo ieroču rīcības programmas īstenošanas gaitu. Gandrīz trīsdesmit iesaistīto pušu un daudzas citas ieinteresētās valstis apsprieda iespējas pastiprināt vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecības kontroli. Sanāksmēs tika panākts ievērojams atbalsts reģionālas vienotības un kopējas pieejas panākšanai kontroles jomā, kas sasaucās ar pastāvošo ANO POA. Šo pasākumu rezultātā Apvienotā Karaliste nāca klajā ar tirdzniecības kontroles iniciatīvu, kas ANO rīcības programmas kontekstā novērstu neapdomīgu tirdzniecību, kas var veicināt nestabilitāti, konfliktus vai iedzīvotāju apspiešanu. Šī iniciatīva aptver ne tikai eksporta kontroli, bet arī importa un pārvadājumu kontroli. Tā kā dažādos reģionos draudi drošībai ir atšķirīgi, nepieciešamas dažādas pieejas problēmas risināšanai. Daudzas valstis šobrīd iesaistās Apvienotās Karalistes aizsāktajos reģionālajos procesos un kļuvušas par nopietniem partneriem, organizējot seminārus Latīņamerikā, Austrumāfrikā un Rietumāfrikā, un Dienvidaustrumāzijā. Šajos reģionos pastāv sāpīgas ar vieglajiem ieročiem saistītas problēmas. Apvienotās Karalistes mērķis ir panākt, lai ANO Pārskata sanāksmē 2006. gadā jau vairs tikpat kā nebūtu jārunā par kopējām starptautiskām vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecības programmām. |
| --- | --- |

137.

Pēc 2003. gada janvāra Lankasteras konferences par ieroču eksporta kontroļu pastiprināšanu Apvienotā Karaliste aktīvi piedalījās informatīvajās kampaņās un vienota viedokļa panākšanā par nepieciešamību pastiprināt vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecības kontroli. 2003. gada jūlijā Apvienotā Karaliste organizēja divas veiksmīgas sanāksmes, kas bija saistītas ar ANO valstu divgadu sanāksmi, lai pārskatītu ANO vieglo ieroču rīcības programmas īstenošanas gaitu. Gandrīz trīsdesmit iesaistīto pušu un daudzas citas ieinteresētās valstis apsprieda iespējas pastiprināt vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecības kontroli. Sanāksmēs tika panākts ievērojams atbalsts reģionālas vienotības un kopējas pieejas panākšanai kontroles jomā, kas sasaucās ar pastāvošo ANO POA. Šo pasākumu rezultātā Apvienotā Karaliste nāca klajā ar tirdzniecības kontroles iniciatīvu, kas ANO rīcības programmas kontekstā novērstu neapdomīgu tirdzniecību, kas var veicināt nestabilitāti, konfliktus vai iedzīvotāju apspiešanu. Šī iniciatīva aptver ne tikai eksporta kontroli, bet arī importa un pārvadājumu kontroli. Tā kā dažādos reģionos draudi drošībai ir atšķirīgi, nepieciešamas dažādas pieejas problēmas risināšanai. Daudzas valstis šobrīd iesaistās Apvienotās Karalistes aizsāktajos reģionālajos procesos un kļuvušas par nopietniem partneriem, organizējot seminārus Latīņamerikā, Austrumāfrikā un Rietumāfrikā, un Dienvidaustrumāzijā. Šajos reģionos pastāv sāpīgas ar vieglajiem ieročiem saistītas problēmas. Apvienotās Karalistes mērķis ir panākt, lai ANO Pārskata sanāksmē 2006. gadā jau vairs tikpat kā nebūtu jārunā par kopējām starptautiskām vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecības programmām.

| 138. | 2003. gadā Apvienotā Karaliste nodrošināja ekspertus ANO valdības līmeņa ekspertu darba grupai, kas nodarbojās ar vieglo un kājnieku ieroču marķēšanas un atrašanās vietas noteikšanas jautājumu. Šī darba grupa iesniedza savu ziņojumu jūlija valstu divgadu sanāksmē. Mēs atbalstījām arī lēmumu par 2003. gada Vieglo un kājnieku ieroču rezolūciju 58/241 izveidot atvērtu darba grupu, kas izstrādās starptautisku dokumentu par ieroču marķēšanu un atrašanās vietas noteikšanu. Mēs nodrošināsim arī sava eksperta dalību šajā darba grupā. 2003. gada oktobrī Apvienotā Karaliste aktīvi atbalstīja ANO Ģenerālās asamblejas vieglo ieroču rezolūciju. Apvienotā Karaliste aktīvi atbalstīja arī ANO konvencionālo ieroču reģistra izveidi, kas aptver arī vieglos un kājnieku ieročus. |
| --- | --- |

138.

2003. gadā Apvienotā Karaliste nodrošināja ekspertus ANO valdības līmeņa ekspertu darba grupai, kas nodarbojās ar vieglo un kājnieku ieroču marķēšanas un atrašanās vietas noteikšanas jautājumu. Šī darba grupa iesniedza savu ziņojumu jūlija valstu divgadu sanāksmē. Mēs atbalstījām arī lēmumu par 2003. gada Vieglo un kājnieku ieroču rezolūciju 58/241 izveidot atvērtu darba grupu, kas izstrādās starptautisku dokumentu par ieroču marķēšanu un atrašanās vietas noteikšanu. Mēs nodrošināsim arī sava eksperta dalību šajā darba grupā. 2003. gada oktobrī Apvienotā Karaliste aktīvi atbalstīja ANO Ģenerālās asamblejas vieglo ieroču rezolūciju. Apvienotā Karaliste aktīvi atbalstīja arī ANO konvencionālo ieroču reģistra izveidi, kas aptver arī vieglos un kājnieku ieročus.

| 139. | 2003. gadā Apvienotā Karaliste atbalstīja un nodrošināja sava eksperta dalību reģistra izveides valdības līmeņa ekspertu grupā. Pirmo reizi kopš izveidošanas 1992. gadā tika panākta vienošanās par ievērojamiem tehniskiem uzlabojumiem vairākās kategorijās, tostarp tika pazemināts ziņošanas slieksnis artilērijas sistēmām (no 100 mm uz 75 mm) un iekļauti pārnēsājamo pretgaisa aizsardzības sistēmu tipa ieroči kā apakškategorija jau esošajai kategorijai “raķetes un raķešu palaišanas iekārtas”. Tagad dalībvalstis var iekļaut savos gada pārskatos iekļauto informāciju par vieglajiem un kājnieku ieročiem reģistrā kā pamatinformāciju. |
| --- | --- |

139.

2003. gadā Apvienotā Karaliste atbalstīja un nodrošināja sava eksperta dalību reģistra izveides valdības līmeņa ekspertu grupā. Pirmo reizi kopš izveidošanas 1992. gadā tika panākta vienošanās par ievērojamiem tehniskiem uzlabojumiem vairākās kategorijās, tostarp tika pazemināts ziņošanas slieksnis artilērijas sistēmām (no 100 mm uz 75 mm) un iekļauti pārnēsājamo pretgaisa aizsardzības sistēmu tipa ieroči kā apakškategorija jau esošajai kategorijai “raķetes un raķešu palaišanas iekārtas”. Tagad dalībvalstis var iekļaut savos gada pārskatos iekļauto informāciju par vieglajiem un kājnieku ieročiem reģistrā kā pamatinformāciju.

II.B.2.   ANO Ģenerālās asamblejas pirmā komiteja

| 140. | Dalībvalstis ir ieņēmušas šādu nostāju jautājumos, kas skar vieglo ieroču rezolūcijas; informācija tika darīta zināma 58. ANO Ģenerālās asamblejas pirmajai komitejai:






  — | Rezolūcija 58/28 — objektīva informācija par militārajiem jautājumiem; ieviesta Vācijā, pārējās ES dalībvalstis atbalsta, |
| --- | --- | --- |

140.

Dalībvalstis ir ieņēmušas šādu nostāju jautājumos, kas skar vieglo ieroču rezolūcijas; informācija tika darīta zināma 58. ANO Ģenerālās asamblejas pirmajai komitejai:

—

Rezolūcija 58/28 — objektīva informācija par militārajiem jautājumiem; ieviesta Vācijā, pārējās ES dalībvalstis atbalsta,

| — | Rezolūcija 58/39 — konvencionālo ieroču kontrole reģionālajā un zemākā līmenī; ieviesta Pakistānā, balsojumā atbalstījusi Bangladeša, Baltkrievija, Vācija, Itālija, Nepāla, Peru, Spānija, Ukraina, Bijusī Dienvidslāvijas Republika Maķedonija, atbalsta visas ES dalībvalstis, |
| --- | --- |

—

Rezolūcija 58/39 — konvencionālo ieroču kontrole reģionālajā un zemākā līmenī; ieviesta Pakistānā, balsojumā atbalstījusi Bangladeša, Baltkrievija, Vācija, Itālija, Nepāla, Peru, Spānija, Ukraina, Bijusī Dienvidslāvijas Republika Maķedonija, atbalsta visas ES dalībvalstis,

| — | Rezolūcija 58/42 — valstu likumdošana par ieroču, militārā ekipējuma un divkārša izmantojuma preču tirdzniecības kontroli; iesniedza Nīderlande, atbalsta visas ES dalībvalstis, |
| --- | --- |

—

Rezolūcija 58/42 — valstu likumdošana par ieroču, militārā ekipējuma un divkārša izmantojuma preču tirdzniecības kontroli; iesniedza Nīderlande, atbalsta visas ES dalībvalstis,

| — | Rezolūcija 58/54 — bruņošanās caurskatāmība; ieviesusi Nīderlande, apstiprināta balsojumā, atbalsta visas ES dalībvalstis, |
| --- | --- |

—

Rezolūcija 58/54 — bruņošanās caurskatāmība; ieviesusi Nīderlande, apstiprināta balsojumā, atbalsta visas ES dalībvalstis,

| — | Rezolūcija 58/55 — ANO rīcības programmas nelegālai vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecībai visos tās aspektos veicināšana reģionālajā līmenī, ko veic EDSO; ieviesta Francijā un Nīderlandē, atbalsta visas ES dalībvalstis, |
| --- | --- |

—

Rezolūcija 58/55 — ANO rīcības programmas nelegālai vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecībai visos tās aspektos veicināšana reģionālajā līmenī, ko veic EDSO; ieviesta Francijā un Nīderlandē, atbalsta visas ES dalībvalstis,

| — | Rezolūcija 58/58 — palīdzība valstīm, kas ierobežo nelegālu vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecību; ieviesta Mali, atbalsta visas ES dalībvalstis, |
| --- | --- |

—

Rezolūcija 58/58 — palīdzība valstīm, kas ierobežo nelegālu vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecību; ieviesta Mali, atbalsta visas ES dalībvalstis,

| — | Rezolūcija 58/70 — drošības un sadarbības nostiprināšana Vidusjūras reģionā; ieviesta Alžīrijā, atbalsta visas ES dalībvalstis, |
| --- | --- |

—

Rezolūcija 58/70 — drošības un sadarbības nostiprināšana Vidusjūras reģionā; ieviesta Alžīrijā, atbalsta visas ES dalībvalstis,

| — | Rezolūcija 58/241 — nelegāla vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecība visos tās aspektos; iesniegusi Kolumbija, Japāna un Dienvidāfrika; atbalstīta balsojumā, atbalsta visas ES dalībvalstis, |
| --- | --- |

—

Rezolūcija 58/241 — nelegāla vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecība visos tās aspektos; iesniegusi Kolumbija, Japāna un Dienvidāfrika; atbalstīta balsojumā, atbalsta visas ES dalībvalstis,

| — | Lēmums 58/519 — miera nostiprināšana ar praktiskiem atbruņošanas pasākumiem; ieviesusi Vācija, atbalsta visas ES dalībvalstis. |
| --- | --- |

—

Lēmums 58/519 — miera nostiprināšana ar praktiskiem atbruņošanas pasākumiem; ieviesusi Vācija, atbalsta visas ES dalībvalstis.

