# Euroopa Liidu L 96/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 96 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide11. aprill 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 96

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide11. aprill 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 383/2007, 4. aprill 2007, millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist, Saudi Araabiast, Valgevenest ja Korea Vabariigist pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 384/2007, 10. aprill 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 7 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 385/2007, 10. aprill 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1483/2006 seoses alalise pakkumismenetlusega hõlmatud ja liikmesriikide sekkumisametite valduses oleva teravilja edasimüümisega ühenduse turul | 9 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 386/2007, 10. aprill 2007, millega muudetakse ja kohandatakse määrust (EÜ) nr 990/2006, millega kuulutatakse välja alalised pakkumismenetlused liikmesriikide sekkumisametite valduses oleva teravilja eksportimiseks | 14 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 383/2007, 4. aprill 2007, millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist, Saudi Araabiast, Valgevenest ja Korea Vabariigist pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 384/2007, 10. aprill 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

7

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 385/2007, 10. aprill 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1483/2006 seoses alalise pakkumismenetlusega hõlmatud ja liikmesriikide sekkumisametite valduses oleva teravilja edasimüümisega ühenduse turul

9

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 386/2007, 10. aprill 2007, millega muudetakse ja kohandatakse määrust (EÜ) nr 990/2006, millega kuulutatakse välja alalised pakkumismenetlused liikmesriikide sekkumisametite valduses oleva teravilja eksportimiseks

14

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2007/224/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 4. aprill 2007, mis käsitleb standardi EN 71-1:2005 Mänguasjade ohutus – 1. osa: mehaanilised ja füüsikalised omadused viidete avaldamist seoses viskekehade (millel on kokkupõrkepinnaks iminapad) tehniliste nõuetega kooskõlas mänguasjade ohutust käsitleva nõukogu direktiiviga 88/378/EMÜ
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1460 all)

   (
  1
  ) | 18 |
| | | SOOVITUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2007/225/EÜ |
| | * | Komisjoni soovitus, 3. aprill 2007, teraviljas ja teatavates muudes taimesaadustes sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidijääkide piirnormide järgimise tagamiseks mõeldud ühenduse 2007. aasta kooskõlastatud järelevalve programmi ning riiklike 2008. aasta järelevalveprogrammide kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1452 all)

   (
  1
  ) | 21 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2007/224/EÜ

*

Komisjoni otsus, 4. aprill 2007, mis käsitleb standardi EN 71-1:2005 Mänguasjade ohutus – 1. osa: mehaanilised ja füüsikalised omadused viidete avaldamist seoses viskekehade (millel on kokkupõrkepinnaks iminapad) tehniliste nõuetega kooskõlas mänguasjade ohutust käsitleva nõukogu direktiiviga 88/378/EMÜ
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1460 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1460 all)

1

18

SOOVITUSED

Komisjon

2007/225/EÜ

*

Komisjoni soovitus, 3. aprill 2007, teraviljas ja teatavates muudes taimesaadustes sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidijääkide piirnormide järgimise tagamiseks mõeldud ühenduse 2007. aasta kooskõlastatud järelevalve programmi ning riiklike 2008. aasta järelevalveprogrammide kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1452 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1452 all)

1

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 11.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 96/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 96/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 383/2007,

4. aprill 2007,

millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist, Saudi Araabiast, Valgevenest ja Korea Vabariigist pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi “algmäärus”), (1) eriti selle artikli 11 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 1522/2000 (2) Austraaliast, Indoneesiast ja Taist pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 1522/2000 (2) Austraaliast, Indoneesiast ja Taist pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu.

| (2) | Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 2852/2000 (3) Korea Vabariigist ja Indiast pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 2852/2000 (3) Korea Vabariigist ja Indiast pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu.

| (3) | Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 1799/2002 (4) Valgevenest pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 1799/2002 (4) Valgevenest pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu.

| (4) | Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 428/2005 Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina RV”) ja Saudi Araabiast pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu ning muutis ja uuendas viieks aastaks Korea Vabariigi suhtes kehtivaid meetmeid. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 428/2005 Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina RV”) ja Saudi Araabiast pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu ning muutis ja uuendas viieks aastaks Korea Vabariigi suhtes kehtivaid meetmeid.

| (5) | Neid määrusi nimetatakse edaspidi “esialgseteks määrusteks”. Osutades uurimistele, mis viisid meetmete kehtestamiseni esialgsetes määrustes, kasutatakse edaspidi määratlust “esialgsed uurimised”. Pärast Austraaliast, Indiast, Indoneesiast ja Taist pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude importi käsitlevate meetmete (5) aegumise läbivaatamist tunnistas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1515/2006 (6) kehtetuks nendest riikidest pärineva impordi dumpinguvastased tollimaksud. |
| --- | --- |

(5)

Neid määrusi nimetatakse edaspidi “esialgseteks määrusteks”. Osutades uurimistele, mis viisid meetmete kehtestamiseni esialgsetes määrustes, kasutatakse edaspidi määratlust “esialgsed uurimised”. Pärast Austraaliast, Indiast, Indoneesiast ja Taist pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude importi käsitlevate meetmete (5) aegumise läbivaatamist tunnistas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1515/2006 (6) kehtetuks nendest riikidest pärineva impordi dumpinguvastased tollimaksud.

| (6) | Malaisiast ja Taiwanist pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude importi käsitlev uus dumpinguvastane menetlus algatati 12. aprillil 2006 (7) ja ajutised meetmed kehtestati määrusega (EÜ) nr 2005/2006. (8) |
| --- | --- |

(6)

Malaisiast ja Taiwanist pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude importi käsitlev uus dumpinguvastane menetlus algatati 12. aprillil 2006 (7) ja ajutised meetmed kehtestati määrusega (EÜ) nr 2005/2006. (8)

1.2.   Läbivaatamise põhjused

| (7) | Läbivaatamine algatati Korea eksportivalt tootjalt Saehan Industries Inc. saadud teabe alusel, milles väideti, et 20. põhjenduses kirjeldatavad kergsulavad polüesterstaapelkiud tuleks toote määratlusest välja jätta, sest neil on võrreldes teist liiki polüesterstaapelkiududega erinevad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning kasutusotstarve. Eelkõige on kergsulavatel polüesterstaapelkiududel siduvad omadused, mida teist liiki polüesterstaapelkiududel ei ole. |
| --- | --- |

(7)

Läbivaatamine algatati Korea eksportivalt tootjalt Saehan Industries Inc. saadud teabe alusel, milles väideti, et 20. põhjenduses kirjeldatavad kergsulavad polüesterstaapelkiud tuleks toote määratlusest välja jätta, sest neil on võrreldes teist liiki polüesterstaapelkiududega erinevad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning kasutusotstarve. Eelkõige on kergsulavatel polüesterstaapelkiududel siduvad omadused, mida teist liiki polüesterstaapelkiududel ei ole.

1.3.   Algatamine

| (8) | Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist tegi komisjon kindlaks, et on olemas piisav tõendusmaterjal, mis õigustab osalise vahepealse läbivaatamise algatamist ja teatas Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatises (9) (edaspidi “algatamisteadaanne”) osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3, piirdudes toote määratluse uurimisega seoses Hiina RVst, Saudi Araabiast, Valgevenest, Austraaliast, Indoneesiast, Taist, Korea Vabariigist ja Indiast pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmetega. Märgitakse, et komisjon algatas läbivaatamise omal algatusel. |
| --- | --- |

(8)

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist tegi komisjon kindlaks, et on olemas piisav tõendusmaterjal, mis õigustab osalise vahepealse läbivaatamise algatamist ja teatas Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatises (9) (edaspidi “algatamisteadaanne”) osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3, piirdudes toote määratluse uurimisega seoses Hiina RVst, Saudi Araabiast, Valgevenest, Austraaliast, Indoneesiast, Taist, Korea Vabariigist ja Indiast pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmetega. Märgitakse, et komisjon algatas läbivaatamise omal algatusel.

1.4.   Uurimine

| (9) | Komisjon teatas ametlikult uurimise algatamisest Hiina RV, Saudi Araabia, Valgevene, Austraalia, Indoneesia, Tai, Korea Vabariigi ja India (edaspidi “asjaomased riigid”) ametiasutustele ja teadaolevalt asjaga seotud isikutele asjaomastes riikides, st tootjatele/eksportijatele ja nende ühendustele, kasutajatele ja ühenduse importijatele ja nende ühendustele ning ühenduse tootjatele ja nende ühendustele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda asja arutamist algatamisteatises sätestatud tähtaja jooksul. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon teatas ametlikult uurimise algatamisest Hiina RV, Saudi Araabia, Valgevene, Austraalia, Indoneesia, Tai, Korea Vabariigi ja India (edaspidi “asjaomased riigid”) ametiasutustele ja teadaolevalt asjaga seotud isikutele asjaomastes riikides, st tootjatele/eksportijatele ja nende ühendustele, kasutajatele ja ühenduse importijatele ja nende ühendustele ning ühenduse tootjatele ja nende ühendustele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda asja arutamist algatamisteatises sätestatud tähtaja jooksul. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (10) | Komisjon saatis küsimustikud kõikidele teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõikidele isikutele, kes andsid endast teada algatamisteadaandes sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon saatis küsimustikud kõikidele teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõikidele isikutele, kes andsid endast teada algatamisteadaandes sätestatud tähtaja jooksul.

| (11) | Uurimise eesmärki silmas pidades ei määratud kindlaks uurimisperioodi. Küsimustikest saadud teave hõlmas ajavahemikku 1998–2005 (edaspidi “vaatlusalune periood”). Teavet paluti kergsulavate polüesterstaapelkiudude ja teist liiki polüesterstaapelkiudude ostu-/müügimahtude ja -väärtuse, tootmismahtude ja tootmisvõimsuse kohta vaatlusalusel perioodil. Lisaks sellele paluti asjaomastel isikutel kommenteerida kergsulavate polüesterstaapelkiudude ja teist liiki polüesterstaapelkiudude erinevusi või sarnasusi seoses tootmisprotsessi, tehniliste näitajate, kasutusotstarbe, asendatavuse jms. |
| --- | --- |

(11)

Uurimise eesmärki silmas pidades ei määratud kindlaks uurimisperioodi. Küsimustikest saadud teave hõlmas ajavahemikku 1998–2005 (edaspidi “vaatlusalune periood”). Teavet paluti kergsulavate polüesterstaapelkiudude ja teist liiki polüesterstaapelkiudude ostu-/müügimahtude ja -väärtuse, tootmismahtude ja tootmisvõimsuse kohta vaatlusalusel perioodil. Lisaks sellele paluti asjaomastel isikutel kommenteerida kergsulavate polüesterstaapelkiudude ja teist liiki polüesterstaapelkiudude erinevusi või sarnasusi seoses tootmisprotsessi, tehniliste näitajate, kasutusotstarbe, asendatavuse jms.

| (12) | Üks eksportiv polüestrist sünteesstaapelkiudude tootja Taist, kaks Koreast ja üks Saudi Araabiast, neli polüestrist sünteesstaapelkiudude tootjat ühendusest ning viis kasutajat ja kaks importijat ühendusest tagastasid piisavalt põhjalikult täidetud küsimustikud. Oma kommentaari esitas mitu muud isikut, sealhulgas polüestrist sünteesstaapelkiudude kasutajate ühendus ning ühenduse tootjate ühendus. |
| --- | --- |

(12)

Üks eksportiv polüestrist sünteesstaapelkiudude tootja Taist, kaks Koreast ja üks Saudi Araabiast, neli polüestrist sünteesstaapelkiudude tootjat ühendusest ning viis kasutajat ja kaks importijat ühendusest tagastasid piisavalt põhjalikult täidetud küsimustikud. Oma kommentaari esitas mitu muud isikut, sealhulgas polüestrist sünteesstaapelkiudude kasutajate ühendus ning ühenduse tootjate ühendus.

| (13) | Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta pidas vajalikuks, et hinnata, kas olemasoleva meetme kohaldamisala muutmine on vajalik ning veendus nende andmete õigsuses. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta pidas vajalikuks, et hinnata, kas olemasoleva meetme kohaldamisala muutmine on vajalik ning veendus nende andmete õigsuses.

| (14) | Märgitakse, et alates oktoobrist 2006, pärast paralleelselt läbi viidud uuringuid, mille tulemusel tunnistati kehtetuks Austraaliast, Indiast, Indoneesiast ja Taist pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude importi käsitlevad meetmed (vt 5. põhjendus), on käesolev uuring nende riikide osas aegunud ja selle järeldused kehtivad üksnes meetmete kohta, mida kohaldatakse Hiina RVst, Saudi Araabiast, Valgevenest ja Korea Vabariigist pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude suhtes. |
| --- | --- |

(14)

Märgitakse, et alates oktoobrist 2006, pärast paralleelselt läbi viidud uuringuid, mille tulemusel tunnistati kehtetuks Austraaliast, Indiast, Indoneesiast ja Taist pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude importi käsitlevad meetmed (vt 5. põhjendus), on käesolev uuring nende riikide osas aegunud ja selle järeldused kehtivad üksnes meetmete kohta, mida kohaldatakse Hiina RVst, Saudi Araabiast, Valgevenest ja Korea Vabariigist pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude suhtes.

2.   VAATLUSALUNE TOODE

| (15) | Vaatlusaluseks tooteks on, nagu kõikides esialgsetes määrustes määratletud, Hiina RVst, Saudi Araabiast, Valgevenest, Austraaliast, Indoneesiast, Taist, Korea Vabariigist ja Indiast pärinevad polüestrist sünteesstaapelkiud, mis on kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ettevalmistamata (edaspidi “vaatlusalune toode”), mida praegu klassifitseeritakse CN-koodi 5503 20 00 alla. |
| --- | --- |

(15)

Vaatlusaluseks tooteks on, nagu kõikides esialgsetes määrustes määratletud, Hiina RVst, Saudi Araabiast, Valgevenest, Austraaliast, Indoneesiast, Taist, Korea Vabariigist ja Indiast pärinevad polüestrist sünteesstaapelkiud, mis on kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ettevalmistamata (edaspidi “vaatlusalune toode”), mida praegu klassifitseeritakse CN-koodi 5503 20 00 alla.

3.   UURIMISE TULEMUSED

3.1.   Metoodika

| (16) | Et hinnata, kas kergsulavaid polüesterstaapelkiude ja teist liiki polüesterstaapelkiude tuleks käsitleda ühe tootena või kahe erineva toodetena, uuriti, kas kergsulavatel polüesterstaapelkiududel ja teist liiki polüesterstaapelkiududel on samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning samasugune kasutusotstarve. Selleks hinnati ka tootmisprotsessi, omavahelist asendatavust ning kergsulavate polüesterstaapelkiudude ja teist liiki polüesterstaapelkiudude vahelisi erinevusi. |
| --- | --- |

(16)

Et hinnata, kas kergsulavaid polüesterstaapelkiude ja teist liiki polüesterstaapelkiude tuleks käsitleda ühe tootena või kahe erineva toodetena, uuriti, kas kergsulavatel polüesterstaapelkiududel ja teist liiki polüesterstaapelkiududel on samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning samasugune kasutusotstarve. Selleks hinnati ka tootmisprotsessi, omavahelist asendatavust ning kergsulavate polüesterstaapelkiudude ja teist liiki polüesterstaapelkiudude vahelisi erinevusi.

