# Euroopa Liidu C 136/3. j

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 136 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 48. köide3. juuni 2005 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 136

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

48. köide3. juuni 2005

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Nõukogu |
| 2005/C 136/1 | Nõukogu arvamus — 17. veebruar 2005 — Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004-2008 | 1 |
| 2005/C 136/2 | Nõukogu arvamus — 17. veebruar 2005 — Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2004–2010 | 4 |
| 2005/C 136/3 | Nõukogu arvamus — 17. veebruar 2005 — Eesti ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2004–2008 | 7 |
| 2005/C 136/4 | Nõukogu arvamus — 17. veebruar 2005 — Prantsusmaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004-2008 | 9 |
| 2005/C 136/5 | Nõukogu arvamus — 17. veebruar 2005 — Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004-2008 | 12 |
| 2005/C 136/6 | Nõukogu arvamus — 17. veebruar 2005 — Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004–2007 | 15 |
| 2005/C 136/7 | Nõukogu arvamus — 17. veebruar 2005 — Itaalia ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004-2008 | 18 |
| 2005/C 136/8 | Nõukogu arvamus — 17. veebruar 2005 — Malta ajakohastatud lähenemisprogrammi 2004–2007 kohta | 21 |
| 2005/C 136/9 | Nõukogu arvamus — 17. veebruar 2005 — Poola ajakohastatud lähenemisprogrammi 2004–2007 kohta | 23 |
| 2005/C 136/0 | Nõukogu arvamus — 17. veebruar 2005 — Slovakkia ajakohastatud lähenemisprogrammi 2004-2007 kohta | 26 |
| 2005/C 136/1 | Nõukogu arvamus — 17. veebruar 2005 — Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2004-2008 kohta | 29 |
| | Komisjon |
| 2005/C 136/2 | Euro vahetuskurss | 31 |
| 2005/C 136/3 | Teatis, mis avaldatakse vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 17 lõikele 4 seoses juhtumiga COMP/E-2/38.381 — De Beers-Alrosa (
  1
  ) | 32 |
| 2005/C 136/4 | Eelteatis koondumise kohta (Toimik nr COMP/M.3578 — BP/Nova Chemicals/JV) (
  1
  ) | 34 |
| 2005/C 136/5 | Eelteatis koondumise kohta (Toimik nr COMP/M.3826 — Trimoteur/NIBCapital/Fortis/Sandd) — Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda (
  1
  ) | 35 |
| 2005/C 136/6 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid | 36 |
| 2005/C 136/7 | Liikmesriikide esitatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni 23. detsembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele | 37 |
| 2005/C 136/8 | Viite- ja tagastamismäärad riigiabi valdkonnas (
  1
  ) | 40 |
| 2005/C 136/9 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 41 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Nõukogu

2005/C 136/1

Nõukogu arvamus — 17. veebruar 2005 — Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004-2008

1

2005/C 136/2

Nõukogu arvamus — 17. veebruar 2005 — Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2004–2010

4

2005/C 136/3

Nõukogu arvamus — 17. veebruar 2005 — Eesti ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2004–2008

7

2005/C 136/4

Nõukogu arvamus — 17. veebruar 2005 — Prantsusmaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004-2008

9

2005/C 136/5

Nõukogu arvamus — 17. veebruar 2005 — Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004-2008

12

2005/C 136/6

Nõukogu arvamus — 17. veebruar 2005 — Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004–2007

15

2005/C 136/7

Nõukogu arvamus — 17. veebruar 2005 — Itaalia ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004-2008

18

2005/C 136/8

Nõukogu arvamus — 17. veebruar 2005 — Malta ajakohastatud lähenemisprogrammi 2004–2007 kohta

21

2005/C 136/9

Nõukogu arvamus — 17. veebruar 2005 — Poola ajakohastatud lähenemisprogrammi 2004–2007 kohta

23

2005/C 136/0

Nõukogu arvamus — 17. veebruar 2005 — Slovakkia ajakohastatud lähenemisprogrammi 2004-2007 kohta

26

2005/C 136/1

Nõukogu arvamus — 17. veebruar 2005 — Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2004-2008 kohta

29

Komisjon

2005/C 136/2

Euro vahetuskurss

31

2005/C 136/3

Teatis, mis avaldatakse vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 17 lõikele 4 seoses juhtumiga COMP/E-2/38.381 — De Beers-Alrosa (
  1
  )

1

32

2005/C 136/4

Eelteatis koondumise kohta (Toimik nr COMP/M.3578 — BP/Nova Chemicals/JV) (
  1
  )

1

34

2005/C 136/5

Eelteatis koondumise kohta (Toimik nr COMP/M.3826 — Trimoteur/NIBCapital/Fortis/Sandd) — Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda (
  1
  )

1

35

2005/C 136/6

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

36

2005/C 136/7

Liikmesriikide esitatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni 23. detsembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele

37

2005/C 136/8

Viite- ja tagastamismäärad riigiabi valdkonnas (
  1
  )

1

40

2005/C 136/9

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Nõukogu

| 3.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 136/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 136/1

---

NÕUKOGU ARVAMUS

17. veebruar 2005

Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004-2008

(2005/C 136/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 17. veebruaril 2005 läbi Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2008. Programm vastab suures osas stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi juhendi andmenõuetele. Programmis puuduvad kohustuslike intressimäärade prognoosid. Seepärast palutakse Belgial viia andmed nõuetega täielikku vastavusse. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 17. veebruaril 2005 läbi Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2008. Programm vastab suures osas stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi juhendi andmenõuetele. Programmis puuduvad kohustuslike intressimäärade prognoosid. Seepärast palutakse Belgial viia andmed nõuetega täielikku vastavusse.

| (2) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvuks 2005. ja 2006. aastal 2,5 %, mis aeglustub 2,0 %-ni programmiperioodi lõpuks. Praegu olemasolevate andmete kohaselt kajastab see stsenaarium usutavaid kasvuprognoose. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti realistlik. |
| --- | --- |

(2)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvuks 2005. ja 2006. aastal 2,5 %, mis aeglustub 2,0 %-ni programmiperioodi lõpuks. Praegu olemasolevate andmete kohaselt kajastab see stsenaarium usutavaid kasvuprognoose. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti realistlik.

| (3) | Ajakohastatud programmis esitatud eelarvestrateegia eesmärk on hoida eelarve tasakaalus või väikeses ülejäägis ning vähendada järkjärguliselt võla suhet, et valmistuda elanikkonna vananemisest tingitud mõjudeks eelarvele. Ajakohastatud programmi prognooside kohaselt on eelarve 2005. ja 2006. aastal tasakaalus, 2007. aastal on ülejääk 0,3 % SKTst ja 2008. aastal 0,6 %. Eelmise ajakohastatud programmiga (mis lõppes 2007. aastal) võrreldes praegune ajakohastatud programm suurel määral kinnitab kavandatud kohandamist suures osas muutmata makromajandusliku stsenaariumi taustal. Prognoosi kohaselt esmane ülejääk väheneb veidi kuni 2006. aastani, kuid hiljem taas suureneb, mis on tingitud 2001. aasta otseste maksude reformi jätkuvast elluviimisest ja suurematest avaliku sektori investeeringutest enne 2006. aasta kohalikke valimisi. Programmis nähakse ette intressikoormuse vähenemist peamiselt võlakoorma jätkuva vähendamise tulemusel. Eeldatakse, et 2006. aastani tulud vähenevad ja jäävad seejärel stabiilseks, kusjuures esmased kulud veidi vähenevad kuni aastani 2008. Tsükliliselt korrigeeritud tasakaal (põhineb programmis sisalduval teabel ühist metoodikat kasutades) jääb prognoosi kohaselt positiivseks kogu programmiperioodil, kahanedes ülejäägilt 0,5 % SKTst 2004. aastal 0,1 %ni 2006. aastal ja suurenedes seejärel taas 0,9 %ni 2008. aastal. |
| --- | --- |

(3)

Ajakohastatud programmis esitatud eelarvestrateegia eesmärk on hoida eelarve tasakaalus või väikeses ülejäägis ning vähendada järkjärguliselt võla suhet, et valmistuda elanikkonna vananemisest tingitud mõjudeks eelarvele. Ajakohastatud programmi prognooside kohaselt on eelarve 2005. ja 2006. aastal tasakaalus, 2007. aastal on ülejääk 0,3 % SKTst ja 2008. aastal 0,6 %. Eelmise ajakohastatud programmiga (mis lõppes 2007. aastal) võrreldes praegune ajakohastatud programm suurel määral kinnitab kavandatud kohandamist suures osas muutmata makromajandusliku stsenaariumi taustal. Prognoosi kohaselt esmane ülejääk väheneb veidi kuni 2006. aastani, kuid hiljem taas suureneb, mis on tingitud 2001. aasta otseste maksude reformi jätkuvast elluviimisest ja suurematest avaliku sektori investeeringutest enne 2006. aasta kohalikke valimisi. Programmis nähakse ette intressikoormuse vähenemist peamiselt võlakoorma jätkuva vähendamise tulemusel. Eeldatakse, et 2006. aastani tulud vähenevad ja jäävad seejärel stabiilseks, kusjuures esmased kulud veidi vähenevad kuni aastani 2008. Tsükliliselt korrigeeritud tasakaal (põhineb programmis sisalduval teabel ühist metoodikat kasutades) jääb prognoosi kohaselt positiivseks kogu programmiperioodil, kahanedes ülejäägilt 0,5 % SKTst 2004. aastal 0,1 %ni 2006. aastal ja suurenedes seejärel taas 0,9 %ni 2008. aastal.

| (4) | programmi eelarveprognooside riskid tunduvad üldiselt tasakaalustatud. Eelkõige ei ole Belgia valitsus veel teatanud, milliseid meetmeid ta võtab 2006. aasta eelarve tasakaalustamiseks, kui tulud vähenevad 0,3 % võrra SKTst 2001. aasta otseste maksude reformi jätkuva elluviimise tõttu ning seoses sellega, et 2005. aasta eelarvet mõjutavad positiivselt mitmed väiksed ühekordsed operatsioonid (kokku ligikaudu 0,2 % SKTst). Kuigi makromajanduslik stsenaarium on usutav, on Belgia valitsemissektori eelarve tasakaal suhteliselt tundlik muutuste suhtes majanduskasvus (tundlikkus 0,6). Samuti on olemas oht seoses esmaste kulutuste kontrollimisega peamiselt sotsiaalkindlustussüsteemi tasandil. Tervishoiusüsteemi eelarve ületamine 2004. aastal (vaatamata juba niigi suurele aastase reaalkasvu eesmärgile 4,5 %) lubab oletada, et nende kulude kiire kasv jätkub. 2004. aasta lõpus teatati uutest meetmetest tervishoiukulude vähendamiseks (kokku 0,2 % SKTst), kuid nende tõhusust on veel raske hinnata. Teisest küljest lubati sotsiaalministril peaaegu kogu 2005. aasta vältel võtta vajalikke meetmeid eelnevalt parlamendiga (või kellegi teisega) konsulteerimata, et oleks võimalik kiiresti reageerida võimalikele ülemäärastele kuludele. Üldiselt on Belgia valitsus sellega saavutanud usaldusväärsuse, et on suutnud täita oma kohustust võtta meetmeid eelarve tasakaalus hoidmiseks. |
| --- | --- |

(4)

programmi eelarveprognooside riskid tunduvad üldiselt tasakaalustatud. Eelkõige ei ole Belgia valitsus veel teatanud, milliseid meetmeid ta võtab 2006. aasta eelarve tasakaalustamiseks, kui tulud vähenevad 0,3 % võrra SKTst 2001. aasta otseste maksude reformi jätkuva elluviimise tõttu ning seoses sellega, et 2005. aasta eelarvet mõjutavad positiivselt mitmed väiksed ühekordsed operatsioonid (kokku ligikaudu 0,2 % SKTst). Kuigi makromajanduslik stsenaarium on usutav, on Belgia valitsemissektori eelarve tasakaal suhteliselt tundlik muutuste suhtes majanduskasvus (tundlikkus 0,6). Samuti on olemas oht seoses esmaste kulutuste kontrollimisega peamiselt sotsiaalkindlustussüsteemi tasandil. Tervishoiusüsteemi eelarve ületamine 2004. aastal (vaatamata juba niigi suurele aastase reaalkasvu eesmärgile 4,5 %) lubab oletada, et nende kulude kiire kasv jätkub. 2004. aasta lõpus teatati uutest meetmetest tervishoiukulude vähendamiseks (kokku 0,2 % SKTst), kuid nende tõhusust on veel raske hinnata. Teisest küljest lubati sotsiaalministril peaaegu kogu 2005. aasta vältel võtta vajalikke meetmeid eelnevalt parlamendiga (või kellegi teisega) konsulteerimata, et oleks võimalik kiiresti reageerida võimalikele ülemäärastele kuludele. Üldiselt on Belgia valitsus sellega saavutanud usaldusväärsuse, et on suutnud täita oma kohustust võtta meetmeid eelarve tasakaalus hoidmiseks.

| (5) | Seda riskianalüüsi arvestades on eelarve eesmärkide riskid suurel määral tasakaalus ja programmi eelarveseisund on ilmselt piisav, et saavutada stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutav keskpika perioodi tasakaalulähedane või ülejäägiline eelarveseisund. Lisaks on olemas piisav varu tavaliste tsükliliste kõikumiste korral, et ühelgi aastal ei ületataks eelarvepuudujäägi kontrollväärtust 3 % SKTst. |
| --- | --- |

(5)

Seda riskianalüüsi arvestades on eelarve eesmärkide riskid suurel määral tasakaalus ja programmi eelarveseisund on ilmselt piisav, et saavutada stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutav keskpika perioodi tasakaalulähedane või ülejäägiline eelarveseisund. Lisaks on olemas piisav varu tavaliste tsükliliste kõikumiste korral, et ühelgi aastal ei ületataks eelarvepuudujäägi kontrollväärtust 3 % SKTst.

| (6) | Eeldatav võla suhe on 2004. aastal jõudnud 96,6 %-ni SKTsse, mis on oluliselt suurem asutamislepingus sätestatud 60 % kontrollväärtusest. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul 12,4 protsendipunkti võrra kuni 84,2 %-ni SKTsse aastal 2008. Nende andmete puhul on võetud arvesse 7,4 miljardi euro suuruse võla (2,5 % SKTst) ülevõtmist riiklikult raudtee-ettevõtjalt SNCB 2005. aastal. SNCB võla ülevõtmine aeglustab võla suhte vähendamist 2005. aastal, kuid üldiselt on võla suhte kavandatud vähenemine kiirem, kui oli ette nähtud eelmises ajakohastatud programmis. |
| --- | --- |

(6)

Eeldatav võla suhe on 2004. aastal jõudnud 96,6 %-ni SKTsse, mis on oluliselt suurem asutamislepingus sätestatud 60 % kontrollväärtusest. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul 12,4 protsendipunkti võrra kuni 84,2 %-ni SKTsse aastal 2008. Nende andmete puhul on võetud arvesse 7,4 miljardi euro suuruse võla (2,5 % SKTst) ülevõtmist riiklikult raudtee-ettevõtjalt SNCB 2005. aastal. SNCB võla ülevõtmine aeglustab võla suhte vähendamist 2005. aastal, kuid üldiselt on võla suhte kavandatud vähenemine kiirem, kui oli ette nähtud eelmises ajakohastatud programmis.

| (7) | Belgia riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse osas tunduvad olevat mõned ohud seoses koguvõla praeguse tasemega. Kuigi võla suhe väheneb, on see siiski väga kõrge ning püsiv alanemine sõltub suure esmase ülejäägi säilitamisest pikema aja jooksul. Programmis kirjeldatud strateegia vananeva elanikkonna eelarvekulude katmiseks põhineb peamiselt koguvõla alandamisel tasakaalus või väikeses ülejäägis eelarveseisundi säilitamise teel (mis omakorda sõltub peamiselt esmaste kulude piiramisest) ning vananemisfondi abil. Esmaste kulude ohjeldamine võib osutuda raskeks, eriti tervishoiusektoris, kuid on oluline seoses valitsuse strateegiaga vähendada maksukoormust töökohtade loomiseks. Arvestades ülalpeetavate vanurite suhtarvu eeldatavat suurenemist, on pikaajalise jätkusuutlikkuse saavutamisel eriti tähtis selle ulatusliku strateegia sihikindel rakendamine. |
| --- | --- |

(7)

Belgia riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse osas tunduvad olevat mõned ohud seoses koguvõla praeguse tasemega. Kuigi võla suhe väheneb, on see siiski väga kõrge ning püsiv alanemine sõltub suure esmase ülejäägi säilitamisest pikema aja jooksul. Programmis kirjeldatud strateegia vananeva elanikkonna eelarvekulude katmiseks põhineb peamiselt koguvõla alandamisel tasakaalus või väikeses ülejäägis eelarveseisundi säilitamise teel (mis omakorda sõltub peamiselt esmaste kulude piiramisest) ning vananemisfondi abil. Esmaste kulude ohjeldamine võib osutuda raskeks, eriti tervishoiusektoris, kuid on oluline seoses valitsuse strateegiaga vähendada maksukoormust töökohtade loomiseks. Arvestades ülalpeetavate vanurite suhtarvu eeldatavat suurenemist, on pikaajalise jätkusuutlikkuse saavutamisel eriti tähtis selle ulatusliku strateegia sihikindel rakendamine.

| (8) | Ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika vastab üldjoontes riigi majanduspoliitilistele üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Eelkõige on ajakohastatud programmis tagatud võla suhte pidev vähenemine. Pidades silmas hiljutisi ülekulusid tervishoiu valdkonnas (mille reaalkasvu määr on seatud suhteliselt kõrgeks — 4,5 % aastas), on olemas mõningane oht, et ei täideta suunist piirata I valdkonnas kulude reaalkasvu 1,5 %-ni (föderaalvalitsus ja sotsiaalkindlustus). Seega on tähtis säilitada suur esmane ülejääk ja piirata kulude reaalkasvu, eelkõige elanikkonna vananemisega seotud rahalisi vajadusi silmas pidades. |
| --- | --- |

(8)

Ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika vastab üldjoontes riigi majanduspoliitilistele üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Eelkõige on ajakohastatud programmis tagatud võla suhte pidev vähenemine. Pidades silmas hiljutisi ülekulusid tervishoiu valdkonnas (mille reaalkasvu määr on seatud suhteliselt kõrgeks — 4,5 % aastas), on olemas mõningane oht, et ei täideta suunist piirata I valdkonnas kulude reaalkasvu 1,5 %-ni (föderaalvalitsus ja sotsiaalkindlustus). Seega on tähtis säilitada suur esmane ülejääk ja piirata kulude reaalkasvu, eelkõige elanikkonna vananemisega seotud rahalisi vajadusi silmas pidades.

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKT
  (muutus, %) | SP dets 2004 | 2,4 | 2,5 | 2,5 | 2,1 | 2,0 |
| KOM okt 2004 | 2,5 | 2,5 | 2,6 | andmed puuduvad | andmed puuduvad |
| SP Nov 2003 | 1,8 | 2,8 | 2,5 | 2,1 | andmed puuduvad |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP dets 2004 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| KOM okt 2004 | 2,0 | 1,9 | 1,8 | andmed puuduvad | andmed puuduvad |
| SP nov 2003 | 1,4 | 1,4 | 1,4 | 1,4 | andmed puuduvad |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKTst) | SP dets 2004 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,6 |
| KOM okt 2004 | -0,1 | -0,3 | -0,5 | andmed puuduvad | andmed puuduvad |
| SP nov 2003 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | andmed puuduvad |
| Esmane tasakaal
  (% SKTst) | SP dets 2004 | 4,9 | 4,5 | 4,4 | 4,5 | 4,7 |
| KOM okt 2004 | 4,8 | 4,2 | 3,6 | andmed puuduvad | andmed puuduvad |
| SP nov 2003 | 5,1 | 4,8 | 4,7 | 4,8 | andmed puuduvad |
| Tsükliliselt korrigeeritud tasakaal
  (% SKTst) | SP dets 2004 (2) | 0,5 | 0,3 | 0,1 | 0,5 | 0,9 |
| KOM okt 2004 | 0,4 | 0,0 | -0,4 | andmed puuduvad | andmed puuduvad |
| SP nov 2003 (2) | 0,6 | 0,2 | 0,0 | 0,3 | andmed puuduvad |
| valitsemissektori koguvõlg
  (% SKTst) | SP dets 2004 | 96,6 | 95,5 | 91,7 | 88,0 | 84,2 |
| KOM okt 2004 | 95,8 | 94,4 | 90,9 | andmed puuduvad | andmed puuduvad |
| SP nov 2003 | 97,6 | 93,6 | 90,1 | 87,0 | andmed puuduvad |
| Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reaalne SKT

(muutus, %)

SP dets 2004

2,4

2,5

2,5

2,1

2,0

KOM okt 2004

2,5

2,5

2,6

andmed puuduvad

andmed puuduvad

SP Nov 2003

1,8

2,8

2,5

2,1

andmed puuduvad

THHI inflatsioon

(%)

SP dets 2004

1,9

2,0

1,8

1,8

1,8

KOM okt 2004

2,0

1,9

1,8

andmed puuduvad

andmed puuduvad

SP nov 2003

1,4

1,4

1,4

1,4

andmed puuduvad

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKTst)

SP dets 2004

0,0

0,0

0,0

0,3

0,6

KOM okt 2004

-0,1

-0,3

-0,5

andmed puuduvad

andmed puuduvad

SP nov 2003

0,0

0,0

0,0

0,3

andmed puuduvad

Esmane tasakaal

(% SKTst)

SP dets 2004

4,9

4,5

4,4

4,5

4,7

KOM okt 2004

4,8

4,2

3,6

andmed puuduvad

andmed puuduvad

SP nov 2003

5,1

4,8

4,7

4,8

andmed puuduvad

Tsükliliselt korrigeeritud tasakaal

(% SKTst)

SP dets 2004 (2)

0,5

0,3

0,1

0,5

0,9

KOM okt 2004

0,4

0,0

-0,4

andmed puuduvad

andmed puuduvad

SP nov 2003 (2)

0,6

0,2

0,0

0,3

andmed puuduvad

valitsemissektori koguvõlg

(% SKTst)

SP dets 2004

96,6

95,5

91,7

88,0

84,2

KOM okt 2004

95,8

94,4

90,9

andmed puuduvad

andmed puuduvad

SP nov 2003

97,6

93,6

90,1

87,0

andmed puuduvad

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1

(2)   Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

Allikad:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 3.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 136/4 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 136/4

---

NÕUKOGU ARVAMUS

17. veebruar 2005

Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2004–2010

(2005/C 136/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | 17. veebruaril 2005 vaatas nõukogu läbi Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2010. Programm vastab täielikult andmenõuetele, mis on esitatud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. |
| --- | --- |

(1)

17. veebruaril 2005 vaatas nõukogu läbi Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2010. Programm vastab täielikult andmenõuetele, mis on esitatud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta.

| (2) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette SKT reaalkasv 2004. aastal 2,2 % ja 2005. aastal 2,5 % ning aastatel 2006–2010 keskmiselt 1,7 %. Praegu olemasolevate andmete kohaselt kajastab see stsenaarium suhteliselt ettevaatlikku kasvuprognoosi. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat realistlik. |
| --- | --- |

(2)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette SKT reaalkasv 2004. aastal 2,2 % ja 2005. aastal 2,5 % ning aastatel 2006–2010 keskmiselt 1,7 %. Praegu olemasolevate andmete kohaselt kajastab see stsenaarium suhteliselt ettevaatlikku kasvuprognoosi. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat realistlik.

| (3) | Keskpika perioodi eelarveraamistikus on seatud järgmised eesmärgid: valitsemissektori eelarve ülejääk 1,5–2,5 % SKTst aastani 2010 ja avaliku sektori tarbimise reaalkasvu piiramine 0,5 %le aastas alates 2005. aastast; kulude piiramisega kaasneb nn maksude külmutamine. Nii keskvalitsuse alamsektor kui pensionifondid on programmiperioodi jooksul prognoosi kohaselt ülejäägis. Kohalikud omavalitsused viivad prognoosi kohaselt oma eelarved tasakaalu, nagu seadusega nõutakse. Ajakohastatud programmis on kavandatud järgmised eelarveülejäägid: 2004. aastal 1,2 %, 2005. aastal 2,0 % ja 2006. aastal 1,6 % SKTst. 2010. aastal on ülejääk 2,0 % SKTst. Nii kulu- kui tulusuhe väheneb vaatlusalusel perioodil järkjärguliselt. Korrigeerides ühist metoodikat kasutades tsükli eeldatavat mõju, on tsükliliselt kohandatud eelarve piisavas ülejäägis kogu vaatlusalusel perioodil. Kavandatud valitsemissektori ülejäägieesmärgid on peaaegu samad, mis olid 2003. aasta ajakohastatud programmis. Lähiaja erinevused tulenevad SKT kasvuprognoosi muutmisest ning hiljuti võetud meetmetest, sealhulgas 2004. aasta märtsi fiskaalmeetmete paketist, millega toodi ettepoole 2003. aastal vastuvõetud maksureform. Alates 2007. aastast on kavandatud ülejäägid eelmises ajakohastatud programmis esitatud ülejääkidest väiksemad seoses muudetud demograafiliste prognoosidega, mis on võimaldanud alandada pikaajalisi fiskaalnõudeid. Uus ajakohastatud programm vastab üldiselt eelmise programmi strateegiale ja põhineb samal makromajanduslikul stsenaariumil. |
| --- | --- |

(3)

Keskpika perioodi eelarveraamistikus on seatud järgmised eesmärgid: valitsemissektori eelarve ülejääk 1,5–2,5 % SKTst aastani 2010 ja avaliku sektori tarbimise reaalkasvu piiramine 0,5 %le aastas alates 2005. aastast; kulude piiramisega kaasneb nn maksude külmutamine. Nii keskvalitsuse alamsektor kui pensionifondid on programmiperioodi jooksul prognoosi kohaselt ülejäägis. Kohalikud omavalitsused viivad prognoosi kohaselt oma eelarved tasakaalu, nagu seadusega nõutakse. Ajakohastatud programmis on kavandatud järgmised eelarveülejäägid: 2004. aastal 1,2 %, 2005. aastal 2,0 % ja 2006. aastal 1,6 % SKTst. 2010. aastal on ülejääk 2,0 % SKTst. Nii kulu- kui tulusuhe väheneb vaatlusalusel perioodil järkjärguliselt. Korrigeerides ühist metoodikat kasutades tsükli eeldatavat mõju, on tsükliliselt kohandatud eelarve piisavas ülejäägis kogu vaatlusalusel perioodil. Kavandatud valitsemissektori ülejäägieesmärgid on peaaegu samad, mis olid 2003. aasta ajakohastatud programmis. Lähiaja erinevused tulenevad SKT kasvuprognoosi muutmisest ning hiljuti võetud meetmetest, sealhulgas 2004. aasta märtsi fiskaalmeetmete paketist, millega toodi ettepoole 2003. aastal vastuvõetud maksureform. Alates 2007. aastast on kavandatud ülejäägid eelmises ajakohastatud programmis esitatud ülejääkidest väiksemad seoses muudetud demograafiliste prognoosidega, mis on võimaldanud alandada pikaajalisi fiskaalnõudeid. Uus ajakohastatud programm vastab üldiselt eelmise programmi strateegiale ja põhineb samal makromajanduslikul stsenaariumil.

| (4) | Eelarveprognoosi riskid on enam-vähem tasakaalus, kuigi mõnel määral kaldutakse programmi algusaastate tulemusi üle hindama. Valitsemissektori eelarve on juba palju aastaid olnud Taanis ülejäägis. Nii ka 2003. aastal, kui ülejääk oli 1,0 % SKTst, vaatamata sellele, et SKT kasv oli vaid 0,5 %. Riigi rahandusseisundit peaks parandama ka kõrgem naftahind, kui on prognoositud ajakohastatud programmis, sest Taani on nafta netoeksportija. SKT kasv lähiaastatel, mis põhineb suures osas sisenõudlusel, on samuti ilmselt piisav riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks ja soodustab selle arengut. Keskpikal perioodil on prognoosi ohustavateks teguriteks riiklike kulutuste väljumine kavandatud kasvu raamest, seda eelkõige kohalike omavalitsuste tasandil, ja suurema tööhõive keskpika perioodi eesmärkide täitmata jätmine. |
| --- | --- |

(4)

Eelarveprognoosi riskid on enam-vähem tasakaalus, kuigi mõnel määral kaldutakse programmi algusaastate tulemusi üle hindama. Valitsemissektori eelarve on juba palju aastaid olnud Taanis ülejäägis. Nii ka 2003. aastal, kui ülejääk oli 1,0 % SKTst, vaatamata sellele, et SKT kasv oli vaid 0,5 %. Riigi rahandusseisundit peaks parandama ka kõrgem naftahind, kui on prognoositud ajakohastatud programmis, sest Taani on nafta netoeksportija. SKT kasv lähiaastatel, mis põhineb suures osas sisenõudlusel, on samuti ilmselt piisav riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks ja soodustab selle arengut. Keskpikal perioodil on prognoosi ohustavateks teguriteks riiklike kulutuste väljumine kavandatud kasvu raamest, seda eelkõige kohalike omavalitsuste tasandil, ja suurema tööhõive keskpika perioodi eesmärkide täitmata jätmine.

| (5) | Seda riskianalüüsi arvestades on programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et säilitada kogu programmiperioodi jooksul stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutav keskpika perioodi eelarveseisund, mis on tasakaalulähedane või ülejäägis. See annab piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks 3 % puudujäägiläve. |
| --- | --- |

(5)

Seda riskianalüüsi arvestades on programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et säilitada kogu programmiperioodi jooksul stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutav keskpika perioodi eelarveseisund, mis on tasakaalulähedane või ülejäägis. See annab piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks 3 % puudujäägiläve.

| (6) | Ajakohastatud programmi kohaselt oli 2003. aasta võla suhe SKTsse 44,7 % ja prognoositakse, et see on 2010. aastaks 28,75 % SKTsse. Võlasuhte languse põhjustavad positiivne esmane tasakaal ja SKT nominaalkasvu mõju. |
| --- | --- |

(6)

Ajakohastatud programmi kohaselt oli 2003. aasta võla suhe SKTsse 44,7 % ja prognoositakse, et see on 2010. aastaks 28,75 % SKTsse. Võlasuhte languse põhjustavad positiivne esmane tasakaal ja SKT nominaalkasvu mõju.

| (7) | Taani tundub olevat soodsas olukorras seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega, vaatamata vananeva elanikkonnaga seotud suurele eelarvekulude prognoosile. Programmis kirjeldatud eelarvestrateegia, mis põhineb peamiselt edasisel võla stabiliseerimisel jätkuva eelarveülejäägiga, peaks aja jooksul andma soodsaid tulemusi. Väljakutseks võib siiski osutuda tugeva kontrolli saavutamine kulutuste üle ja märkimisväärne tööhõive kasv, millele strateegia on samuti rajatud. |
| --- | --- |

(7)

Taani tundub olevat soodsas olukorras seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega, vaatamata vananeva elanikkonnaga seotud suurele eelarvekulude prognoosile. Programmis kirjeldatud eelarvestrateegia, mis põhineb peamiselt edasisel võla stabiliseerimisel jätkuva eelarveülejäägiga, peaks aja jooksul andma soodsaid tulemusi. Väljakutseks võib siiski osutuda tugeva kontrolli saavutamine kulutuste üle ja märkimisväärne tööhõive kasv, millele strateegia on samuti rajatud.

| (8) | Üldiselt vastab ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika enam-vähem riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. |
| --- | --- |

(8)

Üldiselt vastab ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika enam-vähem riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas.