II.B.3.   EDSO

SOMIJA

| 141. | Somija ir sniegusi ieguldījumu EDSO darbā, kas saistīts ar vieglajiem un kājnieku ieročiem, piedaloties šādos pasākumos:






  — | norīkojusi FSC atbalsta virsnieku darbam EDSO konfliktu novēršanas centra vieglo ieroču daļā, |
| --- | --- | --- |

141.

Somija ir sniegusi ieguldījumu EDSO darbā, kas saistīts ar vieglajiem un kājnieku ieročiem, piedaloties šādos pasākumos:

—

norīkojusi FSC atbalsta virsnieku darbam EDSO konfliktu novēršanas centra vieglo ieroču daļā,

| — | sarakstījusi eksporta kontroles nodaļu EDSO rokasgrāmatai par vieglajiem un kājnieku ieročiem, kas ir paredzēta kā praktisks palīgs dalībvalstīm un starptautiskajām organizācijām, |
| --- | --- |

—

sarakstījusi eksporta kontroles nodaļu EDSO rokasgrāmatai par vieglajiem un kājnieku ieročiem, kas ir paredzēta kā praktisks palīgs dalībvalstīm un starptautiskajām organizācijām,

| — | sniegusi profesionālu atbalstu EDSO programmai par vieglo ieroču tirdzniecības robežkontroli centrālajā Āzijā, |
| --- | --- |

—

sniegusi profesionālu atbalstu EDSO programmai par vieglo ieroču tirdzniecības robežkontroli centrālajā Āzijā,

| — | sniedza ieguldījumu brīvprātīgā fondā, ko pārvalda EDSO misija Moldovā. Šā fonda mērķis ir sniegt palīdzību Moldovai ieroču un munīcijas krājumu iznīcināšanā, |
| --- | --- |

—

sniedza ieguldījumu brīvprātīgā fondā, ko pārvalda EDSO misija Moldovā. Šā fonda mērķis ir sniegt palīdzību Moldovai ieroču un munīcijas krājumu iznīcināšanā,

| — | sniegusi ieguldījumu brīvprātīgā fondā, ko pārvalda EDSO misija Gruzijā. Šā fonda mērķis ir sniegt palīdzību Gruzijai ieroču un munīcijas krājumu iznīcināšanā, |
| --- | --- |

—

sniegusi ieguldījumu brīvprātīgā fondā, ko pārvalda EDSO misija Gruzijā. Šā fonda mērķis ir sniegt palīdzību Gruzijai ieroču un munīcijas krājumu iznīcināšanā,

| — | sniegusi ieguldījumu ātrās reaģēšanas fondā, ko pārvalda EDSO misija Gruzijā. Šā fonda mērķis ir sniegt palīdzību iedzīvotājiem, kas brīvprātīgi nodod ieročus. |
| --- | --- |

—

sniegusi ieguldījumu ātrās reaģēšanas fondā, ko pārvalda EDSO misija Gruzijā. Šā fonda mērķis ir sniegt palīdzību iedzīvotājiem, kas brīvprātīgi nodod ieročus.

FRANCIJA

| 142. | Francija saistībā ar EDSO ir ņēmusi vērā iniciatīvu “Labākas prakses vadlīnijas vieglo un kājnieku ieroču marķēšanai, reģistrācijai un atrašanās vietas noteikšanai”, kas tika publicēta 2003. gada novembrī. |
| --- | --- |

142.

Francija saistībā ar EDSO ir ņēmusi vērā iniciatīvu “Labākas prakses vadlīnijas vieglo un kājnieku ieroču marķēšanai, reģistrācijai un atrašanās vietas noteikšanai”, kas tika publicēta 2003. gada novembrī.

VĀCIJA

| 143. | Saistībā ar EDSO Vācija ir aktīvi iesaistījusies vieglo un kājnieku ieroču kontroles mehānismu izstrādē. 2003. gadā Vācija cita starpā iesniedza divas nodaļas EDSO rokasgrāmatai par labāku praksi vieglo un kājnieku ieroču jomā un kopā ar Nīderlandi un Norvēģiju iesniedza iniciatīvu tirdzniecības starpniecības likumdošanas saskaņošanai. |
| --- | --- |

143.

Saistībā ar EDSO Vācija ir aktīvi iesaistījusies vieglo un kājnieku ieroču kontroles mehānismu izstrādē. 2003. gadā Vācija cita starpā iesniedza divas nodaļas EDSO rokasgrāmatai par labāku praksi vieglo un kājnieku ieroču jomā un kopā ar Nīderlandi un Norvēģiju iesniedza iniciatīvu tirdzniecības starpniecības likumdošanas saskaņošanai.

UNGĀRIJA

| 144. | Ungārija atbalstīja EDSO lēmumprojektu par gala lietotāju sertifikātu standarta elementiem un pārbaudes procedūrām, kas papildina EDSO dokumentu par vieglajiem un kājnieku ieročiem. Īstenojot EDSO dokumentu par vieglajiem un kājnieku ieročiem, Ungārija iesniedza ziņas par pasākumiem, ko tā veikusi vieglo un kājnieku ieroču eksporta kontroles, ražošanas, marķēšanas un iznīcināšanas jomā. Ungārijas pārstāvis strādā EDSO misijā Vīnē, koordinējot EDSO drošības sadarbības forumam iesūtītos pieprasījumus, kas iesūtīti saskaņā ar EDSO dokumentu par vieglajiem un kājnieku ieročiem. |
| --- | --- |

144.

Ungārija atbalstīja EDSO lēmumprojektu par gala lietotāju sertifikātu standarta elementiem un pārbaudes procedūrām, kas papildina EDSO dokumentu par vieglajiem un kājnieku ieročiem. Īstenojot EDSO dokumentu par vieglajiem un kājnieku ieročiem, Ungārija iesniedza ziņas par pasākumiem, ko tā veikusi vieglo un kājnieku ieroču eksporta kontroles, ražošanas, marķēšanas un iznīcināšanas jomā. Ungārijas pārstāvis strādā EDSO misijā Vīnē, koordinējot EDSO drošības sadarbības forumam iesūtītos pieprasījumus, kas iesūtīti saskaņā ar EDSO dokumentu par vieglajiem un kājnieku ieročiem.

ITĀLIJA

| 145. | 2003. gadā Itālija turpināja aktīvi ieviest EDSO dokumentu par vieglajiem un kājnieku ieročiem, kas tika pieņemts 2000. gada novembrī. Šajā sakarā Itālija iesniedza jaunu informāciju par svarīgākajiem vieglo un kājnieku ieroču aspektiem (ražošana, marķēšana, eksporta kontrole, tirdzniecības starpniecība, iznīcināšanas metodes), kā to paredz EDSO dokuments par vieglajiem un kājnieku ieročiem. |
| --- | --- |

145.

2003. gadā Itālija turpināja aktīvi ieviest EDSO dokumentu par vieglajiem un kājnieku ieročiem, kas tika pieņemts 2000. gada novembrī. Šajā sakarā Itālija iesniedza jaunu informāciju par svarīgākajiem vieglo un kājnieku ieroču aspektiem (ražošana, marķēšana, eksporta kontrole, tirdzniecības starpniecība, iznīcināšanas metodes), kā to paredz EDSO dokuments par vieglajiem un kājnieku ieročiem.

| 146. | Itālija ir sniegusi ieguldījumu arī EDSO rokasgrāmatas par labāku praksi vieglo un kājnieku ieroču jomā izstrādē. Turklāt Itālija sniedza atbalstu EDSO 2003. gada 23. jūlija Lēmuma Nr. 7/03 par nepieciešamību izveidot un ieviest stingrākus eksporta kontroles kritērijus attiecībā uz pārnēsājamo pretgaisa aizsardzības sistēmu tirdzniecību pieņemšanā. |
| --- | --- |

146.

Itālija ir sniegusi ieguldījumu arī EDSO rokasgrāmatas par labāku praksi vieglo un kājnieku ieroču jomā izstrādē. Turklāt Itālija sniedza atbalstu EDSO 2003. gada 23. jūlija Lēmuma Nr. 7/03 par nepieciešamību izveidot un ieviest stingrākus eksporta kontroles kritērijus attiecībā uz pārnēsājamo pretgaisa aizsardzības sistēmu tirdzniecību pieņemšanā.

MALTA

| 147. | Malta piedalās EDSO informācijas par vieglajiem un kājnieku ieročiem apmaiņā, saskaņā ar EDSO dokumentu par vieglajiem un kājnieku ieročiem iesniedzot gada pārskatus. Tāpat Malta iesaistās EDSO informācijas apmaiņā par konvencionālo ieroču tirdzniecību un militārās informācijas apmaiņā. |
| --- | --- |

147.

Malta piedalās EDSO informācijas par vieglajiem un kājnieku ieročiem apmaiņā, saskaņā ar EDSO dokumentu par vieglajiem un kājnieku ieročiem iesniedzot gada pārskatus. Tāpat Malta iesaistās EDSO informācijas apmaiņā par konvencionālo ieroču tirdzniecību un militārās informācijas apmaiņā.

SPĀNIJA

| 148. | Spānija sniedza vērā ņemamu ieguldījumu EDSO rokasgrāmatas par labāku praksi vieglo un kājnieku ieroču jomā izstrādē, kas tika atvērta vienpadsmitajā ministru padomes sanāksmē 2003. gada decembrī. Spānija palīdzēja sarakstīt nodaļu “Valstu procedūras krājumu pārvaldībā un drošības uzturēšanā”, kā arī aktīvi sniedza priekšlikumus par citām rokasgrāmatas nodaļām. |
| --- | --- |

148.

Spānija sniedza vērā ņemamu ieguldījumu EDSO rokasgrāmatas par labāku praksi vieglo un kājnieku ieroču jomā izstrādē, kas tika atvērta vienpadsmitajā ministru padomes sanāksmē 2003. gada decembrī. Spānija palīdzēja sarakstīt nodaļu “Valstu procedūras krājumu pārvaldībā un drošības uzturēšanā”, kā arī aktīvi sniedza priekšlikumus par citām rokasgrāmatas nodaļām.

NĪDERLANDE

| 149. | Nīderlande piedalījās otrajā EDSO informācijas apmaiņā 2003. gada jūnijā. Tā bija iesaistīta arī EDSO rokasgrāmatas par labāku praksi vieglo un kājnieku ieroču jomā izstrādē un prezentācijā ANO un EDSO ministru sanāksmē, kas notika Māstrihtā. Nīderlande sniedza ieguldījumu nodaļā “Valstu procedūras vieglo un kājnieku ieroču iznīcināšanā”. |
| --- | --- |

149.

Nīderlande piedalījās otrajā EDSO informācijas apmaiņā 2003. gada jūnijā. Tā bija iesaistīta arī EDSO rokasgrāmatas par labāku praksi vieglo un kājnieku ieroču jomā izstrādē un prezentācijā ANO un EDSO ministru sanāksmē, kas notika Māstrihtā. Nīderlande sniedza ieguldījumu nodaļā “Valstu procedūras vieglo un kājnieku ieroču iznīcināšanā”.

ZVIEDRIJA

| 150. | Arī Zviedrija sniedza ieguldījumu EDSO rokasgrāmatas par labāku praksi vieglo un kājnieku ieroču jomā izstrādē, sarakstot nodaļu par vieglajiem un kājnieku ieročiem atbruņošanas, demobilizācijas un reintegrācijas procesos. |
| --- | --- |

150.

Arī Zviedrija sniedza ieguldījumu EDSO rokasgrāmatas par labāku praksi vieglo un kājnieku ieroču jomā izstrādē, sarakstot nodaļu par vieglajiem un kājnieku ieročiem atbruņošanas, demobilizācijas un reintegrācijas procesos.