3.2.   Järeldused

3.2.1.   Üldised märkused

| (17) | Polüesterstaapelkiud on põhiaine, mida kasutatakse tekstiiltoodete tootmisprotsessi eri etappides. Polüesterstaapelkiude, mis võivad olla segatud muude kiudude, näiteks puuvilla- või villakiududega, kasutatakse ketruseks, st tekstiilmaterjalide tootmises kasutatavate kiudude valmistamiseks, või täitematerjalina lausriidest toodete, näiteks teatavate tekstiiltoodete (padjad, autoistmed, joped) täitematerjaliks või polstriks. |
| --- | --- |

(17)

Polüesterstaapelkiud on põhiaine, mida kasutatakse tekstiiltoodete tootmisprotsessi eri etappides. Polüesterstaapelkiude, mis võivad olla segatud muude kiudude, näiteks puuvilla- või villakiududega, kasutatakse ketruseks, st tekstiilmaterjalide tootmises kasutatavate kiudude valmistamiseks, või täitematerjalina lausriidest toodete, näiteks teatavate tekstiiltoodete (padjad, autoistmed, joped) täitematerjaliks või polstriks.

| (18) | Polüesterstaapelkiude müüakse erinevate tooteliikidena ketruseks või lausmaterjalist toodete valmistamiseks, millel on mono- või bikomponentne koostis ning erinevad näitajad, nagu denjee/detsideks, tugevus, läige, kvaliteediklass jne. Need tooteliigid pole alati üksteisega asendatavad (nt kiud ketruseks ja lausmaterjalitööstuses kasutamiseks, mono- ja bikomponentsed kiud, spetsiaalsete termiliste omadustega kiud nagu leegi levikut aeglustavad kiud jne). Nagu esialgsed uurimised näitasid, on nende kiuliikide füüsikalised ja keemilised omadused ning kasutusotstarve põhimõtteliselt samad. Kuigi iga tooteliiki ei saa kõikide teiste tooteliikidega asendada, on vähemalt osaline asendatavus võimalik ning tooteliikide kasutusalad kattuvad, ilma et ükski tooteliik oleks selgelt eristatud teatud teistest tooteliikidest. |
| --- | --- |

(18)

Polüesterstaapelkiude müüakse erinevate tooteliikidena ketruseks või lausmaterjalist toodete valmistamiseks, millel on mono- või bikomponentne koostis ning erinevad näitajad, nagu denjee/detsideks, tugevus, läige, kvaliteediklass jne. Need tooteliigid pole alati üksteisega asendatavad (nt kiud ketruseks ja lausmaterjalitööstuses kasutamiseks, mono- ja bikomponentsed kiud, spetsiaalsete termiliste omadustega kiud nagu leegi levikut aeglustavad kiud jne). Nagu esialgsed uurimised näitasid, on nende kiuliikide füüsikalised ja keemilised omadused ning kasutusotstarve põhimõtteliselt samad. Kuigi iga tooteliiki ei saa kõikide teiste tooteliikidega asendada, on vähemalt osaline asendatavus võimalik ning tooteliikide kasutusalad kattuvad, ilma et ükski tooteliik oleks selgelt eristatud teatud teistest tooteliikidest.

| (19) | Tuleb märkida, et kergsulavad polüesterstaapelkiud ei ole uus toode. Kergsulavaid polüesterstaapelkiude kui ühte polüesterstaapelkiudude liiki esialgsete uuringute käigus siiski eraldi ei uuritud, kuna ükski huvitatud isik ei toonud välja selle väidetavalt erinevaid füüsikalisi ja tehnilisi omadusi. Kõnealune uurimine kinnitas, et kergsulavat polüesterstaapelkiudu, mida esmakordselt toodeti 1980ndatel aastatel ja mida on alates sellest ajast turustatud sellistes riikides nagu Jaapan, Taiwan ja ühenduse liikmesriigid, tootis ja turustas esialgsete uurimiste ajal märkimisväärsetes kogustes vähemalt kolm ühenduse tootjat ja vähemalt üks asjaomane riik – Korea Vabariik. Polüesterstaapelkiudude, sealhulgas kergsulavate polüesterstaapelkiudude impordi osas Korea Vabariigist tuvastati dumping ja sellega on tekitatud ühenduse tööstusharule olulist kahju. |
| --- | --- |

(19)

Tuleb märkida, et kergsulavad polüesterstaapelkiud ei ole uus toode. Kergsulavaid polüesterstaapelkiude kui ühte polüesterstaapelkiudude liiki esialgsete uuringute käigus siiski eraldi ei uuritud, kuna ükski huvitatud isik ei toonud välja selle väidetavalt erinevaid füüsikalisi ja tehnilisi omadusi. Kõnealune uurimine kinnitas, et kergsulavat polüesterstaapelkiudu, mida esmakordselt toodeti 1980ndatel aastatel ja mida on alates sellest ajast turustatud sellistes riikides nagu Jaapan, Taiwan ja ühenduse liikmesriigid, tootis ja turustas esialgsete uurimiste ajal märkimisväärsetes kogustes vähemalt kolm ühenduse tootjat ja vähemalt üks asjaomane riik – Korea Vabariik. Polüesterstaapelkiudude, sealhulgas kergsulavate polüesterstaapelkiudude impordi osas Korea Vabariigist tuvastati dumping ja sellega on tekitatud ühenduse tööstusharule olulist kahju.

3.2.2.   Kergsulavate polüesterstaapelkiudude füüsikalised ja tehnilised omadused

| (20) | Kergsulavad polüesterstaapelkiud on üks polüesterstaapelkiu bikomponentne liik. See on südamik-kest-tüüpi kergsulav polüesterkiud, mis koosneb polüestersüdamikust ja kopolümeersest polüesterkestast. Kuumutamisel sulab välimine kopolümeerne kest madalamal temperatuuril kui polüestersüdamik ning sulanud kest toimib liimina. Kergsulavatel polüesterstaapelkiududel on mitu erineva koostisega alaliiki, mille tõttu on erinevad ka näiteks nende sulamistemperatuurid. |
| --- | --- |

(20)

Kergsulavad polüesterstaapelkiud on üks polüesterstaapelkiu bikomponentne liik. See on südamik-kest-tüüpi kergsulav polüesterkiud, mis koosneb polüestersüdamikust ja kopolümeersest polüesterkestast. Kuumutamisel sulab välimine kopolümeerne kest madalamal temperatuuril kui polüestersüdamik ning sulanud kest toimib liimina. Kergsulavatel polüesterstaapelkiududel on mitu erineva koostisega alaliiki, mille tõttu on erinevad ka näiteks nende sulamistemperatuurid.

| (21) | Kergsulavat polüesterstaapelkiudu saadakse samadest toorainetest ja sellel on samasugune välimus kui teist liiki polüesterstaapelkiududel. Määratluse kohaselt sisaldab see aga kahte erinevat polüesterpolümeeri. Tuleb märkida, et kergsulav polüesterstaapelkiud ei ole ainus bikomponentne polüesterstaapelkiud, on ka mitmeid muid bikomponentse polüesterstaapelkiu liike, mida on dumpinguvastase menetluse eesmärkidel alati käsitletud samasuguste toodetena. |
| --- | --- |

(21)

Kergsulavat polüesterstaapelkiudu saadakse samadest toorainetest ja sellel on samasugune välimus kui teist liiki polüesterstaapelkiududel. Määratluse kohaselt sisaldab see aga kahte erinevat polüesterpolümeeri. Tuleb märkida, et kergsulav polüesterstaapelkiud ei ole ainus bikomponentne polüesterstaapelkiud, on ka mitmeid muid bikomponentse polüesterstaapelkiu liike, mida on dumpinguvastase menetluse eesmärkidel alati käsitletud samasuguste toodetena.

| (22) | Mõned ühenduse kasutajad ja üks eksportiv tootja väitsid, et kergsulavad polüesterstaapelkiud ja teist liiki polüesterstaapelkiud, olgu mono- või bikomponentsed, saadakse erinevatest toorainetest. Ühenduse tootjate ühendus ja teatud ühenduse tootjad väitsid, et kõikide polüesterstaapelkiu liikide, sealhulgas kergsulavate polüesterstaapelkiudude peamised toorained on samad. Selles osas tuleb märkida, et kõik polüesterstaapelkiu liigid, kaasa arvatud kergsulavad polüesterstaapelkiud saadakse tereftaalhappest ja etüleenglükoolist. Need toorained on peamised komponendid, millele võib lisada lisaaineid või lisakomponente, et tagada kiudude teatud konkreetsed omadused, nagu madal sulamistemperatuur kergsulavate polüesterstaapelkiudude puhul. Seetõttu lükatakse tagasi väide, nagu oleksid kergsulavate polüesterstaapelkiudude toorained erinevad. |
| --- | --- |

(22)

Mõned ühenduse kasutajad ja üks eksportiv tootja väitsid, et kergsulavad polüesterstaapelkiud ja teist liiki polüesterstaapelkiud, olgu mono- või bikomponentsed, saadakse erinevatest toorainetest. Ühenduse tootjate ühendus ja teatud ühenduse tootjad väitsid, et kõikide polüesterstaapelkiu liikide, sealhulgas kergsulavate polüesterstaapelkiudude peamised toorained on samad. Selles osas tuleb märkida, et kõik polüesterstaapelkiu liigid, kaasa arvatud kergsulavad polüesterstaapelkiud saadakse tereftaalhappest ja etüleenglükoolist. Need toorained on peamised komponendid, millele võib lisada lisaaineid või lisakomponente, et tagada kiudude teatud konkreetsed omadused, nagu madal sulamistemperatuur kergsulavate polüesterstaapelkiudude puhul. Seetõttu lükatakse tagasi väide, nagu oleksid kergsulavate polüesterstaapelkiudude toorained erinevad.

| (23) | Üks eksportiv tootja väitis, et välimus ei ole erinevate toodete või tooteliikide füüsikaliste ja tehniliste omaduste analüüsimisel asjakohane näitaja. Märgitakse, et asjaomase toote määratlemiseks tavaliselt välimusest ei piisa, eriti kui tegemist on keemiatoodetega. See ei tähenda siiski seda, et sellised näitajad tuleks täiesti kõrvale jätta. Käesoleval juhul oli samasugune välimus lisanäitajaks, mis aitas kindlaks teha, et kergsulavaid polüesterstaapelkiude ja teist liiki polüesterstaapelkiude ei ole lihtne üksteisest eristada. Seetõttu lükatakse väide tagasi. |
| --- | --- |

(23)

Üks eksportiv tootja väitis, et välimus ei ole erinevate toodete või tooteliikide füüsikaliste ja tehniliste omaduste analüüsimisel asjakohane näitaja. Märgitakse, et asjaomase toote määratlemiseks tavaliselt välimusest ei piisa, eriti kui tegemist on keemiatoodetega. See ei tähenda siiski seda, et sellised näitajad tuleks täiesti kõrvale jätta. Käesoleval juhul oli samasugune välimus lisanäitajaks, mis aitas kindlaks teha, et kergsulavaid polüesterstaapelkiude ja teist liiki polüesterstaapelkiude ei ole lihtne üksteisest eristada. Seetõttu lükatakse väide tagasi.

| (24) | Eespool öeldut silmas pidades järeldatakse, et kergsulavate polüesterstaapelkiude füüsikalised ja keemilised omadused ei erine teist liiki polüesterstaapelkiude omadustest, eelkõige bikoponentse koostisega kiudude omadustest. |
| --- | --- |

(24)

Eespool öeldut silmas pidades järeldatakse, et kergsulavate polüesterstaapelkiude füüsikalised ja keemilised omadused ei erine teist liiki polüesterstaapelkiude omadustest, eelkõige bikoponentse koostisega kiudude omadustest.

3.2.3.   Tootmisprotsess

| (25) | Meenutatakse, et esialgsete uuringute käigus tuvastati, et tootmise seisukohalt saab eristada uutest toorainetest toodetud ja taaskasutatud polüestrist toodetud polüesterstaapelkiude. |
| --- | --- |

(25)

Meenutatakse, et esialgsete uuringute käigus tuvastati, et tootmise seisukohalt saab eristada uutest toorainetest toodetud ja taaskasutatud polüestrist toodetud polüesterstaapelkiude.

| (26) | Kergsulavate polüesterstaapelkiudude osas näitas uurimine, et kergsulavate polüesterstaapelkiudude ja teiste bikomponentsete polüesterstaapelkiu liikide tootmises ei esine olulisi erinevusi. Tuvastati, et mis tahes teiste bikomponentsete polüesterstaapelkiu liikide tootja võib minna raskusteta üle kergsulavate polüesterstaapelkiudude tootmisele. Ühenduses ja mujalgi on bikomponentsed ketrussüsteemid olnud kasutusel üle 20 aasta. Bikomponentsete kiudude tootmine on monokomponentsete kiudude tootmisest keerulisem, ometi ei ole kahe süsteemi vahelised erinevused sellised, et neid saaks pidada olulisteks. |
| --- | --- |

(26)

Kergsulavate polüesterstaapelkiudude osas näitas uurimine, et kergsulavate polüesterstaapelkiudude ja teiste bikomponentsete polüesterstaapelkiu liikide tootmises ei esine olulisi erinevusi. Tuvastati, et mis tahes teiste bikomponentsete polüesterstaapelkiu liikide tootja võib minna raskusteta üle kergsulavate polüesterstaapelkiudude tootmisele. Ühenduses ja mujalgi on bikomponentsed ketrussüsteemid olnud kasutusel üle 20 aasta. Bikomponentsete kiudude tootmine on monokomponentsete kiudude tootmisest keerulisem, ometi ei ole kahe süsteemi vahelised erinevused sellised, et neid saaks pidada olulisteks.

| (27) | Mõned ühenduse kasutajad väitsid, et üleminek kergsulavate polüesterstaapelkiudude tootmisele ei ole majanduslikult efektiivne. Väideti, et kuigi kergsulavate polüesterstaapelkiudude ja teist liiki bikomponentsete polüesterstaapelkiudude tootmisliinid on põhimõtteliselt ühesugused, tuleb kergsulavate polüesterstaapelkiudude tootmisele üleminekul teha muudatusi, eelkõige tuleb vahetada ketrusdüüsid, ja see toob kaasa suuri tootmisseisakuid. Seega, kuigi üleminek kergsulavate polüesterstaapelkiudude tootmisele ja vastupidi on tehniliselt teostatav, ei pruugi see olla tõhus ning võib mõjutada kergsulavate polüesterstaapelkiudude olemasolevat tootmisvõimsust. Ühenduse tootjate ühendus ja üks ühenduse tootja väitsid, et kõigi bikomponentsete polüesterstaapelkiudude tootmisprotsess on põhimõtteliselt ühesugune ja üleminekul kergsulavate polüesterstaapelkiudude tootmisele tehnilisi takistusi ei ole, kuid see sõltub üksnes sellistest turujõududest, nagu nõudlus ja hind. Lisaks sellele väitsid nad, et üldine tootmisvõimsus on piisav, et rahuldada nõudlust kergsulavate polüesterstaapelkiudude järele ühenduses, kui turutingimused seda lubavad. Selles suhtes tuleb märkida järgmist. Esiteks ei seatud kahtluse alla järeldust, et kergsulavate polüesterstaapelkiudude ja teist liiki polüesterstaapelkiudude tootmises ei esine suuri erinevusi. Teiseks, kergsulavate polüesterstaapelkiudude tootmisele ülemineku või vastupidise ülemineku kulutasuvus võib erinevate tootjate puhul olla märkimisväärselt erinev, kuid tegelikult mõned ühenduse tootjad seda juba teevad. Kolmandaks, see, kas tootja läheb üle kergsulavate polüesterstaapelkiudude tootmisele, sõltub suures osas hinnast, mida ta erinevate polüesterstaapelkiu liikide müügist turul saab. Selles osas märgitakse ka, et ei ühenduses ega asjaomastes eksportivates riikides ole vaid kergsulavaid polüesterstaapelkiude tootvaid tootjaid. Seetõttu ei muuda kõnealune väide tootmisprotsessi suhtes tehtud järeldusi. |
| --- | --- |

(27)

Mõned ühenduse kasutajad väitsid, et üleminek kergsulavate polüesterstaapelkiudude tootmisele ei ole majanduslikult efektiivne. Väideti, et kuigi kergsulavate polüesterstaapelkiudude ja teist liiki bikomponentsete polüesterstaapelkiudude tootmisliinid on põhimõtteliselt ühesugused, tuleb kergsulavate polüesterstaapelkiudude tootmisele üleminekul teha muudatusi, eelkõige tuleb vahetada ketrusdüüsid, ja see toob kaasa suuri tootmisseisakuid. Seega, kuigi üleminek kergsulavate polüesterstaapelkiudude tootmisele ja vastupidi on tehniliselt teostatav, ei pruugi see olla tõhus ning võib mõjutada kergsulavate polüesterstaapelkiudude olemasolevat tootmisvõimsust. Ühenduse tootjate ühendus ja üks ühenduse tootja väitsid, et kõigi bikomponentsete polüesterstaapelkiudude tootmisprotsess on põhimõtteliselt ühesugune ja üleminekul kergsulavate polüesterstaapelkiudude tootmisele tehnilisi takistusi ei ole, kuid see sõltub üksnes sellistest turujõududest, nagu nõudlus ja hind. Lisaks sellele väitsid nad, et üldine tootmisvõimsus on piisav, et rahuldada nõudlust kergsulavate polüesterstaapelkiudude järele ühenduses, kui turutingimused seda lubavad. Selles suhtes tuleb märkida järgmist. Esiteks ei seatud kahtluse alla järeldust, et kergsulavate polüesterstaapelkiudude ja teist liiki polüesterstaapelkiudude tootmises ei esine suuri erinevusi. Teiseks, kergsulavate polüesterstaapelkiudude tootmisele ülemineku või vastupidise ülemineku kulutasuvus võib erinevate tootjate puhul olla märkimisväärselt erinev, kuid tegelikult mõned ühenduse tootjad seda juba teevad. Kolmandaks, see, kas tootja läheb üle kergsulavate polüesterstaapelkiudude tootmisele, sõltub suures osas hinnast, mida ta erinevate polüesterstaapelkiu liikide müügist turul saab. Selles osas märgitakse ka, et ei ühenduses ega asjaomastes eksportivates riikides ole vaid kergsulavaid polüesterstaapelkiude tootvaid tootjaid. Seetõttu ei muuda kõnealune väide tootmisprotsessi suhtes tehtud järeldusi.

| (28) | Tootmisprotsessi, mis ei ole toote määratlemise seisukohalt otsustav, ei saa siiski pidada näitajaks, mis eristaks kergsulavaid polüesterstaapelkiude teist liiki polüesterstaapelkiududest. |
| --- | --- |

(28)

Tootmisprotsessi, mis ei ole toote määratlemise seisukohalt otsustav, ei saa siiski pidada näitajaks, mis eristaks kergsulavaid polüesterstaapelkiude teist liiki polüesterstaapelkiududest.