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKT
  (muutus, %) | LP nov 2004 | 2,2 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 1,8 |
| KOM okt 2004 | 2,3 | 2,4 | 2,0 | n.a. | n.a. |
| LP nov 2003 | 2,3 | 2,2 | 1,9 | 1,7 | 1,7 |
| THHI inflatsioon
  (%) | LP nov 2004 | 1,2 | 1,7 | 1,6 | 1,7 | 1,6 |
| KOM okt 2004 | 1,1 | 1,9 | 1,6 | n.a. | n.a. |
| LP nov 2003 | 1,8 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 1,7 |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKTst) | LP nov 2004 | 1,2 | 2,0 | 1,6 | 1,7 | 2,0 |
| KOM okt 2004 (3) | 2,0 | 2,6 | 2,8 | n.a. | n.a. |
| LP nov 2003 | 1,3 | 1,8 | 1,9 | 2,1 | 2,1 |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | LP nov 2004 (4) | 4,3 | 4,8 | 4,5 | 4,6 | 4,4 |
| KOM okt 2004 | 4,4 | 4,9 | 4,9 | n.a. | n.a. |
| LP nov 2003 | 2,3 | 2,7 | 2,6 | 2,3 | 2,3 |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal
  (% SKPst) | LP nov 2004 (2) | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,3 |
| KOM okt 2004 | 2,6 | 2,9 | 3,0 | n.a. | n.a. |
| LP nov 2003 (2) | 1,1 | 1,5 | 1,7 | 1,9 | 2,1 |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | LP nov 2004 | 42,3 | 39,4 | 37,4 | 35,3 | 28,8 |
| KOM okt 2004 | 41,5 | 37,5 | 34,2 | n.a. | n.a. |
| LP nov 2003 | 41,2 | 38,7 | 36,4 | 27,5 | 27,5 |
| Ajakohastatud lähenemisprogramm, november 2003 ja november 2004 (LP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM; vt märkust 2); komisjoni talituste arvutused |

2004

2005

2006

2007

2010

Reaalne SKT

(muutus, %)

LP nov 2004

2,2

2,5

1,3

1,9

1,8

KOM okt 2004

2,3

2,4

2,0

n.a.

n.a.

LP nov 2003

2,3

2,2

1,9

1,7

1,7

THHI inflatsioon

(%)

LP nov 2004

1,2

1,7

1,6

1,7

1,6

KOM okt 2004

1,1

1,9

1,6

n.a.

n.a.

LP nov 2003

1,8

1,7

1,7

1,7

1,7

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKTst)

LP nov 2004

1,2

2,0

1,6

1,7

2,0

KOM okt 2004 (3)

2,0

2,6

2,8

n.a.

n.a.

LP nov 2003

1,3

1,8

1,9

2,1

2,1

Esmane tasakaal

(% SKPst)

LP nov 2004 (4)

4,3

4,8

4,5

4,6

4,4

KOM okt 2004

4,4

4,9

4,9

n.a.

n.a.

LP nov 2003

2,3

2,7

2,6

2,3

2,3

Tsükliliselt kohandatud tasakaal

(% SKPst)

LP nov 2004 (2)

1,7

2,0

2,0

2,0

2,3

KOM okt 2004

2,6

2,9

3,0

n.a.

n.a.

LP nov 2003 (2)

1,1

1,5

1,7

1,9

2,1

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

LP nov 2004

42,3

39,4

37,4

35,3

28,8

KOM okt 2004

41,5

37,5

34,2

n.a.

n.a.

LP nov 2003

41,2

38,7

36,4

27,5

27,5

Ajakohastatud lähenemisprogramm, november 2003 ja november 2004 (LP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM; vt märkust 2); komisjoni talituste arvutused

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

(2)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(3)  Ülemäärast eelarvepuudujääki käsitleva menetluse kohaselt 2004. aasta septembris esitatud teatises andis Taaniandmed valitsemissektori eelarve tasakaalu ja koguvõla kohta, milles liigitati lisapensionifond (arbejdsmarkedetstillaegspension, ATP) valitsemissektori väliselt. See alandas valitsemissektori ülejääki ligikaudu 1protsendipunkti võrra SKTst. Seetõttu ei arvestatud ATP ülejäägiga ka komisjoni talituste 2004. aasta sügiseprognoosis. Käesolevas hinnangus on komisjoni talituste valitsemissektori eelarve ülejääki või puudujääki jakoguvõlga käsitlevad andmed arvutatud uuesti ning arvesse on võetud ka ATP fondi, nagu seda on tehtud kaajakohastatud programmis. Seega on komisjoni talituste valitsemissektori eelarve ülejääki või puudujääki jakoguvõlga käsitlevad andmed sügisel tehtud prognoosist erinevad

(4)  Ajakohastatud programmis on esmase tasakaalu puhul välja arvatud intressi netokulud ja mitte intressibrutokulud, nagu tavaliselt tehakse; käesolevas tabelis on esmane tasakaal, mille puhul on välja arvatud intressibrutokulud.

Allikad:

Ajakohastatud lähenemisprogramm, november 2003 ja november 2004 (LP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM; vt märkust 2); komisjoni talituste arvutused

---

| 3.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 136/7 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 136/7

---

NÕUKOGU ARVAMUS

17. veebruar 2005

Eesti ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2004–2008

(2005/C 136/03)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist Majandus- ja Rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | 17. veebruaril 2005 kontrollis nõukogu Eesti ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2008. Programm vastab andmenõuetele, mis on esitatud muudetud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. |
| --- | --- |

(1)

17. veebruaril 2005 kontrollis nõukogu Eesti ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2008. Programm vastab andmenõuetele, mis on esitatud muudetud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta.

| (2) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvu suurenemist 5,6 %lt 2004. aastal keskmiselt 6,0 %ni ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu olemasolevate andmete kohaselt kajastab see stsenaarium usutavaid kasvuprognoose. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti olevat realistlik. |
| --- | --- |

(2)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvu suurenemist 5,6 %lt 2004. aastal keskmiselt 6,0 %ni ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu olemasolevate andmete kohaselt kajastab see stsenaarium usutavaid kasvuprognoose. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti olevat realistlik.

| (3) | Eesti eesmärk on saavutada selline eelarveseisund, mis oleks programmiga hõlmatud aastatel tasakaalulähedane või väikeses ülejäägis. Programmi sihiks 2004. aastal on eelarve ülejääk 1 % SKTst, mis on 0,3 % võrra suurem eelmise aasta maikuu programmis kavandatud ülejäägist. Alates 2005. aastast nähakse ette tasakaalus eelarve. Sama eesmärk oli sõnastatud ka eelmises programmis. 2004. aastal on ette nähtud riiklike investeeringute kasv ühe protsendipunkti võrra 4,4 %ni SKTst. 2008. aastaks väheneb see 3,9 %ni ning on seega oluliselt suurem kui ELi keskmine (2004. aastal 2,4 % SKTst). |
| --- | --- |

(3)

Eesti eesmärk on saavutada selline eelarveseisund, mis oleks programmiga hõlmatud aastatel tasakaalulähedane või väikeses ülejäägis. Programmi sihiks 2004. aastal on eelarve ülejääk 1 % SKTst, mis on 0,3 % võrra suurem eelmise aasta maikuu programmis kavandatud ülejäägist. Alates 2005. aastast nähakse ette tasakaalus eelarve. Sama eesmärk oli sõnastatud ka eelmises programmis. 2004. aastal on ette nähtud riiklike investeeringute kasv ühe protsendipunkti võrra 4,4 %ni SKTst. 2008. aastaks väheneb see 3,9 %ni ning on seega oluliselt suurem kui ELi keskmine (2004. aastal 2,4 % SKTst).

| (4) | programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat enam-vähem tasakaalustatud. Ühelt poolt eeldab ettevaatlik makromajanduslik stsenaarium, et tulud peaksid olema eelarves kavandatutest veidi suuremad ja kulud mõnevõrra väiksemad. Eesti on tõesti mõistlikke prognoose esitanud ja seatud fiskaalpoliitilisi eesmärke viimastel aastatel ületanud. Teisest küljest ei saa täielikult välistada ootamatut tulupuudujääki seoses kavandatud maksukärbetega või kahjulikest välismõjudest tulenevat riski kasvule. Riske arvestades on programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et säilitada kogu programmiperioodi jooksul 2004–2008 stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutav keskpika perioodi eelarveseisund, mis on tasakaalulähedane või ülejäägis. See tundub tagavat piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks puudujäägiläve — 3 % SKTst. |
| --- | --- |

(4)

programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat enam-vähem tasakaalustatud. Ühelt poolt eeldab ettevaatlik makromajanduslik stsenaarium, et tulud peaksid olema eelarves kavandatutest veidi suuremad ja kulud mõnevõrra väiksemad. Eesti on tõesti mõistlikke prognoose esitanud ja seatud fiskaalpoliitilisi eesmärke viimastel aastatel ületanud. Teisest küljest ei saa täielikult välistada ootamatut tulupuudujääki seoses kavandatud maksukärbetega või kahjulikest välismõjudest tulenevat riski kasvule. Riske arvestades on programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et säilitada kogu programmiperioodi jooksul 2004–2008 stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutav keskpika perioodi eelarveseisund, mis on tasakaalulähedane või ülejäägis. See tundub tagavat piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks puudujäägiläve — 3 % SKTst.

| (5) | Eeldatav võla suhe on 2004. aastal 4,8 % SKTst, mis on oluliselt madalam asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest 60 % SKTst ja ELis kõige madalam. Programmis prognoositakse, et programmiperioodi jooksul väheneb võla suhe veel 1,9 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(5)

Eeldatav võla suhe on 2004. aastal 4,8 % SKTst, mis on oluliselt madalam asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest 60 % SKTst ja ELis kõige madalam. Programmis prognoositakse, et programmiperioodi jooksul väheneb võla suhe veel 1,9 protsendipunkti võrra.

| (6) | Eesti tundub olevat soodsas olukorras riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse poolest, vaatamata vananeva elanikkonnaga seotud suurele eelarvekulude prognoosile. Madal valitsemissektori võlg, märkimisväärsed valitsuse rahareservid ja keskpikk eelarvestrateegia, mis vastab täielikult eesmärgile, et eelarve oleks tasakaalulähedane või ülejäägis, ning pensioni- ja tervishoiusüsteemide põhjalikud reformid eelarvekulude vähendamiseks pikema aja jooksul peaksid tagama riigi rahandusele jätkusuutliku aluse. |
| --- | --- |

(6)

Eesti tundub olevat soodsas olukorras riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse poolest, vaatamata vananeva elanikkonnaga seotud suurele eelarvekulude prognoosile. Madal valitsemissektori võlg, märkimisväärsed valitsuse rahareservid ja keskpikk eelarvestrateegia, mis vastab täielikult eesmärgile, et eelarve oleks tasakaalulähedane või ülejäägis, ning pensioni- ja tervishoiusüsteemide põhjalikud reformid eelarvekulude vähendamiseks pikema aja jooksul peaksid tagama riigi rahandusele jätkusuutliku aluse.

| (7) | Ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika vastab üldjoontes riigi majanduspoliitilistele üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Prognoositust suurem eelarve ülejääk 2004. aastal on kooskõlas soovitusega vältida protsüklilist fiskaalpoliitikat. Kuna välismajanduskonto puudujääk ei ole 2004. aastal siiski oluliselt vähenenud (kui üldse), võib eelarveülejäägi kiire vähendamine osutuda fiskaalpoliitika seisukohast ebapiisavaks, et tasakaalustada välismajanduskontot. |
| --- | --- |

(7)

Ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika vastab üldjoontes riigi majanduspoliitilistele üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Prognoositust suurem eelarve ülejääk 2004. aastal on kooskõlas soovitusega vältida protsüklilist fiskaalpoliitikat. Kuna välismajanduskonto puudujääk ei ole 2004. aastal siiski oluliselt vähenenud (kui üldse), võib eelarveülejäägi kiire vähendamine osutuda fiskaalpoliitika seisukohast ebapiisavaks, et tasakaalustada välismajanduskontot.

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKT
  (muutus, %) | LP dets 2004 | 5,6 | 5,9 | 6,0 | 6,0 | 6,0 |
| KOM okt 2004 | 5,9 | 6,0 | 6,2 | e.k. | e.k. |
| LP mai 2004 | 5,3 | 5,8 | 5,6 | 5,9 | 5,8 |
| THHI inflatsioon (2)

  (%) | LP dets 2004 | 3,3 | 3,2 | 2,5 | 2,8 | 2,8 |
| KOM okt 2004 | 3,4 | 3,5 | 2,8 | e.k. | e.k. |
| LP mai 2004 | 3,1 | 3,0 | 2,8 | 2,8 | 2,8 |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKTst) | LP dets 2004 | 1,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| KOM okt 2004 | 0,5 | 0,2 | 0,1 | e.k. | e.k. |
| LP mai 2004 | 0,7 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Esmane tasakaal
  (% SKTst) | LP dets 2004 | 1,3 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 |
| KOM okt 2004 | 0,8 | 0,4 | 0,3 | e.k. | e.k. |
| LP mai 2004 | 1,0 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |
| valitsemissektori koguvõlg
  (% SKTst) | LP dets 2004 | 4,8 | 4,6 | 4,3 | 3,1 | 2,9 |
| KOM okt 2004 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | e.k. | e.k. |
| LP mai 2004 | 5,4 | 5,1 | 4,7 | 3,4 | 3,2 |
| lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise prognoosid (KOM). |

2004

2005

2006

2007

2008

Reaalne SKT

(muutus, %)

LP dets 2004

5,6

5,9

6,0

6,0

6,0

KOM okt 2004

5,9

6,0

6,2

e.k.

e.k.

LP mai 2004

5,3

5,8

5,6

5,9

5,8

THHI inflatsioon (2)

(%)

LP dets 2004

3,3

3,2

2,5

2,8

2,8

KOM okt 2004

3,4

3,5

2,8

e.k.

e.k.

LP mai 2004

3,1

3,0

2,8

2,8

2,8

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKTst)

LP dets 2004

1,0

0,0

0,0

0,0

0,0

KOM okt 2004

0,5

0,2

0,1

e.k.

e.k.

LP mai 2004

0,7

0,0

0,0

0,0

0,0

Esmane tasakaal

(% SKTst)

LP dets 2004

1,3

0,2

0,2

0,2

0,2

KOM okt 2004

0,8

0,4

0,3

e.k.

e.k.

LP mai 2004

1,0

0,3

0,3

0,3

0,3

valitsemissektori koguvõlg

(% SKTst)

LP dets 2004

4,8

4,6

4,3

3,1

2,9

KOM okt 2004

4,8

4,4

4,2

e.k.

e.k.

LP mai 2004

5,4

5,1

4,7

3,4

3,2

lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise prognoosid (KOM).

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

(2)  programmis viidatakse siseriiklikule THI määratlusele, mitte THHIle.

Allikad:

lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise prognoosid (KOM).

---

| 3.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 136/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 136/9

---

NÕUKOGU ARVAMUS

17. veebruar 2005

Prantsusmaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004-2008

(2005/C 136/04)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| 1) | Nõukogu vaatas 17. veebruaril 2005 läbi Prantsusmaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2008. Programm vastab üldiselt stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi muudetud juhendi andmenõuetele. Selles puuduvad siiski prognoosid tööhõive kogukasvu kohta vastavalt kohustuslikele rahvamajanduse arvepidamise määratlustele. Seepärast palutakse Prantsusmaal viia andmed nõuetega vastavusse. |
| --- | --- |

1)

Nõukogu vaatas 17. veebruaril 2005 läbi Prantsusmaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2008. Programm vastab üldiselt stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi muudetud juhendi andmenõuetele. Selles puuduvad siiski prognoosid tööhõive kogukasvu kohta vastavalt kohustuslikele rahvamajanduse arvepidamise määratlustele. Seepärast palutakse Prantsusmaal viia andmed nõuetega vastavusse.

| 2) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette SKT reaalkasvu 2,5 %-line suurenemine aastatel 2004–2008, mis on potentsiaalsest kasvust veidi kõrgem. Praegu olemasolevate andmete kohaselt kajastab see stsenaarium mõistlikku kasvuprognoosi, kuigi komisjoni kasvuprognoos on mõnevõrra madalam. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti realistlik. |
| --- | --- |

2)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette SKT reaalkasvu 2,5 %-line suurenemine aastatel 2004–2008, mis on potentsiaalsest kasvust veidi kõrgem. Praegu olemasolevate andmete kohaselt kajastab see stsenaarium mõistlikku kasvuprognoosi, kuigi komisjoni kasvuprognoos on mõnevõrra madalam. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti realistlik.

| 3) | Nõukogu tegi 3. juunil 2003. aastal otsuse, et Prantsusmaal on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning soovitas selle korrigeerida hiljemalt 2004. aastaks. Komisjon järeldas 14. detsembril 2004. aastal vastu võetud teatises nõukogule (Saksamaa ja Prantsusmaa olukord seoses nende ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusest tulenevate kohustustega pärast Euroopa Kohtu otsust), (2) et aasta 2005 tuleks lugeda tähtajaks, millal ülemäärane puudujääk peab olema korrigeeritud, kuna nõukogu 2003. aasta novembri järeldused kehtisid vaid nii kaua, kuni kohus need tühistas. Programmi eelarvestrateegia esmane eesmärk on viia puudujääk 2005. aastaks alla 3 % SKTst. Programmi eesmärgiks on samuti valitsemissektori puudujäägi pidev vähendamine järgnevatel aastatel. Prognoositakse, et puudujääk langeb järjekindlalt 0,6–0,7 protsendipunkti võrra SKTst aastas alates 2005. aastast ja jõuab 0,9 % tasemeni SKTst 2008. aastal. Eelmise programmiga võrreldes kinnitab praegune ajakohastatud programm kavandatud kohandamist pisut soodsama makromajandusliku stsenaariumi tingimustes. Komisjoni programmi prognooside ja ühiselt kokkulepitud hindamismetoodika kohaste arvutuste põhjal paraneks tsükliliselt korrigeeritud tasakaal samuti 0,6–0,7 protsendipunkti võrra aastas alates 2005. aastast ja jõuaks -0,7 %-ni SKTst 2008. aastal. Keskpika perioodi eelarvestrateegia aluseks on sarnaselt eelmistele ajakohastatud programmidele mitmeaastaste eesmärkide püstitamine valitsemissektori kulude reaalkasvuks, mis eeldab kulude vähenemist SKT suhtes, eelkõige struktuurireformide elluviimise tulemusena. |
| --- | --- |

3)

Nõukogu tegi 3. juunil 2003. aastal otsuse, et Prantsusmaal on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning soovitas selle korrigeerida hiljemalt 2004. aastaks. Komisjon järeldas 14. detsembril 2004. aastal vastu võetud teatises nõukogule (Saksamaa ja Prantsusmaa olukord seoses nende ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusest tulenevate kohustustega pärast Euroopa Kohtu otsust), (2) et aasta 2005 tuleks lugeda tähtajaks, millal ülemäärane puudujääk peab olema korrigeeritud, kuna nõukogu 2003. aasta novembri järeldused kehtisid vaid nii kaua, kuni kohus need tühistas. Programmi eelarvestrateegia esmane eesmärk on viia puudujääk 2005. aastaks alla 3 % SKTst. Programmi eesmärgiks on samuti valitsemissektori puudujäägi pidev vähendamine järgnevatel aastatel. Prognoositakse, et puudujääk langeb järjekindlalt 0,6–0,7 protsendipunkti võrra SKTst aastas alates 2005. aastast ja jõuab 0,9 % tasemeni SKTst 2008. aastal. Eelmise programmiga võrreldes kinnitab praegune ajakohastatud programm kavandatud kohandamist pisut soodsama makromajandusliku stsenaariumi tingimustes. Komisjoni programmi prognooside ja ühiselt kokkulepitud hindamismetoodika kohaste arvutuste põhjal paraneks tsükliliselt korrigeeritud tasakaal samuti 0,6–0,7 protsendipunkti võrra aastas alates 2005. aastast ja jõuaks -0,7 %-ni SKTst 2008. aastal. Keskpika perioodi eelarvestrateegia aluseks on sarnaselt eelmistele ajakohastatud programmidele mitmeaastaste eesmärkide püstitamine valitsemissektori kulude reaalkasvuks, mis eeldab kulude vähenemist SKT suhtes, eelkõige struktuurireformide elluviimise tulemusena.

| 4) | Olemasoleva teabe põhjal peaksid Prantsusmaa ametiasutuste võetud meetmed olema piisavad eelarvepuudujäägi viimiseks 2005. aastaks alla 3 % SKTst. Eelarveseisund on Prantsusmaal siiski jätkuvalt haavatav. Ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine nõuab kõikide kavandatud meetmete tõhusat rakendamist ja ebasoodsate arengute korral lisameetmeid. Kuna puudujäägi kavandatud vähenemine 2005. aastal tuleneb eelkõige ühekordsest maksest, mis ulatub 0,5 %-ni SKTst, on selle aluseks olev 2005. aastaks kavandatud eelarve korrigeerimine suhteliselt tagasihoidlik. 2005. aastale järgnevatel aastatel võib tulemus eelarve puhul olla programmis kavandatust halvem. Eelkõige on praegust poliitikat arvestades ohus 2006. aasta puudujäägi vähendamise eesmärk, pidades silmas kõnealuseks aastaks kavandatud maksukärpeid ja põhiliste ühekordsete tulude kadumist. Samuti kuna eelmistes ajakohastatud programmides sätestatud kulude eesmärke märkimisväärses ulatuses ei täidetud, on praeguse poliitika alusel raske saavutada aastateks 2006–2008 kulude ja eelarvepuudujäägi osas seatud eesmärke. Ellu on viidud struktuurireformid (Loi Organique relative aux Lois de Finances, tervisehoiusüsteemi juhtimise sõltumatu valvekomitee). Nimetatud reformid on sammuks õiges suunas ja need peaksid aitama kaasa eelarve eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

4)

Olemasoleva teabe põhjal peaksid Prantsusmaa ametiasutuste võetud meetmed olema piisavad eelarvepuudujäägi viimiseks 2005. aastaks alla 3 % SKTst. Eelarveseisund on Prantsusmaal siiski jätkuvalt haavatav. Ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine nõuab kõikide kavandatud meetmete tõhusat rakendamist ja ebasoodsate arengute korral lisameetmeid. Kuna puudujäägi kavandatud vähenemine 2005. aastal tuleneb eelkõige ühekordsest maksest, mis ulatub 0,5 %-ni SKTst, on selle aluseks olev 2005. aastaks kavandatud eelarve korrigeerimine suhteliselt tagasihoidlik. 2005. aastale järgnevatel aastatel võib tulemus eelarve puhul olla programmis kavandatust halvem. Eelkõige on praegust poliitikat arvestades ohus 2006. aasta puudujäägi vähendamise eesmärk, pidades silmas kõnealuseks aastaks kavandatud maksukärpeid ja põhiliste ühekordsete tulude kadumist. Samuti kuna eelmistes ajakohastatud programmides sätestatud kulude eesmärke märkimisväärses ulatuses ei täidetud, on praeguse poliitika alusel raske saavutada aastateks 2006–2008 kulude ja eelarvepuudujäägi osas seatud eesmärke. Ellu on viidud struktuurireformid (Loi Organique relative aux Lois de Finances, tervisehoiusüsteemi juhtimise sõltumatu valvekomitee). Nimetatud reformid on sammuks õiges suunas ja need peaksid aitama kaasa eelarve eesmärkide saavutamisele.

| 5) | Seda riskianalüüsi arvestades ei anna programmi eelarvepositsioon enne 2007. aastat piisavat kindlusvaru, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületataks 3 %-list puudujäägi künnist; samuti ei ole see piisav, et tagada stabiilsuse ja kasvu paktiga ette nähtud keskpika perioodi tasakaalulähedase eelarveseisundi saavutamine programmiperioodi jooksul. |
| --- | --- |

5)

Seda riskianalüüsi arvestades ei anna programmi eelarvepositsioon enne 2007. aastat piisavat kindlusvaru, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületataks 3 %-list puudujäägi künnist; samuti ei ole see piisav, et tagada stabiilsuse ja kasvu paktiga ette nähtud keskpika perioodi tasakaalulähedase eelarveseisundi saavutamine programmiperioodi jooksul.

| 6) | Eeldatav võla suhe SKTsse on 2004. aastal jõudnud 64,8 %-ni, mis ületab asutamislepingus sätestatud 60 % kontrollväärtuse. Programmis kavandatakse võla suhte vähenemist alates 2006. aastast ja selle jõudmist 62 %-ni SKTst 2008. aastal. Võla suhte muutumine on seotud samade riskidega kui kavandatud puudujääk. |
| --- | --- |

6)

Eeldatav võla suhe SKTsse on 2004. aastal jõudnud 64,8 %-ni, mis ületab asutamislepingus sätestatud 60 % kontrollväärtuse. Programmis kavandatakse võla suhte vähenemist alates 2006. aastast ja selle jõudmist 62 %-ni SKTst 2008. aastal. Võla suhte muutumine on seotud samade riskidega kui kavandatud puudujääk.

| 7) | Prantsusmaal esinevad endiselt mõningad ohud seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega. Põhjalike struktuurireformide rakendamine pensioni- ja tervishoiusüsteemides vastavalt aastatel 2003 ja 2004 on olukorda parandanud. Siiski on riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks vajalikud edasised jõupingutused (täiendav eelarve stabiliseerimine ja reformid) järgnevatel aastatel. |
| --- | --- |

7)

Prantsusmaal esinevad endiselt mõningad ohud seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega. Põhjalike struktuurireformide rakendamine pensioni- ja tervishoiusüsteemides vastavalt aastatel 2003 ja 2004 on olukorda parandanud. Siiski on riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks vajalikud edasised jõupingutused (täiendav eelarve stabiliseerimine ja reformid) järgnevatel aastatel.

| 8) | 2004. aasta ajakohastatud programmis kajastatud majanduspoliitika valdkonnad vastavad osaliselt soovitustele majanduspoliitilistes üldsuunistes, seda eriti eelarve osas. Prantsusmaa on ellu viinud põhjalikke struktuurireforme, eelkõige pensioni- ja tervishoiusüsteemides, mille tulemusel peaks riik suutma paremini toime tulla vananeva elanikkonnaga seotud probleemidega. Tsükliliselt korrigeeritud eelarvepuudujääki 2004. aastal vähendatakse 0,4 % võrra SKTst, mis on soovitatust madalam. Sellegipoolest suunati riigi oodatust suuremad tulud täielikult eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Kuigi 2004. aasta ajakohastatud programmis ettenähtud korrigeerimine keskpikal perioodil on märkimisväärne, on see tervikuna ebakindel, ega ole siiski piisav tasakaalulähedase eelarveseisundi täielikuks saavutamiseks ajakohastatud programmi perioodi jooksul. |
| --- | --- |

8)

2004. aasta ajakohastatud programmis kajastatud majanduspoliitika valdkonnad vastavad osaliselt soovitustele majanduspoliitilistes üldsuunistes, seda eriti eelarve osas. Prantsusmaa on ellu viinud põhjalikke struktuurireforme, eelkõige pensioni- ja tervishoiusüsteemides, mille tulemusel peaks riik suutma paremini toime tulla vananeva elanikkonnaga seotud probleemidega. Tsükliliselt korrigeeritud eelarvepuudujääki 2004. aastal vähendatakse 0,4 % võrra SKTst, mis on soovitatust madalam. Sellegipoolest suunati riigi oodatust suuremad tulud täielikult eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Kuigi 2004. aasta ajakohastatud programmis ettenähtud korrigeerimine keskpikal perioodil on märkimisväärne, on see tervikuna ebakindel, ega ole siiski piisav tasakaalulähedase eelarveseisundi täielikuks saavutamiseks ajakohastatud programmi perioodi jooksul.