APVIENOTĀ KARALISTE

| 151. | Apvienotā Karaliste sniedza vērā ņemamu ieguldījumu EDSO rokasgrāmatas par labāku praksi vieglo un kājnieku ieroču jomā izstrādē, kas tika publicēta 2003. gada septembrī. Apvienotā Karaliste piedalījās nodaļas par procedūras krājumu pārvaldību un drošības uzturēšanu un palīdzēja sarakstīt arī nodaļas par tirdzniecības starpniecību, eksporta kontroles mehānismiem un marķēšanu un atrašanās vietas noteikšanu. Šo vadlīniju mērķis ir sniegt informāciju dalībvalstu politiku veidošanā iesaistītajiem cilvēkiem, cenšoties ieviest augstākus kopējos standartus visās dalībvalstīs. Apvienotā Karaliste ir atbalstījusi pasākumus, kuru mērķis bija vienoties par EDSO mehānismu tirdzniecības starpniecības kontrolei, tādējādi kopā ar ANO rīcības programmu vieglo un kājnieku ieroču jomā sniedzot piemēru citām reģionālajām organizācijām. |
| --- | --- |

151.

Apvienotā Karaliste sniedza vērā ņemamu ieguldījumu EDSO rokasgrāmatas par labāku praksi vieglo un kājnieku ieroču jomā izstrādē, kas tika publicēta 2003. gada septembrī. Apvienotā Karaliste piedalījās nodaļas par procedūras krājumu pārvaldību un drošības uzturēšanu un palīdzēja sarakstīt arī nodaļas par tirdzniecības starpniecību, eksporta kontroles mehānismiem un marķēšanu un atrašanās vietas noteikšanu. Šo vadlīniju mērķis ir sniegt informāciju dalībvalstu politiku veidošanā iesaistītajiem cilvēkiem, cenšoties ieviest augstākus kopējos standartus visās dalībvalstīs. Apvienotā Karaliste ir atbalstījusi pasākumus, kuru mērķis bija vienoties par EDSO mehānismu tirdzniecības starpniecības kontrolei, tādējādi kopā ar ANO rīcības programmu vieglo un kājnieku ieroču jomā sniedzot piemēru citām reģionālajām organizācijām.

II.B.4.   NATO

NĪDERLANDE

| 152. | Nīderlande piedalījās NATO/EAPC ad hoc darba grupā par vieglajiem un kājnieku ieročiem. |
| --- | --- |

152.

Nīderlande piedalījās NATO/EAPC ad hoc darba grupā par vieglajiem un kājnieku ieročiem.

POLIJA

| 153. | 2003. gadā Polijas militārais kontingents piedalījās vairākās iniciatīvās, kuru mērķis bija samazināt ieroču (sevišķi vieglo un kājnieku ieroču) nekontrolētu izplatību un destabilizējošu uzkrāšanos. Starp šīm iniciatīvām var minēt operācijas Cordon and Search, Active Harvest un citas, kas tika īstenotas saskaņā ar starptautisko spēku mandātu ANO un NATO vadībā Afganistānā, Albānijā, Bosnijā un Hercegovinā, Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā. |
| --- | --- |

153.

2003. gadā Polijas militārais kontingents piedalījās vairākās iniciatīvās, kuru mērķis bija samazināt ieroču (sevišķi vieglo un kājnieku ieroču) nekontrolētu izplatību un destabilizējošu uzkrāšanos. Starp šīm iniciatīvām var minēt operācijas Cordon and Search, Active Harvest un citas, kas tika īstenotas saskaņā ar starptautisko spēku mandātu ANO un NATO vadībā Afganistānā, Albānijā, Bosnijā un Hercegovinā, Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā.

PORTUGĀLE

| 154. | Tāpat kā citas NATO sabiedrotās arī Portugāle sniedz ieguldījumu ANO pilnvarotajās misijās SFOR un KFOR miera uzturēšanas spēkos Bosnijā un Hercegovinā, kur tā palīdz samazināt civiliedzīvotāju rīcībā esošo vieglo un kājnieku ieroču skaitu. Portugāle ir turpinājusi dalību ANO, Vasenāras Vienošanās, EDSO un EAPC pasākumos. |
| --- | --- |

154.

Tāpat kā citas NATO sabiedrotās arī Portugāle sniedz ieguldījumu ANO pilnvarotajās misijās SFOR un KFOR miera uzturēšanas spēkos Bosnijā un Hercegovinā, kur tā palīdz samazināt civiliedzīvotāju rīcībā esošo vieglo un kājnieku ieroču skaitu. Portugāle ir turpinājusi dalību ANO, Vasenāras Vienošanās, EDSO un EAPC pasākumos.

II.B.5.   Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopiena

| 155. | Ar programmas “Koordinācija un palīdzība drošībai un attīstībai” starpniecību Francija ir atbalstījusi vieglo un kājnieku ieroču importa, eksporta un ražošanas moratoriju, kas noteikts Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienai, 2003. gadā atvēlot šim mērķim EUR 200 000. |
| --- | --- |

155.

Ar programmas “Koordinācija un palīdzība drošībai un attīstībai” starpniecību Francija ir atbalstījusi vieglo un kājnieku ieroču importa, eksporta un ražošanas moratoriju, kas noteikts Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienai, 2003. gadā atvēlot šim mērķim EUR 200 000.

| 156. | Nīderlande (kopā ar Norvēģiju) Abudžā konsultējās ar Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienas sekretariātu par tālākajiem pasākumiem tirdzniecības starpniecības kontrolei Rietumāfrikā. Tāpat tā ir konsultējusies ar reģionālajām organizācijām, tostarp Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienu, attiecībā uz ANO valstu divgadu sanāksmi, kas notika 2003. gada jūlijā. |
| --- | --- |

156.

Nīderlande (kopā ar Norvēģiju) Abudžā konsultējās ar Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienas sekretariātu par tālākajiem pasākumiem tirdzniecības starpniecības kontrolei Rietumāfrikā. Tāpat tā ir konsultējusies ar reģionālajām organizācijām, tostarp Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienu, attiecībā uz ANO valstu divgadu sanāksmi, kas notika 2003. gada jūlijā.

II.B.6.   Vasenāras Vienošanās

| 157. | Pieteikumus, kas apliecina vēlmi kļūt par Vasenāras Vienošanās dalībvalstīm ir iesniegusi Kipra, Igaunija, Latvija, Lietuva, Malta un Slovēnija. ES uzskata, ka visu ES dalībvalstu uzņemšana palīdzēs saglabāt augstus efektīvas kontroles standartus kā Vienošanās dalībvalstīs, tā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

157.

Pieteikumus, kas apliecina vēlmi kļūt par Vasenāras Vienošanās dalībvalstīm ir iesniegusi Kipra, Igaunija, Latvija, Lietuva, Malta un Slovēnija. ES uzskata, ka visu ES dalībvalstu uzņemšana palīdzēs saglabāt augstus efektīvas kontroles standartus kā Vienošanās dalībvalstīs, tā Eiropas Savienībā.

| 158. | Francija ir aktīvi iesaistījusies 2003. gada decembrī Vīnē notikušajā Vasenāras plenārsēdē pieņemtā Vasenāras dokumenta par pārnēsājamo pretgaisa aizsardzības sistēmu kontroli sagatavošanā. |
| --- | --- |

158.

Francija ir aktīvi iesaistījusies 2003. gada decembrī Vīnē notikušajā Vasenāras plenārsēdē pieņemtā Vasenāras dokumenta par pārnēsājamo pretgaisa aizsardzības sistēmu kontroli sagatavošanā.

| 159. | 2003. gada Vasenāras Vienošanās plenārsēdē Itālija sniedza ieguldījumu kopējo pārnēsājamo pretgaisa aizsardzības sistēmu eksporta kontroles elementu pieņemšanā, kas apvieno dalībvalstis un liek tām īstenot stingru valstu kontroli pār pārnēsājamo pretgaisa aizsardzības sistēmu eksportu. |
| --- | --- |

159.

2003. gada Vasenāras Vienošanās plenārsēdē Itālija sniedza ieguldījumu kopējo pārnēsājamo pretgaisa aizsardzības sistēmu eksporta kontroles elementu pieņemšanā, kas apvieno dalībvalstis un liek tām īstenot stingru valstu kontroli pār pārnēsājamo pretgaisa aizsardzības sistēmu eksportu.

| 160. | Vācija daudz darīja, lai varētu sastādīt 2003. gada vērtējumu par Vasenāras Vienošanos. Vācija jo īpaši atbalstīja efektīvākas pārnēsājamo pretgaisa aizsardzības sistēmu eksporta kontroles pasākumu pieņemšanu, kā arī jaunas vieglo un kājnieku ieroču ziņojumu kategorijas ieviešanu, lai tiktu iekļautas arī pārnēsājamās pretgaisa aizsardzības sistēmas un valstu likumdošanas elementi ieroču tirdzniecības starpniecības jomā. |
| --- | --- |

160.

Vācija daudz darīja, lai varētu sastādīt 2003. gada vērtējumu par Vasenāras Vienošanos. Vācija jo īpaši atbalstīja efektīvākas pārnēsājamo pretgaisa aizsardzības sistēmu eksporta kontroles pasākumu pieņemšanu, kā arī jaunas vieglo un kājnieku ieroču ziņojumu kategorijas ieviešanu, lai tiktu iekļautas arī pārnēsājamās pretgaisa aizsardzības sistēmas un valstu likumdošanas elementi ieroču tirdzniecības starpniecības jomā.

| 161. | Polija ir pievienojusies starptautiskajiem eksporta kontroles režīmiem un līdzdarbojas Vasenāras Vienošanās darbā, kas saistīts ar konvencionālo ieroču un divējādas izmantošanas preču un tehnoloģiju eksporta kontroli. Polija Vienošanos uzskata par svarīgu instrumentu, kas uzliek vairāk pienākumu un ļauj nodrošināt lielāku caurskatāmību konvencionālo ieroču tirdzniecībā, nepieļaujot to nekontrolētu izplatīšanos. 2003. gadā kopā ar citām Vasenāras Vienošanās dalībvalstīm Polija vienojās par pasākumiem vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecības caurskatāmības uzlabošanai. |
| --- | --- |

161.

Polija ir pievienojusies starptautiskajiem eksporta kontroles režīmiem un līdzdarbojas Vasenāras Vienošanās darbā, kas saistīts ar konvencionālo ieroču un divējādas izmantošanas preču un tehnoloģiju eksporta kontroli. Polija Vienošanos uzskata par svarīgu instrumentu, kas uzliek vairāk pienākumu un ļauj nodrošināt lielāku caurskatāmību konvencionālo ieroču tirdzniecībā, nepieļaujot to nekontrolētu izplatīšanos. 2003. gadā kopā ar citām Vasenāras Vienošanās dalībvalstīm Polija vienojās par pasākumiem vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecības caurskatāmības uzlabošanai.

| 162. | Apvienotā Karaliste aktīvi iesaistījās Vasenāras Vienošanās plenārsēdes centienos vienoties par stingrākiem pārnēsājamo pretgaisa aizsardzības sistēmu eksporta kontroles standartiem. Vasenāras Vienošanās pārnēsājamo pretgaisa aizsardzības sistēmu kontroles elementi eksportētājai valstij uzliek par pienākumu pārliecināties, ka saņēmēja valsts spēj garantēt šo ieroču drošību. Plenārsēdē tika panākta vienošanās arī par to, ka turpmāk Vasenāras Vienošanās dalībvalstis ziņos par vieglo un kājnieku ieroču, tostarp pārnēsājamo pretgaisa aizsardzības sistēmu, tirdzniecību. Tāpat tika panākta vienošanās par zemākiem artilērijas sistēmu ziņošanas sliekšņiem. |
| --- | --- |

162.

Apvienotā Karaliste aktīvi iesaistījās Vasenāras Vienošanās plenārsēdes centienos vienoties par stingrākiem pārnēsājamo pretgaisa aizsardzības sistēmu eksporta kontroles standartiem. Vasenāras Vienošanās pārnēsājamo pretgaisa aizsardzības sistēmu kontroles elementi eksportētājai valstij uzliek par pienākumu pārliecināties, ka saņēmēja valsts spēj garantēt šo ieroču drošību. Plenārsēdē tika panākta vienošanās arī par to, ka turpmāk Vasenāras Vienošanās dalībvalstis ziņos par vieglo un kājnieku ieroču, tostarp pārnēsājamo pretgaisa aizsardzības sistēmu, tirdzniecību. Tāpat tika panākta vienošanās par zemākiem artilērijas sistēmu ziņošanas sliekšņiem.