3.2.4.   Kergsulavate polüesterstaapelkiudude kasutusotstarve

| (29) | Kergsulavaid polüesterstaapelkiude kasutatakse nende madala sulamistemperatuuri tõttu ühe komponendina termiliselt ühendatud tehnilisest lausriidest toodete ja termiliselt ühendatud täitematerjali tootmiseks. Kiudu kasutatakse peamiselt järgmistes tootegruppides: kodumajapidamine (mööbel, madratsid, padjad), sõidukid (põrandakatted, filtrid), isiklikud hügieenitarbed (mähkmed, absorbendid), rõivad (soojustus). Kõikide kasutusotstarvete puhul segatakse ja sulatatakse kergsulavad polüesterstaapelkiud koos teiste polüesterstaapelkiududega ja segude mahust moodustavad kergsulavad polüesterstaapelkiud umbes 15 %. |
| --- | --- |

(29)

Kergsulavaid polüesterstaapelkiude kasutatakse nende madala sulamistemperatuuri tõttu ühe komponendina termiliselt ühendatud tehnilisest lausriidest toodete ja termiliselt ühendatud täitematerjali tootmiseks. Kiudu kasutatakse peamiselt järgmistes tootegruppides: kodumajapidamine (mööbel, madratsid, padjad), sõidukid (põrandakatted, filtrid), isiklikud hügieenitarbed (mähkmed, absorbendid), rõivad (soojustus). Kõikide kasutusotstarvete puhul segatakse ja sulatatakse kergsulavad polüesterstaapelkiud koos teiste polüesterstaapelkiududega ja segude mahust moodustavad kergsulavad polüesterstaapelkiud umbes 15 %.

| (30) | Mõned ühenduse kasutajad väitsid, et üksnes termiliselt ühendatud mööblivati ja voodiriiete puhul moodustavad kergsulavad polüesterstaapelkiud 15 % segust. Teiste kasutusotstarvete puhul, näiteks niiskust imavad lausmaterjalikihid, jääb kergsulavate polüesterstaapelkiudude osakaal segus vahemikku 35–50 % ning õhufiltrite puhul on see kuni 70 %. Tuleks lisada, et mõne kasutusotstarbe puhul, näiteks rõivaste soojustamisel kasutatava vati puhul on kergsulavate polüesterstaapelkiudude osakaal segus alla 15 %. Kordusuurimine näitas, et kergsulavate polüesterstaapelkiudude suhteline maht erinevate kasutusotstarvete puhul on tõesti erinev, kuid enamiku kasutusotstarvete puhul on kergsulav polüesterstaapelkiud väikese osakaaluga komponent (kokku keskmiselt umbes 15 %), võrreldes teist liiki polüesterstaapelkiududega nendes toodetes. Seega leidis kinnitust 29. põhjenduses esitatud hinnang. |
| --- | --- |

(30)

Mõned ühenduse kasutajad väitsid, et üksnes termiliselt ühendatud mööblivati ja voodiriiete puhul moodustavad kergsulavad polüesterstaapelkiud 15 % segust. Teiste kasutusotstarvete puhul, näiteks niiskust imavad lausmaterjalikihid, jääb kergsulavate polüesterstaapelkiudude osakaal segus vahemikku 35–50 % ning õhufiltrite puhul on see kuni 70 %. Tuleks lisada, et mõne kasutusotstarbe puhul, näiteks rõivaste soojustamisel kasutatava vati puhul on kergsulavate polüesterstaapelkiudude osakaal segus alla 15 %. Kordusuurimine näitas, et kergsulavate polüesterstaapelkiudude suhteline maht erinevate kasutusotstarvete puhul on tõesti erinev, kuid enamiku kasutusotstarvete puhul on kergsulav polüesterstaapelkiud väikese osakaaluga komponent (kokku keskmiselt umbes 15 %), võrreldes teist liiki polüesterstaapelkiududega nendes toodetes. Seega leidis kinnitust 29. põhjenduses esitatud hinnang.

| (31) | Lausriidest tooteid valmistavad ettevõtted on peamised kergsulavate polüesterstaapelkiudude kasutajad ühenduses. Need ettevõtted kasutavad tavaliselt mitmeid lausriide hulka kuuluvaid teist liiki polüesterstaapelkiude. Ainult kergsulavate polüesterstaapelkiudude kasutajaid ühenduses ei ole. Tuvastati ka, et kergsulavate polüesterstaapelkiudude turustamisel kasutatavad kanalid ei erine oluliselt teist liiki polüesterstaapelkiude turustamise kanalitest. Tuletatakse meelde, et kergsulavaid polüesterstaapelkiude kasutatakse alati segus teist liiki polüesterstaapelkiududega. |
| --- | --- |

(31)

Lausriidest tooteid valmistavad ettevõtted on peamised kergsulavate polüesterstaapelkiudude kasutajad ühenduses. Need ettevõtted kasutavad tavaliselt mitmeid lausriide hulka kuuluvaid teist liiki polüesterstaapelkiude. Ainult kergsulavate polüesterstaapelkiudude kasutajaid ühenduses ei ole. Tuvastati ka, et kergsulavate polüesterstaapelkiudude turustamisel kasutatavad kanalid ei erine oluliselt teist liiki polüesterstaapelkiude turustamise kanalitest. Tuletatakse meelde, et kergsulavaid polüesterstaapelkiude kasutatakse alati segus teist liiki polüesterstaapelkiududega.

| (32) | Ühe eksportiva tootja väitel ei tähenda asjaolu, et kergsulavaid polüesterstaapelkiude ja teist liiki polüesterstaapelkiude kasutavad samad kasutajad ning et kergsulavate polüesterstaapelkiudude turustamisel kasutatavad kanalid on põhimõtteliselt samad mis polüesterstaapelkiude omad, et kergsulavad polüesterstaapelkiud ja teist liiki polüesterstaapelkiud on samasugused tooted. On tõsi, et ainult nimetatud asjaolu põhjal ei saa kergsulavaid polüesterstaapelkiude ja teist liiki polüesterstaapelkiude käsitleda samasuguste tootena, ometi näitab see, et turustamise seisukohalt kõnealused kiud üksteisest ei erine. Teisisõnu, turustamise seisukohalt ei ole põhjust jätta kergsulavad polüesterstaapelkiudusid meetmete kohaldamisalast välja. Lisaks sellele, nagu tõestati 29. põhjenduses, on kergsulavate polüesterstaapelkiudude kasutusotstarve sama mis teist liiki polüesterstaapelkiududel, sest neid saab kasutada ainult segus teiste kiududega. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(32)

Ühe eksportiva tootja väitel ei tähenda asjaolu, et kergsulavaid polüesterstaapelkiude ja teist liiki polüesterstaapelkiude kasutavad samad kasutajad ning et kergsulavate polüesterstaapelkiudude turustamisel kasutatavad kanalid on põhimõtteliselt samad mis polüesterstaapelkiude omad, et kergsulavad polüesterstaapelkiud ja teist liiki polüesterstaapelkiud on samasugused tooted. On tõsi, et ainult nimetatud asjaolu põhjal ei saa kergsulavaid polüesterstaapelkiude ja teist liiki polüesterstaapelkiude käsitleda samasuguste tootena, ometi näitab see, et turustamise seisukohalt kõnealused kiud üksteisest ei erine. Teisisõnu, turustamise seisukohalt ei ole põhjust jätta kergsulavad polüesterstaapelkiudusid meetmete kohaldamisalast välja. Lisaks sellele, nagu tõestati 29. põhjenduses, on kergsulavate polüesterstaapelkiudude kasutusotstarve sama mis teist liiki polüesterstaapelkiududel, sest neid saab kasutada ainult segus teiste kiududega. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.

| (33) | Eespool öeldut silmas pidades järeldatakse, et kergsulavate polüesterstaapelkiudude ja teist liiki polüesterstaapelkiudude kasutusotstarve on sama ja neid turustatakse samu kanaleid mööda. |
| --- | --- |

(33)

Eespool öeldut silmas pidades järeldatakse, et kergsulavate polüesterstaapelkiudude ja teist liiki polüesterstaapelkiudude kasutusotstarve on sama ja neid turustatakse samu kanaleid mööda.

3.2.5.   Asendatavus

| (34) | Kuigi kergsulavate polüesterstaapelkiudude füüsikalised ja keemilised omadused ei erine teist liiki polüesterstaapelkiudude omadustest, on neil teatud iseloomulikud omadused. Ometi võib paljude kasutusotstarvete puhul kergsulavaid polüesterstaapelkiude asendada teist liiki polüesterstaapelkiududega, kasutades teistsuguseid ühendamistehnoloogiaid, näiteks polüesterstaapelkiudude vaiguga liimimist või termilist ühendamist koos teiste sulatamise teel ühendatavate kiudude kasutamisega. Seega on kergsulavad polüesterstaapelkiud asendatavad teist liiki polüesterstaapelkiududega. |
| --- | --- |

(34)

Kuigi kergsulavate polüesterstaapelkiudude füüsikalised ja keemilised omadused ei erine teist liiki polüesterstaapelkiudude omadustest, on neil teatud iseloomulikud omadused. Ometi võib paljude kasutusotstarvete puhul kergsulavaid polüesterstaapelkiude asendada teist liiki polüesterstaapelkiududega, kasutades teistsuguseid ühendamistehnoloogiaid, näiteks polüesterstaapelkiudude vaiguga liimimist või termilist ühendamist koos teiste sulatamise teel ühendatavate kiudude kasutamisega. Seega on kergsulavad polüesterstaapelkiud asendatavad teist liiki polüesterstaapelkiududega.

| (35) | Mõned isikud seadsid kahtluse alla eespool nimetatud järelduse kergsulavate polüesterstaapelkiudude asendatavuse kohta teist liiki polüesterstaapelkiududega. Üks eksportiv tootja väitis, et kuna vaiguga liimimine ja kiudude ühendamine sulatamise teel nõuab kergsulavate polüesterstaapelkiudude asendamist vaigu ja mitte polüestrist ühenduvate kiududega, ei ole kergsulavad polüesterstaapelkiud asendatavad teist liiki polüesterstaapelkiududega. Mõned ühenduse kasutajad väitsid, et eespool mainitud ühendamistehnoloogiate kasutamisel muutuvad teatud lõpptoodete omadused ja seetõttu pole asendamine alati võimalik. Neid väiteid uuriti põhjalikult. Uurimine näitas, et kuigi erinevad ühendamistehnoloogiad pole kõikide kasutusotstarvete puhul üksteisega asendatavad, on see teatud ulatuses võimalik ja seega konkureerivad kergsulavad polüesterstaapelkiud teatud kasutusotstarvete puhul vaiguga liimitud polüesterstaapelkiududega ja polüesterstaapelkiududega, mis on ühendatud südamik-kest-tüüpi kiududest erinevate kiududega. Seega ei saa teha üldist järeldust, nagu ei oleks kergsulavad polüesterstaapelkiud asendatavad ning neid ei saaks asendada teatud teist liiki polüesterstaapelkiududega. |
| --- | --- |

(35)

Mõned isikud seadsid kahtluse alla eespool nimetatud järelduse kergsulavate polüesterstaapelkiudude asendatavuse kohta teist liiki polüesterstaapelkiududega. Üks eksportiv tootja väitis, et kuna vaiguga liimimine ja kiudude ühendamine sulatamise teel nõuab kergsulavate polüesterstaapelkiudude asendamist vaigu ja mitte polüestrist ühenduvate kiududega, ei ole kergsulavad polüesterstaapelkiud asendatavad teist liiki polüesterstaapelkiududega. Mõned ühenduse kasutajad väitsid, et eespool mainitud ühendamistehnoloogiate kasutamisel muutuvad teatud lõpptoodete omadused ja seetõttu pole asendamine alati võimalik. Neid väiteid uuriti põhjalikult. Uurimine näitas, et kuigi erinevad ühendamistehnoloogiad pole kõikide kasutusotstarvete puhul üksteisega asendatavad, on see teatud ulatuses võimalik ja seega konkureerivad kergsulavad polüesterstaapelkiud teatud kasutusotstarvete puhul vaiguga liimitud polüesterstaapelkiududega ja polüesterstaapelkiududega, mis on ühendatud südamik-kest-tüüpi kiududest erinevate kiududega. Seega ei saa teha üldist järeldust, nagu ei oleks kergsulavad polüesterstaapelkiud asendatavad ning neid ei saaks asendada teatud teist liiki polüesterstaapelkiududega.

| (36) | Üks eksportiv tootja märkis, et tema väidet, mis käsitles teatud keemiliste vaikude ohtlikkust keskkonnale ja töötajate tervisele, ei uuritud piisavalt. Selles osas märgitakse, et konkreetsel juhul ei ole see väide asjakohane, sest teatud kasutusotstarvete puhul ei saa vaiguga liimimist teiste ühendamistehnoloogiatega asendada ning igal juhul peab vaiguga liimimine vastama kõikidele ühenduse ja liikmesriikide keskkonnanõuetele. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(36)

Üks eksportiv tootja märkis, et tema väidet, mis käsitles teatud keemiliste vaikude ohtlikkust keskkonnale ja töötajate tervisele, ei uuritud piisavalt. Selles osas märgitakse, et konkreetsel juhul ei ole see väide asjakohane, sest teatud kasutusotstarvete puhul ei saa vaiguga liimimist teiste ühendamistehnoloogiatega asendada ning igal juhul peab vaiguga liimimine vastama kõikidele ühenduse ja liikmesriikide keskkonnanõuetele. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.

3.2.6.   Kergsulavate polüesterstaapelkiudude eristamine teist liiki polüesterstaapelkiududest

| (37) | Kergsulavate polüesterstaapelkiudude ja teist liiki polüesterstaapelkiudude vahel pole nähtavaid ja kombatavaid erinevusi. Kergsulavate polüesterstaapelkiudude ristlõige erineb monokomponentse kiu omast, kuid see ei erine alati teist liiki bikomponentsete polüesterstaapelkiudude ristlõikest. Kergsulavate polüesterstaapelkiududel on palju variante, millel on näiteks erinevad sulamistemperatuurid. Seega ei saa sulamistemperatuuri põhjal selget vahet teha. Seetõttu ei saa kergsulavaid polüesterstaapelkiude teist liiki polüesterstaapelkiududest lihtsalt eristada ja tooteliigi usaldusväärseks kindlakstegemiseks on vaja keerukaid seadmeid. |
| --- | --- |

(37)

Kergsulavate polüesterstaapelkiudude ja teist liiki polüesterstaapelkiudude vahel pole nähtavaid ja kombatavaid erinevusi. Kergsulavate polüesterstaapelkiudude ristlõige erineb monokomponentse kiu omast, kuid see ei erine alati teist liiki bikomponentsete polüesterstaapelkiudude ristlõikest. Kergsulavate polüesterstaapelkiududel on palju variante, millel on näiteks erinevad sulamistemperatuurid. Seega ei saa sulamistemperatuuri põhjal selget vahet teha. Seetõttu ei saa kergsulavaid polüesterstaapelkiude teist liiki polüesterstaapelkiududest lihtsalt eristada ja tooteliigi usaldusväärseks kindlakstegemiseks on vaja keerukaid seadmeid.

| (38) | Mõned ühenduse kasutajad ei nõustunud eespool nimetatud järeldusega, et kergsulavaid polüesterstaapelkiude ei saa teist liiki polüesterstaapelkiududest lihtsalt eristada, eelkõige sulamistemperatuuri osas. Väideti, et kergsulavate polüesterstaapelkiudude kesta sulamistemperatuur, mis varieerub vahemikus 110 °C–190 °C, jääb igal juhul oluliselt madalamaks kui teist liiki polüesterstaapelkiudude sulamistemperatuur, mis on umbes 255 °C. Märgitakse, et eespool nimetatud sulamistemperatuuride vahemik kinnitab seda, et kergsulavad polüesterstaapelkiud, nagu ka teist liiki polüesterstaapelkiud, esinevad paljudes variantides ning et nende kindlakstegemine pole alati lihtne. Seetõttu ei ole võimalik muuta 37. põhjenduses esitatud järeldusi. |
| --- | --- |

(38)

Mõned ühenduse kasutajad ei nõustunud eespool nimetatud järeldusega, et kergsulavaid polüesterstaapelkiude ei saa teist liiki polüesterstaapelkiududest lihtsalt eristada, eelkõige sulamistemperatuuri osas. Väideti, et kergsulavate polüesterstaapelkiudude kesta sulamistemperatuur, mis varieerub vahemikus 110 °C–190 °C, jääb igal juhul oluliselt madalamaks kui teist liiki polüesterstaapelkiudude sulamistemperatuur, mis on umbes 255 °C. Märgitakse, et eespool nimetatud sulamistemperatuuride vahemik kinnitab seda, et kergsulavad polüesterstaapelkiud, nagu ka teist liiki polüesterstaapelkiud, esinevad paljudes variantides ning et nende kindlakstegemine pole alati lihtne. Seetõttu ei ole võimalik muuta 37. põhjenduses esitatud järeldusi.

| (39) | Üks eksportiv tootja väitis, et ainuüksi asjaolu, et kergsulavad polüesterstaapelkiud on väliselt sarnased teist liiki polüesterstaapelkiududega, ei saa olla kergsulavate polüesterstaapelkiudude meetmete rakendusalasse jätmise aluseks. Nagu 23. põhjenduses selgitati, ei saa üksnes välimuse järgi otsustada, kas erinevaid tooteliike tuleks käsitleda samasuguste toodetena või mitte, kuid analüüsimisel on see siiski lisanäitajaks (vt ka 16. põhjendus). Asjaolu, et erinevaid tooteliike ei ole võimalik üksteisest lihtsalt eristada, ei tohi eirata. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(39)

Üks eksportiv tootja väitis, et ainuüksi asjaolu, et kergsulavad polüesterstaapelkiud on väliselt sarnased teist liiki polüesterstaapelkiududega, ei saa olla kergsulavate polüesterstaapelkiudude meetmete rakendusalasse jätmise aluseks. Nagu 23. põhjenduses selgitati, ei saa üksnes välimuse järgi otsustada, kas erinevaid tooteliike tuleks käsitleda samasuguste toodetena või mitte, kuid analüüsimisel on see siiski lisanäitajaks (vt ka 16. põhjendus). Asjaolu, et erinevaid tooteliike ei ole võimalik üksteisest lihtsalt eristada, ei tohi eirata. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.

