# Euroopan unionin L 121/11.

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 121 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 50. vuosikerta11. toukokuu 2007 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 121

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

50. vuosikerta11. toukokuu 2007

---

| Sisältö | | | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Huomautus lukijalle | 1 |

Sisältö

Sivu

*

Huomautus lukijalle

1

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaistaan Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 17 — Ajoneuvojen yhdenmukaisista hyväksymisvaatimuksista, jotka koskevat istuimia, niiden kiinnityspisteitä ja mahdollisia pääntukia (EUVL L 373, 27.12.2006) | 3 |
| | * | Oikaistaan Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 55 — Ajoneuvoyhdistelmien mekaanisten kytkinosien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset (EUVL L 373, 27.12.2006) | 42 |
| | * | Oikaistaan Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 107 — M2- tai M3-luokan ajoneuvojen yleisen rakenteen hyväksymistä koskevista yhdenmukaisista vaatimuksista (EUVL L 373, 27.12.2006) | 100 |
| | * | Oikaistaan Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö N:o 114 yhdenmukaisista hyväksymisvaatimuksista, jotka koskevat: I. Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulia; II. Hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustettua varaosana toimitettavaa ohjauspyörää; III. Muuta kuin ohjauspyörään asennettua varaosana toimitettavaa turvatyynyjärjestelmää (EUVL L 373, 27.12.2006) | 203 |

Oikaisuja

*

Oikaistaan Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 17 — Ajoneuvojen yhdenmukaisista hyväksymisvaatimuksista, jotka koskevat istuimia, niiden kiinnityspisteitä ja mahdollisia pääntukia (EUVL L 373, 27.12.2006)

(EUVL L 373, 27.12.2006)

3

*

Oikaistaan Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 55 — Ajoneuvoyhdistelmien mekaanisten kytkinosien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset (EUVL L 373, 27.12.2006)

(EUVL L 373, 27.12.2006)

42

*

Oikaistaan Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 107 — M2- tai M3-luokan ajoneuvojen yleisen rakenteen hyväksymistä koskevista yhdenmukaisista vaatimuksista (EUVL L 373, 27.12.2006)

2

3

(EUVL L 373, 27.12.2006)

100

*

Oikaistaan Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö N:o 114 yhdenmukaisista hyväksymisvaatimuksista, jotka koskevat: I. Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulia; II. Hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustettua varaosana toimitettavaa ohjauspyörää; III. Muuta kuin ohjauspyörään asennettua varaosana toimitettavaa turvatyynyjärjestelmää (EUVL L 373, 27.12.2006)

(EUVL L 373, 27.12.2006)

203

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

11.5.2007

| 11.5.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 121/1 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 121/1

---

HUOMAUTUS LUKIJALLE

BG:

| BG: | Настоящият брой на Официален вестник е публикуван на испански, чешки, датски, немски, естонски, гръцки, английски, френски, италиански, латвийски, литовски, унгарски, малтийски, нидерландски, полски, португалски, словашки, словенски, фински и шведски език.
  Поправката, включена в него, се отнася до актове, публикувани преди разширяването на Европейския съюз от 1 януари 2007 г. |
| --- | --- |

Настоящият брой на Официален вестник е публикуван на испански, чешки, датски, немски, естонски, гръцки, английски, френски, италиански, латвийски, литовски, унгарски, малтийски, нидерландски, полски, португалски, словашки, словенски, фински и шведски език.

Поправката, включена в него, се отнася до актове, публикувани преди разширяването на Европейския съюз от 1 януари 2007 г.

| CS: | Tento Úřední věstník se vydává ve španělštině, češtině, dánštině, němčině, estonštině, řečtině, angličtině, francouzštině, italštině, lotyštině, litevštině, maďarštině, maltštině, nizozemštině, polštině, portugalštině, slovenštině, slovinštině, finštině a švédštině.
  Oprava zde uvedená se vztahuje na akty uveřejněné před rozšířením Evropské unie dne 1. ledna 2007. |
| --- | --- |

CS:

Tento Úřední věstník se vydává ve španělštině, češtině, dánštině, němčině, estonštině, řečtině, angličtině, francouzštině, italštině, lotyštině, litevštině, maďarštině, maltštině, nizozemštině, polštině, portugalštině, slovenštině, slovinštině, finštině a švédštině.

Oprava zde uvedená se vztahuje na akty uveřejněné před rozšířením Evropské unie dne 1. ledna 2007.

| DA: | Denne EU-Tidende offentliggøres på dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk og ungarsk.
  Berigtigelserne heri henviser til retsakter, som blev offentliggjort før udvidelsen af Den Europæiske Union den 1. januar 2007. |
| --- | --- |

DA:

Denne EU-Tidende offentliggøres på dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk og ungarsk.

Berigtigelserne heri henviser til retsakter, som blev offentliggjort før udvidelsen af Den Europæiske Union den 1. januar 2007.

| DE: | Dieses Amtsblatt wird in Spanisch, Tschechisch, Dänisch, Deutsch, Estnisch, Griechisch, Englisch, Französisch, Italienisch, Lettisch, Litauisch, Ungarisch, Maltesisch, Niederländisch, Polnisch, Portugiesisch, Slowakisch, Slowenisch, Finnisch und Schwedisch veröffentlicht.
  Die darin enthaltenen Berichtigungen beziehen sich auf Rechtsakte, die vor der Erweiterung der Europäischen Union am 1. Januar 2007 veröffentlicht wurden. |
| --- | --- |

DE:

Dieses Amtsblatt wird in Spanisch, Tschechisch, Dänisch, Deutsch, Estnisch, Griechisch, Englisch, Französisch, Italienisch, Lettisch, Litauisch, Ungarisch, Maltesisch, Niederländisch, Polnisch, Portugiesisch, Slowakisch, Slowenisch, Finnisch und Schwedisch veröffentlicht.

Die darin enthaltenen Berichtigungen beziehen sich auf Rechtsakte, die vor der Erweiterung der Europäischen Union am 1. Januar 2007 veröffentlicht wurden.

| EL: | Η παρούσα Επίσημη Εφημερίδα δημοσιεύεται στην ισπανική, τσεχική, δανική, γερμανική, εσθονική, ελληνική, αγγλική, γαλλική, ιταλική, λεττονική, λιθουανική, ουγγρική, μαλτέζικη, ολλανδική, πολωνική, πορτογαλική, σλοβακική, σλοβενική, φινλανδική και σουηδική γλώσσα.
  Τα διορθωτικά που περιλαμβάνει αναφέρονται σε πράξεις που δημοσιεύθηκαν πριν από τη διεύρυνση της Ευρωπαϊκής Ένωσης την 1η Ιανουαρίου 2007. |
| --- | --- |

EL:

Η παρούσα Επίσημη Εφημερίδα δημοσιεύεται στην ισπανική, τσεχική, δανική, γερμανική, εσθονική, ελληνική, αγγλική, γαλλική, ιταλική, λεττονική, λιθουανική, ουγγρική, μαλτέζικη, ολλανδική, πολωνική, πορτογαλική, σλοβακική, σλοβενική, φινλανδική και σουηδική γλώσσα.