II.B.7.   Dienvidāfrikas Attīstības kopiena

| 163. | Vācijas valdībai ir vairākas kapacitātes stiprināšanas programmas, bet viena no tām atbalsta Dienvidāfrikas Attīstības kopienas dalībvalstu politiku saskaņošanu saistībā ar Dienvidāfrikas Attīstības kopienas 2004. gada 14. augusta Protokolu par šaujamieroču, munīcijas un citu tamlīdzīgu materiālu kontroli. Šā projekta mērķis ir izveidot reģionālo kontaktpunktu, kā to paredz ANO rīcības programma, kas nodrošinātu apmācību vieglo un kājnieku ieroču jautājumos tiesību aizsardzības iestādēm un atbalstītu reģionālās policijas organizācijas SARPCCO kapacitātes veicināšanas projektus. |
| --- | --- |

163.

Vācijas valdībai ir vairākas kapacitātes stiprināšanas programmas, bet viena no tām atbalsta Dienvidāfrikas Attīstības kopienas dalībvalstu politiku saskaņošanu saistībā ar Dienvidāfrikas Attīstības kopienas 2004. gada 14. augusta Protokolu par šaujamieroču, munīcijas un citu tamlīdzīgu materiālu kontroli. Šā projekta mērķis ir izveidot reģionālo kontaktpunktu, kā to paredz ANO rīcības programma, kas nodrošinātu apmācību vieglo un kājnieku ieroču jautājumos tiesību aizsardzības iestādēm un atbalstītu reģionālās policijas organizācijas SARPCCO kapacitātes veicināšanas projektus.

| 164. | 2003. gadā Īrija atvēlēja EUR 65 000 projektam “Drošāka Āfrika”; šie līdzekļi tika izmantoti, lai sniegtu tehnisko palīdzību Dienvidāfrikas Attīstības kopienai. |
| --- | --- |

164.

2003. gadā Īrija atvēlēja EUR 65 000 projektam “Drošāka Āfrika”; šie līdzekļi tika izmantoti, lai sniegtu tehnisko palīdzību Dienvidāfrikas Attīstības kopienai.

| 165. | Nīderlande konsultējās ar reģionālajām organizācijām, tostarp Dienvidāfrikas Attīstības kopienu par iespējām veicināt reģionālo sadarbību, lai apkarotu nelegālas ieroču tirdzniecības starpniecību (Ņujorka, 2003. gada jūlijs). |
| --- | --- |

165.

Nīderlande konsultējās ar reģionālajām organizācijām, tostarp Dienvidāfrikas Attīstības kopienu par iespējām veicināt reģionālo sadarbību, lai apkarotu nelegālas ieroču tirdzniecības starpniecību (Ņujorka, 2003. gada jūlijs).

II.B.8.   Citi

| 166. | G8, tiekoties Evianā Francijas prezidentūras laikā 2003. gada jūnijā, pieņēma rīcības plānu pārnēsājamo pretgaisa aizsardzības sistēmu transportēšanas drošības un kontroles nodrošināšanai. Pārnēsājamās pretgaisa aizsardzības sistēmas rada nopietnus draudus, ja tās nonāk teroristu rokās un tiek vērstas pret civilo aviāciju. G8 rīcības plānā transportēšanas drošības nodrošināšanai ir iekļauta virkne pasākumu, kas skar pārnēsājamo pretgaisa aizsardzības sistēmu eksporta un tirdzniecības starpniecības kontroli. Pamatojoties uz šo plānu, Apvienotās Karalistes valdība 18. novembrī izdeva rakstisku ministra rīkojumu parlamentam, kurā izskaidrota Apvienotās Karalistes valdības politika, atbalstot G8 rīcības plānu pārnēsājamo pretgaisa aizsardzības sistēmu eksportam nevalstiskām iestādēm. Paziņojums apliecina Apvienotās Karalistes apņemšanos novērst šo ieroču nokļūšanu nepareizajās rokās. 2003. gadā Apvienotā Karaliste kopā ar G8 partneriem pavirzījās uz priekšu Evianas saistību, kas tika nemitīgi pārskatītas, izpildē un turpināja meklēt jaunus veidus, kā samazināt ar pārnēsājamajām pretgaisa aizsardzības sistēmām saistītos draudus. Galvenā uzmanība tika pievērsta krājumu pārvaldībai un apsargāšanai un pasākumiem, kas vērsti uz lieko ieroču iznīcināšanu visā pasaulē. |
| --- | --- |

166.

G8, tiekoties Evianā Francijas prezidentūras laikā 2003. gada jūnijā, pieņēma rīcības plānu pārnēsājamo pretgaisa aizsardzības sistēmu transportēšanas drošības un kontroles nodrošināšanai. Pārnēsājamās pretgaisa aizsardzības sistēmas rada nopietnus draudus, ja tās nonāk teroristu rokās un tiek vērstas pret civilo aviāciju. G8 rīcības plānā transportēšanas drošības nodrošināšanai ir iekļauta virkne pasākumu, kas skar pārnēsājamo pretgaisa aizsardzības sistēmu eksporta un tirdzniecības starpniecības kontroli. Pamatojoties uz šo plānu, Apvienotās Karalistes valdība 18. novembrī izdeva rakstisku ministra rīkojumu parlamentam, kurā izskaidrota Apvienotās Karalistes valdības politika, atbalstot G8 rīcības plānu pārnēsājamo pretgaisa aizsardzības sistēmu eksportam nevalstiskām iestādēm. Paziņojums apliecina Apvienotās Karalistes apņemšanos novērst šo ieroču nokļūšanu nepareizajās rokās. 2003. gadā Apvienotā Karaliste kopā ar G8 partneriem pavirzījās uz priekšu Evianas saistību, kas tika nemitīgi pārskatītas, izpildē un turpināja meklēt jaunus veidus, kā samazināt ar pārnēsājamajām pretgaisa aizsardzības sistēmām saistītos draudus. Galvenā uzmanība tika pievērsta krājumu pārvaldībai un apsargāšanai un pasākumiem, kas vērsti uz lieko ieroču iznīcināšanu visā pasaulē.

III.   CITI KOMENTĀRI, NOVĒROJUMI UN SVARĪGA INFORMĀCIJA

| 167. | Saskaņā ar divpusējiem līgumiem Lietuva sniedz tiesisko palīdzību un sadarbojas ar citām valstīm jautājumos, kas saistīti ar visiem nelegālas vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecības aspektiem. Lietuvas Interpola birojs strādā ciešā sadarbībā ar Interpola ģenerālsekretariātu un citu valstu Interpola birojiem lietās, kas saistītas ar ieroču identifikāciju vai nelegālā ieroču tirdzniecībā iesaistītu personu meklēšanu. |
| --- | --- |

167.

Saskaņā ar divpusējiem līgumiem Lietuva sniedz tiesisko palīdzību un sadarbojas ar citām valstīm jautājumos, kas saistīti ar visiem nelegālas vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecības aspektiem. Lietuvas Interpola birojs strādā ciešā sadarbībā ar Interpola ģenerālsekretariātu un citu valstu Interpola birojiem lietās, kas saistītas ar ieroču identifikāciju vai nelegālā ieroču tirdzniecībā iesaistītu personu meklēšanu.

| 168. | 2003. gadā tika publicēts sestais Apvienotās Karalistes ziņojums, kurā apkopoti 2002. gadā pieņemtie lēmumi par licenču izsniegšanu un ziņas par politikas attīstību iepriekšējā gada laikā. Starptautiskā kopiena gada ziņojumus uzskata par atklātības etalonu. Apvienotā Karaliste ir viena no vadošajām valstīm detalizētas informācijas sniegšanā par katru ieroču tirdzniecības gadījumu un aicina arī citas valstis sniegt informāciju par ikvienu ieroču tirdzniecības gadījumu. 2003. gadā Vācija publicēja savu 2002. gada ziņojumu par ieroču eksportu, kurā īpaša uzmanība tika pievērsta palielinātajai caurskatāmībai un atklātībai vieglo ieroču eksporta jomā. Ziņojumā cita starpā ietverta informācija par izsniegtajām vieglo ieroču un to munīcijas eksporta licencēm, iekļaujot datus par galamērķa valsti, ieroču veidu, militāro kategoriju, vērtību un vienību skaitu. |
| --- | --- |

168.

2003. gadā tika publicēts sestais Apvienotās Karalistes ziņojums, kurā apkopoti 2002. gadā pieņemtie lēmumi par licenču izsniegšanu un ziņas par politikas attīstību iepriekšējā gada laikā. Starptautiskā kopiena gada ziņojumus uzskata par atklātības etalonu. Apvienotā Karaliste ir viena no vadošajām valstīm detalizētas informācijas sniegšanā par katru ieroču tirdzniecības gadījumu un aicina arī citas valstis sniegt informāciju par ikvienu ieroču tirdzniecības gadījumu. 2003. gadā Vācija publicēja savu 2002. gada ziņojumu par ieroču eksportu, kurā īpaša uzmanība tika pievērsta palielinātajai caurskatāmībai un atklātībai vieglo ieroču eksporta jomā. Ziņojumā cita starpā ietverta informācija par izsniegtajām vieglo ieroču un to munīcijas eksporta licencēm, iekļaujot datus par galamērķa valsti, ieroču veidu, militāro kategoriju, vērtību un vienību skaitu.

III.A   Kritēriji, pēc kuriem izvērtē pieprasījumus piešķirt ES finansējumu vieglo un kājnieku ieroču projektiem

III.A.1.   Prioritātes

| 169. | Eiropas Savienība turpinās cīnīties ar problēmām, ko rada destabilizējoša un nekontrolēta vieglo un kājnieku ieroču izplatīšanās. Kā teikts Eiropas Padomes 2001. gada 15. un 16. jūnijā Gēteborgā pieņemtajā Eiropas Konfliktu novēršanas programmā, darbs pie konfliktu un nestabilitātes cēloņu novēršanas būs labs ieguldījums nākotnes konfliktu novēršanā. ES jau veiktie pasākumi ir nopietni soļi šajā virzienā, pēc kuriem vajadzētu sekot citiem mērķtiecīgiem pasākumiem. ANO Konferencē par visiem nelegālas vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecības aspektiem pieņemtā rīcības programma visu nelegālas vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecības aspektu novēršanai, apkarošanai un izskaušanai tikai papildina saistības, ko ES jau bija uzņēmusies, pieņemot savu Kopējo nostāju par vieglajiem ieročiem. Šo saistību izpilde tiks uzlabota, ja ES līmenī cirkulējošie apsvērumi par iespējām ES piešķirt regulāru finansējumu ANO rīcības programmas mērķu izpildei tiks īstenoti. Lai uzlabotu un padziļinātu Kopējās nostājas un programmas īstenošanu, dalībvalstis ir izstrādājušas virkni norāžu par jautājumiem, kuru gadījumā jāpieņem lēmumi vai par kuriem būs jāsāk domāt jau tuvākajā nākotnē. Šīs norādes, protams, periodiski tiks pārskatītas, lai iestrādātu tajās ES projektu īstenošanas gaitā uzkrāto pieredzi. |
| --- | --- |

169.