4.   JÄRELDUSED TOOTE MÄÄRATLUSE KOHTA

| (40) | Eespool esitatud järeldused näitavad, et kergsulavatel polüesterstaapelkiududel ja teist liiki polüesterstaapelkiududel on samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning peamine kasutusotstarve. Paljude kasutusotstarvete puhul konkureerivad kergsulavad polüesterstaapelkiud ühenduse turul teist liiki polüesterstaapelkiududega. Selle põhjal järeldatakse, et kergsulavaid polüesterstaapelkiude ja teist liiki polüesterstaapelkiude tuleks käsitleda ühe ja sama tootena ning et tuleks lõpetada osaline vahepealne läbivaatamine, mis käsitleb toote määratlemist kehtivate dumpinguvastaste meetmete rakendamisel. |
| --- | --- |

(40)

Eespool esitatud järeldused näitavad, et kergsulavatel polüesterstaapelkiududel ja teist liiki polüesterstaapelkiududel on samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning peamine kasutusotstarve. Paljude kasutusotstarvete puhul konkureerivad kergsulavad polüesterstaapelkiud ühenduse turul teist liiki polüesterstaapelkiududega. Selle põhjal järeldatakse, et kergsulavaid polüesterstaapelkiude ja teist liiki polüesterstaapelkiude tuleks käsitleda ühe ja sama tootena ning et tuleks lõpetada osaline vahepealne läbivaatamine, mis käsitleb toote määratlemist kehtivate dumpinguvastaste meetmete rakendamisel.

| (41) | Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal eespool esitatud järeldustele jõuti. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. |
| --- | --- |

(41)

Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal eespool esitatud järeldustele jõuti. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

| (42) | Huvitatud isikute esitatud suulised ja kirjalikud märkused arutati läbi, kuid need ei muutnud otsust mitte muuta kehtivat toote määratlust polüesterstaapelkiude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kohaldamisel, |
| --- | --- |

(42)

Huvitatud isikute esitatud suulised ja kirjalikud märkused arutati läbi, kuid need ei muutnud otsust mitte muuta kehtivat toote määratlust polüesterstaapelkiude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kohaldamisel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Ainus artikkel

Käesolevaga lõpetatakse Hiina RVst, Saudi Araabiast, Valgevenest ja Korea Vabariigist pärinevate CN-koodi 5503 20 00 alla kuuluvate polüestrist sünteesstaapelkiudude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine toote määratluse osas, mis algatati vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 3, ilma et muudetaks kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. aprill 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  EÜT L 175, 14.7.2000, lk 10.

2

(3)  EÜT L 332, 28.12.2000, lk 17. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 428/2005 (ELT L 71, 17.3.2005, lk 1).

3

(4)  EÜT L 274, 11.10.2002, lk 1.

4

(5)  ELT C 174, 14.7.2005, lk 15; ELT C 323, 20.12.2005, lk 21.

5

(6)  ELT L 282, 13.10.2006, lk 1.

6

(7)  ELT C 89, 12.4.2006, lk 2.

7

(8)  ELT L 379, 28.12.2006, lk 65.

8

(9)  ELT C 325, 22.12.2005, lk 20.

9

---

| 11.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 96/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 96/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 384/2007,

10. aprill 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 11. aprillil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. aprill 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 10. aprilli 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 190,7 |
| MA | 113,8 |
| TN | 143,8 |
| TR | 187,5 |
| ZZ | 159,0 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| TR | 91,4 |
| ZZ | 131,6 |
| 0709 90 70 | MA | 75,0 |
| TR | 118,7 |
| ZZ | 96,9 |
| 0709 90 80 | EG | 242,2 |
| IL | 89,0 |
| ZZ | 165,6 |
| 0805 10 20 | EG | 49,1 |
| IL | 61,3 |
| MA | 45,9 |
| TN | 56,3 |
| TR | 74,9 |
| ZZ | 57,5 |
| 0805 50 10 | IL | 65,6 |
| TR | 68,4 |
| ZZ | 67,0 |
| 0808 10 80 | AR | 86,2 |
| BR | 78,9 |
| CA | 104,6 |
| CL | 88,2 |
| CN | 96,6 |
| NZ | 122,1 |
| US | 123,5 |
| UY | 77,1 |
| ZA | 85,3 |
| ZZ | 95,8 |
| 0808 20 50 | AR | 80,6 |
| CL | 102,0 |
| UY | 68,0 |
| ZA | 83,3 |
| ZZ | 83,5 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

190,7

MA

113,8

TN

143,8

TR

187,5

ZZ

159,0

0707 00 05

JO

171,8

TR

91,4

ZZ

131,6

0709 90 70

MA

75,0

TR

118,7

ZZ

96,9

0709 90 80

EG

242,2

IL

89,0

ZZ

165,6

0805 10 20

EG

49,1

IL

61,3

MA

45,9

TN

56,3

TR

74,9

ZZ

57,5

0805 50 10

IL

65,6

TR

68,4

ZZ

67,0

0808 10 80

AR

86,2

BR

78,9

CA

104,6

CL

88,2

CN

96,6

NZ

122,1

US

123,5

UY

77,1

ZA

85,3

ZZ

95,8

0808 20 50

AR

80,6

CL

102,0

UY

68,0

ZA

83,3

ZZ

83,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood “ZZ” tähistab “muud päritolu”.

---

| 11.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 96/9 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 96/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 385/2007,

10. aprill 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1483/2006 seoses alalise pakkumismenetlusega hõlmatud ja liikmesriikide sekkumisametite valduses oleva teravilja edasimüümisega ühenduse turul

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljasektori teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1483/2006 (2) on välja kuulutatud alalised pakkumismenetlused liikmesriikide sekkumisametite valduses oleva teravilja edasimüümiseks ühenduse turul. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1483/2006 (2) on välja kuulutatud alalised pakkumismenetlused liikmesriikide sekkumisametite valduses oleva teravilja edasimüümiseks ühenduse turul.

| (2) | Võttes arvesse maisituru olukorda ühenduses ning kõnealuse teravilja nõudluse arengut erinevates piirkondades viimaste nädalate jooksul, tuleks teatavates liikmesriikides teha kättesaadavaks uued sekkumisvarude teraviljakogused. Seetõttu tuleks lubada asjaomaste liikmesriikide sekkumisametitel suurendada pakkumismenetluses olevat kogust maisi puhul 500 000 tonni võrra Ungaris. |
| --- | --- |

(2)

Võttes arvesse maisituru olukorda ühenduses ning kõnealuse teravilja nõudluse arengut erinevates piirkondades viimaste nädalate jooksul, tuleks teatavates liikmesriikides teha kättesaadavaks uued sekkumisvarude teraviljakogused. Seetõttu tuleks lubada asjaomaste liikmesriikide sekkumisametitel suurendada pakkumismenetluses olevat kogust maisi puhul 500 000 tonni võrra Ungaris.

| (3) | Seetõttu tuleks muuta määrust (EÜ) nr 1483/2006. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks muuta määrust (EÜ) nr 1483/2006.

| (4) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1483/2006 I lisa asendatakse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle avaldamise päeval Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 276, 7.10.2006, lk 58. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 204/2007 (ELT L 61, 28.2.2007, lk 5).

2

---

LISA

“I LISA

PAKKUMISMENETLUSTE LOETELU

| Liikmesriik | Siseturul müümiseks eraldatud kogused
  (tonnides) | Sekkumisamet
  Nimi, aadress ja kontaktandmed |
| --- | --- | --- |
| Pehme nisu | Oder | Mais | Rukis |
| Belgique/België | 51 859 | 6 340 | — | — | Bureau d’intervention et de restitution belge/Belgisch Interventie- en Restitutiebureau |
| Rue de Trèves, 82/Trierstraat 82 |
| B-1040 Bruxelles/Brussel |
| Telefon: (32-2) 287 24 78 |
| Faks: (32-2) 287 25 24 |
| E-post: webmaster@birb.be |
| Veebileht: www.birb.be |

Liikmesriik

Siseturul müümiseks eraldatud kogused

(tonnides)

Sekkumisamet

Nimi, aadress ja kontaktandmed

Pehme nisu

Oder

Mais

Rukis

Belgique/België

51 859

6 340

—

—

Bureau d’intervention et de restitution belge/Belgisch Interventie- en Restitutiebureau

Rue de Trèves, 82/Trierstraat 82

B-1040 Bruxelles/Brussel

Telefon: (32-2) 287 24 78

Faks: (32-2) 287 25 24

E-post: webmaster@birb.be

Veebileht: www.birb.be

България

—

—

—

—

| State Fund Agriculture |
| --- |
| 136, Tzar Boris III Blvd. |
| 1618, Sofia, Bulgaria |
| Telefon: (+359 2) 818 72 02 |
| Faks: (+359 2) 818 72 67 |
| E-post: dfz@dfz.bg |
| Veebileht: www.mzgar.government.bg |

State Fund Agriculture

136, Tzar Boris III Blvd.

1618, Sofia, Bulgaria

Telefon: (+359 2) 818 72 02

Faks: (+359 2) 818 72 67

E-post: dfz@dfz.bg

Veebileht: www.mzgar.government.bg

Česká republika

0

0

0

—

| Státní zemědělský intervenční fond |
| --- |
| Odbor rostlinných komodit |
| Ve Smečkách 33 |
| CZ-110 00, Praha 1 |
| Telefon: (420) 222 87 16 67 – 222 87 14 03 |
| Faks: (420) 296 80 64 04 |
| E-post: dagmar.hejrovska@szif.cz |
| Veebileht: www.szif.cz |

Státní zemědělský intervenční fond

Odbor rostlinných komodit

Ve Smečkách 33

CZ-110 00, Praha 1

Telefon: (420) 222 87 16 67 – 222 87 14 03

Faks: (420) 296 80 64 04

E-post: dagmar.hejrovska@szif.cz

Veebileht: www.szif.cz

Danmark

174 021

28 830

—

—

| Direktoratet for FødevareErhverv |
| --- |
| Nyropsgade 30 |
| DK-1780 København V |
| Telefon: (45) 33 95 88 07 |
| Faks: (45) 33 95 80 34 |
| E-post: mij@dffe.dk and pah@dffe.dk |
| Veebileht: www.dffe.dk |

Direktoratet for FødevareErhverv

Nyropsgade 30

DK-1780 København V

Telefon: (45) 33 95 88 07

Faks: (45) 33 95 80 34

E-post: mij@dffe.dk and pah@dffe.dk

Veebileht: www.dffe.dk

Deutschland

1 948 269

767 343

—

432 715

| Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung |
| --- |
| Deichmanns Aue 29 |
| D-53179 Bonn |
| Telefon: (49-228) 68 45-3704 |
| Faks 1: (49-228) 68 45-3985 |
| Faks 2: (49-228) 68 45-3276 |
| E-post: pflanzlErzeugnisse@ble.de |
| Veebileht: www.ble.de |

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung

Deichmanns Aue 29

D-53179 Bonn

Telefon: (49-228) 68 45-3704

Faks 1: (49-228) 68 45-3985

Faks 2: (49-228) 68 45-3276

E-post: pflanzlErzeugnisse@ble.de

Veebileht: www.ble.de

Eesti

0

0

—

—

| Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| --- |
| Narva mnt. 3, 51009 Tartu |
| Telefon: (372) 7371 200 |
| Faks: (372) 7371 201 |
| E-post: pria@pria.ee |
| Veebileht: www.pria.ee |

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva mnt. 3, 51009 Tartu

Telefon: (372) 7371 200

Faks: (372) 7371 201

E-post: pria@pria.ee

Veebileht: www.pria.ee

Eire/Ireland

—

0

—

—

| Intervention Operations, OFI, Subsidies and Storage Division, Department of Agriculture and Food |
| --- |
| Johnstown Castle Estate, County Wexford |
| Telefon: 353 53 91 63400 |
| Faks: (353) 53 91 42843 |
| Veebileht: www.agriculture.gov.ie |

Intervention Operations, OFI, Subsidies and Storage Division, Department of Agriculture and Food

Johnstown Castle Estate, County Wexford

Telefon: 353 53 91 63400

Faks: (353) 53 91 42843

Veebileht: www.agriculture.gov.ie

Elláda/Ελλάδα

—

—

—

—

| Payment and Control Agency for Guidance and Guarantee Community Aids (O.P.E.K.E.P.E.) |
| --- |
| 241, Archarnon str., |
| GR-104 46 Athens |
| Telefon: (30) 210 212 47 87 and 47 54 |
| Faks: (30) 210 212 47 91 |
| E-post: ax17u073@minagric.gr |
| Veebileht: www.opekepe.gr |

Payment and Control Agency for Guidance and Guarantee Community Aids (O.P.E.K.E.P.E.)

241, Archarnon str.,

GR-104 46 Athens

Telefon: (30) 210 212 47 87 and 47 54

Faks: (30) 210 212 47 91

E-post: ax17u073@minagric.gr

Veebileht: www.opekepe.gr

| Οργανισμός Πληρωμών και Ελέγχου Κοινοτικών Ενισχύσεων Προσανατολισμού και Εγγυήσεων (Ο.Π.Ε.Κ.Ε.Π.Ε.) |
| --- |
| Αχαρνών 241, |
| GR-104 46 Αθήνα |
| Τηλ. (30) 210 212 47 87 και 47 54 |
| Φαξ (30) 210 212 47 91 |
| Ηλ. διεύθυνση: ax17u073@minagric.gr |
| Διεύθυνση στο Διαδίκτυο: www.opekepe |

Οργανισμός Πληρωμών και Ελέγχου Κοινοτικών Ενισχύσεων Προσανατολισμού και Εγγυήσεων (Ο.Π.Ε.Κ.Ε.Π.Ε.)

Αχαρνών 241,

GR-104 46 Αθήνα

Τηλ. (30) 210 212 47 87 και 47 54

Φαξ (30) 210 212 47 91

Ηλ. διεύθυνση: ax17u073@minagric.gr

Διεύθυνση στο Διαδίκτυο: www.opekepe

España

—

—

—

—

| S. Gral. Intervención de Mercados (FEGA) |
| --- |
| C/Almagro 33 — 28010 Madrid — España |
| Telefon: (34-91) 3474765 |
| Faks: (34-91) 3474838 |
| E-post: sgintervencion@fega.mapa.es |
| Veebileht: www.fega.es |

S. Gral. Intervención de Mercados (FEGA)

C/Almagro 33 — 28010 Madrid — España

Telefon: (34-91) 3474765

Faks: (34-91) 3474838

E-post: sgintervencion@fega.mapa.es

Veebileht: www.fega.es

France

28 724

318 778

—

—

| Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC) |
| --- |
| 21, avenue Bosquet |
| F-75326 Paris Cedex 07 |
| Telefon: (33) 144 18 22 29/23 37 |
| Faks: (33) 144 18 20 08/80 |
| E-post: f.abeasis@onigc.fr |
| Veebileht: www.onigc.fr |

Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC)

21, avenue Bosquet

F-75326 Paris Cedex 07

Telefon: (33) 144 18 22 29/23 37

Faks: (33) 144 18 20 08/80

E-post: f.abeasis@onigc.fr

Veebileht: www.onigc.fr

Italia

—

—

—

—

| Agenzia per le erogazioni in agricoltura — AGEA |
| --- |
| Via Torino, 45 |
| I-00184 Roma |
| Telefon: (39) 06 49 49 97 55 |
| Faks: (39) 06 49 49 97 61 |
| E-post: d.spampinato@agea.gov.it |
| Veebileht: www.enterisi.it |

Agenzia per le erogazioni in agricoltura — AGEA

Via Torino, 45

I-00184 Roma

Telefon: (39) 06 49 49 97 55

Faks: (39) 06 49 49 97 61

E-post: d.spampinato@agea.gov.it

Veebileht: www.enterisi.it

Κύπρος/Kibris

—

—

—

—

Latvija

27 020

0

—

—

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2, |
| Rīga, LV – 1981 |
| Telefon: (371) 702 7893 |
| Faks: (371) 702 7892 |
| E-post: lad@lad.gov.lv |
| Veebileht: www.lad.gov.lv |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2,

Rīga, LV – 1981

Telefon: (371) 702 7893

Faks: (371) 702 7892

E-post: lad@lad.gov.lv

Veebileht: www.lad.gov.lv

Lietuva

0

35 492

—

—

| The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency |
| --- |
| L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9-12, |
| Vilnius, Lithuania |
| Telefon: (370-5) 268 5049 |
| Faks: (370-5) 268 5061 |
| E-post: info@litfood.lt |
| Veebileht: www.litfood.lt |

The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency

L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9-12,

Vilnius, Lithuania

Telefon: (370-5) 268 5049

Faks: (370-5) 268 5061

E-post: info@litfood.lt

Veebileht: www.litfood.lt

Luxembourg

—

—

—

—

| Office des licences |
| --- |
| 21, rue Philippe II |
| Boîte postale 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Telefon:. (352) 478 23 70 |
| Faks: (352) 46 61 38 |
| Teleks: 2 537 AGRIM LU |

Office des licences

21, rue Philippe II

Boîte postale 113

L-2011 Luxembourg

Telefon:. (352) 478 23 70

Faks: (352) 46 61 38

Teleks: 2 537 AGRIM LU

Magyarország

450 000

19 011

1 900 000

—

| Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal |
| --- |
| Soroksári út 22–24. |
| H-1095 Budapest |
| Telefon: (36-1) 219 45 76 |
| Faks: (36-1) 219 89 05 |
| E-post: ertekesites@mvh.gov.hu |
| Veebileht: www.mvh.gov.hu |

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal

Soroksári út 22–24.

