# Euroopan unionin C 188E/2. e

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 188E |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 48. vuosikerta2. elokuu 2005 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 188E

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

48. vuosikerta2. elokuu 2005

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Tiedonantoja |
| | Neuvosto |
| 2005/C 188E/1 | Neuvoston 21 päivänä kesäkuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 252 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 27/2005 neuvoston asetuksen antamiseksi julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja koordinoinnin tehostamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1466/97 muuttamisesta | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Tiedonantoja

Neuvosto

2005/C 188E/1

Neuvoston 21 päivänä kesäkuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 252 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 27/2005 neuvoston asetuksen antamiseksi julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja koordinoinnin tehostamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1466/97 muuttamisesta

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Tiedonantoja

Neuvosto

| 2.8.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 188/1

---

NEUVOSTON YHTEINEN KANTA (EY) N:o 27/2005,

21 päivältä kesäkuuta 2005,

neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2005 antamiseksi julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja koordinoinnin tehostamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1466/97 muuttamisesta

(2005/C 188 E/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 99 artiklan 5 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon, (1)

noudattaa perustamissopimuksen 252 artiklassa tarkoitettua menettelyä (2),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Vakaus- ja kasvusopimuksen muodostivat alun perin julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja koordinoinnin tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1466/97 (3), liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97 (4) ja vakaus- ja kasvusopimuksesta 17 päivänä kesäkuuta 1997 annettu Eurooppa-neuvoston päätöslauselma (5). Vakaus- ja kasvusopimus on osoittanut käyttökelpoisuutensa talousarvion kurinalaisuuden vahvistamisessa, ja se on siten parantanut makrotalouden vakautta ja johtanut alhaiseen inflaatioon ja alhaisiin korkoihin. Vakaa makrotalous on olennaista kestävän kasvun ja työpaikkojen luomisen kannalta. |
| --- | --- |

(1)

Vakaus- ja kasvusopimuksen muodostivat alun perin julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja koordinoinnin tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1466/97 (3), liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97 (4) ja vakaus- ja kasvusopimuksesta 17 päivänä kesäkuuta 1997 annettu Eurooppa-neuvoston päätöslauselma (5). Vakaus- ja kasvusopimus on osoittanut käyttökelpoisuutensa talousarvion kurinalaisuuden vahvistamisessa, ja se on siten parantanut makrotalouden vakautta ja johtanut alhaiseen inflaatioon ja alhaisiin korkoihin. Vakaa makrotalous on olennaista kestävän kasvun ja työpaikkojen luomisen kannalta.

| (2) | Neuvosto antoi 20 päivänä maaliskuuta 2005 vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanon tehostamista koskevan selvityksen, jolla on tarkoitus parantaa finanssipoliittisen säännöstön hallinnointia ja lisätä jäsenvaltioiden sitoutumista siihen lujittamalla sopimuksen talouspoliittista perustaa ja parantamalla sen tehokkuutta sekä ennaltaehkäisevien että korjaavien toimien osalta, turvata julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä, edistää kasvua sekä suojata tulevia sukupolvia liiallisilta taakoilta. Eurooppa-neuvosto vahvisti selvityksen 23 päivänä maaliskuuta 2005 annetuissa päätelmissään (6), joissa todettiin, että selvityksellä päivitetään ja täydennetään vakaus- ja kasvusopimusta, josta se muodostaa vastedes erottamattoman osan. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 20 päivänä maaliskuuta 2005 vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanon tehostamista koskevan selvityksen, jolla on tarkoitus parantaa finanssipoliittisen säännöstön hallinnointia ja lisätä jäsenvaltioiden sitoutumista siihen lujittamalla sopimuksen talouspoliittista perustaa ja parantamalla sen tehokkuutta sekä ennaltaehkäisevien että korjaavien toimien osalta, turvata julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä, edistää kasvua sekä suojata tulevia sukupolvia liiallisilta taakoilta. Eurooppa-neuvosto vahvisti selvityksen 23 päivänä maaliskuuta 2005 annetuissa päätelmissään (6), joissa todettiin, että selvityksellä päivitetään ja täydennetään vakaus- ja kasvusopimusta, josta se muodostaa vastedes erottamattoman osan.

| (3) | Jäsenvaltiot, neuvosto ja komissio vahvistavat uudelleen, keväällä 2005 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa hyväksytyn talous- ja rahoitusasioiden neuvoston 20 päivänä maaliskuuta 2005 antaman selvityksen mukaisesti, että ne ovat sitoutuneita soveltamaan perustamissopimusta ja vakaus- ja kasvusopimusta tehokkaasti ja oikea-aikaisesti vertaistuen ja vertaispaineen avulla sekä toimimaan tiiviissä ja rakentavassa yhteistyössä talous- ja finanssipolitiikan valvontaprosessissa, jotta taattaisiin vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjen luotettavuus ja tehokkuus. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltiot, neuvosto ja komissio vahvistavat uudelleen, keväällä 2005 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa hyväksytyn talous- ja rahoitusasioiden neuvoston 20 päivänä maaliskuuta 2005 antaman selvityksen mukaisesti, että ne ovat sitoutuneita soveltamaan perustamissopimusta ja vakaus- ja kasvusopimusta tehokkaasti ja oikea-aikaisesti vertaistuen ja vertaispaineen avulla sekä toimimaan tiiviissä ja rakentavassa yhteistyössä talous- ja finanssipolitiikan valvontaprosessissa, jotta taattaisiin vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjen luotettavuus ja tehokkuus.

| (4) | Asetusta (EY) N:o 1466/97 olisi muutettava, jotta vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanon sovittu tehostaminen voidaan toteuttaa täysimääräisesti. |
| --- | --- |

(4)

Asetusta (EY) N:o 1466/97 olisi muutettava, jotta vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanon sovittu tehostaminen voidaan toteuttaa täysimääräisesti.

| (5) | Vakaus- ja kasvusopimuksessa vahvistetaan jäsenvaltioiden velvoite sitoutua keskipitkän aikavälin tavoitteeseen, jonka mukaan rahoitusasema on lähellä tasapainoa tai ylijäämäinen. Koska talous- ja finanssipolitiikat ovat unionissa heterogeenisiä, julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoite olisi eriytettävä kunkin yksittäisen jäsenvaltion osalta niiden talous- ja budjettipoliittisten asemien monimuotoisuuden ja erilaisten kehityssuuntien sekä julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvan riskin huomioon ottamiseksi sekä odotettavissa olevia väestönkehitykseen liittyviä muutoksia ennakoiden. Julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoite voi poiketa lähellä tasapainoa olevasta tai ylijäämäisestä rahoitusasemasta yksittäisissä jäsenvaltioissa. Euroalueella ja ERM2-valuuttakurssimekanismiin osallistuvissa jäsenvaltioissa tulisi näin ollen olemaan tietty vaihteluväli, jonka puitteissa määritetään maakohtaiset julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteet, jotka ovat suhdannekorjattuja ja joista on vähennetty kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet. |
| --- | --- |

(5)

Vakaus- ja kasvusopimuksessa vahvistetaan jäsenvaltioiden velvoite sitoutua keskipitkän aikavälin tavoitteeseen, jonka mukaan rahoitusasema on lähellä tasapainoa tai ylijäämäinen. Koska talous- ja finanssipolitiikat ovat unionissa heterogeenisiä, julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoite olisi eriytettävä kunkin yksittäisen jäsenvaltion osalta niiden talous- ja budjettipoliittisten asemien monimuotoisuuden ja erilaisten kehityssuuntien sekä julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvan riskin huomioon ottamiseksi sekä odotettavissa olevia väestönkehitykseen liittyviä muutoksia ennakoiden. Julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoite voi poiketa lähellä tasapainoa olevasta tai ylijäämäisestä rahoitusasemasta yksittäisissä jäsenvaltioissa. Euroalueella ja ERM2-valuuttakurssimekanismiin osallistuvissa jäsenvaltioissa tulisi näin ollen olemaan tietty vaihteluväli, jonka puitteissa määritetään maakohtaiset julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteet, jotka ovat suhdannekorjattuja ja joista on vähennetty kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet.

| (6) | Olisi saavutettava symmetrisempi lähestymistapa finanssipolitiikkaan koko syklin ajan tehostamalla talousarviota koskevaa kurinalaisuutta taloudellisesti hyvinä aikoina, jolloin tavoitteena on välttää myötäsyklisiä politiikkoja ja asteittain saavuttaa julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoite. Julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteessa pysyminen antaisi jäsenvaltioille mahdollisuuden reagoida normaaleihin suhdannevaihteluihin ja pitää julkistalouden alijäämä alle viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen, sekä varmistaa nopea kehitys kohti kestävää julkista taloutta. Täten se antaisi finanssipoliittista liikkumavaraa erityisesti julkisille investoinneille. |
| --- | --- |