Eespool toodud hinnangut silmas pidades on nõukogu seisukohal, et Prantsusmaa peaks:

| i) | võtma vajalikud meetmed ülemäärase puudujäägi korrigeerimise tagamiseks 2005. aastal; |
| --- | --- |

i)

võtma vajalikud meetmed ülemäärase puudujäägi korrigeerimise tagamiseks 2005. aastal;

| ii) | tagama eelarve konsolideerimise jätkumise pärast 2005. aastat eesmärgiga saavutada tasakaalulähedane eelarveseisund 2008. aastal; ning |
| --- | --- |

ii)

tagama eelarve konsolideerimise jätkumise pärast 2005. aastat eesmärgiga saavutada tasakaalulähedane eelarveseisund 2008. aastal; ning

| iii) | jätkama struktuurireforme ja piirama kulusid programmis mitmeks aastaks ettenähtud kuludest kinnipidamiseks. |
| --- | --- |

iii)

jätkama struktuurireforme ja piirama kulusid programmis mitmeks aastaks ettenähtud kuludest kinnipidamiseks.

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKT
  (muutus, %) | SP dets 2004 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |
| KOM okt 2004 | 2,4 | 2,2 | 2,2 | andmed puuduvad | andmed puuduvad |
| SP dets 2003 | 1,7 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | andmed puuduvad |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP dets 2004 | 2,2 | 1,8 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |
| KOM okt 2004 | 2,3 | 2,0 | 1,8 | andmed puuduvad | andmed puuduvad |
| SP dets 2003 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | andmed puuduvad |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKTst) | SP dets 2004 | -3,6 | -2,9 | -2,2 | -1,6 | -0,9 |
| KOM okt 2004 | -3,7 | -3,0 | -3,3 | andmed puuduvad | andmed puuduvad |
| SP dets 2003 | -3,55 | -2,9 | -2,2 | -1,5 | andmed puuduvad |
| Eelarve esmane tasakaal
  (% SKTst) | SP dets 2004 | -0,7 | 0,1 | 0,8 | 1,5 | 2,2 |
| KOM okt 2004 | -0,7 | -0,1 | -0,4 | andmed puuduvad | andmed puuduvad |
| SP dets 2003 | -0,6 | 0,1 | 0,9 | 1,6 | andmed puuduvad |
| Tsükliliselt korrigeeritud tasakaal
  (% SKTst) | SP dets 2004 (3) | -3,4 | -2,7 | -2,0 | -1,4 | -0,7 |
| KOM okt 2004 | -3,5 | -2,8 | -3,1 | andmed puuduvad | andmed puuduvad |
| SP dets 2003 (3) | -3,2 | -2,6 | -1,9 | -1,3 | andmed puuduvad |
| valitsemissektori koguvõlg
  (% SKTst) | SP dets 2004 | 64,8 | 65,0 | 64,6 | 63,6 | 62,0 |
| KOM okt 2004 | 64,9 | 65,5 | 66,3 | andmed puuduvad | andmed puuduvad |
| SP dets 2003 | 62,8 | 63,2 | 62,8 | 61,8 | andmed puuduvad |
| Stabiilsusprogramm; komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoos; komisjoni arvutused. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reaalne SKT

(muutus, %)

SP dets 2004

2,5

2,5

2,5

2,5

2,5

KOM okt 2004

2,4

2,2

2,2

andmed puuduvad

andmed puuduvad

SP dets 2003

1,7

2,5

2,5

2,5

andmed puuduvad

THHI inflatsioon

(%)

SP dets 2004

2,2

1,8

1,5

1,5

1,5

KOM okt 2004

2,3

2,0

1,8

andmed puuduvad

andmed puuduvad

SP dets 2003

1,5

1,5

1,5

1,5

andmed puuduvad

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKTst)

SP dets 2004

-3,6

-2,9

-2,2

-1,6

-0,9

KOM okt 2004

-3,7

-3,0

-3,3

andmed puuduvad

andmed puuduvad

SP dets 2003

-3,55

-2,9

-2,2

-1,5

andmed puuduvad

Eelarve esmane tasakaal

(% SKTst)

SP dets 2004

-0,7

0,1

0,8

1,5

2,2

KOM okt 2004

-0,7

-0,1

-0,4

andmed puuduvad

andmed puuduvad

SP dets 2003

-0,6

0,1

0,9

1,6

andmed puuduvad

Tsükliliselt korrigeeritud tasakaal

(% SKTst)

SP dets 2004 (3)

-3,4

-2,7

-2,0

-1,4

-0,7

KOM okt 2004

-3,5

-2,8

-3,1

andmed puuduvad

andmed puuduvad

SP dets 2003 (3)

-3,2

-2,6

-1,9

-1,3

andmed puuduvad

valitsemissektori koguvõlg

(% SKTst)

SP dets 2004

64,8

65,0

64,6

63,6

62,0

KOM okt 2004

64,9

65,5

66,3

andmed puuduvad

andmed puuduvad

SP dets 2003

62,8

63,2

62,8

61,8

andmed puuduvad

Stabiilsusprogramm; komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoos; komisjoni arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1

(2)  Dokument KOM(2004) 813, 14. detsember 2004.

(3)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

Allikad:

Stabiilsusprogramm; komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoos; komisjoni arvutused.

---

| 3.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 136/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 136/12

---

NÕUKOGU ARVAMUS

17. veebruar 2005

Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004-2008

(2005/C 136/05)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| 1) | 17. veebruaril vaatas 2005 nõukogu läbi Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2008. Programm vastab üldjoontes andmenõuetele, mis on esitatud muudetud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Programmis kasutatakse enamasti ümardatud arve ja omavahel kokkusobimatuid andmeid. Üksikasjade osas võib siiski edasiminekut täheldada, nt kasutatakse makromajanduslikku stsenaariumi käsitlevate osade ja eelarveprognooside puhul sobiva raamistikuna Euroopa arvepidamise süsteemi ESA 95. Saksamaal palutakse viia andmed juhendi nõuetega vastavusse. |
| --- | --- |

1)

17. veebruaril vaatas 2005 nõukogu läbi Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2008. Programm vastab üldjoontes andmenõuetele, mis on esitatud muudetud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Programmis kasutatakse enamasti ümardatud arve ja omavahel kokkusobimatuid andmeid. Üksikasjade osas võib siiski edasiminekut täheldada, nt kasutatakse makromajanduslikku stsenaariumi käsitlevate osade ja eelarveprognooside puhul sobiva raamistikuna Euroopa arvepidamise süsteemi ESA 95. Saksamaal palutakse viia andmed juhendi nõuetega vastavusse.

| 2) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse SKT reaalkasvuks 2005. aastal 1,7 %, mis on peaaegu muutumatu 2004. aastaks prognoositud 1,8 % kasvuga võrreldes. Kui aga näitajaid kohandada märkimisväärsete kalendriefektidega, siis viitavad nad kasvu kiirenemisele 0,75 protsendipunkti võrra 2005. aastal. Programmi kolmel viimasel aastal eeldatakse stabiilset kasvu 2 % protsenti aastas. Olemasolevatele andmetele toetudes tundub see stsenaarium usutav, kuigi kasvuprognoos 2005. aastaks tundub võrdlemisi optimistlik. Programmis sisalduvad inflatsiooniprognoosid tunduvad olevat liiga optimistlikud. |
| --- | --- |

2)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse SKT reaalkasvuks 2005. aastal 1,7 %, mis on peaaegu muutumatu 2004. aastaks prognoositud 1,8 % kasvuga võrreldes. Kui aga näitajaid kohandada märkimisväärsete kalendriefektidega, siis viitavad nad kasvu kiirenemisele 0,75 protsendipunkti võrra 2005. aastal. Programmi kolmel viimasel aastal eeldatakse stabiilset kasvu 2 % protsenti aastas. Olemasolevatele andmetele toetudes tundub see stsenaarium usutav, kuigi kasvuprognoos 2005. aastaks tundub võrdlemisi optimistlik. Programmis sisalduvad inflatsiooniprognoosid tunduvad olevat liiga optimistlikud.

| 3) | Nõukogu otsustas 21. jaanuaril 2003. aastal, et Saksamaal on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning soovitas selle hiljemalt 2004. aastaks korrigeerida. Siiski järeldas komisjon nõukogule ja Euroopa Parlamendile esitatud 14. detsembri 2004. aasta teatises “Saksamaa ja Prantsusmaa olukord seoses nende ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusest tulenevate kohustustega pärast Euroopa Kohtu otsust” (2) täpsustatud põhjustel, et aasta 2005 tuleks lugeda tähtajaks, mil ülemäärane puudujääk peab olema korrigeeritud, kuna nõukogu 2003. aasta novembri järeldused kehtisid vaid nii kaua, kuni kohus need tühistas. Kooskõlas nimetatud teatisega on programmi eelarvestrateegia põhieesmärgiks viia puudujääk 2005. aastal alla 3 % SKTst. Programmi eesmärgiks on saavutada ka valitsemissektori puudujäägi pidev vähenemine järgnevatel aastatel. Prognooside kohaselt väheneb puudujääk alates 2005. aastast pidevalt 0,5 protsendipunkti võrra SKTst aastas ning jõuab 2008. aastal ümardatud tasemeni 1,5 % SKTst. Programmi prognoosidel ja ühiselt kokkulepitud metoodikal põhinevate komisjoni arvutuste kohaselt väheneb tsükliliselt kohandatud puudujääk alates 2005. aastast pisut vähem kui 0,5 protsendipunkti, jõudes 2008. aastal ligikaudu 1 %ni SKTst. Nii nagu eelmisteski ajakohastatud programmides, on keskpika perioodi eelarvestrateegia eesmärgiks tasakaal struktuurireformide, eelarve konsolideerimise ja tsüklilise stabiliseerimise vahel. |
| --- | --- |

3)

Nõukogu otsustas 21. jaanuaril 2003. aastal, et Saksamaal on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning soovitas selle hiljemalt 2004. aastaks korrigeerida. Siiski järeldas komisjon nõukogule ja Euroopa Parlamendile esitatud 14. detsembri 2004. aasta teatises “Saksamaa ja Prantsusmaa olukord seoses nende ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusest tulenevate kohustustega pärast Euroopa Kohtu otsust” (2) täpsustatud põhjustel, et aasta 2005 tuleks lugeda tähtajaks, mil ülemäärane puudujääk peab olema korrigeeritud, kuna nõukogu 2003. aasta novembri järeldused kehtisid vaid nii kaua, kuni kohus need tühistas. Kooskõlas nimetatud teatisega on programmi eelarvestrateegia põhieesmärgiks viia puudujääk 2005. aastal alla 3 % SKTst. Programmi eesmärgiks on saavutada ka valitsemissektori puudujäägi pidev vähenemine järgnevatel aastatel. Prognooside kohaselt väheneb puudujääk alates 2005. aastast pidevalt 0,5 protsendipunkti võrra SKTst aastas ning jõuab 2008. aastal ümardatud tasemeni 1,5 % SKTst. Programmi prognoosidel ja ühiselt kokkulepitud metoodikal põhinevate komisjoni arvutuste kohaselt väheneb tsükliliselt kohandatud puudujääk alates 2005. aastast pisut vähem kui 0,5 protsendipunkti, jõudes 2008. aastal ligikaudu 1 %ni SKTst. Nii nagu eelmisteski ajakohastatud programmides, on keskpika perioodi eelarvestrateegia eesmärgiks tasakaal struktuurireformide, eelarve konsolideerimise ja tsüklilise stabiliseerimise vahel.

| 4) | Teadaolevate andmete põhjal tundub, et Saksa valitsuse poolt 2004. aasta novembris välja kuulutatud meetmed peaksid olema piisavad, et vähendada puudujääki 2,9 %ni SKTst 2005. aastal, kuigi komisjoni talitused prognoosisid 2004. aasta oktoobris puudujäägiks 3,4 %. Olukord eelarve osas on endiselt ebakindel. Ülemäärase puudujäägi korrigeerimine nõuab kõigi kavandatud meetmete täielikku rakendamist ning lisameetmeid juhul, kui peaksid ilmnema ebasoodsad arengud, mis võivad ohustada puudujäägi viimist 2005. aastal alla 3 % SKTst. 2005. aastale järgnevatel aastatel võib tulemus eelarve osas olla programmis prognoositust halvem, kuigi valitsemissektori puudujääk jääb tõenäoliselt alla 3 % SKTst. Ajakohastatud programmis prognoositud tsükliliselt kohandatud tasakaalu paranemine programmi lõpuaastatel vähem kui 0,5 protsendipunkti võrra on üsna väike, hoolimata märkimisväärsetest struktuurireformidest, mis tõenäoliselt peaksid keskpika perioodi kulusid vähendama. Seejuures tundub eelarve kohandamiskava programmi lõpupoole küllaltki optimistlik. Lisaks tuleb märkida, et 2004. aasta novembris välja kuulutatud ühekordsed meetmed puudujäägi viimiseks alla 3 % SKTst 2005. aastal nõrgestavad mõningal määral eelarveseisundit programmi lõpuosas ja pärast seda. |
| --- | --- |

4)

Teadaolevate andmete põhjal tundub, et Saksa valitsuse poolt 2004. aasta novembris välja kuulutatud meetmed peaksid olema piisavad, et vähendada puudujääki 2,9 %ni SKTst 2005. aastal, kuigi komisjoni talitused prognoosisid 2004. aasta oktoobris puudujäägiks 3,4 %. Olukord eelarve osas on endiselt ebakindel. Ülemäärase puudujäägi korrigeerimine nõuab kõigi kavandatud meetmete täielikku rakendamist ning lisameetmeid juhul, kui peaksid ilmnema ebasoodsad arengud, mis võivad ohustada puudujäägi viimist 2005. aastal alla 3 % SKTst. 2005. aastale järgnevatel aastatel võib tulemus eelarve osas olla programmis prognoositust halvem, kuigi valitsemissektori puudujääk jääb tõenäoliselt alla 3 % SKTst. Ajakohastatud programmis prognoositud tsükliliselt kohandatud tasakaalu paranemine programmi lõpuaastatel vähem kui 0,5 protsendipunkti võrra on üsna väike, hoolimata märkimisväärsetest struktuurireformidest, mis tõenäoliselt peaksid keskpika perioodi kulusid vähendama. Seejuures tundub eelarve kohandamiskava programmi lõpupoole küllaltki optimistlik. Lisaks tuleb märkida, et 2004. aasta novembris välja kuulutatud ühekordsed meetmed puudujäägi viimiseks alla 3 % SKTst 2005. aastal nõrgestavad mõningal määral eelarveseisundit programmi lõpuosas ja pärast seda.

| 5) | Programmis kasutatavad eelarvealased põhimõtted ei näi selle riskihinnangu alusel enne 2008. aastat andvat piisavat kindlusvaru 3 % puudujäägiläve ületamise vältimiseks tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral; samuti ei ole need piisavad, et tagada stabiilsuse ja kasvu pakti keskpika perioodi eesmärgi — tasakaalulähedase eelarveseisundi — saavutamine programmiperioodi jooksul. |
| --- | --- |

5)

Programmis kasutatavad eelarvealased põhimõtted ei näi selle riskihinnangu alusel enne 2008. aastat andvat piisavat kindlusvaru 3 % puudujäägiläve ületamise vältimiseks tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral; samuti ei ole need piisavad, et tagada stabiilsuse ja kasvu pakti keskpika perioodi eesmärgi — tasakaalulähedase eelarveseisundi — saavutamine programmiperioodi jooksul.

| 6) | Võla suhe on 2004. aastal hinnanguliselt jõudnud 65,5 %ni SKTst, seega üle asutamislepingus sätestatud 60 % kontrollväärtuse. Programmis prognoositakse võla suhte kasvu 66 %ni 2005. ja 2006. aastal ning selle kahanemist alates 2007. aastast, kuni 65 %ni SKTst 2008. aastal. Võttes arvesse eespool nimetatud eelarve-eesmärkidega seotud riske, ei pruugi võla suhte areng olla nii soodne, kui prognoositud. |
| --- | --- |

6)

Võla suhe on 2004. aastal hinnanguliselt jõudnud 65,5 %ni SKTst, seega üle asutamislepingus sätestatud 60 % kontrollväärtuse. Programmis prognoositakse võla suhte kasvu 66 %ni 2005. ja 2006. aastal ning selle kahanemist alates 2007. aastast, kuni 65 %ni SKTst 2008. aastal. Võttes arvesse eespool nimetatud eelarve-eesmärkidega seotud riske, ei pruugi võla suhte areng olla nii soodne, kui prognoositud.

| 7) | Riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse seisukohast seisab Saksamaa silmitsi teatavate riskidega. Saksamaa olukord võiks olla võrdlemisi soodne, eeldusel et programmi aluseks olevad struktuurireformid viiakse aktiivselt ellu ja reformimispüüdlusi pikaajalise jätkusuutlikkuse tugevdamiseks jätkatakse ka edaspidi. Pikaajaline jätkusuutlikkus sõltub siiski eelarve kavandatud konsolideerimise õnnestumisest keskpikal perioodil ja võlataseme alandamisest; nii liidumaadel kui ka sotsiaalkindlustussüsteemidel on selles oma osa. Juba kehtivatel õigusaktidel põhinevad Agenda 2010 struktuurireformid, eriti pensionireform, vähendavad tõenäoliselt elanikkonna vananemisest tulenevat mõju eelarvele, kuigi käimasolevate reformide kulusid vähendav mõju on küllaltki ebakindel, eriti tervishoiu osas. |
| --- | --- |

7)

Riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse seisukohast seisab Saksamaa silmitsi teatavate riskidega. Saksamaa olukord võiks olla võrdlemisi soodne, eeldusel et programmi aluseks olevad struktuurireformid viiakse aktiivselt ellu ja reformimispüüdlusi pikaajalise jätkusuutlikkuse tugevdamiseks jätkatakse ka edaspidi. Pikaajaline jätkusuutlikkus sõltub siiski eelarve kavandatud konsolideerimise õnnestumisest keskpikal perioodil ja võlataseme alandamisest; nii liidumaadel kui ka sotsiaalkindlustussüsteemidel on selles oma osa. Juba kehtivatel õigusaktidel põhinevad Agenda 2010 struktuurireformid, eriti pensionireform, vähendavad tõenäoliselt elanikkonna vananemisest tulenevat mõju eelarvele, kuigi käimasolevate reformide kulusid vähendav mõju on küllaltki ebakindel, eriti tervishoiu osas.

| 8) | 2004. aasta ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika vastab osaliselt riigi majanduspoliitika üldsuunistele rahanduse valdkonnas. Eelkõige ei vähenenud 2004. aastal tsükliliselt kohandatud puudujääk. Tsükliliselt kohandatud tasakaalu kavandatud kohandus keskpikal perioodil alates 2007. aastast on alla 0,5 protsendipunkti SKTst ning sisaldab lisaks ka mitmeid riske. Selle tulemusena ei saavutata programmiperioodi jooksul tasakaalulähedast eelarveseisundit. Saksamaal on, eriti tööturu ja pensionisüsteemide osas, ellu viidud olulised struktuurireformid, mis aitavad riigil paremini toime tulla elanikkonna vananemisest tulenevate probleemidega. Saksamaale on endiselt väga oluline oma alakasutatud tööjõuressursse mobiliseerides saavutada suurem tegelik ja potentsiaalne kasv. |
| --- | --- |

8)

2004. aasta ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika vastab osaliselt riigi majanduspoliitika üldsuunistele rahanduse valdkonnas. Eelkõige ei vähenenud 2004. aastal tsükliliselt kohandatud puudujääk. Tsükliliselt kohandatud tasakaalu kavandatud kohandus keskpikal perioodil alates 2007. aastast on alla 0,5 protsendipunkti SKTst ning sisaldab lisaks ka mitmeid riske. Selle tulemusena ei saavutata programmiperioodi jooksul tasakaalulähedast eelarveseisundit. Saksamaal on, eriti tööturu ja pensionisüsteemide osas, ellu viidud olulised struktuurireformid, mis aitavad riigil paremini toime tulla elanikkonna vananemisest tulenevate probleemidega. Saksamaale on endiselt väga oluline oma alakasutatud tööjõuressursse mobiliseerides saavutada suurem tegelik ja potentsiaalne kasv.

Silmas pidades eespool toodud hinnangut on nõukogu seisukohal, et Saksamaa peaks:

| i) | tegema kõik vajaliku ülemäärase puudujäägi korrigeerimiseks 2005. aastal; |
| --- | --- |

i)

tegema kõik vajaliku ülemäärase puudujäägi korrigeerimiseks 2005. aastal;

| ii) | kohandama 2005. aastale järgnevatel aastatel oma eelarvet ja võtma vajalikud struktuurimeetmed tasakaalulähedase eelarveseisundi saavutamiseks programmiperioodi lõpuks; ning |
| --- | --- |

ii)

kohandama 2005. aastale järgnevatel aastatel oma eelarvet ja võtma vajalikud struktuurimeetmed tasakaalulähedase eelarveseisundi saavutamiseks programmiperioodi lõpuks; ning

| iii) | jätkama struktuurireformide teostamist, et veelgi parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, eriti tervishoiusüsteemi osas. |
| --- | --- |

iii)

jätkama struktuurireformide teostamist, et veelgi parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, eriti tervishoiusüsteemi osas.

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKT
  (muutus, %) | SP dets 2004 | 1,8 | 1,7 | 1 | 2 | 2 |
| KOM okt 2004 | 1,9 | 1,5 | 1,7 | — | — |
| SP jaan 2004 | 1,7 | 2 | 2 | 2 | — |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP dets 2004 | — | — | — | — | — |
| KOM okt 2004 | 1,7 | 1,3 | 1,1 | — | — |
| SP jaan 2004 | — | — | — | — | — |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKTst) | SP dets 2004 | -3 | -2,9 | -2 | -2 | -1 |
| KOM okt 2004 | -3,9 | -2,9 | -2,6 | — | — |
| SP jaan 2004 | -3 | -2 | -2 | -1 | — |
| Esmane tasakaal
  (% SKTst) | SP dets 2004 | - | 0 | | 1 | 2 |
| KOM okt 2004 | -0,8 | 0,2 | 0,5 | — | — |
| SP jaan 2004 | - | | 1 | 1 | — |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal
  (% SKTst) | SP dets 2004 (3) | -3,0 | -2,4 | -1,9 | -1,6 | -1,3 |
| KOM okt 2004 | -3,4 | -2,4 | -2,1 | — | — |
| SP jaan 2004 (3) | -2,5 | -2,1 | -1,6 | -1,4 | — |
| valitsemissektori koguvõlg
  (% SKTst) | SP dets 2004 | 65 | 66 | 66 | 65 | 65 |
| KOM okt 2004 | 65,9 | 66,7 | 67,1 | — | — |
| SP jaan 2004 | 65 | 65 | 65 | 65 | — |
| stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM), mida on kohandatud vastavalt novembris esitatud rahanduspoliitika lisapaketile; komisjoni teatis nõukogule: “Saksamaa ja Prantsusmaa olukord seoses nende ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusest tulenevate kohustustega pärast Euroopa Kohtu otsust”, 14. detsember 2004, K(2004) 813; komisjoni talituste arvutused. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reaalne SKT

(muutus, %)

SP dets 2004

1,8

1,7

1 Formula

2

2

KOM okt 2004

1,9

1,5

1,7

—

—

SP jaan 2004

1,7

2 Formula

2 Formula

2 Formula

—

THHI inflatsioon

(%)

SP dets 2004

—

—

—

—

—

KOM okt 2004

1,7

1,3

1,1

—

—

SP jaan 2004

—

—

—

—

—

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKTst)

SP dets 2004

-3 Formula

-2,9

-2 Formula

-2

-1 Formula

KOM okt 2004

-3,9

-2,9

-2,6

—

—

SP jaan 2004

-3 Formula

-2 Formula

-2

-1 Formula

—

Esmane tasakaal

(% SKTst)

SP dets 2004

- Formula

0

Formula

1 Formula

2

KOM okt 2004

-0,8

0,2

0,5

—

—

SP jaan 2004

- Formula

Formula

1

1 Formula

—

Tsükliliselt kohandatud tasakaal

(% SKTst)

SP dets 2004 (3)

-3,0

-2,4

-1,9

-1,6

-1,3

KOM okt 2004

-3,4

-2,4

-2,1

—

—

SP jaan 2004 (3)

-2,5

-2,1

-1,6

-1,4

—

valitsemissektori koguvõlg

(% SKTst)

SP dets 2004

65 Formula

66

66

65 Formula

65

KOM okt 2004

65,9

66,7

67,1

—

—

SP jaan 2004

65

65 Formula

65 Formula

65

—

stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM), mida on kohandatud vastavalt novembris esitatud rahanduspoliitika lisapaketile; komisjoni teatis nõukogule: “Saksamaa ja Prantsusmaa olukord seoses nende ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusest tulenevate kohustustega pärast Euroopa Kohtu otsust”, 14. detsember 2004, K(2004) 813; komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997.

(2)  Dokument K(2004) 813, 14.12.2004.

(3)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

Allikad:

stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM), mida on kohandatud vastavalt novembris esitatud rahanduspoliitika lisapaketile; komisjoni teatis nõukogule: “Saksamaa ja Prantsusmaa olukord seoses nende ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusest tulenevate kohustustega pärast Euroopa Kohtu otsust”, 14. detsember 2004, K(2004) 813; komisjoni talituste arvutused.