H-1095 Budapest

Telefon: (36-1) 219 45 76

Faks: (36-1) 219 89 05

E-post: ertekesites@mvh.gov.hu

Veebileht: www.mvh.gov.hu

Malta

—

—

—

—

Nederland

—

—

—

—

| Dienst Regelingen Roermond |
| --- |
| Postbus 965 |
| 6040 AZ Roermond |
| Nederland |
| Telefon: (31-475) 35 54 86 |
| Faks: (31-475) 31 89 39 |
| E-post: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl |
| Veebileht: www9.minlnv.nl |

Dienst Regelingen Roermond

Postbus 965

6040 AZ Roermond

Nederland

Telefon: (31-475) 35 54 86

Faks: (31-475) 31 89 39

E-post: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl

Veebileht: www9.minlnv.nl

Österreich

0

22 461

0

—

| AMA (Agrarmarkt Austria) |
| --- |
| Dresdnerstraße 70 |
| A-1200 Wien |
| Telefon: | (43-1) 331 51-258
  (43-1) 331 51-328 |
| Faks: | (43-1) 331 51-4624
  (43-1) 331 51-4469 |

AMA (Agrarmarkt Austria)

Dresdnerstraße 70

A-1200 Wien

Telefon:

(43-1) 331 51-258

(43-1) 331 51-328

Faks:

(43-1) 331 51-4624

(43-1) 331 51-4469

E-post: referat10@ama.gv.at

Veebileht: www.ama.at/intervention

Polska

44 440

41 927

0

—

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| Biuro Produktów Roślinnych |
| ul. Nowy Świat 6/12 |
| 00-400 Warszawa |
| Polska |
| Telefon: (48) 22 661 78 10 |
| Faks: (48) 22 661 78 26 |
| E-post: cereals-intervention@arr.gov.pl |
| Veebileht: www.arr.gov.pl |

Agencja Rynku Rolnego

Biuro Produktów Roślinnych

ul. Nowy Świat 6/12

00-400 Warszawa

Polska

Telefon: (48) 22 661 78 10

Faks: (48) 22 661 78 26

E-post: cereals-intervention@arr.gov.pl

Veebileht: www.arr.gov.pl

Portugal

—

—

—

—

| Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA) |
| --- |
| Rua Castilho, n.o 45-51 |
| 1269-163 Lisboa |
| Telefon: | (351) 21 751 85 00
  (351) 21 384 60 00 |
| Faks: | (351) 21 384 61 70 |

Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA)

Rua Castilho, n.o 45-51

1269-163 Lisboa

Telefon:

(351) 21 751 85 00

(351) 21 384 60 00

Faks:

(351) 21 384 61 70

| E-post: | inga@inga.min-agricultura.pt
  edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt |
| --- | --- |

E-post:

inga@inga.min-agricultura.pt

edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt

Veebileht: www.inga.min-agricultura.pt

România

—

—

—

—

| Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură |
| --- |
| B-dul Carol I, nr. 17, sector 2 |
| București 030161 |
| România |
| Tel. + 40 21 3054802, + 40 21 3054842 |
| Faks: + 40 21 3054803 |
| Veebileht: www.apia.org.ro |

Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură

B-dul Carol I, nr. 17, sector 2

București 030161

România

Tel. + 40 21 3054802, + 40 21 3054842

Faks: + 40 21 3054803

Veebileht: www.apia.org.ro

Slovenija

—

—

—

—

| Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja |
| --- |
| Dunajska 160 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Telefon: (386-1) 580 76 52 |
| Faks: (386-1) 478 92 00 |
| E-post: aktrp@gov.si |
| Veebileht: www.arsktrp.gov.si |

Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja

Dunajska 160

SI-1000 Ljubljana

Telefon: (386-1) 580 76 52

Faks: (386-1) 478 92 00

E-post: aktrp@gov.si

Veebileht: www.arsktrp.gov.si

Slovensko

0

0

227 699

—

| Pôdohospodárska platobná agentúra |
| --- |
| Oddelenie obilnín a škrobu |
| Dobrovičova 12 |
| 815 26 Bratislava |
| Slovenská republika |
| Telefon: (421-2) 58 24 32 71 |
| Faks: (421-2) 53 41 26 65 |
| E-post: jvargova@apa.sk |
| Veebileht: www.apa.sk |

Pôdohospodárska platobná agentúra

Oddelenie obilnín a škrobu

Dobrovičova 12

815 26 Bratislava

Slovenská republika

Telefon: (421-2) 58 24 32 71

Faks: (421-2) 53 41 26 65

E-post: jvargova@apa.sk

Veebileht: www.apa.sk

Suomi/Finland

30 000

95 332

—

—

| Maa- ja metsätalousministeriö (MMM) |
| --- |
| Interventioyksikkö – Intervention Unit |
| Malminkatu 16, Helsinki |
| PL 30 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| Telefon: | (358-9) 160 01 |
| Faks: | (358-9) 16 05 27 72
  (358-9) 16 05 27 78 |

Maa- ja metsätalousministeriö (MMM)

Interventioyksikkö – Intervention Unit

Malminkatu 16, Helsinki

PL 30

FI-00023 Valtioneuvosto

Telefon:

(358-9) 160 01

Faks:

(358-9) 16 05 27 72

(358-9) 16 05 27 78

E-post: intervention.unit@mmm.fi

Veebileht: www.mmm.fi

Sverige

172 272

58 004

—

—

| Statens jordbruksverk |
| --- |
| SE-551 82 Jönköping |
| Telefon: (46-36) 15 50 00 |
| Faks: (46-36) 19 05 46 |
| E-post: jordbruksverket@sjv.se |
| Veebileht: www.sjv.se |

Statens jordbruksverk

SE-551 82 Jönköping

Telefon: (46-36) 15 50 00

Faks: (46-36) 19 05 46

E-post: jordbruksverket@sjv.se

Veebileht: www.sjv.se

United Kingdom

—

24 825

—

—

| Rural Payments Agency |
| --- |
| Lancaster House |
| Hampshire Court |
| Newcastle upon Tyne |
| NE4 7YH |
| Telefon: (44) 191 226 5882 |
| Faks: (44) 191 226 5824 |
| E-post: cerealsintervention@rpa.gsi.gov.uk |
| Veebileht: www.rpa.gov.uk |

Rural Payments Agency

Lancaster House

Hampshire Court

Newcastle upon Tyne

NE4 7YH

Telefon: (44) 191 226 5882

Faks: (44) 191 226 5824

E-post: cerealsintervention@rpa.gsi.gov.uk

Veebileht: www.rpa.gov.uk

Märk “—” tähendab, et selle teravilja sekkumisvarusid selles liikmesriigis ei ole.”

---

| 11.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 96/14 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 96/14

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 386/2007,

10. aprill 2007,

millega muudetakse ja kohandatakse määrust (EÜ) nr 990/2006, millega kuulutatakse välja alalised pakkumismenetlused liikmesriikide sekkumisametite valduses oleva teravilja eksportimiseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemislepingut, eriti selle artikli 4 lõiget 3,

võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti, eriti selle artiklit 56,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Bulgaaria ja Rumeenia liitumisega on komisjoni määruse (EÜ) nr 990/2006 (2) artikli 1 lõige 2 aegunud, sest Bulgaariat ja Rumeeniat ei tule enam välja arvata selliste kolmandate riikide nimekirjast, kuhu teravilja eksporditakse, ning tuleb seetõttu kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(1)

Bulgaaria ja Rumeenia liitumisega on komisjoni määruse (EÜ) nr 990/2006 (2) artikli 1 lõige 2 aegunud, sest Bulgaariat ja Rumeeniat ei tule enam välja arvata selliste kolmandate riikide nimekirjast, kuhu teravilja eksporditakse, ning tuleb seetõttu kehtetuks tunnistada.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 990/2006 III lisas on kanded kõikides ühenduse keeltes. Kõnealust lisa tuleks täiendada, lisades sinna kõnealused kanded bulgaaria, iiri, malta ja rumeenia keeles. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 990/2006 III lisas on kanded kõikides ühenduse keeltes. Kõnealust lisa tuleks täiendada, lisades sinna kõnealused kanded bulgaaria, iiri, malta ja rumeenia keeles.

| (3) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 990/2006 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 990/2006 vastavalt muuta.

| (4) | Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 990/2006 artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Pehme nisu ja rukki puhul hõlmab iga pakkumismenetlus maksimaalse koguse eksportimist kolmandatesse riikidesse, välja arvatud Albaania, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Liechtenstein, Montenegro, Serbia (3) ning Šveits.

Odra puhul hõlmab iga pakkumismenetlus maksimaalse koguse eksportimist kolmandatesse riikidesse, välja arvatud Albaania, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Bosnia ja Hertsegoviina, Kanada, Horvaatia, Ameerika Ühendriigid, Liechtenstein, Mehhiko, Montenegro, Serbia (3) ning Šveits.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 990/2006 III lisa asendatakse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 179, 1.7.2006, lk 3. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 205/2007 (ELT L 61, 28.2.2007, lk 10).

2

(3)  Sealhulgas Kosovo, nagu see on määratletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis nr 1244.”

3

---

LISA

“III LISA

A-osa

Artiklis 9 osutatud kanded pehme nisu puhul

| — | : | bulgaaria keeles | : | Мека пшеница от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | hispaania keeles | : | Trigo blando de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006 |
| — | : | tšehhi keeles | : | Intervenční pšenice obecná nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006 |
| — | : | taani keeles | : | Blød hvede fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006 |
| — | : | saksa keeles | : | Weichweizen aus Interventionsbeständen ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006 |
| — | : | eesti keeles | : | Pehme nisu sekkumisvarudest, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006 |
| — | : | kreeka keeles | : | Μαλακός σίτος παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006 |
| — | : | inglise keeles | : | Intervention common wheat without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006 |
| — | : | prantsuse keeles | : | Blé tendre d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006 |
| — | : | iiri keeles | : | Gnáthchruithneacht in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006 |
| — | : | itaalia keeles | : | Frumento tenero d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006 |
| — | : | läti keeles | : | Intervences parastie kvieši bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006 |
| — | : | leedu keeles | : | Intervenciniai paprastieji kviečiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006 |
| — | : | ungari keeles | : | Intervenciós búza, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet |
| — | : | malta keeles | : | Qamħ komuni ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006 |
| — | : | hollandi keeles | : | Zachte tarwe uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006 |
| — | : | poola keeles | : | Pszenica zwyczajna interwencyjna niedająca podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006 |
| — | : | portugali keeles | : | Trigo mole de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006 |
| — | : | rumeenia keeles | : | Grâu comun de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006 |
| — | : | slovaki keeles | : | Intervenčná pšenica obyčajná nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006 |
| — | : | sloveenia keeles | : | Intervencija navadne pšenice brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006 |
| — | : | soome keeles | : | Interventiovehnä, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006 |
| — | : | rootsi keeles | : | Interventionsvete, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006 |

—

:

bulgaaria keeles

:

Мека пшеница от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006

—

:

hispaania keeles

:

Trigo blando de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006

—

:

tšehhi keeles

:

Intervenční pšenice obecná nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006

—

:

taani keeles

:

Blød hvede fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006

—

:

saksa keeles

:

Weichweizen aus Interventionsbeständen ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006

—

:

eesti keeles

:

Pehme nisu sekkumisvarudest, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006

—

:

kreeka keeles

:

Μαλακός σίτος παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006

—

:

inglise keeles

:

Intervention common wheat without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006

—

:

prantsuse keeles

:

Blé tendre d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006

—

:

iiri keeles

:

Gnáthchruithneacht in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006

—

:

itaalia keeles

:

Frumento tenero d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006

—

:

läti keeles

:

Intervences parastie kvieši bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006

—

:

leedu keeles

:

Intervenciniai paprastieji kviečiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006

—

:

ungari keeles

:

Intervenciós búza, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet

—

:

malta keeles

:

Qamħ komuni ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006

—

:

hollandi keeles

:

Zachte tarwe uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006

—

:

poola keeles

:

Pszenica zwyczajna interwencyjna niedająca podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006

—

:

portugali keeles

:

Trigo mole de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006

—

:

rumeenia keeles

:

Grâu comun de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006

—

:

slovaki keeles

:

Intervenčná pšenica obyčajná nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006

—

:

sloveenia keeles

:

Intervencija navadne pšenice brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006

—

:

soome keeles

:

Interventiovehnä, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006

—

:

rootsi keeles

:

Interventionsvete, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006

B-osa

Artiklis 9 osutatud kanded odra puhul

| — | : | bulgaaria keeles | : | Ечемик от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | hispaania keeles | : | Cebada de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006 |
| — | : | tšehhi keeles | : | Intervenční ječmen nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006 |
| — | : | taani keeles | : | Byg fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006 |
| — | : | saksa keeles | : | Interventionsgerste ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006 |
| — | : | eesti keeles | : | Sekkumisoder, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006 |
| — | : | kreeka keeles | : | Κριθή παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006 |
| — | : | inglise keeles | : | Intervention barley without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006 |
| — | : | prantsuse keeles | : | Orge d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006 |
| — | : | iiri keeles | : | Eorna in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006 |
| — | : | itaalia keeles | : | Orzo d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006 |
| — | : | läti keeles | : | Intervences mieži bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006 |
| — | : | leedu keeles | : | Intervenciniai miežiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006 |
| — | : | ungari keeles | : | Intervenciós árpa, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet |
| — | : | malta keeles | : | Dqiq tal-barli ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006 |
| — | : | hollandi keeles | : | Gerst uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006 |
| — | : | poola keeles | : | Jęczmień interwencyjny niedający podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006 |
| — | : | portugali keeles | : | Cevada de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006 |
| — | : | rumeenia keeles | : | Orz de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006 |
| — | : | slovaki keeles | : | Intervenčný jačmeň nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006 |
| — | : | sloveenia keeles | : | Intervencija ječmena brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006 |
| — | : | soome keeles | : | Interventio-ohra, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006 |
| — | : | rootsi keeles | : | Interventionskorn, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006 |

—

:

bulgaaria keeles

:

Ечемик от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006

—

:

hispaania keeles

:

Cebada de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006

—

:

tšehhi keeles

:

Intervenční ječmen nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006

—

:

taani keeles

:

Byg fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006

—

:

saksa keeles

:

Interventionsgerste ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006

—

:

eesti keeles

:

Sekkumisoder, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006

—

:

kreeka keeles

:

Κριθή παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006

—

:

inglise keeles

:

Intervention barley without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006

—

:

prantsuse keeles

:

Orge d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006

—

:

iiri keeles

:

Eorna in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006

—

:

itaalia keeles

:

Orzo d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006

—

:

läti keeles

:

Intervences mieži bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006

—

:

leedu keeles

:

Intervenciniai miežiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006

—

:

ungari keeles

:

Intervenciós árpa, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet

—

:

malta keeles

:

Dqiq tal-barli ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006

—

:

hollandi keeles

:

Gerst uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006

—

:

poola keeles

:

Jęczmień interwencyjny niedający podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006

—

:

portugali keeles

:

Cevada de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006

—

:

rumeenia keeles

:

Orz de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006

—

:

slovaki keeles

:

Intervenčný jačmeň nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006

—

:

sloveenia keeles

:

Intervencija ječmena brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006

—

:

soome keeles

:

Interventio-ohra, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006

—

:

rootsi keeles

:

Interventionskorn, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006

C-osa

Artiklis 9 osutatud kanded rukki puhul

| — | : | bulgaaria keeles | : | Ръж от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | hispaania keeles | : | Centeno de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006 |
| — | : | tšehhi keeles | : | Intervenční žito nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006 |
| — | : | taani keeles | : | Rug fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006 |
| — | : | saksa keeles | : | Interventionsroggen ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006 |
| — | : | eesti keeles | : | Sekkumisrukis, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006 |
| — | : | kreeka keeles | : | Σίκαλη παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006 |
| — | : | inglise keeles | : | Intervention rye without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006 |
| — | : | prantsuse keeles | : | Seigle d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006 |
| — | : | iiri keeles | : | Seagal in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006 |
| — | : | itaalia keeles | : | Segala d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006 |
| — | : | läti keeles | : | Intervences rudzi bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006 |
| — | : | leedu keeles | : | Intervenciniai rugiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006 |
| — | : | ungari keeles | : | Intervenciós rozs, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet |
| — | : | malta keeles | : | Segala ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006 |
| — | : | hollandi keeles | : | Rogge uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006 |
| — | : | poola keeles | : | Żyto interwencyjne niedające podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006 |
| — | : | portugali keeles | : | Centeio de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006 |
| — | : | rumeenia keeles | : | Secară de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006 |
| — | : | slovaki keeles | : | Intervenčná raž nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006 |
| — | : | sloveenia keeles | : | Intervencija rži brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006 |
| — | : | soome keeles | : | Interventioruis, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006 |
| — | : | rootsi keeles | : | Interventionsråg, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006” |

—

:

bulgaaria keeles

:

Ръж от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006

—

:

hispaania keeles

:

Centeno de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006

—

:

tšehhi keeles

:

Intervenční žito nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006

—

:

taani keeles

:

Rug fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006

—

:

saksa keeles

:

Interventionsroggen ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006

—

:

eesti keeles

:

Sekkumisrukis, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006

—

:

kreeka keeles

:

Σίκαλη παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006

—

:

inglise keeles

:

Intervention rye without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006

—

:

prantsuse keeles

:

Seigle d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006

—

:

iiri keeles

:

Seagal in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006

—

:

itaalia keeles

:

Segala d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006

—

:

läti keeles

:

Intervences rudzi bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006

—

:

leedu keeles

:

Intervenciniai rugiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006

—

:

ungari keeles

:

Intervenciós rozs, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet

—

:

malta keeles

:

Segala ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006

—

:

hollandi keeles

:

Rogge uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006

—

:

poola keeles

:

Żyto interwencyjne niedające podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006

—

:

portugali keeles

:

Centeio de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006

—

:

rumeenia keeles

:

Secară de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006

—

:

slovaki keeles

:

Intervenčná raž nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006

—

:

sloveenia keeles

:

Intervencija rži brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006

—

:

soome keeles

:

Interventioruis, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006

—

:

rootsi keeles

:

Interventionsråg, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006”

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 11.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 96/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 96/18

---

KOMISJONI OTSUS,

4. aprill 2007,

mis käsitleb standardi EN 71-1:2005 “Mänguasjade ohutus – 1. osa: mehaanilised ja füüsikalised omadused” viidete avaldamist seoses viskekehade (millel on kokkupõrkepinnaks iminapad) tehniliste nõuetega kooskõlas mänguasjade ohutust käsitleva nõukogu direktiiviga 88/378/EMÜ

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1460 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/224/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 3. mai 1988. aasta direktiivi 88/378/EMÜ (1) mänguasjade ohutust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, eriti selle artikli 6 lõike 1 teist lõiku,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord, (2) muudetud direktiiviga 98/48/EÜ (3)) artikli 5 alusel loodud alalise komitee arvamust (standardite ja tehniliste normide komitee),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 88/378/EMÜ artiklis 2 on sätestatud, et mänguasju võib turule viia ainult juhul, kui nad ei kahjusta kasutajate ega kolmandate isikute ohutust ega tervist, kui neid kasutatakse ette nähtud või eeldataval viisil, pidades silmas laste tavapärast käitumist. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 88/378/EMÜ artiklis 2 on sätestatud, et mänguasju võib turule viia ainult juhul, kui nad ei kahjusta kasutajate ega kolmandate isikute ohutust ega tervist, kui neid kasutatakse ette nähtud või eeldataval viisil, pidades silmas laste tavapärast käitumist.

| (2) | Direktiivi 88/378/EMÜ artikli 5 lõike 1 teise lõigu alusel loetakse mänguasjad vastavaks kõnealuse direktiivi artiklis 3 nimetatud olulistele ohutusnõuetele, kui need on kooskõlas nende suhtes kohaldatavate siseriiklike standarditega, millega võetakse üle ühtlustatud standardid, mille viited on avaldatud Euroopa Ühenduste Teatajas. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 88/378/EMÜ artikli 5 lõike 1 teise lõigu alusel loetakse mänguasjad vastavaks kõnealuse direktiivi artiklis 3 nimetatud olulistele ohutusnõuetele, kui need on kooskõlas nende suhtes kohaldatavate siseriiklike standarditega, millega võetakse üle ühtlustatud standardid, mille viited on avaldatud Euroopa Ühenduste Teatajas.

| (3) | Kooskõlas direktiivi 88/378/EMÜ artikli 5 lõike 1 teise lõiguga peavad liikmesriigid avaldama nende riiklike standardite viitenumbrid, mis on vastu võetud Euroopa Ühenduste Teatajas avaldatud viitenumbritele vastavate ühtlustatud standardite ülevõtmiseks. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas direktiivi 88/378/EMÜ artikli 5 lõike 1 teise lõiguga peavad liikmesriigid avaldama nende riiklike standardite viitenumbrid, mis on vastu võetud Euroopa Ühenduste Teatajas avaldatud viitenumbritele vastavate ühtlustatud standardite ülevõtmiseks.

| (4) | 15. juulil 1998 ja komisjoni volitusel Euroopa Standardikomitee (CEN) koostas ning võttis vastu ühtlustatud standardi EN 71-1:1998 “Mänguasjade ohutus – 1. osa: mehaanilised ja füüsikalised omadused”, mille viited avaldati esimest korda Euroopa Ühenduste Teatajas28. juulil 1999. (4) |
| --- | --- |

(4)

15. juulil 1998 ja komisjoni volitusel Euroopa Standardikomitee (CEN) koostas ning võttis vastu ühtlustatud standardi EN 71-1:1998 “Mänguasjade ohutus – 1. osa: mehaanilised ja füüsikalised omadused”, mille viited avaldati esimest korda Euroopa Ühenduste Teatajas28. juulil 1999. (4)

| (5) | 19. septembril 2005. aastal võttis Euroopa Standardikomitee vastu standardi EN 71-1:2005 “Mänguasjade ohutus – 1. osa: mehaanilised ja füüsikalised omadused”, mis on harmoniseeritud standardi EN 71-1:1998 ja selle 11 muudatuse koondversioon. |
| --- | --- |

(5)

19. septembril 2005. aastal võttis Euroopa Standardikomitee vastu standardi EN 71-1:2005 “Mänguasjade ohutus – 1. osa: mehaanilised ja füüsikalised omadused”, mis on harmoniseeritud standardi EN 71-1:1998 ja selle 11 muudatuse koondversioon.

| (6) | Kooskõlas direktiivi 88/378/EMÜ artikli 6 lõikega 1 on Hispaania ametiasutused esitanud ametliku vastuväite viskekehadega mänguasjadele (millel on kokkupõrkepindadeks iminapad ja mis on ette nähtud üle kolme aastastele lastele) standardis EN 71-1:2005 sätestatud nõuete asjus. Hispaania ametiasutused väidavad, et kõnealune standard ei paku piisavalt kaitset viskekehadega mänguasjade puhul, mis on ette nähtud üle kolme aastastele lastele. Hispaania ametiasutuste kohaselt võib üle kolme aastane laps eraldada iminapa viskekeha küljest kasutades rohkem kui 60 N jõudu, mis on sätestatud punktis 8.4.2.3 (kaitsekomponentide katse). |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas direktiivi 88/378/EMÜ artikli 6 lõikega 1 on Hispaania ametiasutused esitanud ametliku vastuväite viskekehadega mänguasjadele (millel on kokkupõrkepindadeks iminapad ja mis on ette nähtud üle kolme aastastele lastele) standardis EN 71-1:2005 sätestatud nõuete asjus. Hispaania ametiasutused väidavad, et kõnealune standard ei paku piisavalt kaitset viskekehadega mänguasjade puhul, mis on ette nähtud üle kolme aastastele lastele. Hispaania ametiasutuste kohaselt võib üle kolme aastane laps eraldada iminapa viskekeha küljest kasutades rohkem kui 60 N jõudu, mis on sätestatud punktis 8.4.2.3 (kaitsekomponentide katse).

| (7) | Standardis EN 71-1:2005 on sätestatud erinevad nõuded iminappadega mänguasjadele sõltuvalt lapse vanusest. Iminappadega mänguasjade puhul, mis on ette nähtud alla kolme aastastele lastele, tuleb standardi nõuete kohaselt teha pingetest tõmbejõuga 50 N (kui suurim haaratav mõõt on 6 mm või vähem) või 90 N (kui suurim haaratav mõõt on üle 6 mm). Viskekehadega mänguasjade suhtes, millel on kokkupõrkepindadeks iminapad ja mis on ette nähtud üle kolme aastastele lastele, nõutakse standardi punkti 4.17.1 alapunktis b, et põrkepinnana kasutatavad vetruvad materjalid ei tohi eralduda, kui neid testitakse vastavalt punktile 8.4.2.3 (pingetest, kaitsekomponendid). Punktis 8.4.2.3 määratletud kaitsekomponentide pingetest viiakse läbi 60 N jõu juures. |
| --- | --- |

(7)

Standardis EN 71-1:2005 on sätestatud erinevad nõuded iminappadega mänguasjadele sõltuvalt lapse vanusest. Iminappadega mänguasjade puhul, mis on ette nähtud alla kolme aastastele lastele, tuleb standardi nõuete kohaselt teha pingetest tõmbejõuga 50 N (kui suurim haaratav mõõt on 6 mm või vähem) või 90 N (kui suurim haaratav mõõt on üle 6 mm). Viskekehadega mänguasjade suhtes, millel on kokkupõrkepindadeks iminapad ja mis on ette nähtud üle kolme aastastele lastele, nõutakse standardi punkti 4.17.1 alapunktis b, et põrkepinnana kasutatavad vetruvad materjalid ei tohi eralduda, kui neid testitakse vastavalt punktile 8.4.2.3 (pingetest, kaitsekomponendid). Punktis 8.4.2.3 määratletud kaitsekomponentide pingetest viiakse läbi 60 N jõu juures.

| (8) | Komisjonile on teada antud mitmest õnnetusest seoses viskekehadega mänguasjadega, millel on kokkupõrkepinnaks iminapp ja mis on ette nähtud üle kolme aastastele lastele. 1997. aastal lämbus Rootsis üheksa-aastane laps, kes imes iminapa otsa ja tõmbas selle kogemata hingetorusse. Kaks surmajuhtumit on olnud Ühendkuningriigis. Lisaks on komisjonile teada antud kaheksast surmajuhtumist Ameerika Ühendriikides. 2005. aasta augustis teatasid Hispaania ametivõimud komisjonile nelja-aastase lapse surmajuhtumist, mille põhjuseks oli iminapaga nool mänguvibu komplektist. |
| --- | --- |

(8)

Komisjonile on teada antud mitmest õnnetusest seoses viskekehadega mänguasjadega, millel on kokkupõrkepinnaks iminapp ja mis on ette nähtud üle kolme aastastele lastele. 1997. aastal lämbus Rootsis üheksa-aastane laps, kes imes iminapa otsa ja tõmbas selle kogemata hingetorusse. Kaks surmajuhtumit on olnud Ühendkuningriigis. Lisaks on komisjonile teada antud kaheksast surmajuhtumist Ameerika Ühendriikides. 2005. aasta augustis teatasid Hispaania ametivõimud komisjonile nelja-aastase lapse surmajuhtumist, mille põhjuseks oli iminapaga nool mänguvibu komplektist.

| (9) | Viskekehadega mänguasjade iminapad on ette nähtud mänguasja kinnitamiseks aluse külge. Viskekehade nakkumine ja lahti tõmbamine tähendab, et iminapale rakendatakse korduvat koormust. Pealegi panevad üle kolme aastased lapsed iminappasid sageli suhu, et neid enne alusele kinnitamist niisutada. Kui iminapp ei ole mänguasja külge korralikult kinnitatud, on tõenäoline, et see võib tavapärase ja eeldatava kasutuse korral eralduda. Kui iminapp eraldub ja satub tervenisti suhu, siis võib ta blokeerida suu tagaosas ja kurgu ülaosas asuvad hingamisteed ning põhjustada lämbumist. |
| --- | --- |

(9)

Viskekehadega mänguasjade iminapad on ette nähtud mänguasja kinnitamiseks aluse külge. Viskekehade nakkumine ja lahti tõmbamine tähendab, et iminapale rakendatakse korduvat koormust. Pealegi panevad üle kolme aastased lapsed iminappasid sageli suhu, et neid enne alusele kinnitamist niisutada. Kui iminapp ei ole mänguasja külge korralikult kinnitatud, on tõenäoline, et see võib tavapärase ja eeldatava kasutuse korral eralduda. Kui iminapp eraldub ja satub tervenisti suhu, siis võib ta blokeerida suu tagaosas ja kurgu ülaosas asuvad hingamisteed ning põhjustada lämbumist.

| (10) | Nende tulemuste põhjal arvavad liikmesriigid, et üle kolme aastaseid lapsi tuleb kaitsta samaväärselt kui alla kolme aastaseid lapsi. Seega ei tohi iminapad, mida kasutatakse mänguviskekehade kokkupõrkepindadena ja mis on ette nähtud üle kolme aastastele lastele, eralduda vähemalt standardi EN 71-1:2005 punkti 5.13 alapunktis b sätestatud testidel, eelkõige pöördemomendikatsel (punkt 8.3) ja üldisel pingetestil (punkt 8.4.2.1). |
| --- | --- |

(10)

Nende tulemuste põhjal arvavad liikmesriigid, et üle kolme aastaseid lapsi tuleb kaitsta samaväärselt kui alla kolme aastaseid lapsi. Seega ei tohi iminapad, mida kasutatakse mänguviskekehade kokkupõrkepindadena ja mis on ette nähtud üle kolme aastastele lastele, eralduda vähemalt standardi EN 71-1:2005 punkti 5.13 alapunktis b sätestatud testidel, eelkõige pöördemomendikatsel (punkt 8.3) ja üldisel pingetestil (punkt 8.4.2.1).

| (11) | Hispaania ametivõimude, teiste riikide ametivõimude ning standardite ja tehniliste normide komitee esitatud teabe alusel arvab komisjon, et standardis EN 71-1:2005 esinevad puudused seoses viskekehadega mänguasjade (millel on kokkupõrkepindadeks iminapad ja mis on ette nähtud üle kolme aastastele lastele) tehniliste nõuetega. |
| --- | --- |

(11)

Hispaania ametivõimude, teiste riikide ametivõimude ning standardite ja tehniliste normide komitee esitatud teabe alusel arvab komisjon, et standardis EN 71-1:2005 esinevad puudused seoses viskekehadega mänguasjade (millel on kokkupõrkepindadeks iminapad ja mis on ette nähtud üle kolme aastastele lastele) tehniliste nõuetega.

| (12) | Kuni kõnealuse standardi läbivaatamiseni peab ohutuse ja õiguskindluse huvides standardi EN 71-1:2005 viidete avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas kaasnema asjakohane märkus. |
| --- | --- |

(12)

Kuni kõnealuse standardi läbivaatamiseni peab ohutuse ja õiguskindluse huvides standardi EN 71-1:2005 viidete avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas kaasnema asjakohane märkus.

| (13) | Eespool nimetatud ohtusid käsitleva standardi puudumisel ja kooskõlas direktiivi 88/378/EMÜ artikli 5 lõikega 2 eeldavad liikmesriigid, et nimetatud mänguasjad vastavad olulistele ohutusnõuetele ainult siis, kui määratud asutus on neile välja andnud EÜ tüübihindamistõendi ning mänguasjade vastavust heakskiidetud mudelile on tõendatud tootele kinnitatud CE-märgisega, |
| --- | --- |

(13)

Eespool nimetatud ohtusid käsitleva standardi puudumisel ja kooskõlas direktiivi 88/378/EMÜ artikli 5 lõikega 2 eeldavad liikmesriigid, et nimetatud mänguasjad vastavad olulistele ohutusnõuetele ainult siis, kui määratud asutus on neile välja andnud EÜ tüübihindamistõendi ning mänguasjade vastavust heakskiidetud mudelile on tõendatud tootele kinnitatud CE-märgisega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Viskekehadega mänguasjade puhul, millel on iminapad ja mis on ette nähtud üle kolme aastastele lastele, Euroopa Standardikomitee 19. septembril 2005 vastuvõetud standard EN 71-1:1998 “Mänguasjade ohutus – 1. osa: mehaanilised ja füüsikalised omadused” ei vasta direktiivi 88/378/EMÜ artiklis 3 sätestatud olulistele ohutusnõuetele, eelkõige seoses II lisa II jao punkti 1 alapunktiga e, niivõrd kui see on seotud nimetatud standardi punkti 4.17.1 alapunktiga b.