(6)

Olisi saavutettava symmetrisempi lähestymistapa finanssipolitiikkaan koko syklin ajan tehostamalla talousarviota koskevaa kurinalaisuutta taloudellisesti hyvinä aikoina, jolloin tavoitteena on välttää myötäsyklisiä politiikkoja ja asteittain saavuttaa julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoite. Julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteessa pysyminen antaisi jäsenvaltioille mahdollisuuden reagoida normaaleihin suhdannevaihteluihin ja pitää julkistalouden alijäämä alle viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen, sekä varmistaa nopea kehitys kohti kestävää julkista taloutta. Täten se antaisi finanssipoliittista liikkumavaraa erityisesti julkisille investoinneille.

| (7) | Niiden jäsenvaltioiden, jotka eivät ole vielä saavuttaneet julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitettaan, olisi ryhdyttävä toimenpiteisiin päästäkseen siihen suhdannekierron aikana. Saavuttaakseen julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteensa euroalueeseen tai ERM2-valuuttakurssimekanismiin osallistuvien jäsenvaltioiden olisi pyrittävä vuotuiseen vähimmäissopeutukseen, suhdannekorjattuna ja poislukien kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet. |
| --- | --- |

(7)

Niiden jäsenvaltioiden, jotka eivät ole vielä saavuttaneet julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitettaan, olisi ryhdyttävä toimenpiteisiin päästäkseen siihen suhdannekierron aikana. Saavuttaakseen julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteensa euroalueeseen tai ERM2-valuuttakurssimekanismiin osallistuvien jäsenvaltioiden olisi pyrittävä vuotuiseen vähimmäissopeutukseen, suhdannekorjattuna ja poislukien kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet.

| (8) | Sopimuksen kasvusuuntautuneen luonteen vahvistamiseksi sellaiset suuret rakenneuudistukset, joilla on suoria pitkän aikavälin kustannussäästövaikutuksia, mukaan lukien potentiaalisen kasvun paraneminen, ja joilla sen vuoksi on todennettavissa oleva vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen, olisi otettava huomioon määriteltäessä julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävää sopeuttamisuraa niitä maita varten, jotka eivät ole vielä saavuttaneet tätä tavoitetta, ja sallittaessa tilapäinen poikkeaminen tästä tavoitteesta niille maille, jotka ovat jo saavuttaneet sen. Jotta ei estettäisi sellaisten rakenteellisten uudistusten toteuttamista, joilla kiistatta parannetaan julkisen talouden kestävyyttä pitkällä aikavälillä, olisi kiinnitettävä erityistä huomiota eläkeuudistuksiin, joilla otetaan käyttöön monipilarinen järjestelmä, johon sisältyy pakollinen täysin rahastoiva pilari, koska nämä uudistukset heikentävät julkista taloutta lyhyellä aikavälillä uudistusten täytäntöönpanon aikana. |
| --- | --- |

(8)

Sopimuksen kasvusuuntautuneen luonteen vahvistamiseksi sellaiset suuret rakenneuudistukset, joilla on suoria pitkän aikavälin kustannussäästövaikutuksia, mukaan lukien potentiaalisen kasvun paraneminen, ja joilla sen vuoksi on todennettavissa oleva vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen, olisi otettava huomioon määriteltäessä julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävää sopeuttamisuraa niitä maita varten, jotka eivät ole vielä saavuttaneet tätä tavoitetta, ja sallittaessa tilapäinen poikkeaminen tästä tavoitteesta niille maille, jotka ovat jo saavuttaneet sen. Jotta ei estettäisi sellaisten rakenteellisten uudistusten toteuttamista, joilla kiistatta parannetaan julkisen talouden kestävyyttä pitkällä aikavälillä, olisi kiinnitettävä erityistä huomiota eläkeuudistuksiin, joilla otetaan käyttöön monipilarinen järjestelmä, johon sisältyy pakollinen täysin rahastoiva pilari, koska nämä uudistukset heikentävät julkista taloutta lyhyellä aikavälillä uudistusten täytäntöönpanon aikana.

| (9) | Neuvostolle asetettuja vakaus- ja lähentymisohjelmien tutkimista koskevia määräaikoja olisi pidennettävä, jotta kyseiset ohjelmat voitaisiin arvioida seikkaperäisesti, |
| --- | --- |

(9)

Neuvostolle asetettuja vakaus- ja lähentymisohjelmien tutkimista koskevia määräaikoja olisi pidennettävä, jotta kyseiset ohjelmat voitaisiin arvioida seikkaperäisesti,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 1466/97 seuraavasti:

| 1) | Lisätään otsake ja artikla seuraavasti:
  ”2 a artikla
  Kullakin jäsenvaltiolla on rahoitusasemaansa koskeva eriytetty keskipitkän aikavälin tavoite. Nämä maakohtaiset julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteet voivat poiketa vaaditusta lähellä tasapainoa olevasta tai ylijäämäisestä rahoitusasemasta. Niillä on taattava varmuusmarginaali suhteessa julkistalouden alijäämän viitearvoon, joka on 3 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen; niillä on varmistettava nopea eteneminen kohti kestävää kehitystä ja siten annettava finanssipoliittista liikkumavaraa, ottaen erityisesti huomioon julkisten investointien tarpeen.
  Nämä tekijät huomioon ottaen maakohtaiset julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteet määritellään euron käyttöön ottaneiden jäsenvaltioiden ja ERM2-valuuttakurssimekanismiin osallistuvien jäsenvaltioiden osalta ottamalla käyttöön tietty vaihteluväli, joka on suhdannekorjattuna ja kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet poislukien, –1 prosentista suhteessa bruttokansantuotteeseen tasapainossa olevaan tai ylijäämäiseen rahoitusasemaan.
  Jäsenvaltion julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitetta voidaan tarkistaa suuren rakenneuudistuksen täytäntöönpanon yhteydessä ja joka tapauksessa neljän vuoden välein.” |
| --- | --- |

1)

Lisätään otsake ja artikla seuraavasti:

”2 a artikla

Kullakin jäsenvaltiolla on rahoitusasemaansa koskeva eriytetty keskipitkän aikavälin tavoite. Nämä maakohtaiset julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteet voivat poiketa vaaditusta lähellä tasapainoa olevasta tai ylijäämäisestä rahoitusasemasta. Niillä on taattava varmuusmarginaali suhteessa julkistalouden alijäämän viitearvoon, joka on 3 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen; niillä on varmistettava nopea eteneminen kohti kestävää kehitystä ja siten annettava finanssipoliittista liikkumavaraa, ottaen erityisesti huomioon julkisten investointien tarpeen.

Nämä tekijät huomioon ottaen maakohtaiset julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteet määritellään euron käyttöön ottaneiden jäsenvaltioiden ja ERM2-valuuttakurssimekanismiin osallistuvien jäsenvaltioiden osalta ottamalla käyttöön tietty vaihteluväli, joka on suhdannekorjattuna ja kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet poislukien, –1 prosentista suhteessa bruttokansantuotteeseen tasapainossa olevaan tai ylijäämäiseen rahoitusasemaan.

Jäsenvaltion julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitetta voidaan tarkistaa suuren rakenneuudistuksen täytäntöönpanon yhteydessä ja joka tapauksessa neljän vuoden välein.”

| 2) | Muutetaan 3 artiklan 2 kohta seuraavasti:






  a) | Korvataan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoite ja sopeuttamisura, joka tähtää tavoitteeksi asetettuun julkistalouden ylijäämään/alijäämään, sekä julkistalouden velkasuhteen arvioitu kehitys;” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 3 artiklan 2 kohta seuraavasti:

a)

Korvataan a alakohta seuraavasti:

”a)

julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoite ja sopeuttamisura, joka tähtää tavoitteeksi asetettuun julkistalouden ylijäämään/alijäämään, sekä julkistalouden velkasuhteen arvioitu kehitys;”

| b) | Korvataan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | yksityiskohtainen ja määrällinen arviointi budjetti- ja muista talouspoliittisista toimenpiteistä, joita toteutetaan ja/tai joita on ehdotettu ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi, mukaan lukien yksityiskohtainen kustannushyötyanalyysi suurista rakenneuudistuksista, joilla on välittömiä pitkän aikavälin kustannussäästövaikutuksia, mukaan luettuna potentiaalisen kasvun paraneminen;” |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan c alakohta seuraavasti:

”c)

yksityiskohtainen ja määrällinen arviointi budjetti- ja muista talouspoliittisista toimenpiteistä, joita toteutetaan ja/tai joita on ehdotettu ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi, mukaan lukien yksityiskohtainen kustannushyötyanalyysi suurista rakenneuudistuksista, joilla on välittömiä pitkän aikavälin kustannussäästövaikutuksia, mukaan luettuna potentiaalisen kasvun paraneminen;”

| c) | Lisätään alakohta seuraavasti:






  ”e) | soveltuvin osin, syyt poikkeamiselle vaaditusta sopeuttamisurasta, joka tähtää julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen.” |
| --- | --- | --- |

c)

Lisätään alakohta seuraavasti:

”e)

soveltuvin osin, syyt poikkeamiselle vaaditusta sopeuttamisurasta, joka tähtää julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen.”

| 3) | Muutetaan 5 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohdan ensimmäinen alakohta alakohdilla seuraavasti:
  ”1.   Komission ja perustamissopimuksen 114 artiklassa määrätyn komitean arvioiden perusteella neuvosto tutkii osana perustamissopimuksen 99 artiklassa tarkoitettua monenvälistä valvontaa kyseisen jäsenvaltion esittämän julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteen, arvioi, ovatko ohjelman perustana olevat taloutta koskevat oletukset uskottavia, onko julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävä sopeuttamisura asianmukainen ja ovatko toteutetut ja/tai ehdotetut toimenpiteet kyseisen sopeuttamisuran noudattamiseksi riittäviä keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi suhdannekierron aikana.
  Arvioidessaan julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävää sopeuttamisuraa neuvosto tutkii, pyrkiikö kyseinen jäsenvaltio parantamaan vuosittain suhdannekorjattua rahoitusasemaansa, ja kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet poislukien, käyttämällä viitearvona 0,5:ttä prosenttia bruttokansantuotteesta. Neuvosto ottaa huomioon, toteutetaanko sopeutustoimia enemmän taloudellisesti hyvinä aikoina, jolloin sopeutustoimia voidaan toteuttaa rajoitetummin taloudellisesti huonoina aikoina.
  Kun neuvosto määrittelee julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävää sopeuttamisuraa niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka eivät ole vielä saavuttaneet kyseistä tavoitetta, ja sallii niiden jäsenvaltioiden, jotka ovat jo saavuttaneet kyseisen tavoitteen, poiketa tilapäisesti tästä tavoitteesta edellyttäen, että säilytetään riittävä varmuusmarginaali suhteessa alijäämän viitearvoon ja että rahoitusaseman odotetaan palaavan ohjelmakauden aikana julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen, neuvosto ottaa huomioon myös sellaisten suurten rakenneuudistusten täytäntöönpanon, joilla on välittömiä pitkän aikavälin kustannussäästövaikutuksia, mukaan lukien potentiaalisen kasvun paraneminen, ja joilla sen vuoksi on todennettavissa oleva vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen.
  Erityistä huomiota kiinnitetään eläkeuudistuksiin, joilla otetaan käyttöön monipilarinen järjestelmä, johon sisältyy pakollinen täysin rahastoiva pilari. Näitä uudistuksia toteuttavien jäsenvaltioiden sallitaan poiketa niiden julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavalta sopeuttamisuralta tai itse keskipitkän aikavälin tavoitteesta siten, että poikkeama vastaa uudistuksesta julkisesti hallinnoidulle pilarille aiheutuvaa nettokustannusta edellyttäen, että poikkeama on tilapäinen ja että säilytetään asianmukainen varmuusmarginaali suhteessa alijäämän viitearvoon.” |
| --- | --- | --- |

3)

Muutetaan 5 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohdan ensimmäinen alakohta alakohdilla seuraavasti:

”1.   Komission ja perustamissopimuksen 114 artiklassa määrätyn komitean arvioiden perusteella neuvosto tutkii osana perustamissopimuksen 99 artiklassa tarkoitettua monenvälistä valvontaa kyseisen jäsenvaltion esittämän julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteen, arvioi, ovatko ohjelman perustana olevat taloutta koskevat oletukset uskottavia, onko julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävä sopeuttamisura asianmukainen ja ovatko toteutetut ja/tai ehdotetut toimenpiteet kyseisen sopeuttamisuran noudattamiseksi riittäviä keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi suhdannekierron aikana.

Arvioidessaan julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävää sopeuttamisuraa neuvosto tutkii, pyrkiikö kyseinen jäsenvaltio parantamaan vuosittain suhdannekorjattua rahoitusasemaansa, ja kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet poislukien, käyttämällä viitearvona 0,5:ttä prosenttia bruttokansantuotteesta. Neuvosto ottaa huomioon, toteutetaanko sopeutustoimia enemmän taloudellisesti hyvinä aikoina, jolloin sopeutustoimia voidaan toteuttaa rajoitetummin taloudellisesti huonoina aikoina.

Kun neuvosto määrittelee julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävää sopeuttamisuraa niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka eivät ole vielä saavuttaneet kyseistä tavoitetta, ja sallii niiden jäsenvaltioiden, jotka ovat jo saavuttaneet kyseisen tavoitteen, poiketa tilapäisesti tästä tavoitteesta edellyttäen, että säilytetään riittävä varmuusmarginaali suhteessa alijäämän viitearvoon ja että rahoitusaseman odotetaan palaavan ohjelmakauden aikana julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen, neuvosto ottaa huomioon myös sellaisten suurten rakenneuudistusten täytäntöönpanon, joilla on välittömiä pitkän aikavälin kustannussäästövaikutuksia, mukaan lukien potentiaalisen kasvun paraneminen, ja joilla sen vuoksi on todennettavissa oleva vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen.

Erityistä huomiota kiinnitetään eläkeuudistuksiin, joilla otetaan käyttöön monipilarinen järjestelmä, johon sisältyy pakollinen täysin rahastoiva pilari. Näitä uudistuksia toteuttavien jäsenvaltioiden sallitaan poiketa niiden julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavalta sopeuttamisuralta tai itse keskipitkän aikavälin tavoitteesta siten, että poikkeama vastaa uudistuksesta julkisesti hallinnoidulle pilarille aiheutuvaa nettokustannusta edellyttäen, että poikkeama on tilapäinen ja että säilytetään asianmukainen varmuusmarginaali suhteessa alijäämän viitearvoon.”

| b) | Korvataan 2 kohdassa olevat sanat ”kahden kuukauden” sanoilla ”kolmen kuukauden”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan 2 kohdassa olevat sanat ”kahden kuukauden” sanoilla ”kolmen kuukauden”.

| 4) | Muutetaan 7 artiklan 2 kohta seuraavasti:






  a) | Korvataan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoite ja sopeuttamisura, joka tähtää tavoitteeksi asetettuun julkistalouden keskipitkän aikavälin ylijäämään/alijäämään, sekä julkistalouden velkasuhteen arvioitu kehitys; rahapolitiikan keskipitkän aikavälin tavoitteet; kyseisten tavoitteiden suhde hinta- ja valuuttakurssivakauteen;” |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Muutetaan 7 artiklan 2 kohta seuraavasti:

a)

Korvataan a alakohta seuraavasti:

”a)

julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoite ja sopeuttamisura, joka tähtää tavoitteeksi asetettuun julkistalouden keskipitkän aikavälin ylijäämään/alijäämään, sekä julkistalouden velkasuhteen arvioitu kehitys; rahapolitiikan keskipitkän aikavälin tavoitteet; kyseisten tavoitteiden suhde hinta- ja valuuttakurssivakauteen;”

| b) | Korvataan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | yksityiskohtainen ja määrällinen arviointi budjetti- ja muista talouspoliittisista toimenpiteistä, joita toteutetaan ja/tai joita on ehdotettu ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi, mukaan lukien yksityiskohtainen kustannushyötyanalyysi suurista rakenneuudistuksista, joilla on välittömiä pitkän aikavälin kustannussäästövaikutuksia, mukaan luettuna potentiaalisen kasvun paraneminen;” |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan c alakohta seuraavasti:

”c)

yksityiskohtainen ja määrällinen arviointi budjetti- ja muista talouspoliittisista toimenpiteistä, joita toteutetaan ja/tai joita on ehdotettu ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi, mukaan lukien yksityiskohtainen kustannushyötyanalyysi suurista rakenneuudistuksista, joilla on välittömiä pitkän aikavälin kustannussäästövaikutuksia, mukaan luettuna potentiaalisen kasvun paraneminen;”

| c) | Lisätään alakohta seuraavasti:






  ”e) | soveltuvin osin, syyt poikkeamiselle vaaditusta sopeuttamisurasta, joka tähtää julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen.” |
| --- | --- | --- |

c)

Lisätään alakohta seuraavasti:

”e)

soveltuvin osin, syyt poikkeamiselle vaaditusta sopeuttamisurasta, joka tähtää julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen.”