Τα διορθωτικά που περιλαμβάνει αναφέρονται σε πράξεις που δημοσιεύθηκαν πριν από τη διεύρυνση της Ευρωπαϊκής Ένωσης την 1η Ιανουαρίου 2007.

| EN: | This Official Journal is published in Spanish, Czech, Danish, German, Estonian, Greek, English, French, Italian, Latvian, Lithuanian, Hungarian, Maltese, Dutch, Polish, Portuguese, Slovak, Slovenian, Finnish and Swedish.
  The corrigenda contained herein refer to acts published prior to enlargement of the European Union on 1 January 2007. |
| --- | --- |

EN:

This Official Journal is published in Spanish, Czech, Danish, German, Estonian, Greek, English, French, Italian, Latvian, Lithuanian, Hungarian, Maltese, Dutch, Polish, Portuguese, Slovak, Slovenian, Finnish and Swedish.

The corrigenda contained herein refer to acts published prior to enlargement of the European Union on 1 January 2007.

| ES: | El presente Diario Oficial se publica en español, checo, danés, alemán, estonio, griego, inglés, francés, italiano, letón, lituano, húngaro, maltés, neerlandés, polaco, portugués, eslovaco, esloveno, finés y sueco.
  Las correcciones de errores que contiene se refieren a los actos publicados con anterioridad a la ampliación de la Unión Europea del 1 de enero de 2007. |
| --- | --- |

ES:

El presente Diario Oficial se publica en español, checo, danés, alemán, estonio, griego, inglés, francés, italiano, letón, lituano, húngaro, maltés, neerlandés, polaco, portugués, eslovaco, esloveno, finés y sueco.

Las correcciones de errores que contiene se refieren a los actos publicados con anterioridad a la ampliación de la Unión Europea del 1 de enero de 2007.

| ET: | Käesolev Euroopa Liidu Teataja ilmub hispaania, tšehhi, taani, saksa, eesti, kreeka, inglise, prantsuse, itaalia, läti, leedu, ungari, malta, hollandi, poola, portugali, slovaki, sloveeni, soome ja rootsi keeles.
  Selle parandustega viidatakse aktidele, mis on avaldatud enne Euroopa Liidu laienemist 1. jaanuaril 2007. |
| --- | --- |

ET:

Käesolev Euroopa Liidu Teataja ilmub hispaania, tšehhi, taani, saksa, eesti, kreeka, inglise, prantsuse, itaalia, läti, leedu, ungari, malta, hollandi, poola, portugali, slovaki, sloveeni, soome ja rootsi keeles.

Selle parandustega viidatakse aktidele, mis on avaldatud enne Euroopa Liidu laienemist 1. jaanuaril 2007.

| FI: | Tämä virallinen lehti on julkaistu espanjan, tšekin, tanskan, saksan, viron, kreikan, englannin, ranskan, italian, latvian, liettuan, unkarin, maltan, hollannin, puolan, portugalin, slovakin, sloveenin, suomen ja ruotsin kielellä.
  Lehden sisältämät oikaisut liittyvät ennen Euroopan unionin laajentumista 1. tammikuuta 2007 julkaistuihin säädöksiin. |
| --- | --- |

FI:

Tämä virallinen lehti on julkaistu espanjan, tšekin, tanskan, saksan, viron, kreikan, englannin, ranskan, italian, latvian, liettuan, unkarin, maltan, hollannin, puolan, portugalin, slovakin, sloveenin, suomen ja ruotsin kielellä.

Lehden sisältämät oikaisut liittyvät ennen Euroopan unionin laajentumista 1. tammikuuta 2007 julkaistuihin säädöksiin.

| FR: | Le présent Journal officiel est publié dans les langues espagnole, tchèque, danoise, allemande, estonienne, grecque, anglaise, française, italienne, lettone, lituanienne, hongroise, maltaise, néerlandaise, polonaise, portugaise, slovaque, slovène, finnoise et suédoise.
  Les rectificatifs qu'il contient se rapportent à des actes publiés antérieurement à l'élargissement de l'Union européenne du 1er janvier 2007. |
| --- | --- |

FR:

Le présent Journal officiel est publié dans les langues espagnole, tchèque, danoise, allemande, estonienne, grecque, anglaise, française, italienne, lettone, lituanienne, hongroise, maltaise, néerlandaise, polonaise, portugaise, slovaque, slovène, finnoise et suédoise.

Les rectificatifs qu'il contient se rapportent à des actes publiés antérieurement à l'élargissement de l'Union européenne du 1er janvier 2007.

| HU: | Ez a Hivatalos Lap spanyol, cseh, dán, német, észt, görög, angol, francia, olasz, lett, litván, magyar, máltai, holland, lengyel, portugál, szlovák, szlovén, finn és svéd nyelven jelenik meg.
  Az itt megjelent helyesbítések elsősorban a 2007. január 1-jei európai uniós bővítéssel kapcsolatos jogszabályokra vonatkoznak. |
| --- | --- |

HU:

Ez a Hivatalos Lap spanyol, cseh, dán, német, észt, görög, angol, francia, olasz, lett, litván, magyar, máltai, holland, lengyel, portugál, szlovák, szlovén, finn és svéd nyelven jelenik meg.

Az itt megjelent helyesbítések elsősorban a 2007. január 1-jei európai uniós bővítéssel kapcsolatos jogszabályokra vonatkoznak.

| IT: | La presente Gazzetta ufficiale è pubblicata nelle lingue spagnola, ceca, danese, tedesca, estone, greca, inglese, francese, italiana, lettone, lituana, ungherese, maltese, olandese, polacca, portoghese, slovacca, slovena, finlandese e svedese.
  Le rettifiche che essa contiene si riferiscono ad atti pubblicati anteriormente all'allargamento dell'Unione europea del 1o gennaio 2007. |
| --- | --- |

IT:

La presente Gazzetta ufficiale è pubblicata nelle lingue spagnola, ceca, danese, tedesca, estone, greca, inglese, francese, italiana, lettone, lituana, ungherese, maltese, olandese, polacca, portoghese, slovacca, slovena, finlandese e svedese.