Eiropas Savienība turpinās cīnīties ar problēmām, ko rada destabilizējoša un nekontrolēta vieglo un kājnieku ieroču izplatīšanās. Kā teikts Eiropas Padomes 2001. gada 15. un 16. jūnijā Gēteborgā pieņemtajā Eiropas Konfliktu novēršanas programmā, darbs pie konfliktu un nestabilitātes cēloņu novēršanas būs labs ieguldījums nākotnes konfliktu novēršanā. ES jau veiktie pasākumi ir nopietni soļi šajā virzienā, pēc kuriem vajadzētu sekot citiem mērķtiecīgiem pasākumiem. ANO Konferencē par visiem nelegālas vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecības aspektiem pieņemtā rīcības programma visu nelegālas vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecības aspektu novēršanai, apkarošanai un izskaušanai tikai papildina saistības, ko ES jau bija uzņēmusies, pieņemot savu Kopējo nostāju par vieglajiem ieročiem. Šo saistību izpilde tiks uzlabota, ja ES līmenī cirkulējošie apsvērumi par iespējām ES piešķirt regulāru finansējumu ANO rīcības programmas mērķu izpildei tiks īstenoti. Lai uzlabotu un padziļinātu Kopējās nostājas un programmas īstenošanu, dalībvalstis ir izstrādājušas virkni norāžu par jautājumiem, kuru gadījumā jāpieņem lēmumi vai par kuriem būs jāsāk domāt jau tuvākajā nākotnē. Šīs norādes, protams, periodiski tiks pārskatītas, lai iestrādātu tajās ES projektu īstenošanas gaitā uzkrāto pieredzi.

III.A.1.1.   Nepieciešamība pēc visaptverošas pieejas

| 170. | Lai gan nav šaubu par to, ka nepieciešams turpināt starptautiskos projektus vieglo un kājnieku ieroču jomā, pastāv daudz sarežģītu faktoru un procesu, kas jāņem vērā, piemēram, starptautiskā un valstu drošība, tirdzniecība, civilmilitārā sadarbība un ieroču loma sabiedrībā. Šīs problēmas nav iespējams atrisināt ar vienu mājienu. Tām nepieciešama plaša un visaptveroša pieeja, kas aptver visus problēmas aspektus, kas var būt atšķirīgi katrā reģionā, un risinājumi, liekot lietā dažādus pasākumus. Dalībvalstis vienojās, ka šādiem pasākumiem ir: pirmkārt, jāsamazina pastāvošie destabilizējošie uzkrājumi un, otrkārt, jānovērš šo ieroču nekontrolēta izplatīšanās nākotnē. Palīdzība ļauj uzlabot attiecīgo valstu spēju pašiem risināt šīs problēmas. |
| --- | --- |

170.

Lai gan nav šaubu par to, ka nepieciešams turpināt starptautiskos projektus vieglo un kājnieku ieroču jomā, pastāv daudz sarežģītu faktoru un procesu, kas jāņem vērā, piemēram, starptautiskā un valstu drošība, tirdzniecība, civilmilitārā sadarbība un ieroču loma sabiedrībā. Šīs problēmas nav iespējams atrisināt ar vienu mājienu. Tām nepieciešama plaša un visaptveroša pieeja, kas aptver visus problēmas aspektus, kas var būt atšķirīgi katrā reģionā, un risinājumi, liekot lietā dažādus pasākumus. Dalībvalstis vienojās, ka šādiem pasākumiem ir: pirmkārt, jāsamazina pastāvošie destabilizējošie uzkrājumi un, otrkārt, jānovērš šo ieroču nekontrolēta izplatīšanās nākotnē. Palīdzība ļauj uzlabot attiecīgo valstu spēju pašiem risināt šīs problēmas.

| 171. | Runājot par finansiālu atbalstu vieglo un kājnieku ieroču projektiem, ES mērķis ir uzlabot pasākumus vieglo un kājnieku ieroču pieejamības un krājumu samazināšanai konfliktu skartajās teritorijās, palīdzēt izveidot virkni starptautisku pasākumu vieglo un kājnieku ieroču pieprasījuma ierobežošanai šajās teritorijās un palīdzēt valdībām cīnīties ar šo ieroču radītajām problēmām. Šādi pasākumi tiks veikti ES vai dalībvalstu līmenī, kā arī darbojoties attiecīgās reģionālās vai starptautiskās organizācijās. Attiecīgo dalībvalstu un Komisijas pasākumu mērķis būs atbalstīt un atspoguļot centienus risināt dažādus vieglo ieroču problemātikas aspektus valstu, atsevišķu apgabalu, reģionālajā un starptautiskajā līmenī. |
| --- | --- |

171.

Runājot par finansiālu atbalstu vieglo un kājnieku ieroču projektiem, ES mērķis ir uzlabot pasākumus vieglo un kājnieku ieroču pieejamības un krājumu samazināšanai konfliktu skartajās teritorijās, palīdzēt izveidot virkni starptautisku pasākumu vieglo un kājnieku ieroču pieprasījuma ierobežošanai šajās teritorijās un palīdzēt valdībām cīnīties ar šo ieroču radītajām problēmām. Šādi pasākumi tiks veikti ES vai dalībvalstu līmenī, kā arī darbojoties attiecīgās reģionālās vai starptautiskās organizācijās. Attiecīgo dalībvalstu un Komisijas pasākumu mērķis būs atbalstīt un atspoguļot centienus risināt dažādus vieglo ieroču problemātikas aspektus valstu, atsevišķu apgabalu, reģionālajā un starptautiskajā līmenī.

| 172. | Projektiem, kas izraudzīti ES finansējuma piešķiršanai, ir jānodrošina reāls un taustāms labums palīdzības saņēmējiem. Nozīmīga finansējuma daļa ir jānovirza rūpīgi atlasītiem ES īstenotiem projektiem. Līdz ar to ir svarīgi panākt, lai tiktu izstrādāta pareiza īstenošanas bāze un projekts attiecīgajā kontekstā izdotos gan tehniski, gan politiski. Ja ir pietiekami daudz budžeta līdzekļu, var finansēt arī citu valstu un reģionu projektus, taču jāpatur prātā nepieciešamība optimizēt ES iniciatīvu ietekmi un ilgtspējīgumu un noteiktajiem kritērijiem atbilstoša “pievienotā vērtība” un taustāms ieguvums, ko sniedz ES finansējums. |
| --- | --- |

172.

Projektiem, kas izraudzīti ES finansējuma piešķiršanai, ir jānodrošina reāls un taustāms labums palīdzības saņēmējiem. Nozīmīga finansējuma daļa ir jānovirza rūpīgi atlasītiem ES īstenotiem projektiem. Līdz ar to ir svarīgi panākt, lai tiktu izstrādāta pareiza īstenošanas bāze un projekts attiecīgajā kontekstā izdotos gan tehniski, gan politiski. Ja ir pietiekami daudz budžeta līdzekļu, var finansēt arī citu valstu un reģionu projektus, taču jāpatur prātā nepieciešamība optimizēt ES iniciatīvu ietekmi un ilgtspējīgumu un noteiktajiem kritērijiem atbilstoša “pievienotā vērtība” un taustāms ieguvums, ko sniedz ES finansējums.

| 173. | Īpaša uzmanība jāpievērš arī daudzpusējo projektu (tas ir, ANO Attīstības projekta, ANO reģionālo centru, NATO, Eiroatlantiskās Partnerības padomes un citu organizāciju īstenotie projekti) labākai saskaņošanai, kā arī sinerģiskākai pieejai divpusējo projektu īstenošanā. |
| --- | --- |

173.

Īpaša uzmanība jāpievērš arī daudzpusējo projektu (tas ir, ANO Attīstības projekta, ANO reģionālo centru, NATO, Eiroatlantiskās Partnerības padomes un citu organizāciju īstenotie projekti) labākai saskaņošanai, kā arī sinerģiskākai pieejai divpusējo projektu īstenošanā.

III.A.1.2.   Nepieciešamība pēc mērķtiecīgas rīcības

| 174. | Valstis, kurās ir augsts nedrošības vai vardarbības līmenis, nespēj efektīvi izmantot to attīstībai sniegto palīdzību. Tādēļ palīdzībai, kas tiek sniegta valstīm vai reģioniem ar noslieci uz konfliktiem, bez integrētajām sociālās un ekonomiskās attīstības programmām ir jāveicina drošība, atbruņošanās, demobilizācija un bijušo kaujinieku reintegrācija sabiedrībā. |
| --- | --- |

174.

Valstis, kurās ir augsts nedrošības vai vardarbības līmenis, nespēj efektīvi izmantot to attīstībai sniegto palīdzību. Tādēļ palīdzībai, kas tiek sniegta valstīm vai reģioniem ar noslieci uz konfliktiem, bez integrētajām sociālās un ekonomiskās attīstības programmām ir jāveicina drošība, atbruņošanās, demobilizācija un bijušo kaujinieku reintegrācija sabiedrībā.

| 175. | Gadījumos, kad valdības ir apņēmušās samazināt ieroču, tai skaitā vieglo un kājnieku ieroču apriti reģionā, ES ir jāsadarbojas, lai palīdzētu tām veikt šos uzdevumus. Praksē saņēmējvalstu valdībām var trūkt jaudas, lai tās īstenotu savas kontroles programmas. |
| --- | --- |

175.

Gadījumos, kad valdības ir apņēmušās samazināt ieroču, tai skaitā vieglo un kājnieku ieroču apriti reģionā, ES ir jāsadarbojas, lai palīdzētu tām veikt šos uzdevumus. Praksē saņēmējvalstu valdībām var trūkt jaudas, lai tās īstenotu savas kontroles programmas.

| 176. | Tādēļ ES ir gatava apsvērt iespēju sniegt praktisku palīdzību, lai atbalstītu tādas iniciatīvas kā kapacitātes paaugstināšana un apmācība, sabiedrības informēšanas kampaņas u. c. Par prioritāti jāuzskata tādi projekti, kas paaugstina valstu spēju īstenot projektus, kuru mērķis ir kontrolēt ieroču apriti (eksporta vai importa kontrole, spēja noteikt ieroču atrašanās vietu), kā arī programmas, kas palīdz savākt un iznīcināt ieročus pēc konfliktiem. Ņemot vērā atsevišķu projektu mērogu, sevišķi vieglo un kājnieku ieroču munīcijas iznīcināšanas jomā, ES būtu vēlams apvienoties ar citiem partneriem (piemēram, pievienoties Eiroatlantiskās Partnerības padomes projektiem). |
| --- | --- |

176.

Tādēļ ES ir gatava apsvērt iespēju sniegt praktisku palīdzību, lai atbalstītu tādas iniciatīvas kā kapacitātes paaugstināšana un apmācība, sabiedrības informēšanas kampaņas u. c. Par prioritāti jāuzskata tādi projekti, kas paaugstina valstu spēju īstenot projektus, kuru mērķis ir kontrolēt ieroču apriti (eksporta vai importa kontrole, spēja noteikt ieroču atrašanās vietu), kā arī programmas, kas palīdz savākt un iznīcināt ieročus pēc konfliktiem. Ņemot vērā atsevišķu projektu mērogu, sevišķi vieglo un kājnieku ieroču munīcijas iznīcināšanas jomā, ES būtu vēlams apvienoties ar citiem partneriem (piemēram, pievienoties Eiroatlantiskās Partnerības padomes projektiem).

III.B   Gūtā pieredze

| 177. | Ņemot vērā ES iepriekš īstenotos vieglo un kājnieku ieroču projektus un pieredzi, kas gūta iepriekšējo vieglo un kājnieku ieroču projektu izvērtēšanā, īstenošanā un novērtēšanā, izskatot projektus, jāņem vērā šādi aspekti:






  — | divgadu CODUN ekspertu sanāksmes par vieglo un kājnieku ieroču jautājumiem un projektiem ir izrādījušās noderīgas un būtu jāturpina, |
| --- | --- | --- |

177.