| 5) | Muutetaan 9 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohdan ensimmäinen alakohta alakohdilla seuraavasti:
  ”1.   Komission ja perustamissopimuksen 114 artiklassa määrätyn komitean arvioiden perusteella neuvosto tutkii osana perustamissopimuksen 99 artiklassa tarkoitettua monenvälistä valvontaa kyseisen jäsenvaltion esittämän julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteen, arvioi, ovatko ohjelman perustana olevat taloutta koskevat oletukset uskottavia, onko julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävä sopeuttamisura asianmukainen ja ovatko toteutetut ja/tai ehdotetut toimenpiteet kyseisen sopeuttamisuran noudattamiseksi riittäviä keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi suhdannekierron aikana.
  Arvioidessaan julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävää sopeuttamisuraa, neuvosto ottaa huomioon, toteutetaanko sopeutustoimia enemmän taloudellisesti hyvinä aikoina, kun taas sopeutustoimia voidaan toteuttaa rajoitetummin taloudellisesti huonoina aikoina. ERM2-valuuttakurssimekanismiin osallistuvien jäsenvaltioiden osalta neuvosto tutkii, pyrkiikö kyseinen jäsenvaltio riittävään vuosittaiseen suhdannekorjattuun rahoitusasemansa parannukseen, kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet poislukien, saavuttaakseen julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteensa käyttämällä ohjeena 0,5 prosenttia bruttokansantuotteesta.
  Kun neuvosto määrittelee julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävää sopeuttamisuraa niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka eivät ole vielä saavuttaneet kyseistä tavoitetta, ja sallii niiden jäsenvaltioiden, jotka ovat jo saavuttaneet kyseisen tavoitteen, poiketa tilapäisesti tästä tavoitteesta edellyttäen, että säilytetään riittävä varmuusmarginaali suhteessa alijäämän viitearvoon ja että rahoitusaseman odotetaan palaavan ohjelmakauden aikana julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen, neuvosto ottaa huomioon myös sellaisten suurten rakenneuudistusten täytäntöönpanon, joilla on välittömiä pitkän aikavälin kustannussäästövaikutuksia, mukaan lukien potentiaalisen kasvun paraneminen, ja joilla sen vuoksi on todennettavissa oleva vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen.
  Erityistä huomiota kiinnitetään eläkeuudistuksiin, joilla otetaan käyttöön monipilarinen järjestelmä, johon sisältyy pakollinen täysin rahastoiva pilari. Näitä uudistuksia toteuttavien jäsenvaltioiden sallitaan poiketa niiden julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavalta sopeuttamisuralta tai itse keskipitkän aikavälin tavoitteesta siten, että poikkeama vastaa uudistuksesta julkisesti hallinnoidulle pilarille aiheutuvaa nettokustannusta edellyttäen, että poikkeama on tilapäinen ja että säilytetään asianmukainen varmuusmarginaali suhteessa alijäämän viitearvoon.” |
| --- | --- | --- |

5)

Muutetaan 9 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohdan ensimmäinen alakohta alakohdilla seuraavasti:

”1.   Komission ja perustamissopimuksen 114 artiklassa määrätyn komitean arvioiden perusteella neuvosto tutkii osana perustamissopimuksen 99 artiklassa tarkoitettua monenvälistä valvontaa kyseisen jäsenvaltion esittämän julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteen, arvioi, ovatko ohjelman perustana olevat taloutta koskevat oletukset uskottavia, onko julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävä sopeuttamisura asianmukainen ja ovatko toteutetut ja/tai ehdotetut toimenpiteet kyseisen sopeuttamisuran noudattamiseksi riittäviä keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi suhdannekierron aikana.

Arvioidessaan julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävää sopeuttamisuraa, neuvosto ottaa huomioon, toteutetaanko sopeutustoimia enemmän taloudellisesti hyvinä aikoina, kun taas sopeutustoimia voidaan toteuttaa rajoitetummin taloudellisesti huonoina aikoina. ERM2-valuuttakurssimekanismiin osallistuvien jäsenvaltioiden osalta neuvosto tutkii, pyrkiikö kyseinen jäsenvaltio riittävään vuosittaiseen suhdannekorjattuun rahoitusasemansa parannukseen, kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet poislukien, saavuttaakseen julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteensa käyttämällä ohjeena 0,5 prosenttia bruttokansantuotteesta.

Kun neuvosto määrittelee julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävää sopeuttamisuraa niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka eivät ole vielä saavuttaneet kyseistä tavoitetta, ja sallii niiden jäsenvaltioiden, jotka ovat jo saavuttaneet kyseisen tavoitteen, poiketa tilapäisesti tästä tavoitteesta edellyttäen, että säilytetään riittävä varmuusmarginaali suhteessa alijäämän viitearvoon ja että rahoitusaseman odotetaan palaavan ohjelmakauden aikana julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen, neuvosto ottaa huomioon myös sellaisten suurten rakenneuudistusten täytäntöönpanon, joilla on välittömiä pitkän aikavälin kustannussäästövaikutuksia, mukaan lukien potentiaalisen kasvun paraneminen, ja joilla sen vuoksi on todennettavissa oleva vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen.

Erityistä huomiota kiinnitetään eläkeuudistuksiin, joilla otetaan käyttöön monipilarinen järjestelmä, johon sisältyy pakollinen täysin rahastoiva pilari. Näitä uudistuksia toteuttavien jäsenvaltioiden sallitaan poiketa niiden julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavalta sopeuttamisuralta tai itse keskipitkän aikavälin tavoitteesta siten, että poikkeama vastaa uudistuksesta julkisesti hallinnoidulle pilarille aiheutuvaa nettokustannusta edellyttäen, että poikkeama on tilapäinen ja että säilytetään asianmukainen varmuusmarginaali suhteessa alijäämän viitearvoon.”

| b) | Korvataan 2 kohdassa olevat sanat ”kahden kuukauden” sanoilla ”kolmen kuukauden”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan 2 kohdassa olevat sanat ”kahden kuukauden” sanoilla ”kolmen kuukauden”.

| 6) | Viittaukset perustamissopimuksen 103 ja 109 c artiklaan korvataan asetuksessa viittauksilla 99 ja 114 artiklaan. |
| --- | --- |

6)

Viittaukset perustamissopimuksen 103 ja 109 c artiklaan korvataan asetuksessa viittauksilla 99 ja 114 artiklaan.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

...

---

(1)  EUVL C 144, 14.6.2005, s. 17.

1

(2)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 9. kesäkuuta 2005 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). Neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 21. kesäkuuta 2005 ja Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ... (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

2

(3)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

3

(4)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.

4

(5)  EYVL C 236, 2.8.1997, s. 1.

5

(6)  22 ja 23 päivänä maaliskuuta 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien liite 2.

6

---

NEUVOSTON PERUSTELUT

I   JOHDANTO

Neuvosto (talous- ja rahoitusasiat) hyväksyi 20. maaliskuuta 2005 selvityksen vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanon tehostamisesta. 22. ja 23. maaliskuuta 2005 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi neuvoston selvityksen ja kehotti komissiota tekemään ehdotukset asetusten (EY) N:o 1466/97 ja (EY) N:o 1467/97 muuttamisesta.

Komissio hyväksyi 20. huhtikuuta 2005 komission ehdotuksen neuvoston asetukseksi julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja koordinoinnin tehostamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1466/97 muuttamisesta.

Euroopan keskuspankki antoi lausuntonsa 3. kesäkuuta 2005 (1). Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa 9. kesäkuuta 2005 (2).

Neuvosto hyväksyi 21 päivänä kesäkuuta 2005 yhteisen kantansa perustamissopimuksen 252 artiklan a alakohdan mukaisesti.

II   TAVOITE

Muutosasetuksen tavoitteena on ottaa neuvoston selvityksessä sovitut säädösmuutokset huomioon asiaa koskevassa lainsäädännössä.

III   YHTEISEN KANNAN ERITTELY

Komission ehdotuksen tarkastelussa neuvoston yleisenä lähestymistapana oli noudattaa mahdollisimman tarkasti neuvoston 20. maaliskuuta 2005 hyväksymää selvitystä. Asetukseen on otettu joitakin selvityksen osia sellaisenaan riittävän oikeusvarmuuden takaamiseksi. Muita osia ei ole tarpeen toistaa, koska niiden voidaan joko katsoa muodostavan itsessään poliittisia sitoumuksia tai ne sisältyvät koko vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskeviin tarkistettuihin käytännesääntöihin.