Le rettifiche che essa contiene si riferiscono ad atti pubblicati anteriormente all'allargamento dell'Unione europea del 1o gennaio 2007.

| LT: | Šis Oficialusis leidinys išleistas ispanų, čekų, danų, vokiečių, estų, graikų, anglų, prancūzų, italų, latvių, lietuvių, vengrų, maltiečių, olandų, lenkų, portugalų, slovakų, slovėnų, suomių ir švedų kalbomis.
  Čia išspausdintas teisės aktų, paskelbtų iki Europos Sąjungos plėtros 2007 m. sausio 1 d., klaidų ištaisymas. |
| --- | --- |

LT:

Šis Oficialusis leidinys išleistas ispanų, čekų, danų, vokiečių, estų, graikų, anglų, prancūzų, italų, latvių, lietuvių, vengrų, maltiečių, olandų, lenkų, portugalų, slovakų, slovėnų, suomių ir švedų kalbomis.

Čia išspausdintas teisės aktų, paskelbtų iki Europos Sąjungos plėtros 2007 m. sausio 1 d., klaidų ištaisymas.

| LV: | Šis Oficiālais Vēstnesis publicēts spāņu, čehu, dāņu, vācu, igauņu, grieķu, angļu, franču, itāļu, latviešu, lietuviešu, ungāru, maltiešu, holandiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu un zviedru valodā.
  Šeit minētie labojumi attiecas uz tiesību aktiem, kas publicēti pirms Eiropas Savienības paplašināšanās 2007. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

LV:

Šis Oficiālais Vēstnesis publicēts spāņu, čehu, dāņu, vācu, igauņu, grieķu, angļu, franču, itāļu, latviešu, lietuviešu, ungāru, maltiešu, holandiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu un zviedru valodā.

Šeit minētie labojumi attiecas uz tiesību aktiem, kas publicēti pirms Eiropas Savienības paplašināšanās 2007. gada 1. janvārī.

| MT: | Dan il-Ġurnal Uffiċjali hu ppubblikat fil-ligwa Spanjola, Ċeka, Daniża, Ġermaniża, Estonjana, Griega, Ingliża, Franċiża, Taljana, Latvjana, Litwana, Ungeriża, Maltija, Olandiża, Pollakka, Portugiża, Slovakka, Slovena, Finlandiża u Żvediża.
  Il-corrigenda li tinstab hawnhekk tirreferi għal atti ppubblikati qabel it-tkabbir ta' l-Unjoni Ewropea fl-1 ta' Jannar 2007. |
| --- | --- |

MT:

Dan il-Ġurnal Uffiċjali hu ppubblikat fil-ligwa Spanjola, Ċeka, Daniża, Ġermaniża, Estonjana, Griega, Ingliża, Franċiża, Taljana, Latvjana, Litwana, Ungeriża, Maltija, Olandiża, Pollakka, Portugiża, Slovakka, Slovena, Finlandiża u Żvediża.

Il-corrigenda li tinstab hawnhekk tirreferi għal atti ppubblikati qabel it-tkabbir ta' l-Unjoni Ewropea fl-1 ta' Jannar 2007.

| NL: | Dit Publicatieblad wordt uitgegeven in de Spaanse, de Tsjechische, de Deense, de Duitse, de Estse, de Griekse, de Engelse, de Franse, de Italiaanse, de Letse, de Litouwse, de Hongaarse, de Maltese, de Nederlandse, de Poolse, de Portugese, de Slowaakse, de Sloveense, de Finse en de Zweedse taal.
  De rectificaties in dit Publicatieblad hebben betrekking op besluiten die vóór de uitbreiding van de Europese Unie op 1 januari 2007 zijn gepubliceerd. |
| --- | --- |

NL:

Dit Publicatieblad wordt uitgegeven in de Spaanse, de Tsjechische, de Deense, de Duitse, de Estse, de Griekse, de Engelse, de Franse, de Italiaanse, de Letse, de Litouwse, de Hongaarse, de Maltese, de Nederlandse, de Poolse, de Portugese, de Slowaakse, de Sloveense, de Finse en de Zweedse taal.

De rectificaties in dit Publicatieblad hebben betrekking op besluiten die vóór de uitbreiding van de Europese Unie op 1 januari 2007 zijn gepubliceerd.

| PL: | Niniejszy Dziennik Urzędowy jest wydawany w językach: hiszpańskim, czeskim, duńskim, niemieckim, estońskim, greckim, angielskim, francuskim, włoskim, łotewskim, litewskim, węgierskim, maltańskim, niderlandzkim, polskim, portugalskim, słowackim, słoweńskim, fińskim i szwedzkim.
  Sprostowania zawierają odniesienia do aktów opublikowanych przed rozszerzeniem Unii Europejskiej dnia 1 stycznia 2007 r. |
| --- | --- |

PL:

Niniejszy Dziennik Urzędowy jest wydawany w językach: hiszpańskim, czeskim, duńskim, niemieckim, estońskim, greckim, angielskim, francuskim, włoskim, łotewskim, litewskim, węgierskim, maltańskim, niderlandzkim, polskim, portugalskim, słowackim, słoweńskim, fińskim i szwedzkim.

Sprostowania zawierają odniesienia do aktów opublikowanych przed rozszerzeniem Unii Europejskiej dnia 1 stycznia 2007 r.

| PT: | O presente Jornal Oficial é publicado nas línguas espanhola, checa, dinamarquesa, alemã, estónia, grega, inglesa, francesa, italiana, letã, lituana, húngara, maltesa, neerlandesa, polaca, portuguesa, eslovaca, eslovena, finlandesa e sueca.
  As rectificações publicadas neste Jornal Oficial referem-se a actos publicados antes do alargamento da União Europeia de 1 de Janeiro de 2007. |
| --- | --- |

PT:

O presente Jornal Oficial é publicado nas línguas espanhola, checa, dinamarquesa, alemã, estónia, grega, inglesa, francesa, italiana, letã, lituana, húngara, maltesa, neerlandesa, polaca, portuguesa, eslovaca, eslovena, finlandesa e sueca.