Artikkel 2

Standardi EN 71-1:2005 “Mänguasjade ohutus – 1. osa: mehaanilised ja füüsikalised omadused” viite avaldamisel Euroopa Liidu Teatajas lisatakse järgmine täiendav teadaanne:

“Viskekehadega mänguasjade puhul, mille kokkupõrkepinnaks on iminapad, ei hõlma punkti 4.17.1 alapunktis b sätestatud nõue, mille kohaselt pingetest tehakse kooskõlas punktiga 8.4.2.3, nende mänguasjade põhjustatud lämbumisohtu.”

Artikkel 3

Käesoleva otsuse artiklis 2 sätestatud teadaandele identne teadaanne lisatakse ühtlustatud standardi EN 71-1:2005 “Mänguasjade ohutus – 1. osa: mehaanilised ja füüsikalised omadused” ülevõtmiseks vastuvõetud siseriiklike standardite viidetele, mille liikmesriigid avaldavad vastavalt direktiivi 88/378/EMÜ artikli 5 lõikele 1.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 4. aprill 2007

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 187, 16.7.1988, lk 1. Direktiivi on muudetud direktiiviga 93/68/EMÜ (EÜT L 220, 30.8.1993, lk 1).

1

(2)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

2

(3)  EÜT L 217, 5.8.1998, lk 18.

3

(4)  EÜT C 215, 28.7.1999, lk 4.

4

---

SOOVITUSED

Komisjon

| 11.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 96/21 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 96/21

---

KOMISJONI SOOVITUS,

3. aprill 2007,

teraviljas ja teatavates muudes taimesaadustes sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidijääkide piirnormide järgimise tagamiseks mõeldud ühenduse 2007. aasta kooskõlastatud järelevalve programmi ning riiklike 2008. aasta järelevalveprogrammide kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1452 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/225/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 211,

võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/362/EMÜ teraviljas sisalduvate ja selle pinnal esinevate pestitsiidijääkide piirnormide kehtestamise kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 2 punkti b,

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiivi 90/642/EMÜ teatavates taimesaadustes, kaasa arvatud puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidijääkide piirnormide kehtestamise kohta, (2) eriti selle artikli 4 lõike 2 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiividega 86/362/EMÜ ja 90/642/EMÜ on ette nähtud, et komisjon peaks järk-järgult välja töötama süsteemi, mis võimaldaks hinnata kokkupuudet pestitsiididega toidu kaudu. Realistlikeks hinnanguteks peaksid olema kättesaadavad andmed pestitsiidide jääkide seire kohta mitmetes toiduainetes, mis on Euroopas peamised toidukomponendid. On üldiselt teada, et Euroopa peamised toidukomponendid koosnevad 20–30 toiduainest. Arvestades riiklikul tasandil kättesaadavaid vahendeid pestitsiidijääkide kontrollimiseks, on liikmesriikidel kooskõlastatud järelevalve programmi raames võimalik igal aastal analüüsida üksnes kaheksa toiduaine proove. Pestitsiidide kasutamine on kolmeaastase ajavahemiku jooksul muutunud. Seega tuleks iga pestitsiidi kontrollida 20–30 toiduaines kolmeaastaste tsüklite järel. |
| --- | --- |

(1)

Direktiividega 86/362/EMÜ ja 90/642/EMÜ on ette nähtud, et komisjon peaks järk-järgult välja töötama süsteemi, mis võimaldaks hinnata kokkupuudet pestitsiididega toidu kaudu. Realistlikeks hinnanguteks peaksid olema kättesaadavad andmed pestitsiidide jääkide seire kohta mitmetes toiduainetes, mis on Euroopas peamised toidukomponendid. On üldiselt teada, et Euroopa peamised toidukomponendid koosnevad 20–30 toiduainest. Arvestades riiklikul tasandil kättesaadavaid vahendeid pestitsiidijääkide kontrollimiseks, on liikmesriikidel kooskõlastatud järelevalve programmi raames võimalik igal aastal analüüsida üksnes kaheksa toiduaine proove. Pestitsiidide kasutamine on kolmeaastase ajavahemiku jooksul muutunud. Seega tuleks iga pestitsiidi kontrollida 20–30 toiduaines kolmeaastaste tsüklite järel.

| (2) | Käesolevas soovituses käsitletud pestitsiidijääke tuleks kontrollida 2007. aastal, sest see võimaldab kasutada saadud andmeid selleks, et hinnata tegelikku kokkupuudet nendega toidu kaudu. |
| --- | --- |

(2)

Käesolevas soovituses käsitletud pestitsiidijääke tuleks kontrollida 2007. aastal, sest see võimaldab kasutada saadud andmeid selleks, et hinnata tegelikku kokkupuudet nendega toidu kaudu.

| (3) | Igal kooskõlastatud kontrollimisel on vaja kasutada süstemaatilist statistilist lähenemist võetavate proovide arvu suhtes. Sellise lähenemise on sätestanud Codex Alimentarius’e komisjon. (3) Binomiaaljaotuse põhjal saab arvutada, et 642 proovi kontrollimine võimaldab 99 % tõenäosusega tuvastada ühe proovi, mis sisaldab pestitsiidide jääke üle määramispiiri (LOD), kui alla 1 % taimsetest toodetest sisaldab jääke üle kõnealuse piiri. Nende proovide võtmine tuleks jaotada liikmesriikide vahel vastavalt elanike ja tarbijate arvule, võttes vähemalt 12 proovi toote kohta aastas. |
| --- | --- |

(3)

Igal kooskõlastatud kontrollimisel on vaja kasutada süstemaatilist statistilist lähenemist võetavate proovide arvu suhtes. Sellise lähenemise on sätestanud Codex Alimentarius’e komisjon. (3) Binomiaaljaotuse põhjal saab arvutada, et 642 proovi kontrollimine võimaldab 99 % tõenäosusega tuvastada ühe proovi, mis sisaldab pestitsiidide jääke üle määramispiiri (LOD), kui alla 1 % taimsetest toodetest sisaldab jääke üle kõnealuse piiri. Nende proovide võtmine tuleks jaotada liikmesriikide vahel vastavalt elanike ja tarbijate arvule, võttes vähemalt 12 proovi toote kohta aastas.

| (4) | Komisjoni veebilehel on avaldatud “Pestitsiidijääkide analüüsi kvaliteedikontrolli korda” käsitlevad juhised. (4) Ollakse ühel meelel, et liikmesriikide analüüsilaborid peaksid kõnealuseid suuniseid rakendama võimalikult ulatuslikult ning need tuleks järelevalveprogrammide rakendamise kogemusi silmas pidades pidevalt üle vaadata. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni veebilehel on avaldatud “Pestitsiidijääkide analüüsi kvaliteedikontrolli korda” käsitlevad juhised. (4) Ollakse ühel meelel, et liikmesriikide analüüsilaborid peaksid kõnealuseid suuniseid rakendama võimalikult ulatuslikult ning need tuleks järelevalveprogrammide rakendamise kogemusi silmas pidades pidevalt üle vaadata.

| (5) | Komisjoni direktiiviga 2002/63/EÜ on kehtestatud ühenduse proovivõtumeetodid taimsetes ja loomsetes saadustes sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide ametlikuks kontrollimiseks. (5) Kõnealuses direktiivis sätestatud proovivõtumeetodid ja -toimingud hõlmavad Codex Alimentarius’e komisjoni soovitatud meetodeid ja toiminguid. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni direktiiviga 2002/63/EÜ on kehtestatud ühenduse proovivõtumeetodid taimsetes ja loomsetes saadustes sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide ametlikuks kontrollimiseks. (5) Kõnealuses direktiivis sätestatud proovivõtumeetodid ja -toimingud hõlmavad Codex Alimentarius’e komisjoni soovitatud meetodeid ja toiminguid.

| (6) | Direktiividega 86/362/EMÜ ja 90/642/EMÜ on nõutud, et liikmesriigid täpsustaksid, milliseid kriteeriume nad on kasutanud oma riiklike kontrolliprogrammide koostamisel. Kõnealused andmed peaks sisaldama kriteeriume, mida kohaldatakse võetavate proovide ja tehtavate analüüside arvu ning kohaldavate teatamiskünniste kindlaksmääramisel; kriteeriume, mille alusel teatamiskünnised kindlaks määratakse, ning akrediteerimise üksikasju vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 882/2004 (ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks), (6) võttes arvesse komisjoni määruse (EÜ) nr 2076/2005 (millega nähakse ette üleminekumeetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EÜ) nr 853/2004, (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004 rakendamiseks ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 853/2004 ja (EÜ) nr 854/2004) (7) artiklit 18, milles on lubatud teha erand akrediteerimisnõuetest. Teatada tuleb ka rikkumiste arv ja iseloom ning võetud meetmed. |
| --- | --- |

(6)

Direktiividega 86/362/EMÜ ja 90/642/EMÜ on nõutud, et liikmesriigid täpsustaksid, milliseid kriteeriume nad on kasutanud oma riiklike kontrolliprogrammide koostamisel. Kõnealused andmed peaks sisaldama kriteeriume, mida kohaldatakse võetavate proovide ja tehtavate analüüside arvu ning kohaldavate teatamiskünniste kindlaksmääramisel; kriteeriume, mille alusel teatamiskünnised kindlaks määratakse, ning akrediteerimise üksikasju vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 882/2004 (ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks), (6) võttes arvesse komisjoni määruse (EÜ) nr 2076/2005 (millega nähakse ette üleminekumeetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EÜ) nr 853/2004, (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004 rakendamiseks ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 853/2004 ja (EÜ) nr 854/2004) (7) artiklit 18, milles on lubatud teha erand akrediteerimisnõuetest. Teatada tuleb ka rikkumiste arv ja iseloom ning võetud meetmed.

| (7) | Imikutoidu pestitsiidijääkide piirnormid määrati kindlaks vastavalt komisjoni 14. mai 1991. aasta direktiivi 91/321/EMÜ (imiku piimasegude ja jätkupiimasegude kohta) (8) artiklile 6 ning komisjoni 16. veebruari 1996. aasta direktiivi 96/5/EÜ, Euratom (imikutele ja väikelastele mõeldud teraviljapõhiste töödeldud toitude ja muude imikutoitude kohta) (9) artiklile 6. |
| --- | --- |

(7)

Imikutoidu pestitsiidijääkide piirnormid määrati kindlaks vastavalt komisjoni 14. mai 1991. aasta direktiivi 91/321/EMÜ (imiku piimasegude ja jätkupiimasegude kohta) (8) artiklile 6 ning komisjoni 16. veebruari 1996. aasta direktiivi 96/5/EÜ, Euratom (imikutele ja väikelastele mõeldud teraviljapõhiste töödeldud toitude ja muude imikutoitude kohta) (9) artiklile 6.

| (8) | Teavet järelevalveprogrammide tulemuste kohta on eriti kohane töödelda, säilitada ja edastada elektrooniliste/infotehnoloogiliste meetoditega. Andmete edastamiseks elektronposti teel liikmesriikidelt komisjonile on välja töötatud vastavad vormid. Seepärast peaks liikmesriikidel olema võimalik saata oma aruanded komisjonile tüüpvormis. Sellist tüüpvormi täiendab tõhusaimalt komisjon suuniste väljatöötamise käigus. |
| --- | --- |

(8)

Teavet järelevalveprogrammide tulemuste kohta on eriti kohane töödelda, säilitada ja edastada elektrooniliste/infotehnoloogiliste meetoditega. Andmete edastamiseks elektronposti teel liikmesriikidelt komisjonile on välja töötatud vastavad vormid. Seepärast peaks liikmesriikidel olema võimalik saata oma aruanded komisjonile tüüpvormis. Sellist tüüpvormi täiendab tõhusaimalt komisjon suuniste väljatöötamise käigus.

| (9) | Käesoleva soovitusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva soovitusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

SOOVITAB JÄRGMIST:

| 1. | Liikmesriike kutsutakse üles 2007. aastal võtma ja analüüsima igale liikmesriigile iga toiduaine puhul II lisaga ettenähtud arvu proove (kajastades vastavalt riigi, ühenduse ja kolmanda riigi osa liikmesriigi turul) I lisas kindlaksmääratud toiduaine/pestitsiidijäägi kombinatsioonide kohta.
  Partii, millest proovid võetakse, tuleks valida juhuslikult, kooskõlas järelevalve lähenemisviisiga.
  Proovivõtutoiming, sealhulgas ühikute arv, peab olema kooskõlas direktiiviga 2002/63/EÜ. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriike kutsutakse üles 2007. aastal võtma ja analüüsima igale liikmesriigile iga toiduaine puhul II lisaga ettenähtud arvu proove (kajastades vastavalt riigi, ühenduse ja kolmanda riigi osa liikmesriigi turul) I lisas kindlaksmääratud toiduaine/pestitsiidijäägi kombinatsioonide kohta.

Partii, millest proovid võetakse, tuleks valida juhuslikult, kooskõlas järelevalve lähenemisviisiga.

Proovivõtutoiming, sealhulgas ühikute arv, peab olema kooskõlas direktiiviga 2002/63/EÜ.

| 2. | I ja II lisaga ettenähtud proovidest peab iga liikmesriik võtma ja analüüsima:






  a) | vähemalt 10 proovi köögivilja-, puuvilja- ja teraviljapõhistest imikutoitudest; |
| --- | --- | --- |

2.

I ja II lisaga ettenähtud proovidest peab iga liikmesriik võtma ja analüüsima:

a)

vähemalt 10 proovi köögivilja-, puuvilja- ja teraviljapõhistest imikutoitudest;

| b) | teatava hulga proove mahepõllumajandustoodetest, mille arv peegeldab mahepõllumajandustoodete turuosa igas liikmesriigis (võimaluse korral vähemalt üks). |
| --- | --- |

b)

teatava hulga proove mahepõllumajandustoodetest, mille arv peegeldab mahepõllumajandustoodete turuosa igas liikmesriigis (võimaluse korral vähemalt üks).

| 3. | Liikmesriike kutsutakse üles hiljemalt 31. augustiks 2008 teatama I lisas sätestatud toiduaine/pestitsiidi jäägi kombinatsioonide suhtes näidiste testimise tulemused, näidates seejuures ära:






  a) | kasutatud analüüsimeetodid ja saavutatud teatamiskünnised vastavalt “Pestitsiidijääkide analüüsi kvaliteedikontrolli korras” sätestatule; |
| --- | --- | --- |

3.

Liikmesriike kutsutakse üles hiljemalt 31. augustiks 2008 teatama I lisas sätestatud toiduaine/pestitsiidi jäägi kombinatsioonide suhtes näidiste testimise tulemused, näidates seejuures ära:

a)

kasutatud analüüsimeetodid ja saavutatud teatamiskünnised vastavalt “Pestitsiidijääkide analüüsi kvaliteedikontrolli korras” sätestatule;

| b) | rikkumiste arvu ja iseloomu ning võetud meetmed. |
| --- | --- |

b)

rikkumiste arvu ja iseloomu ning võetud meetmed.

| 4. | Aruanne tuleb koostada vormis (kaasa arvatud elektronvorm), mis vastab suunistele, mille toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee on andnud liikmesriikidele seoses ühenduse kooskõlastatud järelevalve programme käsitlevate komisjoni soovituste rakendamisega.
  Imikutoidust ja mahepõllumajandustoodetest võetud proovide analüüsi tulemused tuleb esitada eraldi andmelehtedel. |
| --- | --- |

4.

Aruanne tuleb koostada vormis (kaasa arvatud elektronvorm), mis vastab suunistele, mille toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee on andnud liikmesriikidele seoses ühenduse kooskõlastatud järelevalve programme käsitlevate komisjoni soovituste rakendamisega.

Imikutoidust ja mahepõllumajandustoodetest võetud proovide analüüsi tulemused tuleb esitada eraldi andmelehtedel.

| 5. | Liikmesriike kutsutakse üles saatma hiljemalt 31. augustiks 2007. aastal komisjonile ja teistele liikmesriikidele direktiivi 86/362/EMÜ artikli 7 lõike 3 ja direktiivi 90/642/EMÜ artikli 4 lõike 3 alusel nõutud teabe 2006. aasta kontrolli kohta, et tagada vähemalt kontrollproovide võtmise abil vastavus pestitsiidijääkide piirnormidele, sealhulgas järgmised andmed:






  a) | pestitsiidijääke käsitlevate riiklike programmide tulemused; |
| --- | --- | --- |

5.