Jotta parlamentti voisi saada toisen käsittelynsä nopeasti päätökseen, tämän asiakirjan liitteenä on kattava selvitys kaikkien parlamentin ja neuvoston komission ehdotukseen hyväksymien tarkistusten perusteluista.

IV   LOPUKSI

Neuvosto katsoo, että sen omaksuma lähestymistapa, jossa noudatetaan mahdollisimman tarkasti neuvoston selvityksen tekstiä, antaa parhaat mahdollisuudet päästä asianomaisista teksteistä pikaisesti yhteisymmärrykseen, koska tekstissä toistetaan Eurooppa-neuvostossa jo saavutettu yhteisymmärrys. Se antaa myös parhaat mahdollisuudet tarkistetun vakaus- ja kasvusopimuksen nopealle ja johdonmukaiselle täytäntöönpanolle.

---

(1)  EUVL C 144, 14.6.2005, s. 17.

(2)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

---

LIITE

Neuvoston ja Euroopan parlamentin tarkistukset komission ehdotukseen

| Tarkistus | Perustelut |
| --- | --- |
| Johdanto-osan 2 kappale: |
| Johdanto-osan 2 kappaleen loppuun lisättiin lihavoitu teksti: ”Eurooppa-neuvosto vahvisti selvityksen 23 päivänä maaliskuuta 2005 annetuissa päätelmissään, joissa todettiin, että selvityksellä päivitetään ja täydennetään vakaus- ja kasvusopimusta, josta se muodostaa vastedes erottamattoman osan.” | Tarkistuksella selvennetään 20. maaliskuuta 2005 hyväksytyn selvityksen asema vakaus- ja kasvusopimuksen erottamattomana osana, kuten vastaavasti aiemmin todettiin Amsterdamissa annetussa vakaus- ja kasvusopimusta koskevassa Eurooppa-neuvoston päätöslauselmassa. |
| Johdanto-osan 2 a kappale: |
| Euroopan parlamentti ehdotti uutta johdanto-osan 2 a kappaletta seuraavasti:

  ”Finanssipoliittisen säännöstön täytäntöönpano, talouspolitiikkojen seuranta ja koordinointi ja niiden uskottavuus perustuu julkista taloutta koskevien tilastojen laatuun, luotettavuuteen ja oikea-aikaisuuteen. Tilastojen laatu kansallisella ja yhteisön tasolla on varmistettava sekä kansallisten tilastokeskusten että Eurostatin riippumattomuuden, koskemattomuuden ja vastuullisuuden takaamiseksi.” | Tarkistusta ei hyväksytty seuraavasta syystä:
  Julkista taloutta koskevien tilastojen laatu, luotettavuus ja oikea-aikaisuus eivät kuulu asetuksen (EY) N:o 1466/97 piiriin. Asetus (EY) N:o 3605/93 sisältää asianomaiset liiallisia alijäämiä koskevaa menettelyä koskevat määritelmät ja määräajat. Asetusta (EY) N:o 3605/93 tarkistetaan parhaillaan, jotta voidaan ottaa huomioon erityisesti laatunäkökohdat ja tarve parantaa seurantaa liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn yhteydessä. |
| Johdanto-osan 2 b kappale: |
| Euroopan parlamentti ehdotti uutta johdanto-osan 2 b kappaletta seuraavasti:

  ”Komission olisi verrattava keskenään jäsenvaltioiden sille toimittamia lukuja ja kansallisten keskuspankkien EKP:lle toimittamia kertomuksia.” | Tarkistusta ei hyväksytty seuraavasta syystä:
  Käytännössä näitä tietoja verrataan jo kansallisten keskuspankkien ja Euroopan keskuspankin edustajien toimesta talous- ja rahoituskomiteassa, jolla on keskeinen asema monenvälisessä finanssipolitiikan valvontaprosessissa. |
| Johdanto-osan 3 kappale: |
| Johdanto-osan 3 kappaleen sanamuotoa muutettiin. | Johdanto-osan tämän kappaleen tarkistuksella korostetaan jäsenvaltioiden antamaa uudistettua sitoumusta noudattaa vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjä sekä vakaus- ja kasvusopimukseen perustuvaa jäsenvaltioiden vastuuta. |
| Johdanto-osan 5 kappale: |
| Johdanto-osan 5 kappale on sanamuodoltaan uudistettu ja täydennetty toisinto komission ehdotuksen johdanto-osan 6 kappaleesta | Tarkistetussa johdanto-osan 5 kappaleessa esitetään selkeämmin maakohtaisten julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteiden periaate ja sen taustalla olevat taloudelliset perusteet sekä täsmennetään, että kunkin jäsenvaltion julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteen perustana on vaatimus pitää rahoitusasema lähellä tasapainoa tai ylijäämäisenä. |
| Johdanto-osan 6 kappale: |
| Johdanto-osan 6 kappale on sanamuodoltaan uudistettu ja täydennetty toisinto komission ehdotuksen johdanto-osan 5 kappaleesta | Tarkistetussa johdanto-osan 6 kappaleessa esitetään selkeämmin taloudelliset perusteet, joiden vuoksi julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoite on saavutettava ja siinä on pysyttävä. |
| 2 a artikla: |
| Neuvosto on muuttanut 2 a artiklan sanamuotoa.
  Euroopan parlamentti ehdotti seuraavaa sanamuotoa:

  ”Kullekin jäsenvaltiolle asetetaan keskipitkän aikavälin tavoitteet, joiden mukaan julkisyhteisöjen rahoitusaseman on oltava lähellä tasapainoa tai ylijäämäinen, EY:n perustamissopimuksen 99 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn puitteissa. Näitä keskipitkän aikavälin julkisen talouden tavoitteita tarkastellaan vähintään vuosittain ja aina silloin, kun käynnistetään merkittäviä rakenteellisia ja talousarviota koskevia uudistuksia, ja niitä tarkistetaan tarvittaessa. Kukin jäsenvaltio voi perustaa asiantuntijoista koostuvan talousasiain neuvoston, jonka tehtävänä on antaa keskeisiä makrotaloudellisia ennusteita koskevia neuvoja. Nämä maakohtaiset keskipitkän aikavälin julkisen talouden tavoitteet asetetaan tasolle, joka antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden reagoida normaaleihin suhdannevaihteluihin ja pitää julkistalouden alijäämä alle viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen, sekä varmistaa nopea kehitys kohti kestävää julkista taloutta ja siten antaa finanssipoliittista liikkumavaraa erityisesti julkisille investoinneille.” | Koska 2 a artikla sisältää määritelmiä, menettelyyn viittaava osa (”EY:n perustamissopimuksen 99 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn puitteissa”) on siirretty 3 ja 5 artiklaan.
  Tarkistetussa 2 a artiklassa todetaan, että keskipitkän aikavälin tavoitteet voivat vaihdella maakohtaisesti, mutta niissä on noudatettava tiettyä vaihteluväliä (jota sovelletaan euron käyttöön ottaneisiin jäsenvaltioihin ja ERM II -valuuttakurssimekanismiin osallistuviin jäsenvaltioihin), joka on -1 prosentista suhteessa bruttokansantuotteeseen tasapainossa olevaan tai ylijäämäiseen rahoitusasemaan.
  Tarkistetussa 2 a artiklassa todetaan, että keskipitkän aikavälin tavoite määritetään suhdannekorjattuna ja kertaluonteiset ja tilapäiset toimenpiteet poislukien.
  Tarkistetussa 2 a artiklassa selvennetään lopuksi keskipitkän aikavälin tavoitteen tarkistusmenettelyä (”suuren rakenneuudistuksen täytäntöönpanon yhteydessä ja joka tapauksessa neljän vuoden välein”). Siten keskipitkän aikavälin tavoitteista tehdään rakenteellisia muuttujia, jotka ilmentävät jäsenvaltioiden rakenteellisia ominaisuuksia (erityisesti kasvupotentiaalia, nykyistä velan määrää ja implisiittisiä vastuita) ja niiden suhteellisen hidasta kehitystä, mistä johtuen tavoitteita tarkistetaan neljän vuoden välein.
  Viisaiden komitean perustamista koskeva ehdotus on täysin 20. maaliskuuta 2005 hyväksytyn neuvoston selvityksen mukainen, jossa jäsenvaltioita kehotetaan vahvistamaan riippumattomien kansallisten julkisen talouden instituutioiden asemaa. Ehdotus sopii kuitenkin valinnaisen luonteensa vuoksi paremmin poliittiseen julkilausumaan kuin asetukseen. |
| 3 artiklan 2 kohdan a alakohta: |
| Tarkistetun artiklan mukaan vakausohjelmassa on esitettävä myös julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoite. | Tällä tarkistuksella selvennetään julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteen määrittämiseksi sovellettavaa menettelyä. Jäsenvaltioiden on esitettävä vakausohjelmassaan 2 a artiklassa tarkoitettujen periaatteiden mukaisesti määritetty julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteensa. Tämän jälkeen neuvosto tutkii, onko julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoite asetettu asianmukaiselle tasolle, ja voi pyytää jäsenvaltiota mukauttamaan vakausohjelmaansa, jos neuvosto toteaa, ettei näin ole (ks. 5 artikla). |
| 3 artiklan 2 kohta: |
| Tekstiin on lisätty e alakohta, jonka mukaan vakausohjelmassa on esitettävä seuraavat tiedot: ”soveltuvin osin, syyt poikkeamiselle vaaditusta sopeuttamisurasta, joka tähtää julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen”. | Seurantaa, joka koskee jäsenvaltioiden pyrkimyksiä saavuttaa julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoite, tehostetaan vakaussopimuksen ennaltaehkäisevän vaikutuksen vahvistamista koskevan perustavoitteen mukaisesti. |
| 4 artiklan 1 kohta: |
| Euroopan parlamentti on ehdottanut seuraavaa tarkistusta 4 artiklan 1 kohtaan:

  ”Vakausohjelmat on toimitettava 1 päivään maaliskuuta 1999 mennessä. Sen jälkeen on toimitettava tarkistetut ohjelmat vuosittain kahden vuoden ajan. Jäsenvaltion, joka ottaa käyttöön yhteisen rahan myöhemmässä vaiheessa, on toimitettava vakausohjelma kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on tehnyt päätöksensä jäsenvaltion osallistumisesta yhteiseen rahaan.” | Tarkistusta ei hyväksytty seuraavasta syystä:
  Finanssipolitiikan monenvälisen valvontaprosessin tehokas ja tuloksellinen täytäntöönpano edellyttää, että vakausohjelmat toimitetaan ja arvioidaan vuosittain. |
| 5 artiklan 1 kohta: |
| Komission alkuperäisen ehdotuksen 5 artiklan 1 kohtaan on tehty kolme lisäystä. | Ensiksi selvennetään, että sen arvioimiseksi, toteuttaako jäsenvaltio riittäviä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtääviä julkisen talouden sopeuttamistoimia, sopeuttamistuloksen viitearvona käytetään 0,5:ttä prosenttia bruttokansantuotteesta.
  Toiseksi selvennetään, että poikkeaminen julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta tai tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta rakenneuudistusten perusteella edellyttää asianmukaisen riittävän varmuusmarginaalin säilyttämistä suhteessa alijäämän viitearvoon ja että rahoitusaseman odotetaan palaavan ohjelmakauden aikana julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen.
  Lisäksi muutoksessa selvennetään, että samoin edellytyksin monipilariset eläkeuudistukset, joilla otetaan käyttöön täysin rahastoiva toinen pilari, johon julkisen hallinnon valvonta ei ulotu mutta jota se rahoittaa sosiaaliturvamaksuista, ovat hyväksyttäviä uudistuksia, joiden perusteella voidaan poiketa julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta tai tähän tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta. |
| 5 artiklan 1 kohta: |
| Euroopan parlamentti on ehdottanut 5 artiklan 1 kohdan 1 alakohtaan seuraavaa tarkistusta:

  Komission ja perustamissopimuksen 114 artiklassa määrätyn komitean arvioiden perusteella neuvosto tutkii osana 99 artiklassa tarkoitettua monenvälistä valvontaa, onko lähentymisohjelmassa esitetty sopeuttamisura riittävän kunnianhimoinen, ovatko ohjelman perustana olevat taloutta koskevat oletukset realistisia ja ovatko toteutetut ja/tai ehdotetut toimenpiteet riittäviä julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävälle sopeuttamisuralle pääsemiseksi. Tätä tarkoitusta varten komissio tekee varainhoidon tarkastuskäyntejä jäsenvaltioissa. | Tätä tarkistusta ei hyväksytty seuraavasta syystä:
  Asetukseen (EY) N:o 3605/93 liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvien tilastotietojen laadun osalta ehdotetuissa muutoksissa käsitellään tätä kysymystä ja määritellään Euroopan komission (Eurostat) jäsenvaltioihin tekemien vierailujen ja menetelmiä koskevien tarkastuskäyntien tavoitteet ja sisältö. |
| 5 artiklan 2 kohta: |
| Euroopan parlamentti on ehdottanut 5 artiklan 2 kohtaan seuraavaa tarkistusta:

  ”Neuvosto tutkii 1 kohdan mukaisesti vakausohjelman viimeistään kolmen kuukauden kuluttua siitä, kun ohjelma on sille toimitettu. Komission suosituksesta ja 109 c artiklassa määrättyä komiteaa kuultuaan neuvosto antaa lausunnon ohjelmasta. Jos neuvosto 103 artiklan mukaisesti katsoo, että ohjelman tavoitteita ja sisältöä on vahvistettava, erityisesti mitä tulee taloudellisesti hyvinä aikoina asetetulle keskipitkän aikavälin budjettitavoitteelle tähtäävän sopeuttamisuran parantamiseen, se kehottaa antamassaan lausunnossa kyseistä jäsenvaltiota mukauttamaan ohjelmansa.” | Tätä tarkistusta ei hyväksytty seuraavasta syystä:
  Euroopan parlamentin ehdottaman tarkistuksen voidaan käsittää tarkoittavan, että edellytyksenä neuvoston kehotukselle sopeuttamisuran vahvistamiseen on, että vallitsee hyvä taloussuhdanne. Tästä ei selvästikään ole kysymys. Tässä artiklassa tarkoitettu julkistalouden tavoitteiden tarkistus merkitsee, että jäsenvaltiota voidaan pyytää vahvistamaan nimenomaisesti juuri keskipitkän aikavälin tavoitetta tai siihen johtavaa sopeuttamisuraa silloin vallitsevat olosuhteet huomioon ottaen eikä ainoastaan taloudellisesti hyvinä aikoina. Toisin sanoen vahvistaminen aina, kun se on mahdollista, on kaiken kattava poliittinen tavoite, ja vahvistaminen taloudellisesti hyvinä aikoina on tälle yleisemmälle vaatimukselle alisteinen. |
| 6 artiklan 1 kohta: |
| Euroopan parlamentti on ehdottanut 6 artiklan 1 kohtaan seuraavaa tarkistusta:

  ”Osana 99 artiklan 3 kohdan mukaista monenvälistä valvontaa neuvosto seuraa vakausohjelmien toteuttamista osallistuvien jäsenvaltioiden antamien tietojen sekä komission ja 109 c artiklan mukaisen komitean laatimien arvioiden perusteella erityisesti havaitakseen toteutuneet tai ennakoidut merkittävät poikkeamat julkistalouden ylijäämälle/alijäämälle vakausohjelmassa asetetusta keskipitkän aikavälin tavoitteesta tai siihen tähtäävästä sopeuttamisurasta ja julkistalouden velkasuhteen arvioidusta kehityksestä.”

  Samankaltaiset 6 artiklan 2 ja 3 kohtaa koskevat tarkistukset on hylätty samasta syystä. | Tätä tarkistusta ei hyväksytty seuraavasta syystä:
  Neuvoston selvityksen ”Vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanon tehostaminen” 3 osan 5 kohdassa todetaan, että huomiota olisi kiinnitettävä entistä enemmän velanhoitoon ja kestävyyteen. Neuvosto toteaa siinä lopuksi, että velanvalvontasäännöstöä olisi vahvistettava ja että nykyisiä asetuksia ei ole tarpeen muuttaa tätä tarkoitusta varten. |
| 7 artiklan 2 kohdan a alakohta: |
| Muutetun artiklan mukaan lähestymisohjelmassa olisi oltava myös julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoite. | Ks. 3 artiklan 2 kohdan a alakohta edellä. |
| 7 artiklan 2 kohta: |
| Kohtaan on lisätty e alakohta, jonka perusteella lähentymisohjelmissa on annettava myös seuraava tieto: ”soveltuvin osin, syyt poikkeamiselle vaaditusta sopeuttamisurasta, joka tähtää julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen”. | Ks. 3 artiklan 2 kohta edellä |
| 9 artiklan 1 kohta: |
| Komission alkuperäisen ehdotuksen 9 artiklan 1 kohtaan on tehty kolme lisäystä. | Ensiksi selvennetään, että sen arvioimiseksi, toteuttaako jäsenvaltio riittäviä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtääviä julkisen talouden sopeuttamistoimia, sopeuttamistuloksen viitearvona käytetään 0,5:ttä prosenttia bruttokansantuotteesta.
  Toiseksi selvennetään, että poikkeaminen julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta tai tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta rakenneuudistusten perusteella edellyttää asianmukaisen riittävän varmuusmarginaalin säilyttämistä suhteessa alijäämän viitearvoon ja että rahoitusaseman odotetaan palaavan ohjelmakauden aikana julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen.
  Lisäksi muutoksessa selvennetään, että samoin edellytyksin monipilariset eläkeuudistukset, joilla otetaan käyttöön täysin rahastoiva toinen pilari, johon julkisen hallinnon valvonta ei ulotu mutta jota se rahoittaa sosiaaliturvamaksuista, ovat hyväksyttäviä uudistuksia, joiden perusteella voidaan poiketa julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta tai tähän tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta. |

Tarkistus

Perustelut

Johdanto-osan 2 kappale:

Johdanto-osan 2 kappaleen loppuun lisättiin lihavoitu teksti: ”Eurooppa-neuvosto vahvisti selvityksen 23 päivänä maaliskuuta 2005 annetuissa päätelmissään, joissa todettiin, että selvityksellä päivitetään ja täydennetään vakaus- ja kasvusopimusta, josta se muodostaa vastedes erottamattoman osan.”