As rectificações publicadas neste Jornal Oficial referem-se a actos publicados antes do alargamento da União Europeia de 1 de Janeiro de 2007.

| RO: | Prezentul Jurnal Oficial este publicat în limbile spaniolă, cehă, daneză, germană, estonă, greacă, engleză, franceză, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, olandeză, polonă, portugheză, slovacă, slovenă, finlandeză şi suedeză.
  Rectificările conţinute în acest Jurnal Oficial se referă la acte publicate anterior extinderii Uniunii Europene din 1 ianuarie 2007. |
| --- | --- |

RO:

Prezentul Jurnal Oficial este publicat în limbile spaniolă, cehă, daneză, germană, estonă, greacă, engleză, franceză, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, olandeză, polonă, portugheză, slovacă, slovenă, finlandeză şi suedeză.

Rectificările conţinute în acest Jurnal Oficial se referă la acte publicate anterior extinderii Uniunii Europene din 1 ianuarie 2007.

| SK: | Tento úradný vestník vychádza v španielskom, českom, dánskom, nemeckom, estónskom, gréckom, anglickom, francúzskom, talianskom, lotyšskom, litovskom, maďarskom, maltskom, holandskom, poľskom, portugalskom, slovenskom, slovinskom, fínskom a švédskom jazyku.
  Korigendá, ktoré obsahuje, odkazujú na akty uverejnené pred rozšírením Európskej únie 1. januára 2007. |
| --- | --- |

SK:

Tento úradný vestník vychádza v španielskom, českom, dánskom, nemeckom, estónskom, gréckom, anglickom, francúzskom, talianskom, lotyšskom, litovskom, maďarskom, maltskom, holandskom, poľskom, portugalskom, slovenskom, slovinskom, fínskom a švédskom jazyku.

Korigendá, ktoré obsahuje, odkazujú na akty uverejnené pred rozšírením Európskej únie 1. januára 2007.

| SL: | Ta Uradni list je objavljen v španskem, češkem, danskem, nemškem, estonskem, grškem, angleškem, francoskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, finskem in švedskem jeziku.
  Vsebovani popravki se nanašajo na akte, objavljene pred širitvijo Evropske unije 1. januarja 2007. |
| --- | --- |

SL:

Ta Uradni list je objavljen v španskem, češkem, danskem, nemškem, estonskem, grškem, angleškem, francoskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, finskem in švedskem jeziku.

Vsebovani popravki se nanašajo na akte, objavljene pred širitvijo Evropske unije 1. januarja 2007.

| SV: | Denna utgåva av Europeiska unionens officiella tidning publiceras på spanska, tjeckiska, danska, tyska, estniska, grekiska, engelska, franska, italienska, lettiska, litauiska, ungerska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska, finska och svenska.
  Rättelserna som den innehåller avser rättsakter som publicerades före utvidgningen av Europeiska unionen den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

SV:

Denna utgåva av Europeiska unionens officiella tidning publiceras på spanska, tjeckiska, danska, tyska, estniska, grekiska, engelska, franska, italienska, lettiska, litauiska, ungerska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska, finska och svenska.

Rättelserna som den innehåller avser rättsakter som publicerades före utvidgningen av Europeiska unionen den 1 januari 2007.

---

Oikaisuja

| 11.5.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 121/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 121/3

---

Oikaistaan Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 17 – Ajoneuvojen yhdenmukaisista hyväksymisvaatimuksista, jotka koskevat istuimia, niiden kiinnityspisteitä ja mahdollisia pääntukia

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 373, 27. joulukuuta 2006
  )

Korvataan sääntö nro 17 seuraavasti:

Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 17 – Ajoneuvojen yhdenmukaisista hyväksymisvaatimuksista, jotka koskevat istuimia, niiden kiinnityspisteitä ja mahdollisia pääntukia

Versio 4

Sisältää kaikki voimassa olevat tekstit seuraaviin asti:

Muutossarja 07 – voimaantulopäivä: 6. elokuuta 1998

Muutossarjan 07 täydennysosa 1 – voimaantulopäivä: 17. marraskuuta 1999

Muutossarjan 07 täydennysosa 2 – voimaantulopäivä: 13. tammikuuta 2000

Muutossarjan 06 korjaus 1, tallettajan ilmoitus C.N.655.1999.TREATIES-1, päivätty 19. heinäkuuta 1999

Muutossarjan 07 korjaus 1, tallettajan ilmoitus C.N.655.1999.TREATIES-1, päivätty 27. kesäkuuta 2000

Muutossarjan 07 täydennysosan 1 korjaus 1, tallettajan ilmoitus C.N.655.1999.TREATIES-1, päivätty 23. elokuuta 2001

Säännön version 4 korjaus 1, tallettajan ilmoitus C.N.165.2004. TREATIES-1, päivätty 4. maaliskuuta 2004

Säännön version 4 korjaus 2, tallettajan ilmoitus C.N.1035.2004. TREATIES-1, päivätty 4 lokakuuta 2004

1.   SOVELTAMISALA

Tätä sääntöä sovelletaan istuinten lujuuteen, istuimien kiinnityspisteisiin ja pääntukiin M1- tai N-luokan ajoneuvojen osalta sekä istuinten lujuuteen, istuimien kiinnityspisteisiin ja pääntukiin niiden M2- ja M3-luokan ajoneuvojen osalta, jotka eivät kuulu säännön nro 80 muutossarjan 01 piiriin. (1)
   (2)

Sitä sovelletaan luokan M1-ajoneuvojen osalta myös istuinten selkänojien takaosan (2) sekä sellaisten laitteiden suunnitteluun, joiden on tarkoitus suojata matkustajia matkatavaroiden siirtymisen aiheuttamalta vaaralta etutörmäyksessä.

Sitä ei sovelleta kokoontaitettaviin istuimiin taikka sivuttain tai taaksepäin oleviin istuimiin eikä mihinkään tällaisiin istuimiin asennettuun pääntukeen.

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä tarkoitetaan

| 2.1 | ’ajoneuvon hyväksynnällä’ ajoneuvotyypin hyväksyntää istuimien ja niiden kiinnityspisteiden lujuuden, istuimien selkänojien takaosien suunnittelun ja pääntukien ominaisuuksien osalta; |
| --- | --- |

2.1

’ajoneuvon hyväksynnällä’ ajoneuvotyypin hyväksyntää istuimien ja niiden kiinnityspisteiden lujuuden, istuimien selkänojien takaosien suunnittelun ja pääntukien ominaisuuksien osalta;

| 2.2 | ’ajoneuvotyypillä’ moottoriajoneuvoluokkaa, johon kuuluvat ajoneuvot eivät eroa toisistaan olennaisilta osin, joita ovat: |
| --- | --- |