---

| 3.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 136/15 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 136/15

---

NÕUKOGU ARVAMUS

17. veebruar 2005

Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004–2007

(2005/C 136/06)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 17. veebruaril 2005 läbi Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2007. Programm vastab stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi juhendi andmenõuetele. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 17. veebruaril 2005 läbi Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2007. Programm vastab stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi juhendi andmenõuetele.

| (2) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvuks 2004. aastal 5,3 % ja ülejäänud programmiperioodi jooksul stabiilselt keskmiselt 5,2 %. Praegu olemasolevate andmete kohaselt kajastab see stsenaarium usutavaid kasvuprognoose. Programmi tarbijahindade harmoneeritud indeksi (THHI) inflatsiooniprognoos tundub siiski olevat liiga madal. |
| --- | --- |

(2)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvuks 2004. aastal 5,3 % ja ülejäänud programmiperioodi jooksul stabiilselt keskmiselt 5,2 %. Praegu olemasolevate andmete kohaselt kajastab see stsenaarium usutavaid kasvuprognoose. Programmi tarbijahindade harmoneeritud indeksi (THHI) inflatsiooniprognoos tundub siiski olevat liiga madal.

| (3) | Pärast algselt kavandamata ülejääki 2004. aastal, mis kajastab oodatust suuremaid laekumisi, sealhulgas ühekordsetest teguritest, ja eelarveliste kulude mõningast vähenemist, näeb ajakohastatud programmi strateegia ette tagasihoidliku ja enamasti stabiilse puudujäägi alates 2005. aastast. Nii kulude kui tulude suhe on programmiperioodi jooksul väheneva suundumusega, kuigi kulude suhe suureneb 2005. aastal hiljutiste eelarvemeetmete tulemusel. Samal ajal viiakse ellu märkimisväärset riigi investeeringute programmi, mille tulemusel valitsemissektori keskmine investeeringute osakaal on kogu programmiperioodi jooksul veidi alla 4 % SKTst (vastavalt veidi alla 5 % RKTst). Korrigeerides ühise metoodika abil tsükli eeldatavat mõju, on tsükliliselt korrigeeritud eelarve kogu vaatlusalusel perioodil ülejäägis, välja arvatud väike puudujääk 2005. aastal. Tuleks siiski märkida, et kogutoodangu lõhe ja seega ka tsükliliselt korrigeeritud tasakaalu prognoosidega on seotud tavalisest suurem ebakindlus Iirimaa majanduse erijoonte tõttu. Eelmise programmiga võrreldes nähakse praeguses ajakohastatud programmis ette tugevamat valitsemissektori eelarvetasakaalu soodsama makromajandusliku stsenaariumi juures. |
| --- | --- |

(3)

Pärast algselt kavandamata ülejääki 2004. aastal, mis kajastab oodatust suuremaid laekumisi, sealhulgas ühekordsetest teguritest, ja eelarveliste kulude mõningast vähenemist, näeb ajakohastatud programmi strateegia ette tagasihoidliku ja enamasti stabiilse puudujäägi alates 2005. aastast. Nii kulude kui tulude suhe on programmiperioodi jooksul väheneva suundumusega, kuigi kulude suhe suureneb 2005. aastal hiljutiste eelarvemeetmete tulemusel. Samal ajal viiakse ellu märkimisväärset riigi investeeringute programmi, mille tulemusel valitsemissektori keskmine investeeringute osakaal on kogu programmiperioodi jooksul veidi alla 4 % SKTst (vastavalt veidi alla 5 % RKTst). Korrigeerides ühise metoodika abil tsükli eeldatavat mõju, on tsükliliselt korrigeeritud eelarve kogu vaatlusalusel perioodil ülejäägis, välja arvatud väike puudujääk 2005. aastal. Tuleks siiski märkida, et kogutoodangu lõhe ja seega ka tsükliliselt korrigeeritud tasakaalu prognoosidega on seotud tavalisest suurem ebakindlus Iirimaa majanduse erijoonte tõttu. Eelmise programmiga võrreldes nähakse praeguses ajakohastatud programmis ette tugevamat valitsemissektori eelarvetasakaalu soodsama makromajandusliku stsenaariumi juures.

| (4) | Eelarveprognooside riskid tunduvad olevat suurel määral tasakaalustatud. Ühelt poolt tundub laekumiste prognoos olevat usutav ja reservide olemasolu ettenägematute kulude tarvis 2006. ja 2007. aasta prognoosis võib osutada võimalusele, et tulemus on kavandatust parem. Kulude osas on Iirimaa viimasel ajal samuti teinud oma kulueesmärkide täitmisel paljutõotavaid edusamme ja seega võib oletada, et hiljuti kulude kontrolli tugevdamiseks võetud meetmed on tõhusad. Teiselt poolt on olemas mõned suurema üldpuudujäägi ohud. Eelkõige on programmi lõpuaastate kulutuste kasvumäär mõnevõrra piiratud. |
| --- | --- |

(4)

Eelarveprognooside riskid tunduvad olevat suurel määral tasakaalustatud. Ühelt poolt tundub laekumiste prognoos olevat usutav ja reservide olemasolu ettenägematute kulude tarvis 2006. ja 2007. aasta prognoosis võib osutada võimalusele, et tulemus on kavandatust parem. Kulude osas on Iirimaa viimasel ajal samuti teinud oma kulueesmärkide täitmisel paljutõotavaid edusamme ja seega võib oletada, et hiljuti kulude kontrolli tugevdamiseks võetud meetmed on tõhusad. Teiselt poolt on olemas mõned suurema üldpuudujäägi ohud. Eelkõige on programmi lõpuaastate kulutuste kasvumäär mõnevõrra piiratud.

| (5) | Seda riskianalüüsi arvestades on programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et säilitada ajavahemikul kuni 2007. aastani stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutav keskpika perioodi tasakaalulähedane või ülejäägiline eelarveseisund. See annab ka piisava kindlusvaru tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei rikutaks eelarvepuudujäägi kriteeriumi 3 % SKTst kogu programmiperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(5)

Seda riskianalüüsi arvestades on programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et säilitada ajavahemikul kuni 2007. aastani stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutav keskpika perioodi tasakaalulähedane või ülejäägiline eelarveseisund. See annab ka piisava kindlusvaru tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei rikutaks eelarvepuudujäägi kriteeriumi 3 % SKTst kogu programmiperioodi jooksul.

| (6) | Valitsemissektori eeldatav võlg on 2004. aastal langenud 30,5 %-ni SKTst, mis on alla asutamislepingus sätestatud 60 % SKTst kontrollväärtuse. Aastatel 2005–2007 stabiliseerub programmi prognoosi kohaselt võla suhe 30 % lähedal SKTsse. Kui muude sektorite kui valitsemissektori varasid ei kogutaks riiklikku pensioni reservfondi (National Pensions Reserve Fund — NPRF), väheneks võla suhe märkimisväärselt kogu programmiperioodi vältel. |
| --- | --- |

(6)

Valitsemissektori eeldatav võlg on 2004. aastal langenud 30,5 %-ni SKTst, mis on alla asutamislepingus sätestatud 60 % SKTst kontrollväärtuse. Aastatel 2005–2007 stabiliseerub programmi prognoosi kohaselt võla suhe 30 % lähedal SKTsse. Kui muude sektorite kui valitsemissektori varasid ei kogutaks riiklikku pensioni reservfondi (National Pensions Reserve Fund — NPRF), väheneks võla suhe märkimisväärselt kogu programmiperioodi vältel.

| (7) | Iirimaa tundub olevat riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse osas suhteliselt soodsas olukorras. Iirimaa suhteliselt madal võla suhe, juba jõustatud penisonireformi meetmed ja reservide kogumine riiklikku pensioni reservfondi aitavad kaasa eelarve jätkusuutlikkusele ning elanikkonna vananemisega seotud probleemide lahendamisele. Programmis esitatud strateegia põhineb peamiselt vastavusel stabiilsuse ja kasvu pakti raamistikule ja jätkuval varade kogumisel riiklikku pensioni reservfondi. Üldiselt peaks iirimaa suhteliselt madal võla suhe kergendama pikema aja jooksul tekkida võiva mis tahes jätkusuutlikkuse mahajäämusega toime tulemist. |
| --- | --- |

(7)

Iirimaa tundub olevat riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse osas suhteliselt soodsas olukorras. Iirimaa suhteliselt madal võla suhe, juba jõustatud penisonireformi meetmed ja reservide kogumine riiklikku pensioni reservfondi aitavad kaasa eelarve jätkusuutlikkusele ning elanikkonna vananemisega seotud probleemide lahendamisele. Programmis esitatud strateegia põhineb peamiselt vastavusel stabiilsuse ja kasvu pakti raamistikule ja jätkuval varade kogumisel riiklikku pensioni reservfondi. Üldiselt peaks iirimaa suhteliselt madal võla suhe kergendama pikema aja jooksul tekkida võiva mis tahes jätkusuutlikkuse mahajäämusega toime tulemist.

| (8) | Ajakohastatud programmis on esitatud ülevaade valitsuse struktuurireformi programmist, mis on suunatud avalike teenuste kvaliteedi parandamisele, avalike kulutuste tõhususe suurendamisele ja Iirimaa majanduse infrastruktuuriliste vajadustega tegelemisele. Üldiselt on ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika suurel määral vastavuses konkreetseid riike käsitlevate 2003.–2005. aasta majanduspoliitiliste üldsuunistega riigi rahanduse valdkonnas, milles soovitati Iirimaa ametiasutustel edendada avalike kulutuste tõhusust, parandada keskpika perioodi eelarve raamistikku ja seada esikohale riikliku arengukava infrastruktuuri käsitlevad osad. |
| --- | --- |

(8)

Ajakohastatud programmis on esitatud ülevaade valitsuse struktuurireformi programmist, mis on suunatud avalike teenuste kvaliteedi parandamisele, avalike kulutuste tõhususe suurendamisele ja Iirimaa majanduse infrastruktuuriliste vajadustega tegelemisele. Üldiselt on ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika suurel määral vastavuses konkreetseid riike käsitlevate 2003.–2005. aasta majanduspoliitiliste üldsuunistega riigi rahanduse valdkonnas, milles soovitati Iirimaa ametiasutustel edendada avalike kulutuste tõhusust, parandada keskpika perioodi eelarve raamistikku ja seada esikohale riikliku arengukava infrastruktuuri käsitlevad osad.

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKT
  (muutus, %) | SP detsember 2004 | 5,3 | 5,1 | 5,2 | 5,4 |
| KOM (3) | 5,2 | 4,8 | 5,0 | andmed puuduvad |
| SP detsember 2003 | 3,3 | 4,7 | 5,2 | andmed puuduvad |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP detsember 2004 | 2,3 | 2,1 | 2,0 | 1,9 |
| KOM okt 2004 (3) | 2,3 | 2,4 | 2,4 | andmed puuduvad |
| SP detsember 2003 | 2,3 | 2,0 | 2,0 | andmed puuduvad |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKTst) | SP detsember 2004 | 0,9 | -0,8 | -0,6 | -0,6 |
| KOM okt 2004 (3) | -0,2 | -0,6 | -0,5 | andmed puuduvad |
| SP detsember 2003 | -1,1 | -1,4 | -1,1 | andmed puuduvad |
| Esmane tasakaal
  (% SKTst) | SP detsember 2004 | 2,1 | 0,6 | 0,6 | 0,7 |
| KOM okt 2004 (3) | 1,2 | 0,7 | 0,8 | andmed puuduvad |
| SP detsember 2003 | 0,3 | 0,1 | 0,3 | andmed puuduvad |
| Tsükliliselt korrigeeritud tasakaal
  (% SKTst) | SP detsember 2004 (2) | 1,2 | -0,2 | 0,1 | 0,0 |
| KOM okt 2004 (3) | 0,1 | 0,0 | 0,3 | andmed puuduvad |
| SP detsember 20031 | -0,7 | -0,8 | -0,5 | andmed puuduvad |
| valitsemissektori koguvõlg
  (% SKTst) | SP detsember 2004 | 30,5 | 30,1 | 30,1 | 30,0 |
| KOM okt 2004 (3) | 30,7 | 30,7 | 30,6 | andmed puuduvad |
| SP detsember 2003 | 33,3 | 33,5 | 33,3 | andmed puuduvad |
| Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogramm, detsember 2003 ja detsember 2004 (SP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2004

2005

2006

2007

Reaalne SKT

(muutus, %)

SP detsember 2004

5,3

5,1

5,2

5,4

KOM (3)

5,2

4,8

5,0

andmed puuduvad

SP detsember 2003

3,3

4,7

5,2

andmed puuduvad

THHI inflatsioon

(%)

SP detsember 2004

2,3

2,1

2,0

1,9

KOM okt 2004 (3)

2,3

2,4

2,4

andmed puuduvad

SP detsember 2003

2,3

2,0

2,0

andmed puuduvad

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKTst)

SP detsember 2004

0,9

-0,8

-0,6

-0,6

KOM okt 2004 (3)

-0,2

-0,6

-0,5

andmed puuduvad

SP detsember 2003

-1,1

-1,4

-1,1

andmed puuduvad

Esmane tasakaal

(% SKTst)

SP detsember 2004

2,1

0,6

0,6

0,7

KOM okt 2004 (3)

1,2

0,7

0,8

andmed puuduvad

SP detsember 2003

0,3

0,1

0,3

andmed puuduvad

Tsükliliselt korrigeeritud tasakaal

(% SKTst)

SP detsember 2004 (2)

1,2

-0,2

0,1

0,0

KOM okt 2004 (3)

0,1

0,0

0,3

andmed puuduvad

SP detsember 20031

-0,7

-0,8

-0,5

andmed puuduvad

valitsemissektori koguvõlg

(% SKTst)

SP detsember 2004

30,5

30,1

30,1

30,0

KOM okt 2004 (3)

30,7

30,7

30,6

andmed puuduvad

SP detsember 2003

33,3

33,5

33,3

andmed puuduvad

Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogramm, detsember 2003 ja detsember 2004 (SP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

(2)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(3)  Komisjoni talituste 2004. aasta sügise prognoos.

Allikad:

Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogramm, detsember 2003 ja detsember 2004 (SP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 3.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 136/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 136/18

---

NÕUKOGU ARVAMUS

17. veebruar 2005

Itaalia ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004-2008

(2005/C 136/07)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 17. veebruaril 2005 läbi Itaalia ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2008. Programm vastab osaliselt stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi juhendi andmenõuetele. Kohanduste suuna ja sisu täpseks hindamiseks oleks vaja olnud lisateavet 2006. aasta ja edasiste aastate eelarve-eesmärkide täitmiseks võetavate lisameetmete kohta. Seepärast palutakse Itaalial viia andmed juhendi nõuetega täielikku vastavusse. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 17. veebruaril 2005 läbi Itaalia ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2008. Programm vastab osaliselt stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi juhendi andmenõuetele. Kohanduste suuna ja sisu täpseks hindamiseks oleks vaja olnud lisateavet 2006. aasta ja edasiste aastate eelarve-eesmärkide täitmiseks võetavate lisameetmete kohta. Seepärast palutakse Itaalial viia andmed juhendi nõuetega täielikku vastavusse.

| (2) | Programmi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium kajastab 2004. aasta keskel avaldatud teavet. Selles kavandatakse SKT reaalkasvu tõusu 1,2 %lt 2004. aastal 2,1 %ni 2005. aastal ja keskmiselt ligikaudu 2,3 %ni kogu ülejäänud programmperioodi jooksul. Praegu olemasolevate andmete kohaselt näib, et see stsenaarium kajastab võrdlemisi soodsat kasvuprognoosi, sest nii i) 2005. aastaks kavandatud kasv on praeguste prognooside kohaselt üsna kõrge kui ka ii) eeldatav kasvu muutumine keskpikas plaanis tundub olevat suhteliselt optimistlik. Programmi hindade liikumise SKT deflaatoriga mõõdetud prognoosid näivad realistlikud (2). |
| --- | --- |

(2)

Programmi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium kajastab 2004. aasta keskel avaldatud teavet. Selles kavandatakse SKT reaalkasvu tõusu 1,2 %lt 2004. aastal 2,1 %ni 2005. aastal ja keskmiselt ligikaudu 2,3 %ni kogu ülejäänud programmperioodi jooksul. Praegu olemasolevate andmete kohaselt näib, et see stsenaarium kajastab võrdlemisi soodsat kasvuprognoosi, sest nii i) 2005. aastaks kavandatud kasv on praeguste prognooside kohaselt üsna kõrge kui ka ii) eeldatav kasvu muutumine keskpikas plaanis tundub olevat suhteliselt optimistlik. Programmi hindade liikumise SKT deflaatoriga mõõdetud prognoosid näivad realistlikud (2).

| (3) | Programmi eesmärgiks on vähendada nominaalset eelarvepuudujääki eeldatavalt 2,9 %lt SKTst 2004. aastal järk-järgult 2,7 %le SKTst 2005. aastal ja lõpuks 0,9 %le SKTst 2008. aastal. Seega ei ole programmi eesmärgiks enam see, et eelarve peaks olema keskpikas perioodis tasakaalulähedane või ülejäägis. Tsüklilist korrigeerimist arvestades prognoositakse püsivate meetmete rakendamisest tulenevat eelarve tasakaalu paranemist 1,1 protsendipunkti võrra programmperioodi jooksul, kusjuures suurem osa korrigeerimisest (0,5 protsendipunkti) toimub eeldatavalt 2006. aastal. Kuigi tsüklilise korrigeerimise osas ei ole 2005. aastal paranemist oodata, asendatakse suur osa ühekordseid meetmeid püsivate meetmetega. Eelmise ajakohastatud programmiga võrreldes on puudujääginäitajad rohkem kui ühe protsendipunkti võrra kõrgemad ja kavandatud korrigeerimine on edasi lükatud vähemsoodsa makromajandusliku stsenaariumi tõttu. Kuna toodangumahu tühikutes mõõdetud tsüklilised tingimused on siiski samad, võib suuremat osa eelarvepuudujäägi läbivaatamisest pidada struktuuriliseks. |
| --- | --- |

(3)

Programmi eesmärgiks on vähendada nominaalset eelarvepuudujääki eeldatavalt 2,9 %lt SKTst 2004. aastal järk-järgult 2,7 %le SKTst 2005. aastal ja lõpuks 0,9 %le SKTst 2008. aastal. Seega ei ole programmi eesmärgiks enam see, et eelarve peaks olema keskpikas perioodis tasakaalulähedane või ülejäägis. Tsüklilist korrigeerimist arvestades prognoositakse püsivate meetmete rakendamisest tulenevat eelarve tasakaalu paranemist 1,1 protsendipunkti võrra programmperioodi jooksul, kusjuures suurem osa korrigeerimisest (0,5 protsendipunkti) toimub eeldatavalt 2006. aastal. Kuigi tsüklilise korrigeerimise osas ei ole 2005. aastal paranemist oodata, asendatakse suur osa ühekordseid meetmeid püsivate meetmetega. Eelmise ajakohastatud programmiga võrreldes on puudujääginäitajad rohkem kui ühe protsendipunkti võrra kõrgemad ja kavandatud korrigeerimine on edasi lükatud vähemsoodsa makromajandusliku stsenaariumi tõttu. Kuna toodangumahu tühikutes mõõdetud tsüklilised tingimused on siiski samad, võib suuremat osa eelarvepuudujäägi läbivaatamisest pidada struktuuriliseks.

| (4) | On olemas risk, et eelarve puhul võib tulemus olla programmis kavandatust kehvem. Eelkõige 2005. aastal, mil erinevused on väiksed ja madalamad kavandatud majanduskasvust, toovad kerged kõrvalekalded kavandatud eelarve parandamisest rohkem kui 2 % ulatuses SKTst, ühekordsete meetmetega seotud riskid ning ka võimalik teehooldusega tegeleva asutuse ANAS ümberklassifitseerimine kaasa kontrollväärtuse 3 % SKTst ületamise. Varasema kogemuse põhjal ei saa välistada, et programmis esitatud eesmärkide saavutamiseks vajalikke eelarve korrigeerimisi alates 2006. aastast on alahinnatud. Seda riskianalüüsi silmas pidades ei näi programmi eelarvestrateegia kuni 2006. aastani andvat tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral piisavat varu 3 % puudujäägiläve ületamise ärahoidmiseks. Samuti ei ole need piisavad, et tagada stabiilsuse ja kasvu pakti keskpika perioodi eesmärgi — tasakaalulähedase eelarveseisundi — saavutamine programmperioodi lõpuks. |
| --- | --- |

(4)

On olemas risk, et eelarve puhul võib tulemus olla programmis kavandatust kehvem. Eelkõige 2005. aastal, mil erinevused on väiksed ja madalamad kavandatud majanduskasvust, toovad kerged kõrvalekalded kavandatud eelarve parandamisest rohkem kui 2 % ulatuses SKTst, ühekordsete meetmetega seotud riskid ning ka võimalik teehooldusega tegeleva asutuse ANAS ümberklassifitseerimine kaasa kontrollväärtuse 3 % SKTst ületamise. Varasema kogemuse põhjal ei saa välistada, et programmis esitatud eesmärkide saavutamiseks vajalikke eelarve korrigeerimisi alates 2006. aastast on alahinnatud. Seda riskianalüüsi silmas pidades ei näi programmi eelarvestrateegia kuni 2006. aastani andvat tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral piisavat varu 3 % puudujäägiläve ületamise ärahoidmiseks. Samuti ei ole need piisavad, et tagada stabiilsuse ja kasvu pakti keskpika perioodi eesmärgi — tasakaalulähedase eelarveseisundi — saavutamine programmperioodi lõpuks.

| (5) | Eeldatav võla suhe on 2004. aastal jõudnud 106 %ni SKTst, mis on vaid pisut alla 2003. aasta taseme ning oluliselt kõrgem asutamislepingus sätestatud 60 % kontrollväärtusest. Programmis kavandatakse võla suhte vähenemist programmperioodi jooksul rohkem kui 8 protsendipunkti võrra peamiselt ambitsioonika erastamiskava abil koos eelarve esmase tasakaalu parandamise ja majanduskasvu elavdamisega. Võla kiiremat vähenemist takistavad võlga suurendavad eelarvevälised rahastamisvahendid, mis moodustavad keskmiselt üle 2 protsendipunkti SKTst aastas. Võla areng võib olla prognoositust vähem soodus, arvestades eespool nimetatud riske seoses eelarve-eesmärkide saavutamisega ning jätkuvat ebakindlust seoses võlakoormust mõjutavate muude teguritega (stock-flow adjustments). |
| --- | --- |

(5)

Eeldatav võla suhe on 2004. aastal jõudnud 106 %ni SKTst, mis on vaid pisut alla 2003. aasta taseme ning oluliselt kõrgem asutamislepingus sätestatud 60 % kontrollväärtusest. Programmis kavandatakse võla suhte vähenemist programmperioodi jooksul rohkem kui 8 protsendipunkti võrra peamiselt ambitsioonika erastamiskava abil koos eelarve esmase tasakaalu parandamise ja majanduskasvu elavdamisega. Võla kiiremat vähenemist takistavad võlga suurendavad eelarvevälised rahastamisvahendid, mis moodustavad keskmiselt üle 2 protsendipunkti SKTst aastas. Võla areng võib olla prognoositust vähem soodus, arvestades eespool nimetatud riske seoses eelarve-eesmärkide saavutamisega ning jätkuvat ebakindlust seoses võlakoormust mõjutavate muude teguritega (stock-flow adjustments).

| (6) | Riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse seisukohast on Itaalia silmitsi teatavate riskidega. Siiski on 2004. aasta pensionireformi vastuvõtmine tähtsaks sammuks elanikkonna vananemisest tulenevate eelarveliste tagajärgede käsitlemisel ning aitab kaasa Itaalia olukorra parandamisele selles küsimuses. Itaalia võiks olla suhteliselt soodsas olukorras, eeldusel et eelarve-eesmärgid täidetakse täielikult, et saavutatakse pensionireformiga plaanitud kokkuhoid ning et mis tahes kõrvalekaldumised võla kiirele vähenemisele tõhusalt kaasa aitavast suurte esmaste ülejääkide tekitamise strateegiast korrigeeritakse viivitamatult. |
| --- | --- |

(6)

Riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse seisukohast on Itaalia silmitsi teatavate riskidega. Siiski on 2004. aasta pensionireformi vastuvõtmine tähtsaks sammuks elanikkonna vananemisest tulenevate eelarveliste tagajärgede käsitlemisel ning aitab kaasa Itaalia olukorra parandamisele selles küsimuses. Itaalia võiks olla suhteliselt soodsas olukorras, eeldusel et eelarve-eesmärgid täidetakse täielikult, et saavutatakse pensionireformiga plaanitud kokkuhoid ning et mis tahes kõrvalekaldumised võla kiirele vähenemisele tõhusalt kaasa aitavast suurte esmaste ülejääkide tekitamise strateegiast korrigeeritakse viivitamatult.

| (7) | Programmis esitatud majanduspoliitika vastab osaliselt riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Esiteks ei nähta programmiga ette seda, et eelarve peaks olema keskpikas perioodis tasakaalulähedane või ülejäägis. Teiseks ei taga eelarve-eesmärgid tsükliliselt korrigeeritud eelarvetasakaalu paranemist vähemalt 0,5 protsendipunkti võrra aastas, kuigi tõdetakse, et struktuurilise eelarvetasakaalu paranemine (ühekordsete meetmete tulem) on keskmiselt 0,5 protsendipunkti SKTst aastas. Kolmandaks rahastatakse osa 2005. aasta maksukärpest ajutiste meetmetega. Lisaks sellele ei esitata programmis piisavat teavet kulude piiramise tugevdamise mehhanismide toimimise kohta ega viidata piirkondlike kulude rahastamise täpsele allikale. |
| --- | --- |

(7)

Programmis esitatud majanduspoliitika vastab osaliselt riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Esiteks ei nähta programmiga ette seda, et eelarve peaks olema keskpikas perioodis tasakaalulähedane või ülejäägis. Teiseks ei taga eelarve-eesmärgid tsükliliselt korrigeeritud eelarvetasakaalu paranemist vähemalt 0,5 protsendipunkti võrra aastas, kuigi tõdetakse, et struktuurilise eelarvetasakaalu paranemine (ühekordsete meetmete tulem) on keskmiselt 0,5 protsendipunkti SKTst aastas. Kolmandaks rahastatakse osa 2005. aasta maksukärpest ajutiste meetmetega. Lisaks sellele ei esitata programmis piisavat teavet kulude piiramise tugevdamise mehhanismide toimimise kohta ega viidata piirkondlike kulude rahastamise täpsele allikale.

Eespool toodud hinnangut silmas pidades on nõukogu seisukohal, et Itaalia peaks:

| i) | tegema kõik vajaliku 2005. aasta kavandatud puudujäägi saavutamiseks; |
| --- | --- |

i)

tegema kõik vajaliku 2005. aasta kavandatud puudujäägi saavutamiseks;

| ii) | võtma vajalikud struktuurilised meetmed alates aastast 2006, et saavutada tasakaalulähedane eelarve programmiga hõlmatud ajavahemiku lõpuks; ning |
| --- | --- |

ii)

võtma vajalikud struktuurilised meetmed alates aastast 2006, et saavutada tasakaalulähedane eelarve programmiga hõlmatud ajavahemiku lõpuks; ning

| iii) | tagama, et võla suhe SKTsse langeks kiiremini asutamislepingus sätestatud 60 % kontrollväärtuseni, pöörates erilist tähelepanu võla tasemes muutusi esile kutsuvatele teguritele, v.a netolaenud. |
| --- | --- |

iii)

tagama, et võla suhe SKTsse langeks kiiremini asutamislepingus sätestatud 60 % kontrollväärtuseni, pöörates erilist tähelepanu võla tasemes muutusi esile kutsuvatele teguritele, v.a netolaenud.

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKT
  (muutus, %) | SP 2004 | 1,2 | 2,1 | 2,2 | 2,3 | 2,3 |
| KOM okt 2004 | 1,3 | 1,8 | 1,8 | — | — |
| SP 2003 | 1,9 | 2,2 | 2,5 | 2,6 | |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP 2004 (3) | 2,2 | 1,6 | 1,5 | 1,4 | 1,4 |
| KOM okt 2004 | 2,3 | 2,3 | 2,0 | — | — |
| SP 2003 | 1,8 | 1,5 | 1,4 | 1,4 | — |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKTst) | SP 2004 | -2,9 | -2,7 | -2,0 | -1,4 | -0,9 |
| KOM okt 2004 | -3,0 | -3,0 | -3,6 | — | — |
| SP 2003 | -2,2 | -1,5 | -0,7 | 0,0 | — |
| Esmane tasakaal
  (% SKTst) | SP 2004 | 2,4 | 2,4 | 3,3 | 4,0 | 4,7 |
| KOM okt 2004 | 2,0 | 2,1 | 1,5 | — | — |
| SP 2003 | 2,9 | 3,5 | 4,4 | 5,1 | — |
| Tsükliliselt korrigeeritud tasakaal
  (% SKTst) | SP 2004 (4) | -2,1 | -2,1 | -1,6 | -1,2 | -1,0 |
| KOM okt 2004 | -2,4 | -2,6 | -3,4 | — | — |
| SP 2003 (4) | -1,6 | -1,0 | -0,4 | 0,1 | — |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKTst) | SP 2004 | 106,0 | 104,1 | 101,9 | 99,2 | 98,0 |
| KOM okt 2004 | 106,0 | 104,6 | 104,4 | — | — |
| SP 2003 | 105,0 | 103,0 | 100,9 | 98,6 | — |
| Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reaalne SKT

(muutus, %)

SP 2004

1,2

2,1

2,2

2,3

2,3

KOM okt 2004

1,3

1,8

1,8

—

—

SP 2003

1,9

2,2

2,5

2,6

THHI inflatsioon

(%)

SP 2004 (3)

2,2

1,6

1,5

1,4

1,4

KOM okt 2004

2,3

2,3

2,0

—

—

SP 2003

1,8

1,5

1,4

1,4

—

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKTst)

SP 2004

-2,9

-2,7

-2,0

-1,4

-0,9

KOM okt 2004

-3,0

-3,0

-3,6

—

—

SP 2003

-2,2

-1,5

-0,7

0,0

—

Esmane tasakaal

(% SKTst)

SP 2004

2,4

2,4

3,3

4,0

4,7

KOM okt 2004

2,0

2,1

1,5

—

—

SP 2003

2,9

3,5

4,4

5,1

—

Tsükliliselt korrigeeritud tasakaal

(% SKTst)

SP 2004 (4)

-2,1

-2,1

-1,6

-1,2

-1,0

KOM okt 2004

-2,4

-2,6

-3,4

—

—

SP 2003 (4)

-1,6

-1,0

-0,4

0,1

—

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKTst)

SP 2004

106,0

104,1

101,9

99,2

98,0

KOM okt 2004

106,0

104,6

104,4

—

—

SP 2003

105,0

103,0

100,9

98,6

—

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

(2)  Programmis esitatud eeldatav tarbijahindade harmoneeritud indeksi (THHI) inflatsioon ei ole prognoos. Pigem on tegemist kontrollväärtusega, mis on üldjuhul ette nähtud palgaläbirääkimistel kasutamiseks.