Tarkistuksella selvennetään 20. maaliskuuta 2005 hyväksytyn selvityksen asema vakaus- ja kasvusopimuksen erottamattomana osana, kuten vastaavasti aiemmin todettiin Amsterdamissa annetussa vakaus- ja kasvusopimusta koskevassa Eurooppa-neuvoston päätöslauselmassa.

Johdanto-osan 2 a kappale:

Euroopan parlamentti ehdotti uutta johdanto-osan 2 a kappaletta seuraavasti:

”Finanssipoliittisen säännöstön täytäntöönpano, talouspolitiikkojen seuranta ja koordinointi ja niiden uskottavuus perustuu julkista taloutta koskevien tilastojen laatuun, luotettavuuteen ja oikea-aikaisuuteen. Tilastojen laatu kansallisella ja yhteisön tasolla on varmistettava sekä kansallisten tilastokeskusten että Eurostatin riippumattomuuden, koskemattomuuden ja vastuullisuuden takaamiseksi.”

Tarkistusta ei hyväksytty seuraavasta syystä:

Julkista taloutta koskevien tilastojen laatu, luotettavuus ja oikea-aikaisuus eivät kuulu asetuksen (EY) N:o 1466/97 piiriin. Asetus (EY) N:o 3605/93 sisältää asianomaiset liiallisia alijäämiä koskevaa menettelyä koskevat määritelmät ja määräajat. Asetusta (EY) N:o 3605/93 tarkistetaan parhaillaan, jotta voidaan ottaa huomioon erityisesti laatunäkökohdat ja tarve parantaa seurantaa liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn yhteydessä.

Johdanto-osan 2 b kappale:

Euroopan parlamentti ehdotti uutta johdanto-osan 2 b kappaletta seuraavasti:

”Komission olisi verrattava keskenään jäsenvaltioiden sille toimittamia lukuja ja kansallisten keskuspankkien EKP:lle toimittamia kertomuksia.”

Tarkistusta ei hyväksytty seuraavasta syystä:

Käytännössä näitä tietoja verrataan jo kansallisten keskuspankkien ja Euroopan keskuspankin edustajien toimesta talous- ja rahoituskomiteassa, jolla on keskeinen asema monenvälisessä finanssipolitiikan valvontaprosessissa.

Johdanto-osan 3 kappale:

Johdanto-osan 3 kappaleen sanamuotoa muutettiin.

Johdanto-osan tämän kappaleen tarkistuksella korostetaan jäsenvaltioiden antamaa uudistettua sitoumusta noudattaa vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjä sekä vakaus- ja kasvusopimukseen perustuvaa jäsenvaltioiden vastuuta.

Johdanto-osan 5 kappale:

Johdanto-osan 5 kappale on sanamuodoltaan uudistettu ja täydennetty toisinto komission ehdotuksen johdanto-osan 6 kappaleesta

Tarkistetussa johdanto-osan 5 kappaleessa esitetään selkeämmin maakohtaisten julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteiden periaate ja sen taustalla olevat taloudelliset perusteet sekä täsmennetään, että kunkin jäsenvaltion julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteen perustana on vaatimus pitää rahoitusasema lähellä tasapainoa tai ylijäämäisenä.

Johdanto-osan 6 kappale:

Johdanto-osan 6 kappale on sanamuodoltaan uudistettu ja täydennetty toisinto komission ehdotuksen johdanto-osan 5 kappaleesta

Tarkistetussa johdanto-osan 6 kappaleessa esitetään selkeämmin taloudelliset perusteet, joiden vuoksi julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoite on saavutettava ja siinä on pysyttävä.

2 a artikla:

Neuvosto on muuttanut 2 a artiklan sanamuotoa.

Euroopan parlamentti ehdotti seuraavaa sanamuotoa:

”Kullekin jäsenvaltiolle asetetaan keskipitkän aikavälin tavoitteet, joiden mukaan julkisyhteisöjen rahoitusaseman on oltava lähellä tasapainoa tai ylijäämäinen, EY:n perustamissopimuksen 99 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn puitteissa. Näitä keskipitkän aikavälin julkisen talouden tavoitteita tarkastellaan vähintään vuosittain ja aina silloin, kun käynnistetään merkittäviä rakenteellisia ja talousarviota koskevia uudistuksia, ja niitä tarkistetaan tarvittaessa. Kukin jäsenvaltio voi perustaa asiantuntijoista koostuvan talousasiain neuvoston, jonka tehtävänä on antaa keskeisiä makrotaloudellisia ennusteita koskevia neuvoja. Nämä maakohtaiset keskipitkän aikavälin julkisen talouden tavoitteet asetetaan tasolle, joka antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden reagoida normaaleihin suhdannevaihteluihin ja pitää julkistalouden alijäämä alle viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen, sekä varmistaa nopea kehitys kohti kestävää julkista taloutta ja siten antaa finanssipoliittista liikkumavaraa erityisesti julkisille investoinneille.”

Koska 2 a artikla sisältää määritelmiä, menettelyyn viittaava osa (”EY:n perustamissopimuksen 99 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn puitteissa”) on siirretty 3 ja 5 artiklaan.

Tarkistetussa 2 a artiklassa todetaan, että keskipitkän aikavälin tavoitteet voivat vaihdella maakohtaisesti, mutta niissä on noudatettava tiettyä vaihteluväliä (jota sovelletaan euron käyttöön ottaneisiin jäsenvaltioihin ja ERM II -valuuttakurssimekanismiin osallistuviin jäsenvaltioihin), joka on -1 prosentista suhteessa bruttokansantuotteeseen tasapainossa olevaan tai ylijäämäiseen rahoitusasemaan.

Tarkistetussa 2 a artiklassa todetaan, että keskipitkän aikavälin tavoite määritetään suhdannekorjattuna ja kertaluonteiset ja tilapäiset toimenpiteet poislukien.

Tarkistetussa 2 a artiklassa selvennetään lopuksi keskipitkän aikavälin tavoitteen tarkistusmenettelyä (”suuren rakenneuudistuksen täytäntöönpanon yhteydessä ja joka tapauksessa neljän vuoden välein”). Siten keskipitkän aikavälin tavoitteista tehdään rakenteellisia muuttujia, jotka ilmentävät jäsenvaltioiden rakenteellisia ominaisuuksia (erityisesti kasvupotentiaalia, nykyistä velan määrää ja implisiittisiä vastuita) ja niiden suhteellisen hidasta kehitystä, mistä johtuen tavoitteita tarkistetaan neljän vuoden välein.

Viisaiden komitean perustamista koskeva ehdotus on täysin 20. maaliskuuta 2005 hyväksytyn neuvoston selvityksen mukainen, jossa jäsenvaltioita kehotetaan vahvistamaan riippumattomien kansallisten julkisen talouden instituutioiden asemaa. Ehdotus sopii kuitenkin valinnaisen luonteensa vuoksi paremmin poliittiseen julkilausumaan kuin asetukseen.

3 artiklan 2 kohdan a alakohta:

Tarkistetun artiklan mukaan vakausohjelmassa on esitettävä myös julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoite.

Tällä tarkistuksella selvennetään julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteen määrittämiseksi sovellettavaa menettelyä. Jäsenvaltioiden on esitettävä vakausohjelmassaan 2 a artiklassa tarkoitettujen periaatteiden mukaisesti määritetty julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteensa. Tämän jälkeen neuvosto tutkii, onko julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoite asetettu asianmukaiselle tasolle, ja voi pyytää jäsenvaltiota mukauttamaan vakausohjelmaansa, jos neuvosto toteaa, ettei näin ole (ks. 5 artikla).