2.2

’ajoneuvotyypillä’ moottoriajoneuvoluokkaa, johon kuuluvat ajoneuvot eivät eroa toisistaan olennaisilta osin, joita ovat:

| 2.2.1 | istuimien rakenne, muoto, mitat, materiaalit ja massa, vaikka istuimet voivat erota toisistaan päällykseltään ja väriltään eroja, jotka eivät ylitä 5:tä prosenttiaa hyväksytyn istuintyypin massasta, ei ole katsottava merkityksellisiksi; |
| --- | --- |

2.2.1

istuimien rakenne, muoto, mitat, materiaalit ja massa, vaikka istuimet voivat erota toisistaan päällykseltään ja väriltään eroja, jotka eivät ylitä 5:tä prosenttiaa hyväksytyn istuintyypin massasta, ei ole katsottava merkityksellisiksi;

| 2.2.2 | istuimen selkänojan sekä istuimien ja niiden osien säätö-, siirto- ja lukitusjärjestelmien tyyppi ja mitat; |
| --- | --- |

2.2.2

istuimen selkänojan sekä istuimien ja niiden osien säätö-, siirto- ja lukitusjärjestelmien tyyppi ja mitat;

| 2.2.3 | istuimien kiinnityspisteiden tyyppi ja mitat; |
| --- | --- |

2.2.3

istuimien kiinnityspisteiden tyyppi ja mitat;

| 2.2.4 | pääntukien mitat, kehys, materiaalit ja täyte, vaikka pääntuet voivat erota toisistaan värin ja päällyksen osalta; |
| --- | --- |

2.2.4

pääntukien mitat, kehys, materiaalit ja täyte, vaikka pääntuet voivat erota toisistaan värin ja päällyksen osalta;

| 2.2.5 | pääntuen kiinnitysten tyyppi ja mitat ja sen ajoneuvon osan ominaisuudet, johon pääntuki kiinnitetään, erillisen pääntuen osalta; |
| --- | --- |

2.2.5

pääntuen kiinnitysten tyyppi ja mitat ja sen ajoneuvon osan ominaisuudet, johon pääntuki kiinnitetään, erillisen pääntuen osalta;

| 2.3 | ’istuimella’ yhden aikuisen istuttavaa ajoneuvon rakenteeseen sisäänrakennettua tai irrallista rakennetta verhoiluineen. Ilmaisu käsittää sekä erillisen istuimen että yhdelle henkilölle tarkoitetun yhdistelmäistuimen osan. |
| --- | --- |

2.3

’istuimella’ yhden aikuisen istuttavaa ajoneuvon rakenteeseen sisäänrakennettua tai irrallista rakennetta verhoiluineen. Ilmaisu käsittää sekä erillisen istuimen että yhdelle henkilölle tarkoitetun yhdistelmäistuimen osan.

| 2.4 | ’yhdistelmäistuimella’ vähintään kahden aikuisen istuttavaksi tarkoitettua rakennetta verhoiluineen; |
| --- | --- |

2.4

’yhdistelmäistuimella’ vähintään kahden aikuisen istuttavaksi tarkoitettua rakennetta verhoiluineen;

| 2.5 | ’kiinnityspisteellä’ järjestelmää, jolla istuinkokonaisuus on kiinnitetty ajoneuvon rakenteeseen, mukaan luettuna asiaankuuluvat osat ajoneuvon rakenteessa; |
| --- | --- |

2.5

’kiinnityspisteellä’ järjestelmää, jolla istuinkokonaisuus on kiinnitetty ajoneuvon rakenteeseen, mukaan luettuna asiaankuuluvat osat ajoneuvon rakenteessa;

| 2.6 | ’säätöjärjestelmällä’ laitetta, jonka avulla istuin tai istuimen osat voidaan säätää matkustajalle sopivaan asentoon. Tällaisella laitteella voidaan säätää erityisesti: |
| --- | --- |

2.6

’säätöjärjestelmällä’ laitetta, jonka avulla istuin tai istuimen osat voidaan säätää matkustajalle sopivaan asentoon. Tällaisella laitteella voidaan säätää erityisesti:

| 2.6.1 | istuimen asentoa pituussuunnassa; |
| --- | --- |

2.6.1

istuimen asentoa pituussuunnassa;

| 2.6.2 | istuimen asentoa pystysuunnassa; |
| --- | --- |

2.6.2

istuimen asentoa pystysuunnassa;

| 2.6.3 | istuinkulmaa. |
| --- | --- |

2.6.3

istuinkulmaa.

| 2.7 | ’siirtojärjestelmällä’ laitetta, jonka avulla istuinta tai jotakin sen osaa voidaan portaattomasti siirtää pituussuunnassa tai istuimen osien välisiä kulmia muuttaa matkustajien ajoneuvoon nousemisen helpottamiseksi; |
| --- | --- |

2.7

’siirtojärjestelmällä’ laitetta, jonka avulla istuinta tai jotakin sen osaa voidaan portaattomasti siirtää pituussuunnassa tai istuimen osien välisiä kulmia muuttaa matkustajien ajoneuvoon nousemisen helpottamiseksi;

| 2.8 | ’lukitusjärjestelmällä’ laitetta, jonka avulla istuin ja sen osat lukitaan istuimen käyttöasentoihin; |
| --- | --- |

2.8

’lukitusjärjestelmällä’ laitetta, jonka avulla istuin ja sen osat lukitaan istuimen käyttöasentoihin;

| 2.9 | ’kokoontaitettavalla istuimella’ lisäistuinta, joka on tarkoitettu tilapäiseen käyttöön ja joka on tavallisesti pois taitettuna; |
| --- | --- |

2.9

’kokoontaitettavalla istuimella’ lisäistuinta, joka on tarkoitettu tilapäiseen käyttöön ja joka on tavallisesti pois taitettuna;

| 2.10 | ’poikittaistasolla’ ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden kohtisuorassa olevaa tasoa; |
| --- | --- |

2.10

’poikittaistasolla’ ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden kohtisuorassa olevaa tasoa;

| 2.11 | ’pitkittäistasolla’ ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden yhdensuuntaista tasoa; |
| --- | --- |

2.11

’pitkittäistasolla’ ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden yhdensuuntaista tasoa;

| 2.12 | ’pääntuella’ välinettä, jonka tarkoituksena on rajoittaa täysikasvuisen matkustajan pään liikettä matkustajan kehoon nähden taaksepäin matkustajan kaulanikamien vammautumisvaaran vähentämiseksi onnettomuustilanteessa; |
| --- | --- |