Ņemot vērā ES iepriekš īstenotos vieglo un kājnieku ieroču projektus un pieredzi, kas gūta iepriekšējo vieglo un kājnieku ieroču projektu izvērtēšanā, īstenošanā un novērtēšanā, izskatot projektus, jāņem vērā šādi aspekti:

—

divgadu CODUN ekspertu sanāksmes par vieglo un kājnieku ieroču jautājumiem un projektiem ir izrādījušās noderīgas un būtu jāturpina,

| — | par līdzekļu piešķiršanu nākamajam gadam ir jāvienojas, vēlākais, vieglo un kājnieku ieroču CODUN ekspertu sanāksmē, lai būtu iespējams pienācīgi sagatavoties projektu izpildei un Kopienas resursu izmantošanai. Padomes lēmumi par atsevišķiem projektiem tiks pieņemti nākamā gada sākumā un būs atkarīgi no budžeta apropriācijām, |
| --- | --- |

—

par līdzekļu piešķiršanu nākamajam gadam ir jāvienojas, vēlākais, vieglo un kājnieku ieroču CODUN ekspertu sanāksmē, lai būtu iespējams pienācīgi sagatavoties projektu izpildei un Kopienas resursu izmantošanai. Padomes lēmumi par atsevišķiem projektiem tiks pieņemti nākamā gada sākumā un būs atkarīgi no budžeta apropriācijām,

| — | svarīgi savlaicīgi saņemt informāciju par nākamajiem vieglo un kājnieku ieroču projektiem, sevišķiem tiem projektiem, kas tiks finansēti no KĀDP budžeta, šo projektu pamatmērķiem, paredzētajiem pasākumiem, sagaidāmajiem rezultātiem un detalizētu izmaksu tāmi. Šī informācija ļaus partneriem pienācīgi izskatīt un apspriest projektus, un tādējādi tiks veicināta to apstiprināšana, |
| --- | --- |

—

svarīgi savlaicīgi saņemt informāciju par nākamajiem vieglo un kājnieku ieroču projektiem, sevišķiem tiem projektiem, kas tiks finansēti no KĀDP budžeta, šo projektu pamatmērķiem, paredzētajiem pasākumiem, sagaidāmajiem rezultātiem un detalizētu izmaksu tāmi. Šī informācija ļaus partneriem pienācīgi izskatīt un apspriest projektus, un tādējādi tiks veicināta to apstiprināšana,

| — | uzmanība jāpievērš nelielam skaitam lielu projektu. ES iesaistīšanās rūpīgāk jāanalizē un labāk jāveic. Atbalstot trešo pušu projektus, jānodrošina tas, ka ES iesaistīšanās ir pamanāma, |
| --- | --- |

—

uzmanība jāpievērš nelielam skaitam lielu projektu. ES iesaistīšanās rūpīgāk jāanalizē un labāk jāveic. Atbalstot trešo pušu projektus, jānodrošina tas, ka ES iesaistīšanās ir pamanāma,

| — | svarīgi savlaicīgi un kārtīgi sagatavot “paziņojumus par rīcību”. Jāapraksta finansējamā projekta konteksts, saturs un finansējamās daļas, |
| --- | --- |

—

svarīgi savlaicīgi un kārtīgi sagatavot “paziņojumus par rīcību”. Jāapraksta finansējamā projekta konteksts, saturs un finansējamās daļas,

| — | jābūt skaidram priekšstatam par īstenošanas veidu, tostarp tam, kā tiks novērtēta iestāde, aģentūra vai nevalstiskā organizācija, kas izraudzīta projekta īstenošanai, un tās spēja sekmīgi īstenot uzticētos pasākumus, |
| --- | --- |

—

jābūt skaidram priekšstatam par īstenošanas veidu, tostarp tam, kā tiks novērtēta iestāde, aģentūra vai nevalstiskā organizācija, kas izraudzīta projekta īstenošanai, un tās spēja sekmīgi īstenot uzticētos pasākumus,

| — | politiski noderīga ir sadarbība, īstenojot projektus kopā ar Ārpuskopienas valstīm, taču to ir grūti izveidot atšķirīgo politisko prioritāšu, budžeta procedūru, darba metožu utt. dēļ. Īpaša uzmanība jāvelta šādas sadarbības praktiskajai pusei, |
| --- | --- |

—

politiski noderīga ir sadarbība, īstenojot projektus kopā ar Ārpuskopienas valstīm, taču to ir grūti izveidot atšķirīgo politisko prioritāšu, budžeta procedūru, darba metožu utt. dēļ. Īpaša uzmanība jāvelta šādas sadarbības praktiskajai pusei,

| — | jāveicina ES un tās dalībvalstu pasākumu koordinēšana, |
| --- | --- |

—

jāveicina ES un tās dalībvalstu pasākumu koordinēšana,

| — | vairāk jādara, lai piesaistītu nevalstiskās organizācijas un privāto sektoru. |
| --- | --- |

—

vairāk jādara, lai piesaistītu nevalstiskās organizācijas un privāto sektoru.

| 178. | Projektu ir svarīgi īstenot ciešā sadarbībā ar saņēmējvalsts valdību, kas cenšas samazināt vieglo un kājnieku ieroču skaitu, kas ir sabiedrības rīcībā. Tajā pašā laikā, lai būtu iespējams īstenot Padomes lēmumā noteiktos mērķus, projektam ir jābūt pietiekami neatkarīgam no valdības. Ideālā gadījumā projektam būtu jābūt integrētam un daudzšķautņainam. Katram projekta komponentam būtu jāveicina citu komponentu īstenošana. Šāda programma cita starpā var ietvert šādus komponentus (piemērs — ES-ASAC Kambodžā):






  — | palīdzība ieroču likumdošanas izstrādē un ieviešanā, |
| --- | --- | --- |

178.

Projektu ir svarīgi īstenot ciešā sadarbībā ar saņēmējvalsts valdību, kas cenšas samazināt vieglo un kājnieku ieroču skaitu, kas ir sabiedrības rīcībā. Tajā pašā laikā, lai būtu iespējams īstenot Padomes lēmumā noteiktos mērķus, projektam ir jābūt pietiekami neatkarīgam no valdības. Ideālā gadījumā projektam būtu jābūt integrētam un daudzšķautņainam. Katram projekta komponentam būtu jāveicina citu komponentu īstenošana. Šāda programma cita starpā var ietvert šādus komponentus (piemērs — ES-ASAC Kambodžā):

—

palīdzība ieroču likumdošanas izstrādē un ieviešanā,

| — | ieroču reģistrācija un uzglabāšanas drošība, |
| --- | --- |

—

ieroču reģistrācija un uzglabāšanas drošība,

| — | “ieroči attīstībai” shēmas, kad vietējos iedzīvotājus rosina nodot ieročus policijai apmaiņā pret kopienas attīstības projektiem, |
| --- | --- |

—

“ieroči attīstībai” shēmas, kad vietējos iedzīvotājus rosina nodot ieročus policijai apmaiņā pret kopienas attīstības projektiem,

| — | ieroču iznīcināšana, |
| --- | --- |

—

ieroču iznīcināšana,

| — | sabiedrības informēšanas kampaņas, |
| --- | --- |

—

sabiedrības informēšanas kampaņas,

| — | valstij ir vajadzīga likumdošana, kas reglamentē vieglo un kājnieku ieroču apriti sabiedrībā. Tiklīdz šāda likumdošana ir pieņemta, ir svarīgi, lai būtu apmācīta policija, kas izprot un piemēro šo likumdošanu. Tāpat svarīgi panākt, lai sabiedrība būtu informēta par šīs likumdošanas īstenošanu. Projekta palīdzība ir vērtīga gan likumdošanas izstrādes, gan ieviešanas fāzē, |
| --- | --- |

—

valstij ir vajadzīga likumdošana, kas reglamentē vieglo un kājnieku ieroču apriti sabiedrībā. Tiklīdz šāda likumdošana ir pieņemta, ir svarīgi, lai būtu apmācīta policija, kas izprot un piemēro šo likumdošanu. Tāpat svarīgi panākt, lai sabiedrība būtu informēta par šīs likumdošanas īstenošanu. Projekta palīdzība ir vērtīga gan likumdošanas izstrādes, gan ieviešanas fāzē,

| — | atbalsts ieroču reģistrācijai un glabāšanas drošības nodrošināšanai palīdz valdībām mazināt neziņu par to valstīs esošo ieroču skaitu, veidu, atrašanās vietu un to, vai tie atrodas drošībā. Pieredze rāda, ka, tiklīdz visi ieroči reģionā ir reģistrēti, militārās iestādes parasti pārliecinās par to, ka to rīcībā ir vairāk ieroču, nekā vajadzīgs, un liekos ieročus vajag iznīcināt. Drošu ieroču novietņu izveide ir salīdzinoši lēta, bet tajā pašā laikā svarīga nabadzīgās valstīs, kuru rīcībā ir daudz ieroču, |
| --- | --- |

—

atbalsts ieroču reģistrācijai un glabāšanas drošības nodrošināšanai palīdz valdībām mazināt neziņu par to valstīs esošo ieroču skaitu, veidu, atrašanās vietu un to, vai tie atrodas drošībā. Pieredze rāda, ka, tiklīdz visi ieroči reģionā ir reģistrēti, militārās iestādes parasti pārliecinās par to, ka to rīcībā ir vairāk ieroču, nekā vajadzīgs, un liekos ieročus vajag iznīcināt. Drošu ieroču novietņu izveide ir salīdzinoši lēta, bet tajā pašā laikā svarīga nabadzīgās valstīs, kuru rīcībā ir daudz ieroču,

| — | “ieroči attīstībai” projekti ir veiksmīgāki, ja tie sevī ietver atbalstu vietējās policijas darba uzlabošanai. Vietējie iedzīvotāji neatdos ieročus, ja viņos būs šaubas par savu drošību. Cena par vienu nodotu ieroci ir salīdzinoši augsta, taču “ieroči attīstībai” ir projekti, kas dod drošību sabiedrībai, ko nevar izmērīt naudas vienībās, |
| --- | --- |

—

“ieroči attīstībai” projekti ir veiksmīgāki, ja tie sevī ietver atbalstu vietējās policijas darba uzlabošanai. Vietējie iedzīvotāji neatdos ieročus, ja viņos būs šaubas par savu drošību. Cena par vienu nodotu ieroci ir salīdzinoši augsta, taču “ieroči attīstībai” ir projekti, kas dod drošību sabiedrībai, ko nevar izmērīt naudas vienībās,

| — | nodoto nelegālo ieroču un bruņoto spēku un policijas lieko ieroču iznīcināšanai “miera liesmu” ceremonijās var būt liela simboliska nozīme. Šīs ceremonijas simbolizē virzību uz mierīgāku sabiedrību. Mazākas iznīcināšanas ceremonijas ir piemērotas vietās, kur tiek īstenoti “ieroči attīstībai” projekti. Tās rada iedzīvotājos pārliecību, ka nodotie ieroči patiešām tiek iznīcināti un netiks vērsti pret viņiem, |
| --- | --- |

—

nodoto nelegālo ieroču un bruņoto spēku un policijas lieko ieroču iznīcināšanai “miera liesmu” ceremonijās var būt liela simboliska nozīme. Šīs ceremonijas simbolizē virzību uz mierīgāku sabiedrību. Mazākas iznīcināšanas ceremonijas ir piemērotas vietās, kur tiek īstenoti “ieroči attīstībai” projekti. Tās rada iedzīvotājos pārliecību, ka nodotie ieroči patiešām tiek iznīcināti un netiks vērsti pret viņiem,

| — | nelegāls vieglo un kājnieku ieroču imports un eksports neļauj risināt vieglo un kājnieku ieroču problēmu attiecīgajā valstī. Tādēļ ES nākotnē būtu jāapsver atbalsts robežkontroles uzlabošanai, |
| --- | --- |

—

nelegāls vieglo un kājnieku ieroču imports un eksports neļauj risināt vieglo un kājnieku ieroču problēmu attiecīgajā valstī. Tādēļ ES nākotnē būtu jāapsver atbalsts robežkontroles uzlabošanai,

| — | ES pamanāmību vieglo un kājnieku ieroču problēmas risināšanā nodrošina rūpīgi izstrādātu ES projektu īstenošana, nevis neliels ieguldījums citu īstenotos projektos. |
| --- | --- |

—

ES pamanāmību vieglo un kājnieku ieroču problēmas risināšanā nodrošina rūpīgi izstrādātu ES projektu īstenošana, nevis neliels ieguldījums citu īstenotos projektos.