3 artiklan 2 kohta:

Tekstiin on lisätty e alakohta, jonka mukaan vakausohjelmassa on esitettävä seuraavat tiedot: ”soveltuvin osin, syyt poikkeamiselle vaaditusta sopeuttamisurasta, joka tähtää julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen”.

Seurantaa, joka koskee jäsenvaltioiden pyrkimyksiä saavuttaa julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoite, tehostetaan vakaussopimuksen ennaltaehkäisevän vaikutuksen vahvistamista koskevan perustavoitteen mukaisesti.

4 artiklan 1 kohta:

Euroopan parlamentti on ehdottanut seuraavaa tarkistusta 4 artiklan 1 kohtaan:

”Vakausohjelmat on toimitettava 1 päivään maaliskuuta 1999 mennessä. Sen jälkeen on toimitettava tarkistetut ohjelmat vuosittain kahden vuoden ajan. Jäsenvaltion, joka ottaa käyttöön yhteisen rahan myöhemmässä vaiheessa, on toimitettava vakausohjelma kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on tehnyt päätöksensä jäsenvaltion osallistumisesta yhteiseen rahaan.”

Tarkistusta ei hyväksytty seuraavasta syystä:

Finanssipolitiikan monenvälisen valvontaprosessin tehokas ja tuloksellinen täytäntöönpano edellyttää, että vakausohjelmat toimitetaan ja arvioidaan vuosittain.

5 artiklan 1 kohta:

Komission alkuperäisen ehdotuksen 5 artiklan 1 kohtaan on tehty kolme lisäystä.

Ensiksi selvennetään, että sen arvioimiseksi, toteuttaako jäsenvaltio riittäviä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtääviä julkisen talouden sopeuttamistoimia, sopeuttamistuloksen viitearvona käytetään 0,5:ttä prosenttia bruttokansantuotteesta.

Toiseksi selvennetään, että poikkeaminen julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta tai tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta rakenneuudistusten perusteella edellyttää asianmukaisen riittävän varmuusmarginaalin säilyttämistä suhteessa alijäämän viitearvoon ja että rahoitusaseman odotetaan palaavan ohjelmakauden aikana julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen.

Lisäksi muutoksessa selvennetään, että samoin edellytyksin monipilariset eläkeuudistukset, joilla otetaan käyttöön täysin rahastoiva toinen pilari, johon julkisen hallinnon valvonta ei ulotu mutta jota se rahoittaa sosiaaliturvamaksuista, ovat hyväksyttäviä uudistuksia, joiden perusteella voidaan poiketa julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta tai tähän tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta.

5 artiklan 1 kohta:

Euroopan parlamentti on ehdottanut 5 artiklan 1 kohdan 1 alakohtaan seuraavaa tarkistusta:

Komission ja perustamissopimuksen 114 artiklassa määrätyn komitean arvioiden perusteella neuvosto tutkii osana 99 artiklassa tarkoitettua monenvälistä valvontaa, onko lähentymisohjelmassa esitetty sopeuttamisura riittävän kunnianhimoinen, ovatko ohjelman perustana olevat taloutta koskevat oletukset realistisia ja ovatko toteutetut ja/tai ehdotetut toimenpiteet riittäviä julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävälle sopeuttamisuralle pääsemiseksi. Tätä tarkoitusta varten komissio tekee varainhoidon tarkastuskäyntejä jäsenvaltioissa.

Tätä tarkistusta ei hyväksytty seuraavasta syystä:

Asetukseen (EY) N:o 3605/93 liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvien tilastotietojen laadun osalta ehdotetuissa muutoksissa käsitellään tätä kysymystä ja määritellään Euroopan komission (Eurostat) jäsenvaltioihin tekemien vierailujen ja menetelmiä koskevien tarkastuskäyntien tavoitteet ja sisältö.

5 artiklan 2 kohta:

Euroopan parlamentti on ehdottanut 5 artiklan 2 kohtaan seuraavaa tarkistusta:

”Neuvosto tutkii 1 kohdan mukaisesti vakausohjelman viimeistään kolmen kuukauden kuluttua siitä, kun ohjelma on sille toimitettu. Komission suosituksesta ja 109 c artiklassa määrättyä komiteaa kuultuaan neuvosto antaa lausunnon ohjelmasta. Jos neuvosto 103 artiklan mukaisesti katsoo, että ohjelman tavoitteita ja sisältöä on vahvistettava, erityisesti mitä tulee taloudellisesti hyvinä aikoina asetetulle keskipitkän aikavälin budjettitavoitteelle tähtäävän sopeuttamisuran parantamiseen, se kehottaa antamassaan lausunnossa kyseistä jäsenvaltiota mukauttamaan ohjelmansa.”

Tätä tarkistusta ei hyväksytty seuraavasta syystä:

Euroopan parlamentin ehdottaman tarkistuksen voidaan käsittää tarkoittavan, että edellytyksenä neuvoston kehotukselle sopeuttamisuran vahvistamiseen on, että vallitsee hyvä taloussuhdanne. Tästä ei selvästikään ole kysymys. Tässä artiklassa tarkoitettu julkistalouden tavoitteiden tarkistus merkitsee, että jäsenvaltiota voidaan pyytää vahvistamaan nimenomaisesti juuri keskipitkän aikavälin tavoitetta tai siihen johtavaa sopeuttamisuraa silloin vallitsevat olosuhteet huomioon ottaen eikä ainoastaan taloudellisesti hyvinä aikoina. Toisin sanoen vahvistaminen aina, kun se on mahdollista, on kaiken kattava poliittinen tavoite, ja vahvistaminen taloudellisesti hyvinä aikoina on tälle yleisemmälle vaatimukselle alisteinen.

6 artiklan 1 kohta:

Euroopan parlamentti on ehdottanut 6 artiklan 1 kohtaan seuraavaa tarkistusta:

”Osana 99 artiklan 3 kohdan mukaista monenvälistä valvontaa neuvosto seuraa vakausohjelmien toteuttamista osallistuvien jäsenvaltioiden antamien tietojen sekä komission ja 109 c artiklan mukaisen komitean laatimien arvioiden perusteella erityisesti havaitakseen toteutuneet tai ennakoidut merkittävät poikkeamat julkistalouden ylijäämälle/alijäämälle vakausohjelmassa asetetusta keskipitkän aikavälin tavoitteesta tai siihen tähtäävästä sopeuttamisurasta ja julkistalouden velkasuhteen arvioidusta kehityksestä.”

Samankaltaiset 6 artiklan 2 ja 3 kohtaa koskevat tarkistukset on hylätty samasta syystä.

Tätä tarkistusta ei hyväksytty seuraavasta syystä:

Neuvoston selvityksen ”Vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanon tehostaminen” 3 osan 5 kohdassa todetaan, että huomiota olisi kiinnitettävä entistä enemmän velanhoitoon ja kestävyyteen. Neuvosto toteaa siinä lopuksi, että velanvalvontasäännöstöä olisi vahvistettava ja että nykyisiä asetuksia ei ole tarpeen muuttaa tätä tarkoitusta varten.

7 artiklan 2 kohdan a alakohta:

Muutetun artiklan mukaan lähestymisohjelmassa olisi oltava myös julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoite.

Ks. 3 artiklan 2 kohdan a alakohta edellä.

7 artiklan 2 kohta:

Kohtaan on lisätty e alakohta, jonka perusteella lähentymisohjelmissa on annettava myös seuraava tieto: ”soveltuvin osin, syyt poikkeamiselle vaaditusta sopeuttamisurasta, joka tähtää julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen”.

Ks. 3 artiklan 2 kohta edellä

9 artiklan 1 kohta:

Komission alkuperäisen ehdotuksen 9 artiklan 1 kohtaan on tehty kolme lisäystä.

Ensiksi selvennetään, että sen arvioimiseksi, toteuttaako jäsenvaltio riittäviä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtääviä julkisen talouden sopeuttamistoimia, sopeuttamistuloksen viitearvona käytetään 0,5:ttä prosenttia bruttokansantuotteesta.

Toiseksi selvennetään, että poikkeaminen julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta tai tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta rakenneuudistusten perusteella edellyttää asianmukaisen riittävän varmuusmarginaalin säilyttämistä suhteessa alijäämän viitearvoon ja että rahoitusaseman odotetaan palaavan ohjelmakauden aikana julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen.

Lisäksi muutoksessa selvennetään, että samoin edellytyksin monipilariset eläkeuudistukset, joilla otetaan käyttöön täysin rahastoiva toinen pilari, johon julkisen hallinnon valvonta ei ulotu mutta jota se rahoittaa sosiaaliturvamaksuista, ovat hyväksyttäviä uudistuksia, joiden perusteella voidaan poiketa julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta tai tähän tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta.

---