(3)  Kavandatud inflatsioon alates 2005. aastast.

(4)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

Allikad:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 3.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 136/21 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 136/21

---

NÕUKOGU ARVAMUS

17. veebruar 2005

Malta ajakohastatud lähenemisprogrammi 2004–2007 kohta

(2005/C 136/08)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | 17. veebruaril 2005 kontrollis nõukogu Malta ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2007. Programm vastab üldjoontes tegevusjuhendile, välja arvatud prognoositud riiklike kulutuste jaotuse osas. Hinnaandmed ei ole kooskõlas Maastrichti ühtlustatud määratlustega. Seepärast palutakse Maltal viia andmed nõuetega vastavusse. |
| --- | --- |

(1)

17. veebruaril 2005 kontrollis nõukogu Malta ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2007. Programm vastab üldjoontes tegevusjuhendile, välja arvatud prognoositud riiklike kulutuste jaotuse osas. Hinnaandmed ei ole kooskõlas Maastrichti ühtlustatud määratlustega. Seepärast palutakse Maltal viia andmed nõuetega vastavusse.

| (2) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvu suurenemist 0,6 %lt 2004. aastal keskmiselt 1,8 %ni ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu olemasolevate andmete kohaselt kajastab see stsenaarium usutavaid kasvuprognoose. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti olevat realistlik. |
| --- | --- |

(2)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvu suurenemist 0,6 %lt 2004. aastal keskmiselt 1,8 %ni ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu olemasolevate andmete kohaselt kajastab see stsenaarium usutavaid kasvuprognoose. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti olevat realistlik.

| (3) | Nõukogu tegi 5. juulil 2004. aastal otsuse, et Maltal on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning soovitas selle kõrvaldada 2006. aastaks. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu tegi 5. juulil 2004. aastal otsuse, et Maltal on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning soovitas selle kõrvaldada 2006. aastaks.

| (4) | Programmi eesmärgiks on puudujäägi vähendamine 2006. aastal alla 3 % kontrollväärtuse. Rahanduse stabiliseerimise aluseks on nii tulude suurendamiseks võetavad meetmed kui kulude kärpimine. Prognooside kohaselt peaks valitsemissektori puudujääk SKT suhtes vähenema 5,2 %lt 2004. aastal 2,3 %ni 2006. aastal ja langema 1,4 %ni 2007. aastal. Eelmise programmiga võrreldes kinnitab ajakohastatud programm üldiselt kavandatud riigi rahanduse kohandamist sama makromajandusliku stsenaariumi taustal. |
| --- | --- |

(4)

Programmi eesmärgiks on puudujäägi vähendamine 2006. aastal alla 3 % kontrollväärtuse. Rahanduse stabiliseerimise aluseks on nii tulude suurendamiseks võetavad meetmed kui kulude kärpimine. Prognooside kohaselt peaks valitsemissektori puudujääk SKT suhtes vähenema 5,2 %lt 2004. aastal 2,3 %ni 2006. aastal ja langema 1,4 %ni 2007. aastal. Eelmise programmiga võrreldes kinnitab ajakohastatud programm üldiselt kavandatud riigi rahanduse kohandamist sama makromajandusliku stsenaariumi taustal.

| (5) | programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat enam-vähem tasakaalustatud. Ühelt poolt tundub fiskaalpoliitiline eesmärk, milleks on 5,2 % valitsemissektori puudujääk 2004. aastal, olevat saavutatav; teiselt poolt teevad aluseks olev mõistlik makromajanduslik stsenaarium ja puudujäägi vähendamiseks välja kuulutatud meetmete iseloom ning programmis esitatud eelarveprognoosid 2005. aasta ja edaspidise osas stabiliseerimiskava üldjoontes usutavaks, kui välised tingimused vastavad ennustustele. |
| --- | --- |

(5)

programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat enam-vähem tasakaalustatud. Ühelt poolt tundub fiskaalpoliitiline eesmärk, milleks on 5,2 % valitsemissektori puudujääk 2004. aastal, olevat saavutatav; teiselt poolt teevad aluseks olev mõistlik makromajanduslik stsenaarium ja puudujäägi vähendamiseks välja kuulutatud meetmete iseloom ning programmis esitatud eelarveprognoosid 2005. aasta ja edaspidise osas stabiliseerimiskava üldjoontes usutavaks, kui välised tingimused vastavad ennustustele.

| (6) | Seda riskianalüüsi arvestades tunduvad programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et viia puudujääk 2006. aastal alla 3 % SKTst, ning need annavad piisava varu, et seda piirväärtust tavalise makromajandusliku kõikumise käigus mitte ületada. Siiski ei pruugi need olla piisavad selleks, et saavutada stabiilsuse ja kasvu pakti keskpika perioodi eesmärk, milleks on tasakaalulähedane eelarveseisund programmiperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(6)

Seda riskianalüüsi arvestades tunduvad programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et viia puudujääk 2006. aastal alla 3 % SKTst, ning need annavad piisava varu, et seda piirväärtust tavalise makromajandusliku kõikumise käigus mitte ületada. Siiski ei pruugi need olla piisavad selleks, et saavutada stabiilsuse ja kasvu pakti keskpika perioodi eesmärk, milleks on tasakaalulähedane eelarveseisund programmiperioodi jooksul.

| (7) | Valitsemissektori koguvõlg tõuseb programmi hinnangute kohaselt 2003. aasta 70,4 %lt 73,2 %ni SKTst 2004. aastal. Seejärel nähakse ette selle vähenemine programmiperioodi lõpuks 70,4 protsendini SKTst. Malta valitsuse hinnangul toetab majanduskasv, esmase eelarvetasakaalu jätkuv parandamine ja varade müük võla ja SKT suhtarvu vähenemist alates 2005. aastast. Siiski nõuavad mitmed tegurid, mis osaliselt vähendavad märkimisväärsete erastamistulude (üle 2 % SKTst nii 2005. kui 2006. aastal) mõju, üksikasjalikumat teavet eelarveväliste rahastamisvahendite kohta ja paremat järelevalvet nende üle. |
| --- | --- |

(7)

Valitsemissektori koguvõlg tõuseb programmi hinnangute kohaselt 2003. aasta 70,4 %lt 73,2 %ni SKTst 2004. aastal. Seejärel nähakse ette selle vähenemine programmiperioodi lõpuks 70,4 protsendini SKTst. Malta valitsuse hinnangul toetab majanduskasv, esmase eelarvetasakaalu jätkuv parandamine ja varade müük võla ja SKT suhtarvu vähenemist alates 2005. aastast. Siiski nõuavad mitmed tegurid, mis osaliselt vähendavad märkimisväärsete erastamistulude (üle 2 % SKTst nii 2005. kui 2006. aastal) mõju, üksikasjalikumat teavet eelarveväliste rahastamisvahendite kohta ja paremat järelevalvet nende üle.

| (8) | Riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega on seotud mitmeid riske, mis tulenevad elanikkonna vananemisega seotud prognoositud kuludest. Programmis esitatud jätkusuutlikkuse tagamise strateegia sõltub eelarve-eesmärkide saavutamisest. Sinna hulka kuuluvad ka pensioni- ja tervishoiusüsteemi reformid, mis veel pole selgelt määratletud või ellu viidud. Kuigi eelarve-eesmärkide mittesaavutamine seaks jätkusuutlikkuse igal juhul ohtu, on reformide teostamine samuti oluline, et hoida elanikkonna vananemisest tulenevad riiklikud kulutused pikas perspektiivis kontrolli all. |
| --- | --- |

(8)

Riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega on seotud mitmeid riske, mis tulenevad elanikkonna vananemisega seotud prognoositud kuludest. Programmis esitatud jätkusuutlikkuse tagamise strateegia sõltub eelarve-eesmärkide saavutamisest. Sinna hulka kuuluvad ka pensioni- ja tervishoiusüsteemi reformid, mis veel pole selgelt määratletud või ellu viidud. Kuigi eelarve-eesmärkide mittesaavutamine seaks jätkusuutlikkuse igal juhul ohtu, on reformide teostamine samuti oluline, et hoida elanikkonna vananemisest tulenevad riiklikud kulutused pikas perspektiivis kontrolli all.

| (9) | Üldiselt vastab ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika enam-vähem riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Eriti vastab programm nõukogu soovitusele vähendada valitsemissektori puudujääki. |
| --- | --- |

(9)

Üldiselt vastab ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika enam-vähem riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Eriti vastab programm nõukogu soovitusele vähendada valitsemissektori puudujääki.

Eelnevat hinnangut silmas pidades on nõukogu arvamusel, et Malta peaks:

| i) | rakendama vajalikke meetmeid, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi vähendamine 2006. aastal; |
| --- | --- |

i)

rakendama vajalikke meetmeid, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi vähendamine 2006. aastal;

| ii) | tagama võla ja SKT suhtarvu vähenemise 60 % kontrollväärtuseni rahuldavas tempos; |
| --- | --- |

ii)

tagama võla ja SKT suhtarvu vähenemise 60 % kontrollväärtuseni rahuldavas tempos;

| iii) | saavutama jätkuvat edu pensioni- ja tervishoiureformide kavandamisel ja elluviimisel. |
| --- | --- |

iii)

saavutama jätkuvat edu pensioni- ja tervishoiureformide kavandamisel ja elluviimisel.

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKT
  (muutus, %) | LP dets 2004 | 0,6 | 1,5 | 1,8 | 2,2 |
| KOM okt 2004 | 1,0 | 1,5 | 1,8 | e.k. |
| LP mai 2004 | 1,1 | 1,7 | 2,1 | 2,1 |
| THHI inflatsioon
  (%) | LP dets 2004 | 2,9 | 2,4 | 1,9 | 1,9 |
| KOM okt 2004 | 3,7 | 3,1 | 2,6 | e.k. |
| LP mai 2004 | 3,4 | 2,1 | 2,1 | 2,0 |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKTst) | LP dets 2004 | -5,2 | -3,7 | -2,3 | -1,4 |
| KOM okt 2004 | -5,1 | -4,0 | -3,3 | e.k. |
| LP mai 2004 | -5,2 | -3,7 | -2,3 | -1,4 |
| Esmane tasakaal
  (% SKTst) | LP dets 2004 | -1,4 | 0,3 | 1,6 | 2,4 |
| KOM okt 2004 | -1,3 | -0,2 | 0,4 | e.k. |
| LP mai 2004 | -1,4 | 0,1 | 1,4 | 2,2 |
| valitsemissektori koguvõlg
  (% SKTst) | LP dets 2004 | 73,2 | 72,0 | 70,5 | 70,4 |
| KOM okt 2004 | 72,4 | 73,7 | 74,2 | e.k. |
| LP mai 2004 | 72,1 | 72,4 | 70,5 | 70,4 |
| lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2004. aasta majandusprognoosid (KOM). |

2004

2005

2006

2007

Reaalne SKT

(muutus, %)

LP dets 2004

0,6

1,5

1,8

2,2

KOM okt 2004

1,0

1,5

1,8

e.k.

LP mai 2004

1,1

1,7

2,1

2,1

THHI inflatsioon

(%)

LP dets 2004

2,9

2,4

1,9

1,9

KOM okt 2004

3,7

3,1

2,6

e.k.

LP mai 2004

3,4

2,1

2,1

2,0

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKTst)

LP dets 2004

-5,2

-3,7

-2,3

-1,4

KOM okt 2004

-5,1

-4,0

-3,3

e.k.

LP mai 2004

-5,2

-3,7

-2,3

-1,4

Esmane tasakaal

(% SKTst)

LP dets 2004

-1,4

0,3

1,6

2,4

KOM okt 2004

-1,3

-0,2

0,4

e.k.

LP mai 2004

-1,4

0,1

1,4

2,2

valitsemissektori koguvõlg

(% SKTst)

LP dets 2004

73,2

72,0

70,5

70,4

KOM okt 2004

72,4

73,7

74,2

e.k.

LP mai 2004

72,1

72,4

70,5

70,4

lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2004. aasta majandusprognoosid (KOM).

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

---

| 3.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 136/23 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 136/23

---

NÕUKOGU ARVAMUS

17. veebruar 2005

Poola ajakohastatud lähenemisprogrammi 2004–2007 kohta

(2005/C 136/09)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | 17. veebruaril 2005 kontrollis nõukogu Poola ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2007. Programm vastab osaliselt andmenõuetele, mis on esitatud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Valitsemissektori tulude ja kulude koosseisu käsitlevate ESA95 andmete kvaliteet ei ole täielikult kooskõlas ESA95 statistiliste standarditega. Programm ei järgi ka tegevusjuhendis esitatud andmenõudeid riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta. Seepärast palutakse Poolal viia andmed nõuetega täielikku vastavusse. |
| --- | --- |

(1)

17. veebruaril 2005 kontrollis nõukogu Poola ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2007. Programm vastab osaliselt andmenõuetele, mis on esitatud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Valitsemissektori tulude ja kulude koosseisu käsitlevate ESA95 andmete kvaliteet ei ole täielikult kooskõlas ESA95 statistiliste standarditega. Programm ei järgi ka tegevusjuhendis esitatud andmenõudeid riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta. Seepärast palutakse Poolal viia andmed nõuetega täielikku vastavusse.

| (2) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette SKT reaalkasvu aeglustumist 5,7 %lt 2004. aastal keskmiselt 4,9 %ni 2005. ja 2006. aastal, enne kui see 2007. aastal taas 5,6 %ni kiireneb. Praegu olemasolevate andmete kohaselt kajastab see stsenaarium küllaltki soodsaid kasvuprognoose. Kui 2005. ja 2006. aasta kasvuprognoosid on usutavad, siis kasvuprognoos programmi viimase aasta kohta tundub olevat liiga optimistlik. Prognoositud SKT kasvu kiirenemine 2007. aastal peegeldab küllaltki optimistlikke prognoose nii potentsiaalse tootmismahu kui sisenõudluse kasvu osas. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat madalapoolne. |
| --- | --- |

(2)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette SKT reaalkasvu aeglustumist 5,7 %lt 2004. aastal keskmiselt 4,9 %ni 2005. ja 2006. aastal, enne kui see 2007. aastal taas 5,6 %ni kiireneb. Praegu olemasolevate andmete kohaselt kajastab see stsenaarium küllaltki soodsaid kasvuprognoose. Kui 2005. ja 2006. aasta kasvuprognoosid on usutavad, siis kasvuprognoos programmi viimase aasta kohta tundub olevat liiga optimistlik. Prognoositud SKT kasvu kiirenemine 2007. aastal peegeldab küllaltki optimistlikke prognoose nii potentsiaalse tootmismahu kui sisenõudluse kasvu osas. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat madalapoolne.

| (3) | Nõukogu otsustas 5. mail 2004, et Poolal on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning soovitas selle kõrvaldada 2007. aastaks. Ajakohastatud programmi aluseks oleva eelarvestrateegia eesmärgiks on kahandada valitsemissektori puudujääki 2006. aastaks alla 3 % SKTst ning hoida võla suhe SKTsse alla 60 %, kaasa arvatud teise pensionisamba maksed (umbes 1,5 % SKTst aastas), mida vastavalt Eurostati otsusele hiljemalt alates 2007. aastast enam valitsemissektori alla ei liigitata. Ajakohastatud programm näeb ette puudujäägi järkjärgulist vähendamist 5,4 %lt SKTst 2004. aastal 2,2 %ni SKTst 2007. aastal. 2004. aasta mais esitatud programmiga võrreldes on olulisemateks erinevusteks võla ja SKT suhtarvude suur vähendamine, mis ulatub keskmiselt umbes 4,3 protsendipunktini, ning valitsemissektori puudujäägi suurendamine 0,7 protsendipunkti võrra 2007. aastal, vaatamata prognoositud majanduskasvu kiirenemisele. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu otsustas 5. mail 2004, et Poolal on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning soovitas selle kõrvaldada 2007. aastaks. Ajakohastatud programmi aluseks oleva eelarvestrateegia eesmärgiks on kahandada valitsemissektori puudujääki 2006. aastaks alla 3 % SKTst ning hoida võla suhe SKTsse alla 60 %, kaasa arvatud teise pensionisamba maksed (umbes 1,5 % SKTst aastas), mida vastavalt Eurostati otsusele hiljemalt alates 2007. aastast enam valitsemissektori alla ei liigitata. Ajakohastatud programm näeb ette puudujäägi järkjärgulist vähendamist 5,4 %lt SKTst 2004. aastal 2,2 %ni SKTst 2007. aastal. 2004. aasta mais esitatud programmiga võrreldes on olulisemateks erinevusteks võla ja SKT suhtarvude suur vähendamine, mis ulatub keskmiselt umbes 4,3 protsendipunktini, ning valitsemissektori puudujäägi suurendamine 0,7 protsendipunkti võrra 2007. aastal, vaatamata prognoositud majanduskasvu kiirenemisele.

| (4) | Rahanduse stabiliseerimine aastatel 2005–2007 saavutatakse Hausneri kavas sisalduva tervikliku meetmekogumi abil, mille mõju eelarvele ulatuks täieliku rakendamise korral hinnanguliselt 4,7 %ni SKTst (näitajat on võrreldes eelmise programmiga vähendatud 0,6 protsendipunkti). Samal ajal rakendatakse ulatuslikku riiklikku investeerimiskava, mille tulemusel kasvavad riigi investeeringud 3,4 %lt SKTst 2003. aastal keskmiselt 4,1 %ni programmiperioodi jooksul, samas kui ELi 2004. aasta keskmine oli 2,4 % SKTst. |
| --- | --- |

(4)

Rahanduse stabiliseerimine aastatel 2005–2007 saavutatakse Hausneri kavas sisalduva tervikliku meetmekogumi abil, mille mõju eelarvele ulatuks täieliku rakendamise korral hinnanguliselt 4,7 %ni SKTst (näitajat on võrreldes eelmise programmiga vähendatud 0,6 protsendipunkti). Samal ajal rakendatakse ulatuslikku riiklikku investeerimiskava, mille tulemusel kasvavad riigi investeeringud 3,4 %lt SKTst 2003. aastal keskmiselt 4,1 %ni programmiperioodi jooksul, samas kui ELi 2004. aasta keskmine oli 2,4 % SKTst.

| (5) | On olemas risk, et eelarvetulem võib kujuneda kehvemaks programmis seatud sihist vähendada puudujääki alla 3 % SKTst aastaks 2007. 2004. aasta maikuu programmi hinnangus kirjeldatud oht, et Hausneri kavas ette nähtud meetmeid rakendatakse hilinemisega või poolikult, on juba tõeks saamas. On jätkuvalt ebaselge, kas rakendatakse ülejäänud meetmeid, mis vajavad veel seadusandlikke samme, kuid sisalduvad juba 2005. aasta eelarves. Kuigi Poola parlament lükkas kaks olulist meedet tagasi, jäid puudujäägiga seotud eesmärgid endiseks. Peaaegu pooled ajakohastatud programmis kirjeldatud meetmed, mille eesmärgiks on tulude suurendamine ja kulude vähendamine, on selgelt täpsustamata. Tingimuslikud kohustused moodustavad lisaohu ning seetõttu võetakse need jälgimise alla. Puudujäägiga seotud eesmärkide saavutamine sõltub ka sellest, kas programmiperioodi jooksul saavutatakse kavandatud suur SKT kasv. Lisaks kuulub ka kogumispensioni süsteem endiselt valitsemissektori alla, sest seda võimaldab Eurostati antud üleminekuperiood. Alates 2007. aasta märtsi teatisest tuleb puudujäägi näitajat seoses muudatusega liigituses umbes 1,5 protsendipunkti võrra suuremaks korrigeerida. Lähtudes ajakohastatud programmist ja täiendavate kokkuhoiumeetmete puudumisest tähendab see, et Poola ei ole võimeline alandama eelarve puudujääki programmi viimasel aastal alla 3 %. |
| --- | --- |

(5)

On olemas risk, et eelarvetulem võib kujuneda kehvemaks programmis seatud sihist vähendada puudujääki alla 3 % SKTst aastaks 2007. 2004. aasta maikuu programmi hinnangus kirjeldatud oht, et Hausneri kavas ette nähtud meetmeid rakendatakse hilinemisega või poolikult, on juba tõeks saamas. On jätkuvalt ebaselge, kas rakendatakse ülejäänud meetmeid, mis vajavad veel seadusandlikke samme, kuid sisalduvad juba 2005. aasta eelarves. Kuigi Poola parlament lükkas kaks olulist meedet tagasi, jäid puudujäägiga seotud eesmärgid endiseks. Peaaegu pooled ajakohastatud programmis kirjeldatud meetmed, mille eesmärgiks on tulude suurendamine ja kulude vähendamine, on selgelt täpsustamata. Tingimuslikud kohustused moodustavad lisaohu ning seetõttu võetakse need jälgimise alla. Puudujäägiga seotud eesmärkide saavutamine sõltub ka sellest, kas programmiperioodi jooksul saavutatakse kavandatud suur SKT kasv. Lisaks kuulub ka kogumispensioni süsteem endiselt valitsemissektori alla, sest seda võimaldab Eurostati antud üleminekuperiood. Alates 2007. aasta märtsi teatisest tuleb puudujäägi näitajat seoses muudatusega liigituses umbes 1,5 protsendipunkti võrra suuremaks korrigeerida. Lähtudes ajakohastatud programmist ja täiendavate kokkuhoiumeetmete puudumisest tähendab see, et Poola ei ole võimeline alandama eelarve puudujääki programmi viimasel aastal alla 3 %.

| (6) | Võrreldes 2004. aasta mais esitatud lähenemisprogrammis prognoositud 49 %ga eeldatakse ajakohastatud programmis 2004. aasta võla suhte langemist 45,9 %ni SKTst ning alla asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 60 % SKTst. Programmis prognoositakse, et võlasuhe suureneb kumulatiivselt 1,8 protsendipunkti aastatel 2004–2007. Kasv peatub alles programmi viimasel aastal. |
| --- | --- |

(6)

Võrreldes 2004. aasta mais esitatud lähenemisprogrammis prognoositud 49 %ga eeldatakse ajakohastatud programmis 2004. aasta võla suhte langemist 45,9 %ni SKTst ning alla asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 60 % SKTst. Programmis prognoositakse, et võlasuhe suureneb kumulatiivselt 1,8 protsendipunkti aastatel 2004–2007. Kasv peatub alles programmi viimasel aastal.

| (7) | Kuna 2020. aastast edasi pole eelarveprognoose tehtud, on raske hinnata Poola riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, sest elanikkonna vananemisest tulenev mõju eelarvele avaldub tõenäoliselt pärast 2020. aastat. Siiski ei saa olemasoleva teabe alusel teatavaid riske välistada. Pikaajaliste eelarvesuundumuste tugevdamiseks ettenähtud tegevusliinide mõju osas püsib ebakindlus. Järjekindel eelarve kavandatud stabiliseerimine keskpika perioodi jooksul peaks toetama jätkusuutlikkust ka pikemas perspektiivis. |
| --- | --- |

(7)

Kuna 2020. aastast edasi pole eelarveprognoose tehtud, on raske hinnata Poola riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, sest elanikkonna vananemisest tulenev mõju eelarvele avaldub tõenäoliselt pärast 2020. aastat. Siiski ei saa olemasoleva teabe alusel teatavaid riske välistada. Pikaajaliste eelarvesuundumuste tugevdamiseks ettenähtud tegevusliinide mõju osas püsib ebakindlus. Järjekindel eelarve kavandatud stabiliseerimine keskpika perioodi jooksul peaks toetama jätkusuutlikkust ka pikemas perspektiivis.

| (8) | Üldiselt vastab ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika osaliselt riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Ühest küljest vastab programm nõukogu soovitusele vähendada valitsemissektori puudujääki ning see vähendamine põhineb Hausneri kava rakendamisel. Teisest küljest ei pruugi programmis esitatud meetmed aga olla piisavad riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks. |
| --- | --- |

(8)

Üldiselt vastab ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika osaliselt riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Ühest küljest vastab programm nõukogu soovitusele vähendada valitsemissektori puudujääki ning see vähendamine põhineb Hausneri kava rakendamisel. Teisest küljest ei pruugi programmis esitatud meetmed aga olla piisavad riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks.

Pidades silmas eespool esitatud hinnangut ja arvestades nõukogu asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel tehtud soovitusi, peaks Poola nõukogu arvates:

| i) | tõhustama riigi rahanduse kohandamismeetmeid alates 2005. aastast ja vähendama 2007. aastaks kavandatud eelarvepuudujääki; |
| --- | --- |

i)

tõhustama riigi rahanduse kohandamismeetmeid alates 2005. aastast ja vähendama 2007. aastaks kavandatud eelarvepuudujääki;

| ii) | tagama Hausneri kavas sisalduvate struktuuriliste meetmete täieliku rakendamise ning tegema jõupingutusi alternatiivsete meetmete kasutuselevõtmiseks, juhul kui rakendamisega seotud riskid tõeks osutuvad. |
| --- | --- |

ii)

tagama Hausneri kavas sisalduvate struktuuriliste meetmete täieliku rakendamise ning tegema jõupingutusi alternatiivsete meetmete kasutuselevõtmiseks, juhul kui rakendamisega seotud riskid tõeks osutuvad.

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKT
  (muutus, %) | LP dets 2004 | 5,7 | 5,0 | 4,8 | 5,6 |
| KOM okt 2004 | 5,8 | 4,9 | 4,5 | e.k. |
| LP mai 2004 | 5,0 | 5,0 | 5,6 | 5,6 |
| THHI inflatsioon
  (%) | LP dets 2004 | 3,5 | 3,0 | 2,7 | 2,5 |
| KOM okt 2004 | 3,5 | 3,3 | 3,0 | e.k. |
| LP mai 2004 | 2,2 | 2,8 | <3 | <3 |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal (2)

  (% SKTst) | LP dets 2004 | -5,4 | -3,9 | -3,2 | -2,2 |
| KOM okt 2004 | -5,6 | -4,1 | -3,1 | e.k. |
| LP mai 2004 | -5,7 | -4,2 | -3,3 | -1,5 |
| Esmane tasakaal (2)

  (% SKTst) | LP dets 2004 | -2,6 | -1,3 | -0,5 | 0,4 |
| KOM okt 2004 | -2,5 | -1,0 | -0,0 | e.k. |
| LP mai 2004 | -2,8 | -1,1 | -0,3 | 1,3 |
| valitsemissektori koguvõlg
  (% SKTst) | LP dets 2004 | 45,9 | 47,6 | 48,0 | 47,3 |
| KOM okt 2004 | 47,7 | 49,8 | 49,3 | e.k. |
| LP mai 2004 | 49,0 | 51,9 | 52,7 | 52,3 |
| lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise prognoosid (KOM). |

2004

2005

2006

2007

Reaalne SKT

(muutus, %)

LP dets 2004

5,7

5,0

4,8

5,6

KOM okt 2004

5,8

4,9

4,5

e.k.

LP mai 2004

5,0

5,0

5,6

5,6

THHI inflatsioon

(%)

LP dets 2004

3,5

3,0

2,7

2,5

KOM okt 2004

3,5

3,3

3,0

e.k.

LP mai 2004

2,2

2,8

<3

<3

Valitsemissektori eelarve tasakaal (2)

(% SKTst)

LP dets 2004

-5,4

-3,9

-3,2

-2,2

KOM okt 2004

-5,6

-4,1

-3,1

e.k.

LP mai 2004

-5,7

-4,2

-3,3

-1,5

Esmane tasakaal (2)

(% SKTst)

LP dets 2004

-2,6

-1,3

-0,5

0,4

KOM okt 2004

-2,5

-1,0

-0,0

e.k.

LP mai 2004

-2,8

-1,1

-0,3

1,3

valitsemissektori koguvõlg

(% SKTst)

LP dets 2004

45,9

47,6

48,0

47,3

KOM okt 2004

47,7

49,8

49,3

e.k.

LP mai 2004

49,0

51,9

52,7

52,3

lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise prognoosid (KOM).