2.12

’pääntuella’ välinettä, jonka tarkoituksena on rajoittaa täysikasvuisen matkustajan pään liikettä matkustajan kehoon nähden taaksepäin matkustajan kaulanikamien vammautumisvaaran vähentämiseksi onnettomuustilanteessa;

| 2.12.1 | ’kiinteällä pääntuella’ pääntukea, joka muodostuu istuimen selkänojan yläosasta. Jäljempänä olevien 2.12.2 ja 2.12.3 kohdan määritelmien mukaiset pääntuet, jotka kuitenkin voidaan irrottaa istuimesta tai ajoneuvon rakenteesta ainoastaan työkalujen avulla tai poistamalla istuimen päällys kokonaan tai osittain, ovat tämän määritelmän mukaisia; |
| --- | --- |

2.12.1

’kiinteällä pääntuella’ pääntukea, joka muodostuu istuimen selkänojan yläosasta. Jäljempänä olevien 2.12.2 ja 2.12.3 kohdan määritelmien mukaiset pääntuet, jotka kuitenkin voidaan irrottaa istuimesta tai ajoneuvon rakenteesta ainoastaan työkalujen avulla tai poistamalla istuimen päällys kokonaan tai osittain, ovat tämän määritelmän mukaisia;

| 2.12.2 | ’irrotettavalla pääntuella’ pääntukea, joka koostuu istuimesta irrotettavasta osasta, joka on suunniteltu asetettavaksi istuimen selkänojan rakenteeseen ja nimenomaisesti pysymään siinä paikallaan; |
| --- | --- |

2.12.2

’irrotettavalla pääntuella’ pääntukea, joka koostuu istuimesta irrotettavasta osasta, joka on suunniteltu asetettavaksi istuimen selkänojan rakenteeseen ja nimenomaisesti pysymään siinä paikallaan;

| 2.12.3 | ’erillisellä pääntuella’ pääntukea, joka koostuu osasta, joka on erillinen istuimesta ja suunniteltu asetettavaksi istuimen selkänojan rakenteeseen ja/tai nimenomaisesti pysymään siinä paikallaan; |
| --- | --- |

2.12.3

’erillisellä pääntuella’ pääntukea, joka koostuu osasta, joka on erillinen istuimesta ja suunniteltu asetettavaksi istuimen selkänojan rakenteeseen ja/tai nimenomaisesti pysymään siinä paikallaan;

| 2.13 | ’R-pisteellä’ istuimen vertailupistettä sellaisena kuin se määritellään tämän säännön liitteessä 3; |
| --- | --- |

2.13

’R-pisteellä’ istuimen vertailupistettä sellaisena kuin se määritellään tämän säännön liitteessä 3;

| 2.14 | ’vertailulinjalla’ tämän säännön liitteen 3 lisäyksessä 1 olevassa kuvassa 1 esitetyssä nukessa olevaa linjaa; |
| --- | --- |

2.14

’vertailulinjalla’ tämän säännön liitteen 3 lisäyksessä 1 olevassa kuvassa 1 esitetyssä nukessa olevaa linjaa;

| 2.15 | ’tilanjakojärjestelmällä’ osia tai laitteita, jotka istuinten selkänojien lisäksi suojaavat matkustajia siirtyviltä matkatavaroilta. Tilanjakojärjestelmä voi esimerkiksi koostua istuinten ylösnostettujen tai kokotontaitettujen selkänojien yläpuolelle asennetusta joustavasta verkosta tai metalliverkosta. Tällaisilla osilla tai laitteilla varustettuihin ajoneuvoihin vakiovarusteina asennetut pääntuet katsotaan osaksi tilanjakojärjestelmää. Pääntuella varustettua istuinta ei kuitenkaan katsota omaksi tilanjakojärjestelmäkseen. |
| --- | --- |

2.15

’tilanjakojärjestelmällä’ osia tai laitteita, jotka istuinten selkänojien lisäksi suojaavat matkustajia siirtyviltä matkatavaroilta. Tilanjakojärjestelmä voi esimerkiksi koostua istuinten ylösnostettujen tai kokotontaitettujen selkänojien yläpuolelle asennetusta joustavasta verkosta tai metalliverkosta. Tällaisilla osilla tai laitteilla varustettuihin ajoneuvoihin vakiovarusteina asennetut pääntuet katsotaan osaksi tilanjakojärjestelmää. Pääntuella varustettua istuinta ei kuitenkaan katsota omaksi tilanjakojärjestelmäkseen.

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

| 3.1 | Ajoneuvon valmistajan tai valmistajan valtuutetun edustajien on haettava ajoneuvotyypin hyväksyntää. |
| --- | --- |

3.1

Ajoneuvon valmistajan tai valmistajan valtuutetun edustajien on haettava ajoneuvotyypin hyväksyntää.

| 3.2 | Hakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat tiedot: |
| --- | --- |

3.2

Hakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat tiedot:

| 3.2.1 | ajoneuvotyypin yksityiskohtainen kuvaus sen istuinten, niiden kiinnityspisteiden sekä säätö-, siirto- ja lukitusjärjestelmien osalta. |
| --- | --- |

3.2.1

ajoneuvotyypin yksityiskohtainen kuvaus sen istuinten, niiden kiinnityspisteiden sekä säätö-, siirto- ja lukitusjärjestelmien osalta.

| 3.2.1.1 | Tarvittaessa yksityiskohtainen kuvaus ja/tai piirustukset tilanjakojärjestelmästä. |
| --- | --- |

3.2.1.1

Tarvittaessa yksityiskohtainen kuvaus ja/tai piirustukset tilanjakojärjestelmästä.

| 3.2.2 | piirustukset istuimista, niiden kiinnityspisteistä ajoneuvoon sekä niiden säätö-, siirto- ja lukitusjärjestelmästä sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina. |
| --- | --- |

3.2.2

piirustukset istuimista, niiden kiinnityspisteistä ajoneuvoon sekä niiden säätö-, siirto- ja lukitusjärjestelmästä sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina.

| 3.2.3 | Kun kyseessä on istuin, jossa on irrotettava pääntuki: |
| --- | --- |

3.2.3

Kun kyseessä on istuin, jossa on irrotettava pääntuki:

| 3.2.3.1 | pääntuen yksityiskohtainen kuvaus, jossa mainitaan erityisesti käytetyn täytemateriaalin tai -materiaalien laatu |
| --- | --- |

3.2.3.1

pääntuen yksityiskohtainen kuvaus, jossa mainitaan erityisesti käytetyn täytemateriaalin tai -materiaalien laatu

| 3.2.3.2 | yksityiskohtainen kuvaus pääntuen sijainnista, sen tukien tyypistä ja kiinnityslaitteista, joilla pääntuki kiinnitetään istuimeen. |
| --- | --- |