Liikmesriike kutsutakse üles saatma hiljemalt 31. augustiks 2007. aastal komisjonile ja teistele liikmesriikidele direktiivi 86/362/EMÜ artikli 7 lõike 3 ja direktiivi 90/642/EMÜ artikli 4 lõike 3 alusel nõutud teabe 2006. aasta kontrolli kohta, et tagada vähemalt kontrollproovide võtmise abil vastavus pestitsiidijääkide piirnormidele, sealhulgas järgmised andmed:

a)

pestitsiidijääke käsitlevate riiklike programmide tulemused;

| b) | teave liikmesriikide laboratooriumide kvaliteedikontrolli korra kohta, eelkõige teave “Pestitsiidijääkide analüüsi kvaliteedikontrolli korda” käsitlevate suuniste nende aspektide kohta, mida liikmesriik ei ole suutnud kohaldada või mille kohaldamisel on esinenud raskusi; |
| --- | --- |

b)

teave liikmesriikide laboratooriumide kvaliteedikontrolli korra kohta, eelkõige teave “Pestitsiidijääkide analüüsi kvaliteedikontrolli korda” käsitlevate suuniste nende aspektide kohta, mida liikmesriik ei ole suutnud kohaldada või mille kohaldamisel on esinenud raskusi;

| c) | teave analüüsilaboratooriumide akrediteerimise kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 12 sätetele (sealhulgas akrediteerimise liik, akrediteerimisasutus ja akrediteerimistunnistuse koopia); |
| --- | --- |

c)

teave analüüsilaboratooriumide akrediteerimise kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 12 sätetele (sealhulgas akrediteerimise liik, akrediteerimisasutus ja akrediteerimistunnistuse koopia);

| d) | teave tasemekatsete ja laboritevaheliste võrdluskatsete kohta, milles laboratoorium on osalenud. |
| --- | --- |

d)

teave tasemekatsete ja laboritevaheliste võrdluskatsete kohta, milles laboratoorium on osalenud.

| 6. | Liikmesriike kutsutakse üles saatma hiljemalt 30. septembriks 2007. aastal komisjonile 2008. aastaks kavandatavad riiklikud järelevalveprogrammid direktiividega 90/642/EMÜ ja 86/362/EMÜ kindlaksmääratud pestitsiidijääkide piirnormide jälgimiseks, sealhulgas järgmised andmed:






  a) | kriteeriumid, mille alusel on kindlaks määratud võetavate proovide ja tehtavate analüüside arv; |
| --- | --- | --- |

6.

Liikmesriike kutsutakse üles saatma hiljemalt 30. septembriks 2007. aastal komisjonile 2008. aastaks kavandatavad riiklikud järelevalveprogrammid direktiividega 90/642/EMÜ ja 86/362/EMÜ kindlaksmääratud pestitsiidijääkide piirnormide jälgimiseks, sealhulgas järgmised andmed:

a)

kriteeriumid, mille alusel on kindlaks määratud võetavate proovide ja tehtavate analüüside arv;

| b) | kohaldatud teatamiskünnised ja nende teatamiskünniste kindlaksmääramise kriteeriumid ja |
| --- | --- |

b)

kohaldatud teatamiskünnised ja nende teatamiskünniste kindlaksmääramise kriteeriumid ja

| c) | üksikasjad analüüsilaboratooriumide akrediteerimise kohta vastavalt määrusele (EÜ) nr 882/2004. |
| --- | --- |

c)

üksikasjad analüüsilaboratooriumide akrediteerimise kohta vastavalt määrusele (EÜ) nr 882/2004.

Brüssel, 3. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 221, 7.8.1986, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/11/EÜ (ELT L 63, 1.3.2007, lk 26).

1

(2)  EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/12/EÜ (ELT L 59, 27.2.2007, lk 75).

2

(3)  Codex Alimentarius, Pestitsiidijäägid toiduainetes, Rooma 1994, ISBN 92-5-203271-1; 2. köide, lk 372.

3

(4)  24. märtsi 2006. aasta dokument SANCO/2006/24, http://europa.eu.int/comm/food/plant/protection/resources/qualcontrol_en.pdf

4

(5)  EÜT L 187, 16.7.2002, lk 30.

5

(6)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

6

(7)  ELT L 338, 22.12.2005, lk 83. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1666/2006 (ELT L 320, 18.11.2006, lk 47).

7

(8)  EÜT L 175, 4.7.1991, lk 35. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/82/EÜ (ELT L 362, 20.12.2006, lk 94).

8

(9)  EÜT L 49, 28.2.1996, lk 17. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/13/EÜ (ELT L 41, 14.2.2003, lk 33).

9

---

I LISA

KONTROLLITAVAD PESTITSIIDI-/TOOTEKOMBINATSIOONID

| | 2007 | 2008 (1) | 2009 (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Atsefaat | (c) | (a) | (b) |
| Atseetamipriid | (c) | (a) | (b) |
| Aldikarb | (c) | (a) | (b) |
| Amitraas | | (a) | (b) |
| Metüülasiinfoss | (c) | (a) | (b) |
| Asoksüstrobiin | (c) | (a) | (b) |
| Benomüül ja karbendasiim
  väljendatud karbendasiimina | (c) | (a) | (b) |
| Bifentriin | (c) | (a) | (b) |
| Bromiid kokku | | (a) | (b) |
| Bromopropülaat | (c) | (a) | (b) |
| Bupirimaat | (c) | (a) | (b) |
| Buprofesiin | (c) | (a) | (b) |
| Kaptaan | (c) | (a) | (b) |
| Folpeet | (c) | (a) | (b) |
| Karbarüül | (c) | (a) | (b) |
| Klofentesiin | | (a) | (b) |
| Kloormekvaat (2) | (c) | (a) | (b) |
| Klorotaloniil | (c) | (a) | (b) |
| Kloorprofam | (c) | (a) | (b) |
| Kloorpürifoss | (c) | (a) | (b) |
| Metüülkloorpürifoss | (c) | (a) | (b) |
| Tsüpermetriin | (c) | (a) | (b) |
| Tsüprodiniil | (c) | (a) | (b) |
| Deltametriin | (c) | (a) | (b) |
| Diasinoon | (c) | (a) | (b) |
| Diklofluaniid | (c) | (a) | (b) |
| Diklorofoss | (c) | (a) | (b) |
| Dikofool | (c) | (a) | (b) |
| Dimetoaat + ometoaat
  (summa väljendatud dimetoaadina) | (c) | (a) | (b) |
| Dinokap | | (a) | (b) |
| Difenüülamiin | (c) | (a) | (b) |
| Endosulfaan | (c) | (a) | (b) |
| Fenarimool | | (a) | (b) |
| Fenheksamiid | (c) | (a) | (b) |
| Fenitrotioon | (c) | (a) | (b) |
| Fludioksoniil | (c) | (a) | (b) |
| Flusilasool | | (a) | (b) |
| Glüfosaat (3) | | (a) | (b) |
| Heksakonasool | | (a) | (b) |
| Heksütiasoks | (c) | (a) | (b) |
| Imasaliil | (c) | (a) | (b) |
| Imidaklopriid | (c) | (a) | (b) |
| Indoksakarb | (c) | (a) | (b) |
| Iprodioon | (c) | (a) | (b) |
| Iprovalikarb | (c) | (a) | (b) |
| Metüülkresoksiim | (c) | (a) | (b) |
| Lambda-tsühalotriin | (c) | (a) | (b) |
| Malatioon | (c) | (a) | (b) |
| Maneebrühm | (c) | (a) | (b) |
| Mepanipüriim | (c) | (a) | (b) |
| Mepikvaat (2) | | (a) | (b) |
| Metalaksüül | (c) | (a) | (b) |
| Metamidofoss | (c) | (a) | (b) |
| Metidatioon | (c) | (a) | (b) |
| Metiokarb | (c) | (a) | (b) |
| Metomüül/tiodikarb
  (summa väljendatud metomüülina) | (c) | (a) | (b) |
| Müklobutaniil | (c) | (a) | (b) |
| Metüüloksüdemetoon | (c) | (a) | (b) |
| Paratioon | (c) | (a) | (b) |
| Penkonasool | (c) | (a) | (b) |
| Fosaloon | (c) | (a) | (b) |
| Pirimikarb | (c) | (a) | (b) |
| Metüülpirimifoss | (c) | (a) | (b) |
| Prokloraas | (c) | (a) | (b) |
| Protsümidoon | (c) | (a) | (b) |
| Profenofoss | (c) | (a) | (b) |
| Propargiit | (c) | (a) | (b) |
| Püretriinid | (c) | (a) | (b) |
| Pürimetaniil | (c) | (a) | (b) |
| Püriproksüfeen | (c) | (a) | (b) |
| Oksamüül | (c) | (a) | (b) |
| Kinoksüfeen | (c) | (a) | (b) |
| Spiroksamiin | (c) | (a) | (b) |
| Tebukonasool | (c) | (a) | (b) |
| Metüültiofanaat | (c) | (a) | (b) |
| Tebufenosiid | (c) | (a) | (b) |
| Trifloksüstrobiin | | (a) | (b) |
| Tiabendasool | (c) | (a) | (b) |
| Metüültolklofloss | (c) | (a) | (b) |
| Tolüülfluaniid | (c) | (a) | (b) |
| Triadimefoon + triadimenool
  (väljendatud triadimefooni ja triadimenooli summana) | (c) | (a) | (b) |
| Vinklosoliin | (c) | (a) | (b) |
| (a) | Oad (värsked või külmutatud), porgandid, kurgid, apelsinid või mandariinid, pirnid, kartul, riis, spinat (värske või külmutatud). |
| (b) | Baklažaanid, banaanid, lillkapsas, viinamarjad, apelsinimahl () oad (värsked/külmutatud, ilma kaunadeta), pipar (magus), nisu. |
| (c) | Õunad, peakapsas, porrulauk, salat, tomatid, virsikud, sealhulgas nektariinid ja sarnased hübriidid; rukis või kaer, maasikad. |

2007

2008 (1)

2009 (1)

Atsefaat

(c)

(a)

(b)

Atseetamipriid

(c)

(a)

(b)

Aldikarb

(c)

(a)

(b)

Amitraas

(a)

(b)

Metüülasiinfoss

(c)

(a)

(b)

Asoksüstrobiin

(c)

(a)

(b)

Benomüül ja karbendasiim

väljendatud karbendasiimina

(c)

(a)

(b)

Bifentriin

(c)

(a)

(b)

Bromiid kokku

(a)

(b)

Bromopropülaat

(c)

(a)

(b)

Bupirimaat

(c)

(a)

(b)

Buprofesiin

(c)

(a)

(b)

Kaptaan

(c)

(a)

(b)

Folpeet

(c)

(a)

(b)

Karbarüül

(c)

(a)

(b)

Klofentesiin

(a)

(b)

Kloormekvaat (2)

(c)

(a)

(b)

Klorotaloniil

(c)

(a)

(b)

Kloorprofam

(c)

(a)

(b)

Kloorpürifoss

(c)

(a)

(b)

Metüülkloorpürifoss

(c)

(a)

(b)

Tsüpermetriin

(c)

(a)

(b)

Tsüprodiniil

(c)

(a)

(b)

Deltametriin

(c)

(a)

(b)

Diasinoon

(c)

(a)

(b)

Diklofluaniid

(c)

(a)

(b)

Diklorofoss

(c)

(a)

(b)

Dikofool

(c)

(a)

(b)

Dimetoaat + ometoaat

(summa väljendatud dimetoaadina)

(c)

(a)

(b)

Dinokap

(a)

(b)

Difenüülamiin

(c)

(a)

(b)

Endosulfaan

(c)

(a)

(b)

Fenarimool

(a)

(b)

Fenheksamiid

(c)

(a)

(b)

Fenitrotioon

(c)

(a)

(b)

Fludioksoniil

(c)

(a)

(b)

Flusilasool

(a)

(b)

Glüfosaat (3)

(a)

(b)

Heksakonasool

(a)

(b)

Heksütiasoks

(c)

(a)

(b)

Imasaliil

(c)

(a)

(b)

Imidaklopriid

(c)

(a)

(b)

Indoksakarb

(c)

(a)

(b)

Iprodioon

(c)

(a)

(b)

Iprovalikarb

(c)

(a)

(b)

Metüülkresoksiim

(c)

(a)

(b)

Lambda-tsühalotriin

(c)

(a)

(b)

Malatioon

(c)

(a)

(b)

Maneebrühm

(c)

(a)

(b)

Mepanipüriim

(c)

(a)

(b)

Mepikvaat (2)

(a)

(b)

Metalaksüül

(c)

(a)

(b)

Metamidofoss

(c)

(a)

(b)

Metidatioon

(c)

(a)

(b)

Metiokarb

(c)

(a)

(b)

Metomüül/tiodikarb

(summa väljendatud metomüülina)

(c)

(a)

(b)

Müklobutaniil

(c)

(a)

(b)

Metüüloksüdemetoon

(c)

(a)

(b)

Paratioon

(c)

(a)

(b)

Penkonasool

(c)

(a)

(b)

Fosaloon

(c)

(a)

(b)

Pirimikarb

(c)

(a)

(b)

Metüülpirimifoss

(c)

(a)

(b)

Prokloraas

(c)

(a)

(b)

Protsümidoon

(c)

(a)

(b)

Profenofoss

(c)

(a)

(b)

Propargiit

(c)

(a)

(b)

Püretriinid

(c)

(a)

(b)

Pürimetaniil

(c)

(a)

(b)

Püriproksüfeen

(c)

(a)

(b)

Oksamüül

(c)

(a)

(b)

Kinoksüfeen

(c)

(a)

(b)

Spiroksamiin

(c)

(a)

(b)

Tebukonasool

(c)

(a)

(b)

Metüültiofanaat

(c)

(a)

(b)

Tebufenosiid

(c)

(a)

(b)

Trifloksüstrobiin

(a)

(b)

Tiabendasool

(c)

(a)

(b)

Metüültolklofloss

(c)

(a)

(b)

Tolüülfluaniid

(c)

(a)

(b)

Triadimefoon + triadimenool

(väljendatud triadimefooni ja triadimenooli summana)

(c)

(a)

(b)

Vinklosoliin

(c)

(a)

(b)

(a)

Oad (värsked või külmutatud), porgandid, kurgid, apelsinid või mandariinid, pirnid, kartul, riis, spinat (värske või külmutatud).

(b)

Baklažaanid, banaanid, lillkapsas, viinamarjad, apelsinimahl () oad (värsked/külmutatud, ilma kaunadeta), pipar (magus), nisu.

(c)

Õunad, peakapsas, porrulauk, salat, tomatid, virsikud, sealhulgas nektariinid ja sarnased hübriidid; rukis või kaer, maasikad.

---

(1)  Soovituslik 2008. ja 2009. aastaks vastavalt nendeks aastateks soovitatud programmidele.

(2)  Kloormekvaati tuleb analüüsida teraviljas, porgandites, viliköögiviljas ja pirnides.

(3)  Üksnes teraviljas.

(4)  Apelsinimahla puhul peavad liikmesriigid täpsustama lähteaine (kontsentraadid või värske puuvili).

---

II LISA

Iga toote puhul võetavate ja analüüsitavate proovide arv liikmesriigiti.

| Riigi kood | Proovid |
| --- | --- |
| AT | 12 (1)

  15 (2) |
| B | 12 (1)

  15 (2) |
| BG | 12 (1)

  15 (2) |
| CY | 12 (1)

  15 (2) |
| CZ | 12 (1)

  15 (2) |
| DE | 93 |
| DK | 12 (1)

  15 (2) |
| ES | 45 |
| EE | 12 (1)

  15 (2) |
| EL | 12 (1)

  15 (2) |
| FR | 66 |
| FI | 12 (1)

  15 (2) |
| HU | 12 (1)

  15 (2) |
| IT | 65 |
| IE | 12 (1)

  15 (2) |
| LU | 12 (1)

  15 (2) |
| LT | 12 (1)

  15 (2) |
| LV | 12 (1)

  15 (2) |
| MT | 12 (1)

  15 (2) |
| NL | 17 |
| PT | 12 (1)

  15 (2) |
| PL | 45 |
| RO | 17 |
| SE | 12 (1)

  15 (2) |
| SI | 12 (1)

  15 (2) |
| SK | 12 (1)

  15 (2) |
| UK | 66 |
| Proovide minimaalne üldarv: 642 |

Riigi kood

Proovid

AT

12 (1)

15 (2)

B

12 (1)

15 (2)

BG

12 (1)

15 (2)

CY

12 (1)

15 (2)

CZ

12 (1)

15 (2)

DE

93

DK

12 (1)

15 (2)

ES

45

EE

12 (1)

15 (2)

EL

12 (1)

15 (2)

FR

66

FI

12 (1)

15 (2)

HU

12 (1)

15 (2)

IT

65

IE

12 (1)

15 (2)

LU

12 (1)

15 (2)

LT

12 (1)

15 (2)

LV

12 (1)

15 (2)

MT

12 (1)

15 (2)

NL

17

PT

12 (1)

15 (2)

PL

45

RO

17

SE

12 (1)

15 (2)

SI

12 (1)

15 (2)

SK

12 (1)

15 (2)

UK

66

Proovide minimaalne üldarv: 642

---

(1)  Üksiku jäägi tuvastamiseks kasutatud iga meetodi kohta võetavate proovide miinimumarv.

(2)  Mitme jäägi tuvastamiseks kasutatud iga meetodi kohta võetavate proovide miinimumarv.

---