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

(2)  Valitsemissektori tasakaal ja primaartasakaal ei sisalda tulusid vähendavat ja seega, ceteris paribus, puudujääki suurendavat kogumispensionisamba mõju (hinnanguliselt umbes 1,5 % SKTst aastas).

---

| 3.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 136/26 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 136/26

---

NÕUKOGU ARVAMUS

17. veebruar 2005

Slovakkia ajakohastatud lähenemisprogrammi 2004-2007 kohta

(2005/C 136/10)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | 17. veebruaril 2005 kontrollis nõukogu Slovakkia ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2007. Programm vastab andmenõuetele, mis on esitatud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. |
| --- | --- |

(1)

17. veebruaril 2005 kontrollis nõukogu Slovakkia ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2007. Programm vastab andmenõuetele, mis on esitatud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta.

| (2) | Programmi makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse SKT reaalkasvuks keskmiselt 5 %, kusjuures 2005. aastal väheneb see eeldatavasti 4,5 %ni (seoses välisnõudluse vähenemisega) ja 2007. aastal tõuseb peaaegu 5,5 %ni (kui välisnõudlus eeldatavasti taas suureneb). Praegu olemasolevate andmete kohaselt kajastab see stsenaarium usutavaid kasvuprognoose. Programmis prognoositud inflatsioon on ilmselt alahinnatud ning see on usutav ainult siis, kui hoitakse rangelt vaos 2004. aasta kõrge inflatsiooni teise ringi mõjusid. |
| --- | --- |

(2)

Programmi makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse SKT reaalkasvuks keskmiselt 5 %, kusjuures 2005. aastal väheneb see eeldatavasti 4,5 %ni (seoses välisnõudluse vähenemisega) ja 2007. aastal tõuseb peaaegu 5,5 %ni (kui välisnõudlus eeldatavasti taas suureneb). Praegu olemasolevate andmete kohaselt kajastab see stsenaarium usutavaid kasvuprognoose. Programmis prognoositud inflatsioon on ilmselt alahinnatud ning see on usutav ainult siis, kui hoitakse rangelt vaos 2004. aasta kõrge inflatsiooni teise ringi mõjusid.

| (3) | Nõukogu tegi 5. juulil 2004. aastal otsuse, et Slovakkial on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning soovitas selle parandada 2007. aastaks. Ajakohastatud programmis on seatud eesmärgiks vähendada eelarvepuudujääk 3 % kontrollväärtuseni SKTst 2007. aastal, nagu nõukogu on soovitanud asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaselt (välja arvatud pensioniskeemi sissemaksed, mis on hinnanguliselt 2005. aastal 0,4 %, 2006. aastal 1,0 % ja 2007. aastal 1,1 % SKTst). Valitsemissektori põhi- ja esmase puudujäägi vähendamine on kavandatud programmi lõpupoole: mõlemad on kavandatud jääma suures osas muutumatuks, vastavalt ligikaudu 3,8 % ja 1,5 % SKTst kuni 2006. aastani, ning nende kavandatud üldkohandamine 0,8 protsendipunkti võrra on edasi lükatud aastani 2007. Kuigi 2005. aastal kasutuselevõetava kogumispensionisamba mõju pole arvesse võetud, toimub valdav osa puudujäägi vähendamisest viimasel kahel aastal. 2004. aasta maikuu programmiga võrreldes, kui kohandamine oli kulupõhine, kavandatakse ajakohastatud programmis puudujääki korrigeerida kulude kahandamise ja tulude suurendamise teel. Vaatamata soodsamale makromajanduslikule stsenaariumile, säilitatakse ajakohastatud programmis suures osas eelmises programmis kavandatud kohandamisteed ning see ei tundu olevat enam nii ambitsioonikas. Vaatamata märkimisväärsetele stabiliseerimistulemustele minevikus ja pensionireformi mõjule, aitaks puudujäägi vähendamise kiirendamine eelkõige 2005. aastal Slovakkia eurole üleminekustrateegia rakendamist, suurendaks fiskaalset usaldusväärsust ERM2 kontekstis, vähendaks tsüklilisuse mõju ja aitaks vähendada revalvatsioonisurvet. See aitaks samuti saavutada tasakaalulähedast või ülejäägis eelarveseisundit ning piisavat kindlusvaru tavaliste makromajanduslike kõikumiste puhuks, et ei ületataks puudujäägikriteeriumi 3 % kontrollväärtust SKTst, mis on sätestatud asutamislepingus. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu tegi 5. juulil 2004. aastal otsuse, et Slovakkial on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning soovitas selle parandada 2007. aastaks. Ajakohastatud programmis on seatud eesmärgiks vähendada eelarvepuudujääk 3 % kontrollväärtuseni SKTst 2007. aastal, nagu nõukogu on soovitanud asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaselt (välja arvatud pensioniskeemi sissemaksed, mis on hinnanguliselt 2005. aastal 0,4 %, 2006. aastal 1,0 % ja 2007. aastal 1,1 % SKTst). Valitsemissektori põhi- ja esmase puudujäägi vähendamine on kavandatud programmi lõpupoole: mõlemad on kavandatud jääma suures osas muutumatuks, vastavalt ligikaudu 3,8 % ja 1,5 % SKTst kuni 2006. aastani, ning nende kavandatud üldkohandamine 0,8 protsendipunkti võrra on edasi lükatud aastani 2007. Kuigi 2005. aastal kasutuselevõetava kogumispensionisamba mõju pole arvesse võetud, toimub valdav osa puudujäägi vähendamisest viimasel kahel aastal. 2004. aasta maikuu programmiga võrreldes, kui kohandamine oli kulupõhine, kavandatakse ajakohastatud programmis puudujääki korrigeerida kulude kahandamise ja tulude suurendamise teel. Vaatamata soodsamale makromajanduslikule stsenaariumile, säilitatakse ajakohastatud programmis suures osas eelmises programmis kavandatud kohandamisteed ning see ei tundu olevat enam nii ambitsioonikas. Vaatamata märkimisväärsetele stabiliseerimistulemustele minevikus ja pensionireformi mõjule, aitaks puudujäägi vähendamise kiirendamine eelkõige 2005. aastal Slovakkia eurole üleminekustrateegia rakendamist, suurendaks fiskaalset usaldusväärsust ERM2 kontekstis, vähendaks tsüklilisuse mõju ja aitaks vähendada revalvatsioonisurvet. See aitaks samuti saavutada tasakaalulähedast või ülejäägis eelarveseisundit ning piisavat kindlusvaru tavaliste makromajanduslike kõikumiste puhuks, et ei ületataks puudujäägikriteeriumi 3 % kontrollväärtust SKTst, mis on sätestatud asutamislepingus.

| (4) | programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat kogu eelarveperioodi jooksul enam-vähem tasakaalustatud. Esitatud makromajanduslike prognooside alusel tundub, et tulupool on kogu vaatlusalusel perioodil alahinnatud. Pensionireformi mõju on veel mõnevõrra ebaselge. ELi raha (ja kaasrahastamist) kasutatakse ilmselt vähem, kui kavandatud 2004.–2006. aasta eelarvetesse, sest raha kasutamise võimalusi ei ole veel piisavalt. See võib siiski ületada eelarves ettenähtud summa 2007. aastal, kui jõutakse piisavalt teha edasilükatud kulutusi. Lõpuks võivad 2006. aastaks kavandatud parlamendivalimised kaasa tuua ebakindlust, eelkõige selles osas, milliseid kulusid kahandatakse 2007. aastal. See võib praegustele kavadele jääda alla või neid ületada. riskianalüüsi arvestades on programmi eelarvealased põhimõtted on piisavad piisav, et vähendada 2007. aastaks, mis on programmi lõpuaasta, puudujääki alla 3 % SKTst, aga need ei anna mingit kindlusvaru. |
| --- | --- |

(4)

programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat kogu eelarveperioodi jooksul enam-vähem tasakaalustatud. Esitatud makromajanduslike prognooside alusel tundub, et tulupool on kogu vaatlusalusel perioodil alahinnatud. Pensionireformi mõju on veel mõnevõrra ebaselge. ELi raha (ja kaasrahastamist) kasutatakse ilmselt vähem, kui kavandatud 2004.–2006. aasta eelarvetesse, sest raha kasutamise võimalusi ei ole veel piisavalt. See võib siiski ületada eelarves ettenähtud summa 2007. aastal, kui jõutakse piisavalt teha edasilükatud kulutusi. Lõpuks võivad 2006. aastaks kavandatud parlamendivalimised kaasa tuua ebakindlust, eelkõige selles osas, milliseid kulusid kahandatakse 2007. aastal. See võib praegustele kavadele jääda alla või neid ületada. riskianalüüsi arvestades on programmi eelarvealased põhimõtted on piisavad piisav, et vähendada 2007. aastaks, mis on programmi lõpuaasta, puudujääki alla 3 % SKTst, aga need ei anna mingit kindlusvaru.

| (5) | Eeldatav võla suhe on 2004. aastal jõudnud 43,0 %ni SKTst, mis on tunduvalt alla asutamislepingus sätestatud 60 % kontrollväärtuse. Programmis prognoositakse, et programmiperioodi jooksul suureneb võla suhe 2,5 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(5)

Eeldatav võla suhe on 2004. aastal jõudnud 43,0 %ni SKTst, mis on tunduvalt alla asutamislepingus sätestatud 60 % kontrollväärtuse. Programmis prognoositakse, et programmiperioodi jooksul suureneb võla suhe 2,5 protsendipunkti võrra.

| (6) | Slovakkia näib riigi rahanduse pikaajalise stabiilsuse osas olevat suhteliselt soodsas olukorras, eriti tänu vastuvõetud struktuurireformidele, eelkõige pensioni ja tervishoiu alal. Põhitingimuseks on siiski reformide täielik rakendamine lisaks sellele, et saavutatakse kavandatud eelarve konsolideerimine programmi kestel ja kuni 2010. aastani. |
| --- | --- |

(6)

Slovakkia näib riigi rahanduse pikaajalise stabiilsuse osas olevat suhteliselt soodsas olukorras, eriti tänu vastuvõetud struktuurireformidele, eelkõige pensioni ja tervishoiu alal. Põhitingimuseks on siiski reformide täielik rakendamine lisaks sellele, et saavutatakse kavandatud eelarve konsolideerimine programmi kestel ja kuni 2010. aastani.

| (7) | Ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika vastab üldjoontes riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Eelkõige on Slovakkia teinud edusamme ülemäärase eelarvepuudujäägi vähendamisel nõukogu seatud tähtajaks. |
| --- | --- |

(7)

Ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika vastab üldjoontes riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Eelkõige on Slovakkia teinud edusamme ülemäärase eelarvepuudujäägi vähendamisel nõukogu seatud tähtajaks.

Pidades silmas eespool esitatud hinnangut ja arvestades nõukogu asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel tehtud soovitusi, peaks Slovakkia nõukogu arvates:

| i) | kasutama eriti 2005. aastal iga võimalust puudujäägi vähendamise kiirendamiseks, kasutades sealhulgas oodatust suuremaid tulusid ja kulude poolel kokkuhoitud vahendeid; |
| --- | --- |

i)

kasutama eriti 2005. aastal iga võimalust puudujäägi vähendamise kiirendamiseks, kasutades sealhulgas oodatust suuremaid tulusid ja kulude poolel kokkuhoitud vahendeid;

| ii) | muutma keskpika perioodi kulude ülemmäärad siduvamaks; |
| --- | --- |

ii)

muutma keskpika perioodi kulude ülemmäärad siduvamaks;

| iii) | oleks valvel, et 2004. aasta kõrge inflatsiooni teise ringi mõjud ei mõjutaks programmis kavandatud inflatsiooni stabiliseerimiskava. |
| --- | --- |

iii)

oleks valvel, et 2004. aasta kõrge inflatsiooni teise ringi mõjud ei mõjutaks programmis kavandatud inflatsiooni stabiliseerimiskava.

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKT
  (muutus, %) | LP nov 2004 | 5,0 | 4,5 | 5,1 | 5,4 |
| KOM okt 2004 | 4,9 | 4,5 | 5,2 | e.k. |
| LP mai 2004 | 4,1 | 4,3 | 5,0 | 4,7 |
| THHI inflatsioon
  (%) | LP nov 2004 | 7,8 | 3,3 | 2,8 | 2,5 |
| KOM okt 2004 | 7,7 | 3,9 | 3,0 | e.k. |
| LP mai 2004 | 8,1 | 4,0 | 2,9 | 2,5 |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKTst) (2) | LP nov 2004 | -3,8 | -3,8 | -3,9 | -3,0 |
| KOM okt 2004 | -3,9 | -4,0 | -4,1 | e.k. |
| LP mai 2004 | -4,0 | -3,9 | -3,9 | -3,0 |
| Esmane tasakaal
  (% SKTst) (2) | LP nov 2004 | -1,5 | -1,4 | -1,6 | -0,7 |
| KOM okt 2004 | -1,6 | -1,6 | -1,8 | e.k. |
| LP mai 2004 | -1,4 | -1,1 | -1,2 | -0,4 |
| valitsemissektori koguvõlg
  (% SKTst) | LP nov 2004 | 43,0 | 44,2 | 45,3 | 45,5 |
| KOM okt 2004 | 44,2 | 45,2 | 45,9 | e.k. |
| LP mai 2004 | 45,1 | 46,4 | 46,1 | 45,5 |
| lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM). |

2004

2005

2006

2007

Reaalne SKT

(muutus, %)

LP nov 2004

5,0

4,5

5,1

5,4

KOM okt 2004

4,9

4,5

5,2

e.k.

LP mai 2004

4,1

4,3

5,0

4,7

THHI inflatsioon

(%)

LP nov 2004

7,8

3,3

2,8

2,5

KOM okt 2004

7,7

3,9

3,0

e.k.

LP mai 2004

8,1

4,0

2,9

2,5

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKTst) (2)

LP nov 2004

-3,8

-3,8

-3,9

-3,0

KOM okt 2004

-3,9

-4,0

-4,1

e.k.

LP mai 2004

-4,0

-3,9

-3,9

-3,0

Esmane tasakaal

(% SKTst) (2)

LP nov 2004

-1,5

-1,4

-1,6

-0,7

KOM okt 2004

-1,6

-1,6

-1,8

e.k.

LP mai 2004

-1,4

-1,1

-1,2

-0,4

valitsemissektori koguvõlg

(% SKTst)

LP nov 2004

43,0

44,2

45,3

45,5

KOM okt 2004

44,2

45,2

45,9

e.k.

LP mai 2004

45,1

46,4

46,1

45,5

lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM).

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1

(2)  Valitsussektori tasakaal ja primaartasakaal sisaldavad tulusid vähendavat ja seega, ceteris paribus, puudujääki suurendavat 2005. aastal kogumispensionisamba sisseseadmise mõju (hinnanguliselt 0,4 % SKTst 2005. aastal; 1,0 % SKTst 2006. aastal; 1,1 % SKTst 2007. aastal).

Allikad:

lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM).

---

| 3.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 136/29 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 136/29

---

NÕUKOGU ARVAMUS

17. veebruar 2005

Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2004-2008 kohta

(2005/C 136/11)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | 17. veebruaril 2005 kontrollis nõukogu Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2008. Programm vastab suures osas andmenõuetele, mis on esitatud muudetud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Põhiprognooside mõned andmed puuduvad. Seepärast palutakse Soomel viia andmed täielikult nõuetega vastavusse. |
| --- | --- |

(1)

17. veebruaril 2005 kontrollis nõukogu Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2008. Programm vastab suures osas andmenõuetele, mis on esitatud muudetud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Põhiprognooside mõned andmed puuduvad. Seepärast palutakse Soomel viia andmed täielikult nõuetega vastavusse.

| (2) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvu vähenemist 3,2 %lt 2004. aastal keskmiselt 2,4 %ni ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu olemasolevate andmete kohaselt kajastab see stsenaarium küllaltki ettevaatlikke kasvuprognoose. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat realistlik ja on kooskõlas komisjoni talituste prognoosiga. |
| --- | --- |

(2)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvu vähenemist 3,2 %lt 2004. aastal keskmiselt 2,4 %ni ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu olemasolevate andmete kohaselt kajastab see stsenaarium küllaltki ettevaatlikke kasvuprognoose. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat realistlik ja on kooskõlas komisjoni talituste prognoosiga.

| (3) | Prognoositud keskvalitsuse eelarveülejääk on aastas 2 % SKTst ning ajakohastatud programmis on kavandatud kindla eelarveseisundi säilitamine kogu programmiperioodi jooksul. Ülejääk luuakse peamiselt sotsiaalkindlustusfondidega, kuid praegu tasakaalus olev keskvalitsuse eelarve on aastatel 2005–2007 väikeses puudujäägis. Eesmärgiks on tasakaalustada keskvalitsuse eelarve uuesti 2007. aastal. Selleks on valitsus vastu võtnud aastakulude ülemmäärad ajavahemikuks 2004–2007. Eelmise ajakohastatud programmiga võrreldes on keskvalitsuse eelarveülejääk aastatel 2004–2007 praktiliselt sama. |
| --- | --- |

(3)

Prognoositud keskvalitsuse eelarveülejääk on aastas 2 % SKTst ning ajakohastatud programmis on kavandatud kindla eelarveseisundi säilitamine kogu programmiperioodi jooksul. Ülejääk luuakse peamiselt sotsiaalkindlustusfondidega, kuid praegu tasakaalus olev keskvalitsuse eelarve on aastatel 2005–2007 väikeses puudujäägis. Eesmärgiks on tasakaalustada keskvalitsuse eelarve uuesti 2007. aastal. Selleks on valitsus vastu võtnud aastakulude ülemmäärad ajavahemikuks 2004–2007. Eelmise ajakohastatud programmiga võrreldes on keskvalitsuse eelarveülejääk aastatel 2004–2007 praktiliselt sama.

| (4) | Kuigi Soome on seadnud eesmärgiks säilitada soodne avaliku sektori eelarveülejääk, võib tulemus olla prognoositust halvem, sest ajakohastatud programmis esitatud eelarve põhisuundumuses arvestatakse ainult osaliselt maksukärpega, mis on 1,7 miljardit eurot ehk 1,2 % SKTst ja mis täiendab 2004. aasta novembri lõpus sõlmitud kahe ja poole aastast ulatuslikku palgakokkulepet. Kuna ei ole teatatud soovist vähendada kulutusi aastatel 2005–2007 ja kui ei võeta tulusid suurendavaid meetmeid, on keskvalitsuse puudujääk aastatel 2005–2007 programmis esitatust suurem, mis omakorda vähendab valitsemissektori eelarveülejääki. Valitsuse hinnangul vähendab palgakokkulepe koos maksukärbetega 2007. aastal valitsemissektori ülejääki 0,3 protsendipunkti võrra 1,9 %ni SKTst. Valitsus loodab siiski, et need meetmed suurendavad majanduse dünaamikat, parandades potentsiaalset kasvu ja uute töökohtade loomist ning tõstes sel viisil tulude loomise suutlikkust. |
| --- | --- |

(4)

Kuigi Soome on seadnud eesmärgiks säilitada soodne avaliku sektori eelarveülejääk, võib tulemus olla prognoositust halvem, sest ajakohastatud programmis esitatud eelarve põhisuundumuses arvestatakse ainult osaliselt maksukärpega, mis on 1,7 miljardit eurot ehk 1,2 % SKTst ja mis täiendab 2004. aasta novembri lõpus sõlmitud kahe ja poole aastast ulatuslikku palgakokkulepet. Kuna ei ole teatatud soovist vähendada kulutusi aastatel 2005–2007 ja kui ei võeta tulusid suurendavaid meetmeid, on keskvalitsuse puudujääk aastatel 2005–2007 programmis esitatust suurem, mis omakorda vähendab valitsemissektori eelarveülejääki. Valitsuse hinnangul vähendab palgakokkulepe koos maksukärbetega 2007. aastal valitsemissektori ülejääki 0,3 protsendipunkti võrra 1,9 %ni SKTst. Valitsus loodab siiski, et need meetmed suurendavad majanduse dünaamikat, parandades potentsiaalset kasvu ja uute töökohtade loomist ning tõstes sel viisil tulude loomise suutlikkust.

| (5) | Seda riskianalüüsi arvestades on programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et säilitada ajavahemikul 2004–2008 stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutav keskpika perioodi eelarveseisund, mis on tasakaalulähedane või ülejäägis. See annab aastateks 2004–2008 piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks 3 % puudujäägiläve. |
| --- | --- |

(5)

Seda riskianalüüsi arvestades on programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et säilitada ajavahemikul 2004–2008 stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutav keskpika perioodi eelarveseisund, mis on tasakaalulähedane või ülejäägis. See annab aastateks 2004–2008 piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks 3 % puudujäägiläve.

| (6) | Eeldatav võla suhe on 2004. aastal jõudnud 44,6 %ni SKTst, mis on tunduvalt alla asutamislepingus sätestatud 60 % kontrollväärtuse. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul 3,5 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(6)

Eeldatav võla suhe on 2004. aastal jõudnud 44,6 %ni SKTst, mis on tunduvalt alla asutamislepingus sätestatud 60 % kontrollväärtuse. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul 3,5 protsendipunkti võrra.

| (7) | Soome näib olevat soodsas olukorras riigi rahanduse pikaajalise stabiilsuse osas, vaatamata vananeva elanikkonnaga seotud suurele eelarvekulude prognoosile. Programmis esitatud strateegia on laiaulatuslik ning hõlmab uusi võlgade stabiliseerimismeetmeid ja struktuurireforme, näiteks pensionireformi täiendavaid samme ja meetmeid tööturult väljumise vanuse tõstmiseks. Jõustatud ja kavandatud struktuurireformid peaksid mõjuma hästi riigi rahandusele. |
| --- | --- |

(7)

Soome näib olevat soodsas olukorras riigi rahanduse pikaajalise stabiilsuse osas, vaatamata vananeva elanikkonnaga seotud suurele eelarvekulude prognoosile. Programmis esitatud strateegia on laiaulatuslik ning hõlmab uusi võlgade stabiliseerimismeetmeid ja struktuurireforme, näiteks pensionireformi täiendavaid samme ja meetmeid tööturult väljumise vanuse tõstmiseks. Jõustatud ja kavandatud struktuurireformid peaksid mõjuma hästi riigi rahandusele.

| (8) | Ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika vastab üldjoontes riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Eelkõige tundub, et 2003. aastal kehtestatud mitmeaastased kulude ülempiirid on toiminud hästi esimesel, 2004. aastal, kui lõplikud eelarvelised kulud olid alla ülemmäära, ning ka 2005. aasta eelarve kulud mahuvad ülemmääradesse. Kuluraamistikku järgitakse ka edaspidi, sest see on poliitiliselt siduv. |
| --- | --- |

(8)

Ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika vastab üldjoontes riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Eelkõige tundub, et 2003. aastal kehtestatud mitmeaastased kulude ülempiirid on toiminud hästi esimesel, 2004. aastal, kui lõplikud eelarvelised kulud olid alla ülemmäära, ning ka 2005. aasta eelarve kulud mahuvad ülemmääradesse. Kuluraamistikku järgitakse ka edaspidi, sest see on poliitiliselt siduv.

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKT
  (muutus, %) | SP dets 2004 | 3,2 | 2,8 | 2,4 | 2,2 | 2,0 |
| KOM okt 2004 | 3,0 | 3,1 | 2,7 | e.k. | e.k. |
| SP nov 2003 | 2,7 | 2,5 | 2,4 | 2,4 | e.k. |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP dets 2004 | 0,2 | 1,4 | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| KOM okt 2004 | 0,2 | 1,5 | 1,7 | e.k. | e.k. |
| SP nov 2003 | 0,7 | 1,3 | 1,8 | 1,8 | e.k. |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKTst) | SP dets 2004 | 2,0 | 1,8 | 2,1 | 2,2 | 2,0 |
| KOM okt 2004 | 2,3 | 2,1 | 2,2 | e.k. | e.k. |
| SP nov 2003 | 1,7 | 2,1 | 2,1 | 2,2 | e.k. |
| Eelarve esmane tasakaal
  (% SKTst) | SP dets 2004 (3) | 3,7 | 3,4 | 3,8 | 3,9 | 3,7 |
| KOM okt 2004 | 4,1 | 3,9 | 3,8 | e.k. | e.k. |
| SP nov 2003 | 3,7 | 4,0 | 4,1 | 4,3 | e.k. |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal
  (% SKTst) | SP dets 2004 (2) | 2,1 | 1,7 | 2,0 | 2,1 | 1,9 |
| KOM okt 2004 | 2,8 | 2,3 | 2,3 | e.k. | e.k. |
| SP nov 2003 (2) | 2,4 | 2,4 | 2,3 | 2,2 | e.k. |
| valitsemissektori koguvõlg
  (% SKTst) | SP dets 2004 | 44,6 | 43,4 | 42,5 | 41,7 | 41,1 |
| KOM okt 2004 | 44,8 | 43,4 | 42,2 | e.k. | e.k. |
| SP nov 2003 | 44,7 | 44,9 | 45,0 | 44,6 | e.k. |
| stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste sügisel 2004. koostatud majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reaalne SKT

(muutus, %)

SP dets 2004

3,2

2,8

2,4

2,2

2,0

KOM okt 2004

3,0

3,1

2,7

e.k.

e.k.

SP nov 2003

2,7

2,5

2,4

2,4

e.k.

THHI inflatsioon

(%)

SP dets 2004

0,2

1,4

1,8

1,8

1,8

KOM okt 2004

0,2

1,5

1,7

e.k.

e.k.

SP nov 2003

0,7

1,3

1,8

1,8

e.k.

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKTst)

SP dets 2004

2,0

1,8

2,1

2,2

2,0

KOM okt 2004

2,3

2,1

2,2

e.k.

e.k.

SP nov 2003

1,7

2,1

2,1

2,2

e.k.

Eelarve esmane tasakaal

(% SKTst)

SP dets 2004 (3)

3,7

3,4

3,8

3,9

3,7

KOM okt 2004

4,1

3,9

3,8

e.k.

e.k.

SP nov 2003

3,7

4,0

4,1

4,3

e.k.

Tsükliliselt kohandatud tasakaal

(% SKTst)

SP dets 2004 (2)

2,1

1,7

2,0

2,1

1,9

KOM okt 2004

2,8

2,3

2,3

e.k.

e.k.

SP nov 2003 (2)

2,4

2,4

2,3

2,2

e.k.

valitsemissektori koguvõlg

(% SKTst)

SP dets 2004

44,6

43,4

42,5

41,7

41,1

KOM okt 2004

44,8

43,4

42,2

e.k.

e.k.

SP nov 2003

44,7

44,9

45,0

44,6

e.k.

stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste sügisel 2004. koostatud majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1

(2)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(3)  Soome ametiasutused esitavad esmase tasakaalu intressi netomaksete alusel ja mitte intressi brutomaksete alusel. Komisjoni talitused on need andmed uuesti arvutanud programmis esitatud andmete alusel.