3.2.3.2

yksityiskohtainen kuvaus pääntuen sijainnista, sen tukien tyypistä ja kiinnityslaitteista, joilla pääntuki kiinnitetään istuimeen.

| 3.2.4 | Kun kyseessä on erillinen pääntuki: |
| --- | --- |

3.2.4

Kun kyseessä on erillinen pääntuki:

| 3.2.4.1 | pääntuen yksityiskohtainen kuvaus, jossa mainitaan erityisesti käytetyn täytemateriaalin tai -materiaalien laatu |
| --- | --- |

3.2.4.1

pääntuen yksityiskohtainen kuvaus, jossa mainitaan erityisesti käytetyn täytemateriaalin tai -materiaalien laatu

| 3.2.4.2 | yksityiskohtainen kuvaus pääntuen sijainnista ja kiinnityslaitteista, joilla pääntuki asennetaan ajoneuvon rakenteeseen. |
| --- | --- |

3.2.4.2

yksityiskohtainen kuvaus pääntuen sijainnista ja kiinnityslaitteista, joilla pääntuki asennetaan ajoneuvon rakenteeseen.

| 3.3 | Tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tekniselle tutkimuslaitokselle on toimitettava: |
| --- | --- |

3.3

Tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tekniselle tutkimuslaitokselle on toimitettava:

| 3.3.1 | näytekappale hyväksyttävästä ajoneuvotyypistä tai niistä ajoneuvon osista, joita tutkimuslaitos vaatii toimitettaviksi testejä varten; |
| --- | --- |

3.3.1

näytekappale hyväksyttävästä ajoneuvotyypistä tai niistä ajoneuvon osista, joita tutkimuslaitos vaatii toimitettaviksi testejä varten;

| 3.3.2 | ylimääräinen istuinsarja, jollaisella ajoneuvo on varustettu, ja istuinten kiinnityspisteet. |
| --- | --- |

3.3.2

ylimääräinen istuinsarja, jollaisella ajoneuvo on varustettu, ja istuinten kiinnityspisteet.

| 3.3.3 | Kun kyseessä on ajoneuvo, jonka istuimet on varustettu tai voidaan varustaa pääntuilla, edellä 3.3.1 ja 3.3.2 kohdassa esitettyjen vaatimusten lisäksi: |
| --- | --- |

3.3.3

Kun kyseessä on ajoneuvo, jonka istuimet on varustettu tai voidaan varustaa pääntuilla, edellä 3.3.1 ja 3.3.2 kohdassa esitettyjen vaatimusten lisäksi:

| 3.3.3.1 | irrotettavien pääntukien osalta: ylimääräinen pääntuilla varustettu istuinsarja, jolla ajoneuvo on varustettu, sekä istuinten kiinnityspisteet; |
| --- | --- |

3.3.3.1

irrotettavien pääntukien osalta: ylimääräinen pääntuilla varustettu istuinsarja, jolla ajoneuvo on varustettu, sekä istuinten kiinnityspisteet;

| 3.3.3.2 | erillisten pääntukien osalta: ylimääräinen istuinsarja, jollaisella ajoneuvo on varustettu, sekä istuinten kiinnityspisteet, ylimääräinen sarja vastaavia pääntukia sekä se osa ajoneuvon rakenteesta, johon pääntuki asennetaan, tai koko rakenne. |
| --- | --- |

3.3.3.2

erillisten pääntukien osalta: ylimääräinen istuinsarja, jollaisella ajoneuvo on varustettu, sekä istuinten kiinnityspisteet, ylimääräinen sarja vastaavia pääntukia sekä se osa ajoneuvon rakenteesta, johon pääntuki asennetaan, tai koko rakenne.

4.   HYVÄKSYNTÄ

| 4.1 | Jos tämän säännön nojalla hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvo täyttää soveltuvat vaatimukset (istuimet, jotka on varustettu tai voidaan varustaa pääntuilla), ajoneuvotyypille myönnetään hyväksyntä. |
| --- | --- |

4.1

Jos tämän säännön nojalla hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvo täyttää soveltuvat vaatimukset (istuimet, jotka on varustettu tai voidaan varustaa pääntuilla), ajoneuvotyypille myönnetään hyväksyntä.

| 4.2 | Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 07, mikä vastaa muutossarjaa 07) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa samalle ajoneuvotyypille, joka on varustettu toisentyyppisillä istuimilla tai pääntuilla taikka ajoneuvoon eri tavoin kiinnitetyillä istuimilla (tämä koskee sekä istuimia, joissa on pääntuki, että istuimia, joissa ei ole pääntukea), eikä toiselle ajoneuvotyypille. |
| --- | --- |

4.2

Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 07, mikä vastaa muutossarjaa 07) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa samalle ajoneuvotyypille, joka on varustettu toisentyyppisillä istuimilla tai pääntuilla taikka ajoneuvoon eri tavoin kiinnitetyillä istuimilla (tämä koskee sekä istuimia, joissa on pääntuki, että istuimia, joissa ei ole pääntukea), eikä toiselle ajoneuvotyypille.

| 4.3 | Tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvotyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

4.3

Tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvotyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

| 4.4 | Jokaiseen tämän säännön perusteella hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaiseen ajoneuvoon on kiinnitettävä näkyvästi hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn helppopääsyiseen kohtaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, jonka osat ovat: |
| --- | --- |

4.4

Jokaiseen tämän säännön perusteella hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaiseen ajoneuvoon on kiinnitettävä näkyvästi hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn helppopääsyiseen kohtaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, jonka osat ovat:

| 4.4.1 | ympyrän sisällä E-kirjain ja sen jälkeen hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero; (3) |
| --- | --- |

4.4.1

ympyrän sisällä E-kirjain ja sen jälkeen hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero; (3)

| 4.4.2 | Edellä 4.4.1 kohdassa tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva, ja hyväksyntänumero. |
| --- | --- |

4.4.2

Edellä 4.4.1 kohdassa tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva, ja hyväksyntänumero.

| 4.4.3 | Jos ajoneuvo on varustettu yhdellä tai useammalla istuimella, johon on asennettu tai voidaan asentaa jäljempänä 5.1 ja 5.2 kohdan vaatimusten mukaisesti hyväksytty pääntuki, tämän säännön numeroa seuraavat kirjaimet ”RA”. Tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella on ilmoitettava, mikä(mitkä) ajoneuvon istuin(istuimet) on varustettu tai voidaan varustaa pääntuilla. Merkinnällä on myös osoitettava, että kaikki ajoneuvon muut istuimet, joita ei ole varustettu tai joita ei voida varustaa pääntuilla, on hyväksytty, ja että ne täyttävät tämän säännön 5.1 kohdan vaatimukset. |
| --- | --- |