III.B.1.   Kritēriji līdzekļu piešķiršanai

| 179. | ES pašlaik veido sistemātiskāku pieeju potenciālajiem atbalstāmajiem projektiem. Īpaša uzmanība tiek pievērsta projektu izstrādei un identifikācijai. Izvērtējot projektus pieteikumus, ES raudzīsies uz šādiem kritērijiem: |
| --- | --- |

179.

ES pašlaik veido sistemātiskāku pieeju potenciālajiem atbalstāmajiem projektiem. Īpaša uzmanība tiek pievērsta projektu izstrādei un identifikācijai. Izvērtējot projektus pieteikumus, ES raudzīsies uz šādiem kritērijiem:

| 180. | ES palīdzība vieglo un kājnieku ieroču problēmas risināšanā ir jābalstās uz patiesu saņēmējas valsts politisko gribu. Jābūt skaidrai atbildei uz jautājumu: “vai ierosinātā projekta pamatā ir politiska, tematiska vai ģeogrāfiska vīzija vai stratēģija, vai arī tas apzināti un attaisnojami būs ad hoc pasākums ar noteiktu mērķi?”. |
| --- | --- |

180.

ES palīdzība vieglo un kājnieku ieroču problēmas risināšanā ir jābalstās uz patiesu saņēmējas valsts politisko gribu. Jābūt skaidrai atbildei uz jautājumu: “vai ierosinātā projekta pamatā ir politiska, tematiska vai ģeogrāfiska vīzija vai stratēģija, vai arī tas apzināti un attaisnojami būs ad hoc pasākums ar noteiktu mērķi?”.

| 181. | Ierosinātajam projektam ir jāveicina vietējās kopienas, valsts vai reģiona drošība (piemēram, jāpalīdz kontrolēt vieglos ieročus, jānodrošina lielāka iedzīvotāju uzticība, samierināšanās un reģiona stabilitāte). Tas ietver politiskās situācijas un projekta ietekmes uz vispārējo mērķi (piemēram, konflikta novēršana, mierīgas vides izveide utt.) ex ante novērtējumu. |
| --- | --- |

181.

Ierosinātajam projektam ir jāveicina vietējās kopienas, valsts vai reģiona drošība (piemēram, jāpalīdz kontrolēt vieglos ieročus, jānodrošina lielāka iedzīvotāju uzticība, samierināšanās un reģiona stabilitāte). Tas ietver politiskās situācijas un projekta ietekmes uz vispārējo mērķi (piemēram, konflikta novēršana, mierīgas vides izveide utt.) ex ante novērtējumu.

| 182. | Palīdzībai vieglo un kājnieku ieroču problēmas risināšanā ir jābūt daļai no lielākas saņēmējas valsts attīstības un drošības stratēģijas. Gadījumos, kad tas nav iespējams, projekta pieteikumā jānorāda, kā šis projekts integrēs vieglo un kājnieku ieroču politiku plašākā drošības un attīstības stratēģijā. |
| --- | --- |

182.

Palīdzībai vieglo un kājnieku ieroču problēmas risināšanā ir jābūt daļai no lielākas saņēmējas valsts attīstības un drošības stratēģijas. Gadījumos, kad tas nav iespējams, projekta pieteikumā jānorāda, kā šis projekts integrēs vieglo un kājnieku ieroču politiku plašākā drošības un attīstības stratēģijā.

| 183. | Jānodrošina, lai projekts sasauktos ar projektiem, kas tikuši īstenoti, tiek īstenoti vai tiks īstenoti attiecīgajā valstī. |
| --- | --- |

183.

Jānodrošina, lai projekts sasauktos ar projektiem, kas tikuši īstenoti, tiek īstenoti vai tiks īstenoti attiecīgajā valstī.

| 184. | Palīdzības projekti tiks balstīti uz ciešu sadarbību ar saņēmējas valsts iestādēm; jādefinē projektā iesaistīto pušu loma. |
| --- | --- |

184.

Palīdzības projekti tiks balstīti uz ciešu sadarbību ar saņēmējas valsts iestādēm; jādefinē projektā iesaistīto pušu loma.

| 185. | Ja projekts paredz ieroču savākšanu, visi savāktie ieroči jāiznīcina. |
| --- | --- |

185.

Ja projekts paredz ieroču savākšanu, visi savāktie ieroči jāiznīcina.

| 186. | Katram projektam tiks noteikti mērķi, standarti un termiņi, lai būtu iespējams novērtēt projekta ietekmi. Jāizvērtē palīdzības saņēmēja praktiskās vajadzības. Jāņem vērā līdzīgu projektu pieredze un rezultāti. |
| --- | --- |

186.

Katram projektam tiks noteikti mērķi, standarti un termiņi, lai būtu iespējams novērtēt projekta ietekmi. Jāizvērtē palīdzības saņēmēja praktiskās vajadzības. Jāņem vērā līdzīgu projektu pieredze un rezultāti.

| 187. | Palīdzības pieprasījumā skaidri jānorāda, kā ierosinātais projekts īstenos ES Kopējā nostājā izvirzītos mērķus. |
| --- | --- |

187.

Palīdzības pieprasījumā skaidri jānorāda, kā ierosinātais projekts īstenos ES Kopējā nostājā izvirzītos mērķus.

| 188. | Palīdzības pieprasījumā skaidri jānorāda, kā ierosinātais projekts uzlabos saņēmējas valsts spēju pildīt tās reģionālās un starptautiskās saistības. |
| --- | --- |

188.

Palīdzības pieprasījumā skaidri jānorāda, kā ierosinātais projekts uzlabos saņēmējas valsts spēju pildīt tās reģionālās un starptautiskās saistības.

| 189. | Ja vien iespējams, vairāk jāstrādā pie nevalstisko organizāciju un privātā sektora iesaistīšanas. |
| --- | --- |

189.

Ja vien iespējams, vairāk jāstrādā pie nevalstisko organizāciju un privātā sektora iesaistīšanas.

| 190. | Novērtējumā jāņem vērā projekta ilgtspējīgums. |
| --- | --- |

190.

Novērtējumā jāņem vērā projekta ilgtspējīgums.

| 191. | Jānodrošina ES un tās dalībvalstu pasākumu saskaņošana. |
| --- | --- |

191.

Jānodrošina ES un tās dalībvalstu pasākumu saskaņošana.

| 192. | Iepriekš uzskaitītie kritēriji galvenokārt ir balstīti uz iepriekš sasniegto izvērtējumu, kā arī pieredzi, ko Komisija guvusi, apgūstot KĀDP budžetu. |
| --- | --- |

192.

Iepriekš uzskaitītie kritēriji galvenokārt ir balstīti uz iepriekš sasniegto izvērtējumu, kā arī pieredzi, ko Komisija guvusi, apgūstot KĀDP budžetu.

III.B.2.   Nepieciešamība pēc nopietnas izvērtēšanas

| 193. | Ļoti svarīgi ir savlaicīgi saņemt informāciju, tostarp norādes par pamatmērķiem, paredzētajiem pasākumiem, sagaidāmajiem rezultātiem un detalizētu izmaksu tāmi par nākamajiem vieglo un kājnieku ieroču projektiem, sevišķi tiem projektiem, kas tiks finansēti no KĀDP budžeta. Šie elementi dos ES dalībvalstīm iespēju rūpīgi izvērtēt un apspriest ierosināto programmu, un tādējādi tiks veicināta projekta apstiprināšana. |
| --- | --- |

193.

Ļoti svarīgi ir savlaicīgi saņemt informāciju, tostarp norādes par pamatmērķiem, paredzētajiem pasākumiem, sagaidāmajiem rezultātiem un detalizētu izmaksu tāmi par nākamajiem vieglo un kājnieku ieroču projektiem, sevišķi tiem projektiem, kas tiks finansēti no KĀDP budžeta. Šie elementi dos ES dalībvalstīm iespēju rūpīgi izvērtēt un apspriest ierosināto programmu, un tādējādi tiks veicināta projekta apstiprināšana.

| 194. | ES atbalstāmie projekti tiek rūpīgi izvērtēti. Lai to panāktu tiek veikti šādi pasākumi: |
| --- | --- |

194.

ES atbalstāmie projekti tiek rūpīgi izvērtēti. Lai to panāktu tiek veikti šādi pasākumi:

| 195. | Projekti jāīsteno saskaņā ar labākajiem finanšu pārvaldības principiem. |
| --- | --- |

195.

Projekti jāīsteno saskaņā ar labākajiem finanšu pārvaldības principiem.

| 196. | Projekta beigās tiek iesniegts gala ziņojums, kurā apkopoti sasniegtie rezultāti. Projektu izvērtē, lai noskaidrotu, vai ir sasniegti mērķi un nepieciešama tālāka rīcība. Šādu izvērtēšanu veic vismaz īsi pirms projekta beigām. Garāku projektu vai tādu projektu, kas saņēmuši ievērojamu ES atbalstu, gadījumā izvērtēšanu veic arī īstenošanas laikā. |
| --- | --- |

196.

Projekta beigās tiek iesniegts gala ziņojums, kurā apkopoti sasniegtie rezultāti. Projektu izvērtē, lai noskaidrotu, vai ir sasniegti mērķi un nepieciešama tālāka rīcība. Šādu izvērtēšanu veic vismaz īsi pirms projekta beigām. Garāku projektu vai tādu projektu, kas saņēmuši ievērojamu ES atbalstu, gadījumā izvērtēšanu veic arī īstenošanas laikā.

| 197. | Komisija apsvērs iespēju izveidot vienotu atbalstīto projektu un jauno projektu iesniegumu izvērtēšanas modeli. |
| --- | --- |

197.

Komisija apsvērs iespēju izveidot vienotu atbalstīto projektu un jauno projektu iesniegumu izvērtēšanas modeli.

| 198. | Komisija organizē izvērtēšanu savas kompetences lemt par budžetu ietvaros. Izvērtēšanu veic neatkarīgs eksperts. Novērtējumu ciešā sadarbībā ar prezidentūru iesniedz attiecīgajai ES darba grupai vai Komisijai. Par līdzekļu piešķiršanu ir jālemj savlaicīgi un ne vēlāk kā līdz nākamā gada vieglo un kājnieku ieroču CODUN, īpaša uzmanība jāpievērš savlaicīgai un rūpīgai projektu “paziņojumu par rīcību” sagatavošanai. Līdzekļi tiek piešķirti, saprotot, ka Padomes lēmumi par atsevišķiem projektiem tiks pieņemti, sākot ar nākamā gada sākumu atkarībā no Kopienas budžeta apropriācijām. Gala ziņojums un novērtējums tiks izmantots arī pieredzes apkopošanai, lai to varētu izmantot nākotnes projektiem. Komisijai tiek ieteikts sniegt novērtējumu saskaņā ar iepriekš uzskaitītajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

198.

Komisija organizē izvērtēšanu savas kompetences lemt par budžetu ietvaros. Izvērtēšanu veic neatkarīgs eksperts. Novērtējumu ciešā sadarbībā ar prezidentūru iesniedz attiecīgajai ES darba grupai vai Komisijai. Par līdzekļu piešķiršanu ir jālemj savlaicīgi un ne vēlāk kā līdz nākamā gada vieglo un kājnieku ieroču CODUN, īpaša uzmanība jāpievērš savlaicīgai un rūpīgai projektu “paziņojumu par rīcību” sagatavošanai. Līdzekļi tiek piešķirti, saprotot, ka Padomes lēmumi par atsevišķiem projektiem tiks pieņemti, sākot ar nākamā gada sākumu atkarībā no Kopienas budžeta apropriācijām. Gala ziņojums un novērtējums tiks izmantots arī pieredzes apkopošanai, lai to varētu izmantot nākotnes projektiem. Komisijai tiek ieteikts sniegt novērtējumu saskaņā ar iepriekš uzskaitītajiem kritērijiem.