Allikad:

stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste sügisel 2004. koostatud majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

Komisjon

| 3.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 136/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 136/31

---

Euro vahetuskurss (1)

2. juuni 2005

(2005/C 136/12)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2263 |
| JPY | Jaapani jeen | 132,72 |
| DKK | Taani kroon | 7,4405 |
| GBP | Inglise nael | 0,67535 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,1528 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5348 |
| ISK | Islandi kroon | 79,77 |
| NOK | Norra kroon | 7,906 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,5751 |
| CZK | Tšehhi kroon | 30,355 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 252,79 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6960 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 4,1198 |
| ROL | Rumeenia leu | 36 164 |
| SIT | Sloveenia talaar | 239,5 |
| SKK | Slovakkia kroon | 38,896 |
| TRY | Türgi liir | 1,6549 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6305 |
| CAD | Kanada dollar | 1,53 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 9,5444 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7528 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0515 |
| KRW | Korea won | 1 241,81 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 8,4172 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,1495 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,321 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 741,82 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6599 |
| PHP | Filipiini peeso | 66,901 |
| RUB | Vene rubla | 34,772 |
| THB | Tai baht | 49,894 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2263

JPY

Jaapani jeen

132,72

DKK

Taani kroon

7,4405

GBP

Inglise nael

0,67535

SEK

Rootsi kroon

9,1528

CHF

Šveitsi frank

1,5348

ISK

Islandi kroon

79,77

NOK

Norra kroon

7,906

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,5751

CZK

Tšehhi kroon

30,355

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

252,79

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6960

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

4,1198

ROL

Rumeenia leu

36 164

SIT

Sloveenia talaar

239,5

SKK

Slovakkia kroon

38,896

TRY

Türgi liir

1,6549

AUD

Austraalia dollar

1,6305

CAD

Kanada dollar

1,53

HKD

Hong Kongi dollar

9,5444

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7528

SGD

Singapuri dollar

2,0515

KRW

Korea won

1 241,81

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

8,4172

CNY

Hiina jüaan

10,1495

HRK

Horvaatia kuna

7,321

IDR

Indoneesia ruupia

11 741,82

MYR

Malaisia ringit

4,6599

PHP

Filipiini peeso

66,901

RUB

Vene rubla

34,772

THB

Tai baht

49,894

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 3.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 136/32 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 136/32

---

Teatis, mis avaldatakse vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 17 lõikele 4 seoses juhtumiga COMP/E-2/38.381 — De Beers-Alrosa

(2005/C 136/13)

(EMPs kohaldatav tekst)

1.   Sissejuhatus

| (1) | Euroopa Komisjon on saanud kaks kohustuste kogu, mille De Beersi grupp (“De Beers”) ja Alrosa Company Limited (“Alrosa”) on Euroopa Komisjoni läbiviidud uurimise jooksul asutamislepingu artiklite 81 ja 82 ning Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklite 53 ja 54 kohaselt ametlikult heaks kiitnud ja mis on seotud nimetatud kahe äriühingu vahel sõlmitud kokkuleppega. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjon on saanud kaks kohustuste kogu, mille De Beersi grupp (“De Beers”) ja Alrosa Company Limited (“Alrosa”) on Euroopa Komisjoni läbiviidud uurimise jooksul asutamislepingu artiklite 81 ja 82 ning Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklite 53 ja 54 kohaselt ametlikult heaks kiitnud ja mis on seotud nimetatud kahe äriühingu vahel sõlmitud kokkuleppega.

| (2) | Käesoleva teatise abil kavatseb komisjon De Beersi ja Alrosa pakutud kohustuste suhtes teha turutesti, mille eesmärgiks on tegelda komisjoni esialgses hinnangus väljendatud murega konkurentsiküsimuste üle, pidades silmas teatatud kaubanduslepingut. Vastavalt käesoleva turutesti tulemustele kavatseb komisjon võtta vastu otsuse kooskõlas nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1/2003 (asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta) (1) artikli 9 lõikega 1. Sellises otsuses ei tehtaks järeldusi selle kohta, kas rikkumine on toime pandud või jätkub. |
| --- | --- |

(2)

Käesoleva teatise abil kavatseb komisjon De Beersi ja Alrosa pakutud kohustuste suhtes teha turutesti, mille eesmärgiks on tegelda komisjoni esialgses hinnangus väljendatud murega konkurentsiküsimuste üle, pidades silmas teatatud kaubanduslepingut. Vastavalt käesoleva turutesti tulemustele kavatseb komisjon võtta vastu otsuse kooskõlas nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1/2003 (asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta) (1) artikli 9 lõikega 1. Sellises otsuses ei tehtaks järeldusi selle kohta, kas rikkumine on toime pandud või jätkub.

2.   Juhtumi kokkuvõte

| (3) | 5. märtsil 2002. aastal teatasid De Beers ja Alrosa Company Limited määruse nr 17 alusel Euroopa Komisjonile 17. detsembril 2001 sõlmitud kaubanduskokkuleppest. Vastavalt nimetatud kaubanduskokkuleppele tarniks Alrosa De Beersile viie aasta jooksul 800 miljoni USA dollari väärtuses töötlemata teemante aastas. Teatise edastamise ajal moodustas see kogus umbes poole Alrosa toodangust ning vastas tegelikkuses töötlemata teemantide kogusele, mida Alrosa oli De Beersiga sõlmitud samalaadsete kaubanduskokkulepete alusel eelmistel aastatel eksportinud väljapoole endist Nõukogude Liitu. Mainitud kaubanduskokkuleppega sätestatakse, et kokkuleppe rakendamine sõltub Euroopa Komisjoni kinnitusest, et kokkulepe ei riku asutamislepingu artikleid 81 ja 82. |
| --- | --- |

(3)

5. märtsil 2002. aastal teatasid De Beers ja Alrosa Company Limited määruse nr 17 alusel Euroopa Komisjonile 17. detsembril 2001 sõlmitud kaubanduskokkuleppest. Vastavalt nimetatud kaubanduskokkuleppele tarniks Alrosa De Beersile viie aasta jooksul 800 miljoni USA dollari väärtuses töötlemata teemante aastas. Teatise edastamise ajal moodustas see kogus umbes poole Alrosa toodangust ning vastas tegelikkuses töötlemata teemantide kogusele, mida Alrosa oli De Beersiga sõlmitud samalaadsete kaubanduskokkulepete alusel eelmistel aastatel eksportinud väljapoole endist Nõukogude Liitu. Mainitud kaubanduskokkuleppega sätestatakse, et kokkuleppe rakendamine sõltub Euroopa Komisjoni kinnitusest, et kokkulepe ei riku asutamislepingu artikleid 81 ja 82.

| (4) | De Beers on suurim teemante kaevandav ettevõte maailmas. Lisaks täisomandis olevatele teemandikaevandustele Lõuna-Aafrikas astus De Beers ka tootmisega tegelevatesse ühisettevõtetesse koos Botswana, Namiibia ja Tansaania valitsusega. Ta osaleb teemantide uurimise, töötlemata teemantide kaevandamise, taastamise, hindamise, turustamise, töötlemata teemantidega kauplemise, nende lõikamise ja lihvimise ning juveelimüügiga seotud ettevõtmistes üle kogu maailma, hõlmates kogu teemanditootmise ahelat kaevandusest tarbijani. |
| --- | --- |

(4)

De Beers on suurim teemante kaevandav ettevõte maailmas. Lisaks täisomandis olevatele teemandikaevandustele Lõuna-Aafrikas astus De Beers ka tootmisega tegelevatesse ühisettevõtetesse koos Botswana, Namiibia ja Tansaania valitsusega. Ta osaleb teemantide uurimise, töötlemata teemantide kaevandamise, taastamise, hindamise, turustamise, töötlemata teemantidega kauplemise, nende lõikamise ja lihvimise ning juveelimüügiga seotud ettevõtmistes üle kogu maailma, hõlmates kogu teemanditootmise ahelat kaevandusest tarbijani.

| (5) | Alrosa on suuruselt teine teemante kaevandav ettevõte maailmas, kes kontrollib üle 98 % Venemaa teemanditootmisest, kusjuures Venemaa on Botswana järel väärtuse poolest teine teemanditootjariik maailmas. Alrosa osaleb teemantide uurimise, töötlemata teemantide kaevandamise, taastamise, hindamise, lõikamise ja lihvimise ning juveelitootmisega seotud ettevõtmistes kogu Vene Föderatsioonis. |
| --- | --- |

(5)

Alrosa on suuruselt teine teemante kaevandav ettevõte maailmas, kes kontrollib üle 98 % Venemaa teemanditootmisest, kusjuures Venemaa on Botswana järel väärtuse poolest teine teemanditootjariik maailmas. Alrosa osaleb teemantide uurimise, töötlemata teemantide kaevandamise, taastamise, hindamise, lõikamise ja lihvimise ning juveelitootmisega seotud ettevõtmistes kogu Vene Föderatsioonis.

| (6) | 14. jaanuaril 2003. aastal alustas komisjon menetlust asutamislepingu artikli 81 alusel De Beersi ja Alrosa vastu ning asutamislepingu artikli 82 alusel De Beersi vastu seoses 5. märtsil 2002. aastal teatatud kaubanduskokkuleppega ning andis neile juurdepääsu komisjoni toimikule. |
| --- | --- |

(6)

14. jaanuaril 2003. aastal alustas komisjon menetlust asutamislepingu artikli 81 alusel De Beersi ja Alrosa vastu ning asutamislepingu artikli 82 alusel De Beersi vastu seoses 5. märtsil 2002. aastal teatatud kaubanduskokkuleppega ning andis neile juurdepääsu komisjoni toimikule.

| (7) | 1. juulil 2003 esitati kokkuleppeosalistele täiendavad vastuväited. Nende ainsaks eesmärgiks oli lisada 14. jaanuaril 2003. aastal esitatud vastuväidetele Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklite 53 ja 54 õiguslik alus. |
| --- | --- |

(7)

1. juulil 2003 esitati kokkuleppeosalistele täiendavad vastuväited. Nende ainsaks eesmärgiks oli lisada 14. jaanuaril 2003. aastal esitatud vastuväidetele Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklite 53 ja 54 õiguslik alus.

| (8) | Põhjendustes 6 ja 7 osutatud vastuväited moodustavad määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 1 kohase esialgse hindamise. |
| --- | --- |

(8)

Põhjendustes 6 ja 7 osutatud vastuväited moodustavad määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 1 kohase esialgse hindamise.

| (9) | Esialgse hindamise kohaselt on De Beersil ülemaailmsel töötlemata teemantide turul valitsev seisund. Alrosaga, oma suurima konkurendiga, teatatud kaubanduskokkuleppe sõlmimisel saavutaks De Beers kontrolli töötlemata teemantide turu olulise tarneallika üle, mis võimaldaks tal omandada sellel turul täiendava turuosa ning saada juurdepääs laiemale teemandivalikule, mis muidu poleks talle kättesaadav. Ühest küljest kõrvaldaks see Alrosa kui väljaspool Venemaad asuvate turgude tarneallika ning suurendaks De Beersi juba olemasolevat turuvõimu, mis mõjuks takistavalt konkurentsi suurenemisele või säilitamisele töötlemata teemantide turul. |
| --- | --- |

(9)

Esialgse hindamise kohaselt on De Beersil ülemaailmsel töötlemata teemantide turul valitsev seisund. Alrosaga, oma suurima konkurendiga, teatatud kaubanduskokkuleppe sõlmimisel saavutaks De Beers kontrolli töötlemata teemantide turu olulise tarneallika üle, mis võimaldaks tal omandada sellel turul täiendava turuosa ning saada juurdepääs laiemale teemandivalikule, mis muidu poleks talle kättesaadav. Ühest küljest kõrvaldaks see Alrosa kui väljaspool Venemaad asuvate turgude tarneallika ning suurendaks De Beersi juba olemasolevat turuvõimu, mis mõjuks takistavalt konkurentsi suurenemisele või säilitamisele töötlemata teemantide turul.

| (10) | Esialgses hinnangus märgiti samuti ära, et teatatud kaubanduskokkuleppe kohaselt tegutseks De Beers, maailma suurim teemanditootja, umbes poole oma suurima konkurendi toodangu turustajana. Pidades silmas, et kaubeldud kogused oleksid märkimisväärsed ja et kokkulepe on sõlmitud töötlemata teemantide turu kahe suurima ettevõtte vahel, nõrgeneks kaubanduskokkuleppe tagajärjel konkurents sellel turul oluliselt. |
| --- | --- |

(10)

Esialgses hinnangus märgiti samuti ära, et teatatud kaubanduskokkuleppe kohaselt tegutseks De Beers, maailma suurim teemanditootja, umbes poole oma suurima konkurendi toodangu turustajana. Pidades silmas, et kaubeldud kogused oleksid märkimisväärsed ja et kokkulepe on sõlmitud töötlemata teemantide turu kahe suurima ettevõtte vahel, nõrgeneks kaubanduskokkuleppe tagajärjel konkurents sellel turul oluliselt.

3.   Kohustused

3.1.   Pakutud kohustused

| (11) | Menetluspooled vastasid komisjoni vastuväidetele kirjalikult 31. märtsil 2003. aastal ning kaitsesid oma väiteid suuliselt 7. juulil 2003. aastal peetud ärakuulamisel, kusjuures nad rõhutasid, et nad ei ole komisjoni esialgse hinnanguga nõus. Sellest hoolimata pakkusid nad välja järgida kohustuste kogu, mis on mõeldud komisjoni väljendatud mureküsimuste leevendamiseks. Need kohustused on järgnevalt lühidalt kokku võetud ning tervikliku ingliskeelse versioonina avaldatud ka konkurentsi peadirektoraadi kodulehel: http://europa.eu.int/comm/competition/antitrust/cases. |
| --- | --- |

(11)

Menetluspooled vastasid komisjoni vastuväidetele kirjalikult 31. märtsil 2003. aastal ning kaitsesid oma väiteid suuliselt 7. juulil 2003. aastal peetud ärakuulamisel, kusjuures nad rõhutasid, et nad ei ole komisjoni esialgse hinnanguga nõus. Sellest hoolimata pakkusid nad välja järgida kohustuste kogu, mis on mõeldud komisjoni väljendatud mureküsimuste leevendamiseks. Need kohustused on järgnevalt lühidalt kokku võetud ning tervikliku ingliskeelse versioonina avaldatud ka konkurentsi peadirektoraadi kodulehel: http://europa.eu.int/comm/competition/antitrust/cases.

| (12) | De Beers ja Alrosa kohustuvad järk-järgult vähendama omavahelise toorteemandimüügi väärtust ning tagama, et Alrosa poolt De Beersile müüdavate töötlemata teemantide maksimaalne kogus ei ületaks aastas järgmises tabelis toodud koguseid:






  Aasta | Maksimaalne tarnelimiit (miljonites USA dollarites) |
| --- | --- | --- |
| 2005 | 700 |
| 2006 | 625 |
| 2007 | 550 |
| 2008 | 475 |
| 2009 | 400 |
| 2010 | 275 |

(12)

De Beers ja Alrosa kohustuvad järk-järgult vähendama omavahelise toorteemandimüügi väärtust ning tagama, et Alrosa poolt De Beersile müüdavate töötlemata teemantide maksimaalne kogus ei ületaks aastas järgmises tabelis toodud koguseid:

Aasta

Maksimaalne tarnelimiit (miljonites USA dollarites)

2005

700

2006

625

2007

550

2008

475

2009

400

2010

275

| (13) | 2011. aastal ning edaspidi võtavad De Beers ja Alrosa endale kohustuse, et Alrosa poolt De Beersile aastas müüdavate töötlemata teemantide maksimaalne kogus ei ületa 275 miljonit USA dollarit. |
| --- | --- |

(13)

2011. aastal ning edaspidi võtavad De Beers ja Alrosa endale kohustuse, et Alrosa poolt De Beersile aastas müüdavate töötlemata teemantide maksimaalne kogus ei ületa 275 miljonit USA dollarit.

| (14) | De Beers ja Alrosa kohustuvad kõnealuseid kohustusi täitma, sõlmides teatatud kaubanduskokkuleppega põhimõtteliselt samalaadse kokkuleppe (eriti hinnasätete, sorteerimise ja hindamise suhtes), mis sisaldab aga Alrosa kohustust mitte müüa De Beersile ja De Beersi kohustust mitte osta Alrosalt töötlemata teemante põhjendustes 12 ja 13 toodud mahust suuremas koguses. |
| --- | --- |

(14)

De Beers ja Alrosa kohustuvad kõnealuseid kohustusi täitma, sõlmides teatatud kaubanduskokkuleppega põhimõtteliselt samalaadse kokkuleppe (eriti hinnasätete, sorteerimise ja hindamise suhtes), mis sisaldab aga Alrosa kohustust mitte müüa De Beersile ja De Beersi kohustust mitte osta Alrosalt töötlemata teemante põhjendustes 12 ja 13 toodud mahust suuremas koguses.

| (15) | De Beers ja Alrosa määravad kumbki sõltumatu kolmanda isiku, kes kontrollib vastavalt De Beersi ja Alrosa kohustuste järgimist. Kolmanda isiku määramine ja tema volitused peavad olema komisjoni poolt heaks kiidetud. Eraldi aruanne Alrosa ja De Beersi kohustuste järgimise kohta esitatakse komisjonile kord aastas. |
| --- | --- |

(15)

De Beers ja Alrosa määravad kumbki sõltumatu kolmanda isiku, kes kontrollib vastavalt De Beersi ja Alrosa kohustuste järgimist. Kolmanda isiku määramine ja tema volitused peavad olema komisjoni poolt heaks kiidetud. Eraldi aruanne Alrosa ja De Beersi kohustuste järgimise kohta esitatakse komisjonile kord aastas.

4.   Komisjoni kavatsus

| (16) | Arvestades turutesti tulemusi, kavatseb komisjon võtta vastu otsuse määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 1 alusel. Vastavalt määruse nr 1/2003 artikli 27 lõikele 4 kutsub komisjon seetõttu huvitatud kolmandaid isikuid üles esitama oma märkusi ühe kuu jooksul alates käesoleva teatise avaldamisest. |
| --- | --- |

(16)

Arvestades turutesti tulemusi, kavatseb komisjon võtta vastu otsuse määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 1 alusel. Vastavalt määruse nr 1/2003 artikli 27 lõikele 4 kutsub komisjon seetõttu huvitatud kolmandaid isikuid üles esitama oma märkusi ühe kuu jooksul alates käesoleva teatise avaldamisest.

| (17) | Huvitatud kolmandatel isikutel palutakse samuti esitada oma märkuste mittekonfidentsiaalne versioon, millest on ärisaladused ja muud konfidentsiaalsed lõigud välja jäetud ja vajaduse korral asendatud mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte või sõnadega “[ärisaladus]” või “[konfidentsiaalne]”. |
| --- | --- |

(17)

Huvitatud kolmandatel isikutel palutakse samuti esitada oma märkuste mittekonfidentsiaalne versioon, millest on ärisaladused ja muud konfidentsiaalsed lõigud välja jäetud ja vajaduse korral asendatud mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte või sõnadega “[ärisaladus]” või “[konfidentsiaalne]”.

| (18) | Märkused võib saata komisjonile elektronpostiga (COMP-GREFFE-ANTITRUST@cec.eu.int), faksiga (+ 32 2 295 01 28) või postiga allpool toodud aadressil koos viitega “COMP/E-2/A.38.381 — De Beers-Alrosa”:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Antitrust Registry |
| B-1049 Brüssel |

(18)

Märkused võib saata komisjonile elektronpostiga (COMP-GREFFE-ANTITRUST@cec.eu.int), faksiga (+ 32 2 295 01 28) või postiga allpool toodud aadressil koos viitega “COMP/E-2/A.38.381 — De Beers-Alrosa”:

European Commission

Directorate-General for Competition

Antitrust Registry

B-1049 Brüssel

---

(1)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1.

---

| 3.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 136/34 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 136/34

---

Eelteatis koondumise kohta

(Toimik nr COMP/M.3578 — BP/Nova Chemicals/JV)

(2005/C 136/14)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 27. mai 2005 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4, mille kohaselt ettevõtjad BP p.l.c. (“BP”, Ühendatud Kuningriigid) ja Nova Chemicals Corporation (“Nova”, Kanada) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtjate “DutchCo” ja “SwissCo” üle kahe uue ettevõtja aktsiate ostmise kaudu, mida käsitatakse ühisettevõtetna. |
| --- | --- |

1.

27. mai 2005 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4, mille kohaselt ettevõtjad BP p.l.c. (“BP”, Ühendatud Kuningriigid) ja Nova Chemicals Corporation (“Nova”, Kanada) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtjate “DutchCo” ja “SwissCo” üle kahe uue ettevõtja aktsiate ostmise kaudu, mida käsitatakse ühisettevõtetna.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | BP: nafta ja gaasi leidmine, tootmine, rafineerimine, turustamine, tarnimine ja transport; naftakeemia ja seotud toodete valmistamine ja turustamine; gaasipõletitega jõujaamade arendamine, |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

BP: nafta ja gaasi leidmine, tootmine, rafineerimine, turustamine, tarnimine ja transport; naftakeemia ja seotud toodete valmistamine ja turustamine; gaasipõletitega jõujaamade arendamine,

| — | Nova: etüleen, polüetüleen, keemia- ja energiatooted ning stüreen ja polümeerid, |
| --- | --- |

—

Nova: etüleen, polüetüleen, keemia- ja energiatooted ning stüreen ja polümeerid,

| — | DutchCo ja SwissCo: polüstüreen ja veniv polüstüreen. |
| --- | --- |

—

DutchCo ja SwissCo: polüstüreen ja veniv polüstüreen.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (+32 2)296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.3578 — BP/Nova Chemicals/JV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (+32 2)296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.3578 — BP/Nova Chemicals/JV):

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 3.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 136/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 136/35

---

Eelteatis koondumise kohta

(Toimik nr COMP/M.3826 — Trimoteur/NIBCapital/Fortis/Sandd)

Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda

(2005/C 136/15)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 17. mai 2005 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile, mille kohaselt ettevõtjad Fortis Private Equity Holding Nederland B.V., mille üle Fortis Bank Nederland (Holding) B.V.'l (“Fortis”, Holland) on valitsev mõju, ja NIBCapital Principal Investments B.V., mille üle NIBCapital Bank N.V. 'l (“NIBCapital”, Holland) on valitsev mõju, omandavad aktsiate ostmise teel koos Trimoteur Distribution Services B.V.'ga (“Trimoteur”, Holland) ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Sandd B.V. (“Sandd”, Holland) üle. Hetkel on Sandd ainult Trimoteur Distribution Services B.V. (“Trimoteur”, Holland) kontrolli all. |
| --- | --- |

1.

17. mai 2005 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile, mille kohaselt ettevõtjad Fortis Private Equity Holding Nederland B.V., mille üle Fortis Bank Nederland (Holding) B.V.'l (“Fortis”, Holland) on valitsev mõju, ja NIBCapital Principal Investments B.V., mille üle NIBCapital Bank N.V. 'l (“NIBCapital”, Holland) on valitsev mõju, omandavad aktsiate ostmise teel koos Trimoteur Distribution Services B.V.'ga (“Trimoteur”, Holland) ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Sandd B.V. (“Sandd”, Holland) üle. Hetkel on Sandd ainult Trimoteur Distribution Services B.V. (“Trimoteur”, Holland) kontrolli all.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Fortis: börsivälised investeeringud, |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Fortis: börsivälised investeeringud,

| — | NIBCapital: börsivälised investeeringud, |
| --- | --- |

—

NIBCapital: börsivälised investeeringud,

| — | Trimoteur: investeerimine ning ettevõtete restruktureerimine ja juhtimine, |
| --- | --- |

—

Trimoteur: investeerimine ning ettevõtete restruktureerimine ja juhtimine,

| — | Sandd: posti (kirjade) kättetoimetamine. |
| --- | --- |

—

Sandd: posti (kirjade) kättetoimetamine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (+32 2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.3826 — Trimoteur/NIBCapital/Fortis/Sandd):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (+32 2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.3826 — Trimoteur/NIBCapital/Fortis/Sandd):

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

| 3.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 136/36 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 136/36

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(2005/C 136/16)

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Prantsusmaa

Abi nr: Nr 52/2005

Nimetus: Toetus metsamaade taastamiseks — Creuse'i Conseil général

Eesmärk: 1999. aasta detsembri tormis kahjustada saanud metsamaade taastamise heakskiidetud kava muudatus.

Eelarve: 9 600 eurot aastas.

Abi osatähtsus või summa: Maksimaalselt 100 %

Kestus: 4 aastat (2004–2008)

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Soome

Abi nr: N 284/2004.

Nimi: Siseriiklik abikava vähemsoodsate piirkondade toetuseks (LFA)

Eesmärk: Abi koosneb siseriiklikult rahastatud hüvitisest (edaspidi: siseriiklik LFA toetus), mida makstakse Mandri-Soome ja Ahvenamaa saare põllumajandustootjatele, kellel on kehtiv viieaastane kaasrahastatud hüvitise kohustus (edaspidi: kaasrahastatud LFA toetus) ja kes võtavad eraldi kaasrahastatud LFA toetuse kohustuse. Siseriiklikku LFA toetust makstakse täiendavalt kaasrahastatud LFA toetusele.

Toetus
  on 20 eurot hektari kohta toetatavates piirkondades A, B ja C1 ja 25 eurot hektari kohta toetatavates piirkondades C2–C4 ning toetust makstakse vastavalt komisjoni otsusele C(2000) 1640 (Mandri-Soome) C(2000) 2937 (Ahvenamaa) kogu põllumaa eest, mis vastab kaasrahastamise hüvitise saamise tingimustele.

Lisaks makstakse kaasrahastamise hüvitise saamise tingimuste kohase loomakasvatusega tegeleva põllumajandustootja põllumaa eest lisatoetust 80 eurot hektari kohta.

Kaasrahastatud LFA toetusest ja teatavaks tehtud siseriiklikust LFA toetusest koosnev keskmine LFA toetus ei ületa 250 eurot hektari kohta.

Õiguslik alus: Valitsuse määrus (seni avaldamata).

Eelarve: 120,4 miljonit eurot aastas

Abi osatähtsus või summa: Vaata eespool punkti “Eesmärk” all.

Kestus: Piiramata.

Muu teave: Võrreldes kehtiva 2000.–2006. aasta programmiperioodiga tekkinud muudatuste korral kaasrahastatud hüvitise tingimustes, mida rakendatakse pärast 2007. aastat uue maaelu arengu arengukava alusel, teavitab Soome komisjoni vastavatest muudatustest, samuti siseriikliku hüvitise lisatoetuse muudatustest.

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Itaalia

Abi nr: Nr 384/2003 eelarve suurendamine.

Nimetus: Abi nr 384/2003 muutmine

Eesmärk: Abi eelarve suurendamine.

Õiguslik alus: Decreto ministeriale del 22.6.2004, n. 182

Eelarve: Eelarvet suurendatakse eeldatavalt 50 miljoni euro võrra.

Abi osatähtsus või summa: Nagu kirjeldatud liikmesriigile saadetud kirjas

Kestus: 10 aastat.

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

| 3.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 136/37 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 136/37

---

Liikmesriikide esitatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni 23. detsembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele

(2005/C 136/17)

Abi nr: XA 8/05

Liikmesriik: Saksamaa

Piirkond: Alam-Saksi

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi:: lammaste ja kitsede, samuti mitte inimtoiduks tapetud veiste TSE testide kulude katmine

Õiguslik alus:

| — | Nds. Verwaltungskostengesetz vom 7.5.1962 (Nds. GVBL. s. 43), zuletzt geändert durch Artikel 20 des Gesetzes vom 20.11.2001 (Nds. GVBL. s. 701) |
| --- | --- |

—

Nds. Verwaltungskostengesetz vom 7.5.1962 (Nds. GVBL. s. 43), zuletzt geändert durch Artikel 20 des Gesetzes vom 20.11.2001 (Nds. GVBL. s. 701)

| — | Gebührenordnung für die Veterinärverwaltung vom 22.3.1995 (Nds. GVBL. s. 63), zuletzt geändert durch die Verordnung zur Änderung der Gebührenordnung für die Veterinärverwaltung vom 14.09.2004 (Nds. GVBL. s. 322) |
| --- | --- |

—

Gebührenordnung für die Veterinärverwaltung vom 22.3.1995 (Nds. GVBL. s. 63), zuletzt geändert durch die Verordnung zur Änderung der Gebührenordnung für die Veterinärverwaltung vom 14.09.2004 (Nds. GVBL. s. 322)

| — | Erlasse zur BSE/TSE-Untersuchungsgebühr vom 15.12.2000, 10.1.2001, 30.4.2001, 24.1.2002 — Az. 107-42282/7-315 |
| --- | --- |

—

Erlasse zur BSE/TSE-Untersuchungsgebühr vom 15.12.2000, 10.1.2001, 30.4.2001, 24.1.2002 — Az. 107-42282/7-315

Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma:: kogukulud ligikaudu 2 000 000 eurot, ligikaudu 37 eurot iga uuritud looma eest loomakasvataja kohta. Abi andmisel makse maha ei arvata. Haldamise lihtsustamiseks makstakse nimetatud abi TSE testide läbiviimise eest vastutavatele asutustele vastavalt artikli 115 lõikele d.

Abi suurim osatähtsus: 100 % kõnealuste loomade TSE testide maksumusest. Eeldatavad kulud testi kohta on ligikaudu 35 eurot (üle 24 kuu vanused veised, üle 18 kuu vanused lambad ja kitsed). Hetkel kannab sellest Euroopa Ühendus 6,29 eurot.

Rakendamise kuupäev: viiivitamata

Kava või üksiktoetuse kestus: Abi antakse asjaomaste loomade kohustusliku testimise lõpuni vastavalt kehtivale määrusele (EÜ) 999/2001.

Abi eesmärk: Loomade väärtus on osaliselt väiksem testimisega seotud kuludest. TSE testide kulude kandmine tagab ettekirjutatud uuringukohustuse täitmise asjakohaste loomapidajate poolt. Abi katab kõik määruse (EÜ) nr 1/2004 artikli 15 lõikes d osutatud testiga seotud kulud. Abi antakse määruse (EÜ) nr 1/2004 artikli 15 punkti d ja artikli 16 punkti c raames.

Asjaomased majandusharud: Loomakasvatus. Abi antakse asjaomastele põllumajandustootjatele.

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress: Niedersächsisches Landesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit, Birkenweg 5, 26127 Oldenburg

Veebileht: http://www.tierseucheninfo.niedersachsen.de/master/C8366027_N8103970_L20_D0_I1535820

Abi number: XA 17/05

Liikmesriik: Prantsusmaa

Piirkond: Franche-Comté' piirkond

Abikava nimetus: Tehniline nõustamine: interregi kava “Prantsuse-Šveitsi ravim- ja aromaatsete taimede arendamine ning väärtustamine” raames teostatud katsed ja esitlused

Õiguslik alus:

| — | Décisions de la Commission du 16 novembre 2001 et du 8 décembre 2004 approuvant le programme d'initiative communautaire INTERREG III A entre la France et la Suisse, dans le cadre de la mise en œuvre du règlement no 1260/1999 du Conseil du 21 juin 1999 portant dispositions générales sur les fonds structurels, |
| --- | --- |

—

Décisions de la Commission du 16 novembre 2001 et du 8 décembre 2004 approuvant le programme d'initiative communautaire INTERREG III A entre la France et la Suisse, dans le cadre de la mise en œuvre du règlement no 1260/1999 du Conseil du 21 juin 1999 portant dispositions générales sur les fonds structurels,

| — | Conseil Régional: Commission Permanente du 27 mai 2004, |
| --- | --- |

—

Conseil Régional: Commission Permanente du 27 mai 2004,

| — | Articles L 1511 et suivants du Code général des collectivités territoriales permettant aux collectivités territoriales d'intervenir dans le cadre de la création ou de l'extension d'activités économiques en accordant des aides directes et indirectes aux entreprises |
| --- | --- |

—

Articles L 1511 et suivants du Code général des collectivités territoriales permettant aux collectivités territoriales d'intervenir dans le cadre de la création ou de l'extension d'activités économiques en accordant des aides directes et indirectes aux entreprises

Kavas ettenähtud aastased kulutused: 19 586,66 eurot toetuseks

Abi ülemmäär: 30 %, ülemmäär 19 586,66 eurot

Rakendamise kuupäev: 2005. aastal, alates komisjoni väljastusteate kättesaamisest.

Abikava kestus: kuni 31. detsembrini 2005.

Abi eesmärk: Toetusi antakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1/2004 artikli 14 (tehnilise abi andmine põllumajanduses) kohaselt järgmisetele meetmetele

esitlusprotokolli määratlemine veistel esineva mastiidi ravimise kohta aroomi- ja fütoteraapia teel,

aromaatiliste ja ravimtaimede valiku ning kodus kasvatamise kava (esitlusprotokolli määratlemine kultiveerimise, kasvualade leidmise ning kultiveerimise, järelevalve ja registreerimise kohta),

populariseerimine ning teavitamine (üritused, teabekeskus, teavitamismeetmed).

Eesmärkideks on:

Anda põllumajandusettevõtjate ja laia publiku käsutusse teadmised aromaatsete ja ravimtaimedest saadud toodete ning nende kasutamise kohta loomahaiguste puhul põllumajanduse valdkonnas.

Tagada spetsialistide ning amatööride kasutatavate meetmete arengus keskkonnasäästlikkuse kasv (teadustegevus, katsetused). Lamba- ja kitsekasvatusettevõtetes läbiviidud katsetused aitavad saavutada seda eesmärki ning teadvustada loomakasvatusettevõtjatel aromaatsete ja ravimtaimede kasutamist loomade ravimisel.

Koguda ja valida viiteid, teadmisi ning oskusteavet koduseks ja tööstuslikuks kasutamiseks ettenähtud taimede tootmise, töötlemise ja kasutamise kohta. Nende viidete abil on võimalik läbi viia esitlusi, katseid ning asukohtade kasutuselevõttu. Projekti kaudu saadud teadmiste ja oskusteabe ettevalmistamine levitamiseks asjatundjatele ja laiale publikule. Piiriäärse Juura mäestiku taimede väärtustamine tootmise arendamise ning suurema kogumise teel, selle tagajärjel tekkiva sotsiaal-majandusliku mõju hindamine. Võtta kasutusele töötlemissedamed, mis töötleksid nii kasvatatud taimi, metsakõrvalsaadusi kui kesakultuure, et vähendada tootmis- ning töötlemiskulusid.

Tugevdada reputatsiooni meie regioonidest kui avatud ja looduslikest piirkondadest, mis on tõukejõuks uuendustele ja alternatiivsetele meetoditele; edendada ja väärtustada kohalikke eripärasusi Juura mäestiku taimede kasutamisel; edendada kohalikke algatusi ja partnerlusi selles valdkonnas.

Asjaomased majandusharud: Kavast huvitatud Franche-Comté' põllumajandusettevõtjad, tööstuses või ravimites kasutatavate taimede valdkonnas (nomenklatuuri peatükk 12) või elusloomade valdkonnas (nomenklatuuri peatükk 1).

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| M. le Président du Conseil Régional de Franche-Comté |
| --- |
| Hotel de Region |
| 4 Square Castan |
| 25031 Besancon Cedex |

M. le Président du Conseil Régional de Franche-Comté

Hotel de Region

4 Square Castan

25031 Besancon Cedex

Veebileht:: Conseil Régional: www.cr-franche-comte.fr

(ja ERDF: www.interreg3afch.org/)

Muud küsimused: Kava elluviimise eest vastutab kohalik riiklik põllumajandusõppeasutus: “Edgar Faure”, Lons le Saunier — 614 avenue Edgar Faure — 39570 Montmorot

Abi nr: XA 71/04

Liikmesriik: Saksamaa Liitvabariik

Piirkond: Nordrhein-Westfalen

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi: Finantsabi kohustuslike ametlike TSE/BSE testide kulude katmiseks veiste, lammaste ja kitsede TSE/BSE seireprogrammi raames

Õiguslik alus:

| — | 23. augusti 1999. aasta Gebührengesetz NRW (Nordrhein-Westfahleni maksuseadus) (GV NRW 1999 S 528) |
| --- | --- |

—

23. augusti 1999. aasta Gebührengesetz NRW (Nordrhein-Westfahleni maksuseadus) (GV NRW 1999 S 528)

| — | 3. juuli 2001. aasta Verwaltungsgebührenordnung des Landes Nordrhein-Westfalen (Nordrhein-Westfahleni seadus haldustasude kohta) või selle muudatused (GV. NRW 2001 S. 262) seoses BSE/TSE-testide tasudega |
| --- | --- |

—

3. juuli 2001. aasta Verwaltungsgebührenordnung des Landes Nordrhein-Westfalen (Nordrhein-Westfahleni seadus haldustasude kohta) või selle muudatused (GV. NRW 2001 S. 262) seoses BSE/TSE-testide tasudega

| — | 8. detsembri 2003. aasta Erlass zur BSE/TSE-Untersuchungsgebühr (määrus BSE/TSE uuringute kohta) Ref. VI-1-42.21.09, 18.2.2004 — Ref. VI-1-17.80.06 ja 42.21.00, 14.9.04 — Ref. VI-1-17.80.06 ja 42.21.00 |
| --- | --- |

—

8. detsembri 2003. aasta Erlass zur BSE/TSE-Untersuchungsgebühr (määrus BSE/TSE uuringute kohta) Ref. VI-1-42.21.09, 18.2.2004 — Ref. VI-1-17.80.06 ja 42.21.00, 14.9.04 — Ref. VI-1-17.80.06 ja 42.21.00

| — | 11. aprilli 2001. aasta Tierseuchengesetz (loomataudiseadus) või selle muudatused (BGBl. I. S. 506) |
| --- | --- |

—

11. aprilli 2001. aasta Tierseuchengesetz (loomataudiseadus) või selle muudatused (BGBl. I. S. 506)

| — | 4. juuni 1963. aasta § 23 des Ausführungsgesetzes zum Tierseuchengesetz (loomataudiseaduse rakendusseaduse § 23) (GV.NRW 1963 S. 203) piirkondade vastutuse kohta proovide võtmisel ja edastamisel |
| --- | --- |

—

4. juuni 1963. aasta § 23 des Ausführungsgesetzes zum Tierseuchengesetz (loomataudiseaduse rakendusseaduse § 23) (GV.NRW 1963 S. 203) piirkondade vastutuse kohta proovide võtmisel ja edastamisel

| — | 13. detsembri 2001. aasta TSE-Überwachungsverordnung (siseriiklik seadus TSE seire kohta) või selle muudatused (BGBl. I. S. 4532) |
| --- | --- |

—

13. detsembri 2001. aasta TSE-Überwachungsverordnung (siseriiklik seadus TSE seire kohta) või selle muudatused (BGBl. I. S. 4532)

| — | Beihilfebeschluss der Tierseuchenkasse für Schlachtschafe und Schlachtziegen (loomahaiguste fondi otsus anda abi tapmiseks ettenähtud lammaste ja kitsede puhul) |
| --- | --- |

—

Beihilfebeschluss der Tierseuchenkasse für Schlachtschafe und Schlachtziegen (loomahaiguste fondi otsus anda abi tapmiseks ettenähtud lammaste ja kitsede puhul)

Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma:

| — | Eelarve: 990 000 eurot |
| --- | --- |

—

Eelarve: 990 000 eurot

| — | Abi summa: 990 000 eurot |
| --- | --- |

—

Abi summa: 990 000 eurot

| — | Abi andmisel makse maha ei arvata. |
| --- | --- |

—

Abi andmisel makse maha ei arvata.

Abi suurim osatähtsus: 100 %

Rakendamise kuupäev: Viivitamata

Märkus: hilinenud kuulutus ilmub alles nüüd, kuna varem püüti esitada ühist abitaotlust kogu Saksamaa Liitvabariigi kohta (abi nr 373/2003). Kuna see ei õnnestunud ja vahepeal jõustus erandimäärus 1/2004, taotletakse eraldi vabastuse andmist Nordrhein-Westfalenile.

Kava või üksiktoetuse kestus: Kestus sõltub TSE/BSE seireprogrammi kestusest vastavalt määrusele (EÜ) 999/2001 või selle muudatustele.

Abi eesmärk: Kohaldatavad sätted on artikli 15 punkt d koostoimes artikli 16 punktiga c.

Meetme eesmärk on tagada riiklik abi TSE/BSE testide läbiviimiseks

| — | BSE ametliku kindlakstegemisega asjaomasel veisel, |
| --- | --- |

—

BSE ametliku kindlakstegemisega asjaomasel veisel,

| — | võitlusega teiste loomataudide vastu, välja arvatud |
| --- | --- |

—

võitlusega teiste loomataudide vastu, välja arvatud

epideemilise kuluga loomataudid

| — | ei ole tapetud loomatauditõrje programmi raames, |
| --- | --- |

—

ei ole tapetud loomatauditõrje programmi raames,

| — | on tapetud inimtoiduks. |
| --- | --- |

—

on tapetud inimtoiduks.

Selgitav märkus:

Kavandatav abikava ei puuduta tapaloomade BSE uuringuid, kuna kõnealust abi antakse üksnes vastavalt iga testi reaalsele maksumusele komisjoni iga-aastase Euroopa Ühenduse rahalise toetuse otsuse kohaselt. Abi edastatakse turuosalistele maksude vähendamise kaudu.

Asjaomased majandusharud: Majandusharu põllumajandus, loomakasvatustoodang ning töötlemine ja turustamine (veised, lambad, kitsed)

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

Veebileht: verbraucherschutz-nrw@munlv.nrw.de

---

| 3.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 136/40 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 136/40

---

Viite- ja tagastamismäärad riigiabi valdkonnas

(2005/C 136/18)

(EMPs kohaldatav tekst)

1.   Viitemäär

Komisjon võtab vastu uute liikmesriikide viitemäärad:

| Jõustunud alates: | CY | CZ | EE | HU | LV | LT | MT | PL | SK | SI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.6.2005 | 6,33 | 4,05 | 5,50 | 8,59 | 6,64 | 6,49 | 7,00 | 6,24 | 7,55 | 5,10 |
| 1.4.2005 | 6,33 | 4,05 | 5,50 | 8,59 | 6,64 | 6,49 | 7,00 | 7,62 | 7,55 | 5,10 |
| 1.1.2005 | 6,33 | 4,86 | 5,50 | 8,59 | 6,64 | 6,49 | 7,00 | 7,62 | 7,55 | 5,10 |
| 1.5.2004 | 6,33 | 5,00 | 5,50 | 8,59 | 6,64 | 6,49 | 7,00 | 9,56 | 7,55 | 5,10 |

Jõustunud alates:

CY

CZ

EE

HU

LV

LT

MT

PL

SK

SI

1.6.2005

6,33

4,05

5,50

8,59

6,64

6,49

7,00

6,24

7,55

5,10

1.4.2005

6,33

4,05

5,50

8,59

6,64

6,49

7,00

7,62

7,55

5,10

1.1.2005

6,33

4,86

5,50

8,59

6,64

6,49

7,00

7,62

7,55

5,10

1.5.2004

6,33

5,00

5,50

8,59

6,64

6,49

7,00

9,56

7,55

5,10

Määrad on kindlaks määratud viite-/diskontomäärade määratlemise ja ajakohastamise meetodi alusel, mis avaldati
  Euroopa Ühenduse Teatajas C 273, 9.9.1997, lk 3. Kõnealust meetodit kohandati tehniliselt komisjoni teatises, mis avaldati
  Euroopa Ühenduse Teatajas C 241, 26.8.1999, lk 9. Kõnealust meetodit kohaldatakse Poola ja Tšehhi Vabariigi suhtes esimest korda.

Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Sloveenia ja Slovakkia suhtes ei saa kõnealust meetodit kohaldada, sest nende riikide valuutade pankadevahelised vahetuskursimäärad ei ole kättesaadavad. Nende liikmesriikide puhul on viite-/diskontomäär seesama, mille teatasid kõnealused liikmesriigid ühinemishetkel.

2.   Tagastamismäär

Komisjon võtab vastavalt määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 9 vastu uute liikmesriikide tagastamismäärad:

| Jõustunud alates: | CZ | PL |
| --- | --- | --- |
| 1.6.2005 | 4,05 | 6,24 |
| 1.4.2005 | 4,05 | 7,62 |
| 1.5.2004 | 4,86 | 7,62 |

Jõustunud alates:

CZ

PL

1.6.2005

4,05

6,24

1.4.2005

4,05

7,62

1.5.2004

4,86

7,62

3.   Avaldamine

Käesolevad näitajad avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja konkurentsi peadirektoraadi veebiküljel.

---

| 3.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 136/41 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 136/41

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(2005/C 136/19)

(EMPs kohaldatav tekst)

Vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Prantsusmaa

Abi number: N 38/2004

Nimetus: Abi Prantsusmaal asuvatele siseveetranspordiettevõtetele

Õiguslik alus: Infrastruktuuride haldamise ja abikavade teatava osa ellurakendamise eest vastutava avaliku asutuse Voies navigables de France juhatus kiitis 10. detsembril 2003 2004. aasta eelarve ettevalmistamise eesmärgil hääletuse teel heaks 2004. aasta tulude ja kulude kalkulatsiooni, mis sisaldas assigneeringuid abikava elluviimiseks.

Peale selle on 30. detsembril 2003 parlamendi poolt vastu võetud 2004 aasta eelarveseaduses nr 2003-1311 ette nähtud assigneeringud eelarvereale “meetmed siseveelaevastiku toetuseks”, mis peamiselt on määratud kõnealuse abikava rahastamiseks.

Eesmärk: Selle kava eesmärk on ergutada siseveetranspordi arengut Prantsusmaal, moderniseerides laevastikku ning edendades ja uuendades siseveetranspordiettevõtjate tegevust.

Eelarve: 14,5–15 miljonit eurot

Kohaldamisaeg: 2004-2007

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Belgia, Vlaamse Gemeenschap

Abi nr: N 74/2004

Nimetus: Abi flaamikeelsele kirjutavale ajakirjandusele

Eesmärk: Teabe mitmekesisus ja ajakirjanduskultuuri säilitamine avalikel projektikonkurssidel valitud projektide kaudu.

Õiguslik alus: Decreet van 19 december 2003 houdende de algemene uitgavenbegroting van de Vlaamse Gemeenschap voor het begrotingsjaar 2004, Beleidsbrief Media — Beleidsprioriteiten 2003-2004

Toetussumma: Kuni 1,4 miljonit eurot aastas viie aasta peale, kokku kuni 7 miljonit eurot.

Abi osatähtsus või summa: 50 %

Projekti kestus: vähemalt 3 aastat, võimalus pikendada kestust veel 2 aasta võrra

Muu teave: Lõplik eelarve ja abisummad olenevad projektikonkursi tulemustest ja vabadest riigivahenditest.

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Prantsusmaa

Abi nr: N 88/2001

Nimetus: Peretoetuste ja töötukindlustusmaksete tagasimaksed meretranspordiettevõtetele

Eesmärk: Suurendada prantsuse meretranspordiettevõtete konkurentsivõimet rahvusvahelise konkurentsi suhtes

Eelarve: Umbes 22,8 miljonit eurot aastas

Abi osatähtsus: 100 % meretranspordiettevõtete poolt tööle võetud meremeestele makstud peretoetustest ja töötukindlustusmaksetest.

Kestus: Tähtajatu

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Itaalia

Abi nr: N 114/2004

Nimi: Laevandusettevõtjate tonnaažil põhinev kindla määraga maksustamise kava.

Eesmärk: Asendada ettevõtete tulumaksu arvestamisel kasutatav maksubaas laevade tonnaažil põhineva kindlaksmääratud summaga laevandusettevõtjate puhul, kes on valinud tonnaažil põhineva kindla määraga maksustamise korra, vastavalt järgmisele päevamäärale:

Selle korraga nähakse ette laevade eelnev sissekandmine Itaalia mereregistritesse.

Õiguslik alus: decreto-legge

Eelarve: Umbes 20 miljonit eurot aastas

Kestus: 10 aastat kava puhul, 10 ükskiktoetuste puhul.

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Belgia — Flaami piirkond

Abi nr: N 128/2003

Nimetus: Abi majapidamisjäätmete transpordiks Flaami piirkonna siseveeteedel

Eesmärk: Majapidamisjäätmete transpordi toetamine Flaami siseveeteedel. Flaami piirkonda subsideeritakse kohalike omavalitsuste haldusüksuste või ühenduste käsutuses olevate käitlemisseadmete soetamisel.

Õiguslik alus: Flaami piirkonna ja N.V.Zeekanaal en Watergebonden Grondbeheer vaheline 10. juuni 1999. aasta leping.

Eelarve ja kestus: Projekti kestus on kindlaks määratud vastavalt kraanade kasutuseale. Eelarve suuruseks on 7,432 miljonit eurot.

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse kuupäev:

Liikmesriik: Taani

Abi nr: N 171/2004

Nimi: Taani tonnažimahutavuse alusel maksustamise kohandamine, et arvestada ärihoonete väljarentimist

Eesmärk: Laevastiku konkurentsivõime säilitamine ja merelaevanduse valdkonna toetamine (ühenduse meremeeste tööhõive, oskusteabe säilitamine ühenduses ning merendusalaste oskuste arendamine ja meresõiduohutuse parandamine)

Õiguslik alus: Forslag til Lov om aendring af tonnageskatteloven (Leijendtaegt m.v. af lokaler om bord)

Eelarve: ligikaudu 15 miljonit Taani krooni aastas (ligikaudu 2 miljonit eurot aastas)

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Saksamaa

Abi nr: N 181/04

Nimetus: Toetus Baden-Württembergi filmitööstusele — Medien und Filmgesellschaft Baden-Württemberg mbH

Eesmärk: Kino

Õiguslik alus: Richtlinien der Medien und Filmgesellschaft Baden-Württemberg mbH zur Förderung von Film- und Fernsehproduktionen in Baden-Württemberg.

Abi osatähtsus: Varieeruv, kuid alati vähem kui 50 %

Kestus: Kuni 2007. aasta lõpuni

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Rootsi

Abi nr: N 201/2003

Nimetus: Regionaalarengu toetused

Eesmärk: Regionaalareng ja väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete edendamine

Õiguslik alus: Förordning x:x om ändring i förordningen (2000:279) om regionalt utvecklingsbidrag

Eelarve: Kava aastaeelarve on 350 miljonit rootsi krooni (38 miljonit eurot).

Abi osatähtsus või summa: Regionaalabi ülemmäärad riikliku regionaalabi saamise tingimustele vastavatesse piirkondadesse tehtavate investeeringute puhul 15 % investeeringute puhul, mida teevad väikeettevõtted piirkondades, mis ei vasta riikliku regionaalabi saamise tingimustele

Kestus: Algne abikava kinnitati perioodiks kuni 31. detsembrini 2004

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Saksamaa

Abi nr: N 238/04

Nimetus: Uue kombineeritud transpordiga liikluse rahastamise abikava.

Eesmärk: Kombineeritud transpordi sektori edendamine üleminekuks maanteetranspordilt alternatiivsele transpordiviisile.

Õiguslik alus: Richtlinie zur Förderung neuer Verkehre im Kombinierten Verkehr auf Schiene und Wasserstraße

Eelarve: 45 miljonit eurot

Abi osatähtsus või summa: Starditoetus: maksimaalselt 30 % uue transporditeenuse tegevuskuludest.

Investeerimistoetused: maksimaalselt 30 % investeeringust.

Kestus: 3 aastat

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Belgia — Valloonia piirkond

Abi nr: N 247/04

Nimetus: Toetus kombineeritud vedudele Valloonia piirkonnas

Eesmärk: Toetus kombineeritud vedude edendamiseks Valloonia piirkonnas

Õiguslik alus: Arrêté du Gouvernement wallon portant diverses mesures relatives au transport combiné en exécution de l'article 5, paragraphe 1er, 2o, a) du décret du 11 mars 2004 relatif aux incitants régionaux en faveur des grandes entreprises et de l'article 5, paragraphe 1er, 2o a) du décret du 11 mars 2004 relatif aux incitants régionaux en faveur des petites et moyennes entreprises

Eelarve: 3 miljonit eurot

Abi osatähtsus või summa: Toetuse suurus kombineeritud vedudele ja kinnisvaramaksust vabastamise suurus piirdub 30 %ga investeeringutest ilma, et see ületaks 250 000 eurot. Toetuse suurus nõustamisteenuste eest on 50 % nõustamise honoraridest ilma, et see summa ületaks 50 000 eurot ettevõtte kohta kolme aasta jooksul.

Kestus: 2004–2006

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Rootsi

Abi nr: N 253/2004

Nimi: energia-mahukate ettevõtete täielik vabastamine energiamaksust

Eesmärk: efektiivse energiakasutuse edendamiseks

Õiguslik alus: “Lag (1994:1776) om skatt på energi”

“Lagen om program för energieffektivisering”

Eelarve: Aastas: umbes 180 miljonit Rootsi krooni (umbes 20 miljonit eurot).

Kokku: umbes 1 800 miljonit Rootsi krooni (umbes 198 miljonit eurot).

Kestus: 10 aastat

Muu teave: aastaaruanne

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Saksamaa

Abi nr: N 260b/2004

Nimetus: Abikava pikendamine taastuvast toorainest valmistatud isoleermaterjalide kasutamise edendamiseks lihtsustatud korras

Eesmärk: Keskkonnakaitsele antav riigiabi, mille eesmärgiks on tõsta taastuvast toorainest valmistatud isoleermaterjalide kasutamist

Õiguslik alus: Leitlinien zur Förderung von Vorhaben, die im Wesentlichen der “Verwendung von Isolationsmaterialien aus erneuerbaren Rohstoffen” auf der Grundlage des Gemeinschaftsrahmens für staatliche Umweltschutzbeihilfen dienen

Eelarve: 10 miljonit eurot

Kestus: 2 aastat lisaks (kokku 3,5 aastat)

Muu teave: Vastuvõtmine lihtsustatud korras

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Prantsusmaa

Abi nr: N 283/2004

Nimetus: Mitut valdkonda hõlmav raamprogramm 2002 — Piirkondlik investeeringuabi ettevõttele TOTAL (Gonfreville)

Eesmärk: Piirkondlik areng

Õiguslik alus (algkeeles): Loi no 2002/276 du 27 février 2002 sur la démocratie de proximité; Régime d'aides directes des collectivités territoriales en faveur des projets d'investissement productif des grandes entreprises N 440/2003

Eelarve: 48 miljonit eurot

Abi osatähtsus või summa: Toetuse netoekvivalent = 4,92 %

Muu teave: Abi vorm: toetus

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Iirimaa

Abi nr: N 306/2004

Nimetus: Western Investment Fund

Eesmärk: Teatatud abimeetme eesmärk on pöörata tähelepanu VKEde väikesemahulise riskikapitali puudumisele Iirimaa läänepiirkondades (1).

Õiguslik alus: The Irish Western Development Commission Act 1998.

Eelarve: 34 400 000 eurot (kõnealune summa on kava/fondi kogueelarve, mitte abi maht kui selline)

Kestus:

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Läti Vabariik

Abi nr: N 380/04

Nimetus: Latvijas Gaze

Eesmärk: Energia (Gaas)

Õiguslik alus (algkeeles):

| — | Riikliku aktsiaseltsi-mittetulundusühingu Erastamisagentuur, erastatava riikliku aktsiaseltsi Latvijas Gaze, Ruhrgas Aktiengesellschaft'i ja PreussenElektra Aktiengesellschaft'i vaheline ostu-müügileping .2. aprillist 1997. aastast |
| --- | --- |

—

Riikliku aktsiaseltsi-mittetulundusühingu Erastamisagentuur, erastatava riikliku aktsiaseltsi Latvijas Gaze, Ruhrgas Aktiengesellschaft'i ja PreussenElektra Aktiengesellschaft'i vaheline ostu-müügileping .2. aprillist 1997. aastast

| — | 19. juunil 2003. aastal Stockholmis, Rootsis langetatud vahekohtu otsus a/s Latvijas Gaze ja Läti Vabariigi vahelises vaidluses. |
| --- | --- |

—

19. juunil 2003. aastal Stockholmis, Rootsis langetatud vahekohtu otsus a/s Latvijas Gaze ja Läti Vabariigi vahelises vaidluses.

Eelarve: 10 416 689,71 eurot

Abi osatähtsus või summa: meede, nagu määratletud asutuste teates, on täielikult seotud ühinemiseelse perioodiga. Komisjon ei saa seetõttu pidada meedet teatatud kujul uueks.

Kestus: Kohene hüvitamine vahekohtu otsuse kohaselt, kuid Läti Vabariik on hoidunud makse teostamisest, sest peab seda seadusevastaseks riigiabiks

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Slovakkia Vabariik

Abi nr: N 505/2004

Nimetus: Üksiktoetus TITANIC s.r.o.'le audiovisuaalse toodangu jaoks

Eesmärk: filmitootmise toetamine

Õiguslik alus (algkeeles):

| a) | Zákon č. 303/1995 Z.z. o rospočtových pravidlách v znení neskoršich predpisov, |
| --- | --- |

a)

Zákon č. 303/1995 Z.z. o rospočtových pravidlách v znení neskoršich predpisov,

| b) | Zákon č. 231/1999 Z.z. o štátnej pomoci v znani zákona č. 203/2004 — §4 ods. 1, pism.d), |
| --- | --- |

b)

Zákon č. 231/1999 Z.z. o štátnej pomoci v znani zákona č. 203/2004 — §4 ods. 1, pism.d),

| c) | Výnos MK SR — 480/2004 — 1 o poskytovani dotácili v pôsobnosti MK SR |
| --- | --- |

c)

Výnos MK SR — 480/2004 — 1 o poskytovani dotácili v pôsobnosti MK SR

Eelarve: 8,2 miljonit Slovakkia krooni

Abi osatähtsus või summa: 33,5 %

Kestus: ühekordne meede heakskiitmise järel (31.12.2004)

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Iirimaa

Abi nr: N 525/2001

Nimetus: Äriinkubaatorite toetuskava

Eesmärk: Äriinkubaatorite rajamine tegevust alustavatele kõrgtehnoloogiaettevõtetele (Kinnisvaraarenduse ja kõrgtehnoloogiaga tegelevad ettevõtted)

Õiguslik alus: Section 16(1)(g) of the Industrial Development Act

Eelarve: 30 miljonit eurot

Abi osatähtsus või summa: Maksimaalne osatähtsus on kooskõlas piirkondliku abi kaardiga ja määrusega (EÜ) nr 70/2001.

Kestus: 2002 kuni 2006

Muu teave: Rakendamise aastaaruanne.

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Madalmaad

Abi nr: N 594/03

Nimetus: Laevaehitus — Madalmaades De Hoop Lobith Shipyardis ehitatava laeva tarnetähtaja pikendamine.

Eesmärk: Laevaehitus

Õiguslik alus: Besluit subsidies zeescheepsnieuwbouw

Abi osatähtsus või summa: 9 % lepingu väärtusest

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

(1)  Iirimaa läänepiirkondade hulka kuuluvad krahvkonnad on Donegal, Galway, Leitrim, Mayo, Roscommon ja Sligo, mille suhtes kehtib EÜ asutamislepingu artikkel 87 lõige 3 punkt a, ning Clare krahvkond, mille suhtes kehtib EÜ asutamislepingu artikkel 87 lõige 3 punkt c.

---