III.C   Kontaktpersonas dalībvalstīs

AUSTRIJA

| Federal Ministry for Foreign Affairs |
| --- |
| Department for Disarmament, Arms control and Non-proliferation |
| Minoritenplatz 3 |
| A-1014 Vienna |
| Tālr.: (43) 50 11 50 33 56 |
| Fakss: (43) 50 11 50228 |
| E-pasts: abtii8@bmaa.gv.at |

Federal Ministry for Foreign Affairs

Department for Disarmament, Arms control and Non-proliferation

Minoritenplatz 3

A-1014 Vienna

Tālr.: (43) 50 11 50 33 56

Fakss: (43) 50 11 50228

E-pasts: abtii8@bmaa.gv.at

BEĻĢIJA

| Federal Public Service Foreign Affairs |
| --- |
| International Security Division |
| Non-proliferation, Disarmament and Arms Control Directorate |
| 15, rue des Petits Carmes |
| B-1000 Brussels |
| Tālr.: (32-2) 501 37 11 |
| Fakss: (32-2) 501 38 22 |
| E-pasts: werner.bauwens@diplobel.fed.be |

Federal Public Service Foreign Affairs

International Security Division

Non-proliferation, Disarmament and Arms Control Directorate

15, rue des Petits Carmes

B-1000 Brussels

Tālr.: (32-2) 501 37 11

Fakss: (32-2) 501 38 22

E-pasts: werner.bauwens@diplobel.fed.be

DĀNIJA

| John Kierulf |
| --- |
| Head of Disarmament and Non-proliferation Unit |
| Ministry of Foreign Affairs |
| 2, Asiatisk Plads |
| DK-1448 Copenhagen K |
| Tālr.: (45) 33 92 06 78 |
| Fakss: (45) 33 92 18 04 |
| E-pasts: jokier@um.dk |

John Kierulf

Head of Disarmament and Non-proliferation Unit

Ministry of Foreign Affairs

2, Asiatisk Plads

DK-1448 Copenhagen K

Tālr.: (45) 33 92 06 78

Fakss: (45) 33 92 18 04

E-pasts: jokier@um.dk

SOMIJA

| National point of contact: |
| --- |
| Ministry for Foreign Affairs |
| Political Department |
| Unit for Arms Control, Disarmament and Non-proliferation |
| P.O.Box 176 |
| FIN-00161 Helsinki |
| Tālr.: (358-9) 16 05 61 85 |
| Fakss: (358) 916 05 60 66 |
| E-pasts: POL-05@formin.fi |

National point of contact:

Ministry for Foreign Affairs

Political Department

Unit for Arms Control, Disarmament and Non-proliferation

P.O.Box 176

FIN-00161 Helsinki

Tālr.: (358-9) 16 05 61 85

Fakss: (358) 916 05 60 66

E-pasts: POL-05@formin.fi

FRANCIJA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Directorate of Strategic Affairs, Security and Disarmament |
| Division of Chemical and Biological Disarmament and Conventional Weapons Control |
| Tālr.: (33-1) 43 17 40 70 |
| Fakss: (33-1) 43 17 49 52 |
| E-pasts: Jean-Francois.Guillaume@diplomatie.gouv.fr. |

Ministry of Foreign Affairs

Directorate of Strategic Affairs, Security and Disarmament

Division of Chemical and Biological Disarmament and Conventional Weapons Control

Tālr.: (33-1) 43 17 40 70

Fakss: (33-1) 43 17 49 52

E-pasts: Jean-Francois.Guillaume@diplomatie.gouv.fr.

VĀCIJA

| Federal Foreign Office |
| --- |
| Division for conventional arms control |
| Werderscher Markt 1 |
| D-10117 Berlin |
| Tālr.: (49-30) 50 00 14 65 |
| Fakss: (49-30) 50 00514 65 |
| E-pasts: 241-1@diplo.de |

Federal Foreign Office

Division for conventional arms control

Werderscher Markt 1

D-10117 Berlin

Tālr.: (49-30) 50 00 14 65

Fakss: (49-30) 50 00514 65

E-pasts: 241-1@diplo.de

GRIEĶIJA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Directorate of United Nations and International Organisations |
| Section of Non-proliferation, Disarmament and Arms Control |
| GR-Athens |
| Tālr.: (30-210) 368 22 50 |
| Fakss: (30-210) 368 22 39 |
| E-pasts: D01@MFA.GR |

Ministry of Foreign Affairs

Directorate of United Nations and International Organisations

Section of Non-proliferation, Disarmament and Arms Control

GR-Athens

Tālr.: (30-210) 368 22 50

Fakss: (30-210) 368 22 39

E-pasts: D01@MFA.GR

UNGĀRIJA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Department for Arms Control and Non-proliferation |
| 1027 Budapest |
| Nagy Imre tér 4. |
| Hungary |
| Tālr.: (36-1) 458 11 90, 458 11 19 |
| Fakss: (36-1) 202 01 20 |
| E-pasts: Titkarsag.febi@kum.hu |

Ministry of Foreign Affairs

Department for Arms Control and Non-proliferation

1027 Budapest

Nagy Imre tér 4.

Hungary

Tālr.: (36-1) 458 11 90, 458 11 19

Fakss: (36-1) 202 01 20

E-pasts: Titkarsag.febi@kum.hu

ĪRIJA

| Disarmament and Non-Proliferation Section |
| --- |
| Department of Foreign Affairs |
| 80, St Stephen's Green |
| Dublin 2 |
| Ireland |
| Tālr.: (353-1) 478 08 22 |
| Fakss: (353-1) 408 23 83 |

Disarmament and Non-Proliferation Section

Department of Foreign Affairs

80, St Stephen's Green

Dublin 2

Ireland

Tālr.: (353-1) 478 08 22

Fakss: (353-1) 408 23 83

ITĀLIJA

| Counsellor Paolo Cuculi |
| --- |
| Disarmament and Non Proliferation Division |
| General Department for Multilateral Political Affairs and Human Rights |
| Italian Ministry of Foreign Affairs |
| Piazzale della Farnesina 1 |
| I-00194 Rome |
| Tālr: (39-06) 36 91 40 00 |
| Fakss: (39-06) 323 59 27 |
| E-pasts: paolo.cuculi@esteri.it |

Counsellor Paolo Cuculi

Disarmament and Non Proliferation Division

General Department for Multilateral Political Affairs and Human Rights

Italian Ministry of Foreign Affairs

Piazzale della Farnesina 1

I-00194 Rome

Tālr: (39-06) 36 91 40 00

Fakss: (39-06) 323 59 27

E-pasts: paolo.cuculi@esteri.it

LUKSEMBURGA

| Ministry of Foreign Affairs, Political Affairs Directorate |
| --- |
| 5, rue Notre-Dame |
| L-2240 Luxembourg |
| Mr François Berg |
| Tālr.: (352) 478 24 69 |
| Fakss: (352) 22 19 89 |
| E-pasts: francois.berg@mae.etat.lu |

Ministry of Foreign Affairs, Political Affairs Directorate

5, rue Notre-Dame

L-2240 Luxembourg

Mr François Berg

Tālr.: (352) 478 24 69

Fakss: (352) 22 19 89

E-pasts: francois.berg@mae.etat.lu

MALTA

| Mr. Andrew Seychell |
| --- |
| Assistant Commissioner of Police |
| Police Force General Headquarters |
| Floriana |
| Malta |
| Tālr.: (356-21) 24 78 00 |
| Fakss: (356-21) 24 79 22 |
| E-pasts: andrew.seychell@gov.mt |

Mr. Andrew Seychell

Assistant Commissioner of Police

Police Force General Headquarters

Floriana

Malta

Tālr.: (356-21) 24 78 00

Fakss: (356-21) 24 79 22

E-pasts: andrew.seychell@gov.mt

NĪDERLANDE

| Desk Officer for Small Arms and Light Weapons |
| --- |
| Netherlands Ministry of Foreign Affairs |
| Arms Export Policy Division and Arms Control (DVB/WW) |
| P.O. Box 20061 |
| 2500 EB The Hague, The Netherlands |
| Tālr.: (31-70) 348 55 62 |
| Fakss: (31-70) 348 54 79 |

Desk Officer for Small Arms and Light Weapons

Netherlands Ministry of Foreign Affairs

Arms Export Policy Division and Arms Control (DVB/WW)

P.O. Box 20061

2500 EB The Hague, The Netherlands

Tālr.: (31-70) 348 55 62

Fakss: (31-70) 348 54 79

POLIJA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Department of Security Policy |
| Deputy Director of the Department: Mr. Andrzej BRAITER |
| Tālr.: (48-22) 523 92 02 |
| Fakss: (48-22) 628 58 41 |
| E-pasts: dpb@msz.gov.pl or andrzej.braiter@msz.gov.pl |

Ministry of Foreign Affairs

Department of Security Policy

Deputy Director of the Department: Mr. Andrzej BRAITER

Tālr.: (48-22) 523 92 02

Fakss: (48-22) 628 58 41

E-pasts: dpb@msz.gov.pl or andrzej.braiter@msz.gov.pl

PORTUGĀLE

| Department for Defence and Security Organizations |
| --- |
| Ministry for Foreign Affairs |
| Largo do Rilvas, |
| P-1399-030 Lisbon |
| Tālr.: (351-21) 394 62 95/79 |
| Fakss: (351-21) 394 60 37 |
| E-pasts: dsd@g.mne.gov.pt |

Department for Defence and Security Organizations

Ministry for Foreign Affairs

Largo do Rilvas,

P-1399-030 Lisbon

Tālr.: (351-21) 394 62 95/79

Fakss: (351-21) 394 60 37

E-pasts: dsd@g.mne.gov.pt

SLOVĀKIJA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Department of OSCE and Disarmament |
| Hlboka cesta 2 |
| 833 36 Bratislava |
| Tālr.: (421-2) 59 78 31 41 |
| Fakss: (421-2) 59 78 31 49 |
| E-pasts: obod@foreign.gov.sk |

Ministry of Foreign Affairs

Department of OSCE and Disarmament

Hlboka cesta 2

833 36 Bratislava

Tālr.: (421-2) 59 78 31 41

Fakss: (421-2) 59 78 31 49

E-pasts: obod@foreign.gov.sk

SPĀNIJA

| Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación |
| --- |
| Dirección General de Asuntos Internacionales de Terrorismo, Seguridad y Desarme |
| Subdirección General de Asuntos Internacionales de Desarme |
| Luis Gómez Nogueira, Desk Officer |
| C/Padilla, 46 |
| E-28006 Madrid |
| Tālr.: (34-91) 379 17 59 |
| Fakss: (34-91) 576 12 45 |
| E-pasts: luis.gomez@mae.es |

Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación

Dirección General de Asuntos Internacionales de Terrorismo, Seguridad y Desarme

Subdirección General de Asuntos Internacionales de Desarme

Luis Gómez Nogueira, Desk Officer

C/Padilla, 46

E-28006 Madrid

Tālr.: (34-91) 379 17 59

Fakss: (34-91) 576 12 45

E-pasts: luis.gomez@mae.es

ZVIEDRIJA

| Desk Officer for SALW |
| --- |
| Ministry for Foreign Affairs |
| Global Security Department |
| S-103 39 Stockholm |
| Tālr.: (46-8) 405 10 00 |
| Fakss: (46-8) 723 11 76 |

Desk Officer for SALW

Ministry for Foreign Affairs

Global Security Department

S-103 39 Stockholm

Tālr.: (46-8) 405 10 00

Fakss: (46-8) 723 11 76

APVIENOTĀ KARALISTE

| Simon Johnson |
| --- |
| SALW Desk Officer |
| Counter Proliferation Department |
| Foreign & Commonwealth Office |
| King Charles Street |
| London SW1A 2AH |
| United Kingdom |
| Tālr.: (44-20) 7008 22 51 |
| Fakss: (44-20) 7008 28 60 |
| E-pasts: Simon.Johnson@fco.gov.uk |

Simon Johnson

SALW Desk Officer

Counter Proliferation Department

Foreign & Commonwealth Office

King Charles Street

London SW1A 2AH

United Kingdom

Tālr.: (44-20) 7008 22 51

Fakss: (44-20) 7008 28 60

E-pasts: Simon.Johnson@fco.gov.uk

---