4.4.3

Jos ajoneuvo on varustettu yhdellä tai useammalla istuimella, johon on asennettu tai voidaan asentaa jäljempänä 5.1 ja 5.2 kohdan vaatimusten mukaisesti hyväksytty pääntuki, tämän säännön numeroa seuraavat kirjaimet ”RA”. Tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella on ilmoitettava, mikä(mitkä) ajoneuvon istuin(istuimet) on varustettu tai voidaan varustaa pääntuilla. Merkinnällä on myös osoitettava, että kaikki ajoneuvon muut istuimet, joita ei ole varustettu tai joita ei voida varustaa pääntuilla, on hyväksytty, ja että ne täyttävät tämän säännön 5.1 kohdan vaatimukset.

| 4.5 | Edellä 4.4.1 kohdassa määriteltyä symbolia ei tarvitse toistaa, jos ajoneuvo vastaa ajoneuvotyyppiä, joka on hyväksytty yhden tai useamman sopimukseen sisältyvän muun säännön perusteella maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella; tällöin sääntöjen ja hyväksyntien numerot sekä kaikkien niiden sääntöjen lisäsymbolit, joiden perusteella on myönnetty hyväksyntä maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella, on sijoitettava pystysarakkeisiin 4.4.1 kohdassa määritellyn symbolin oikealle puolelle. |
| --- | --- |

4.5

Edellä 4.4.1 kohdassa määriteltyä symbolia ei tarvitse toistaa, jos ajoneuvo vastaa ajoneuvotyyppiä, joka on hyväksytty yhden tai useamman sopimukseen sisältyvän muun säännön perusteella maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella; tällöin sääntöjen ja hyväksyntien numerot sekä kaikkien niiden sääntöjen lisäsymbolit, joiden perusteella on myönnetty hyväksyntä maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella, on sijoitettava pystysarakkeisiin 4.4.1 kohdassa määritellyn symbolin oikealle puolelle.

| 4.6 | Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä. |
| --- | --- |

4.6

Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

| 4.7 | Hyväksyntämerkki on sijoitettava lähelle valmistajan kiinnittämää ajoneuvon tietokilpeä tai tietokilpeen. |
| --- | --- |

4.7

Hyväksyntämerkki on sijoitettava lähelle valmistajan kiinnittämää ajoneuvon tietokilpeä tai tietokilpeen.

| 4.8 | Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkkien sijoittelusta. |
| --- | --- |

4.8

Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkkien sijoittelusta.

5.   VAATIMUKSET

5.1   M1-luokan ajoneuvojen kaikkiin istuimiin sovellettavat yleiset vaatimukset (4)

| 5.1.1 | Kaikissa säätö- ja siirtojärjestelmissä on oltava kiinteänä osana lukitusjärjestelmä, jonka on toimittava automaattisesti. Käsinojien tai muiden mukavuusvälineiden lukitusjärjestelmät eivät ole tarpeen paitsi, jos tällaiset välineet lisäävät ajoneuvon matkustajien loukkaantumisvaaraa törmäystilanteessa. |
| --- | --- |

5.1.1

Kaikissa säätö- ja siirtojärjestelmissä on oltava kiinteänä osana lukitusjärjestelmä, jonka on toimittava automaattisesti. Käsinojien tai muiden mukavuusvälineiden lukitusjärjestelmät eivät ole tarpeen paitsi, jos tällaiset välineet lisäävät ajoneuvon matkustajien loukkaantumisvaaraa törmäystilanteessa.

| 5.1.2 | Edellä 2.7 kohdassa tarkoitetun laitteen lukituksen aukaisulaite on sijoitettava istuimen ulkopuolelle oven läheisyyteen. Sen on oltava helposti myös heti kyseisen istuimen takana olevan matkustajan ulottuvilla. |
| --- | --- |

5.1.2

Edellä 2.7 kohdassa tarkoitetun laitteen lukituksen aukaisulaite on sijoitettava istuimen ulkopuolelle oven läheisyyteen. Sen on oltava helposti myös heti kyseisen istuimen takana olevan matkustajan ulottuvilla.

| 5.1.3 | Jäljempänä olevassa 6.8.1.1 kohdassa määritellyllä alueella 1 sijaitsevien istuimien takaosien on läpäistävä energian hajauttamistesti tämän säännön lisäyksen 6 vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

5.1.3

Jäljempänä olevassa 6.8.1.1 kohdassa määritellyllä alueella 1 sijaitsevien istuimien takaosien on läpäistävä energian hajauttamistesti tämän säännön lisäyksen 6 vaatimusten mukaisesti.

| 5.1.3.1 | Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos liitteessä 6 määritellyllä menettelyllä suoritetuissa testeissä päätä edustavan kappaleen hidastavuus ei ylitä 80 g:tä kolmea millisekuntia pidempää aikaa. Lisäksi testin aikana ei saa työntyä esiin eikä sen jälkeen saa jäädä jäljelle vaarallisia reunoja. |
| --- | --- |

5.1.3.1

Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos liitteessä 6 määritellyllä menettelyllä suoritetuissa testeissä päätä edustavan kappaleen hidastavuus ei ylitä 80 g:tä kolmea millisekuntia pidempää aikaa. Lisäksi testin aikana ei saa työntyä esiin eikä sen jälkeen saa jäädä jäljelle vaarallisia reunoja.

| 5.1.3.2 | Edellä 5.1.3 kohdan vaatimuksia ei sovelleta takimmaisiin istuimiin tai selkänojat vastakkain oleviin istuimiin. |
| --- | --- |

5.1.3.2

Edellä 5.1.3 kohdan vaatimuksia ei sovelleta takimmaisiin istuimiin tai selkänojat vastakkain oleviin istuimiin.

| 5.1.4 | Istuimien takaosien pinnassa ei saa olla vaarallisia epätasaisuuksia tai teräviä reunoja, jotka voivat lisätä matkustajien loukkaantumisvaaraa tai vammojen vakavuutta Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos 6.1 kohdassa määritellyin edellytyksin testattujen istuimien takaosien pinnan kaarevuussäde on vähintään: | 2,5 mm alueella 1; |
| --- | --- | --- |

5.1.4

Istuimien takaosien pinnassa ei saa olla vaarallisia epätasaisuuksia tai teräviä reunoja, jotka voivat lisätä matkustajien loukkaantumisvaaraa tai vammojen vakavuutta Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos 6.1 kohdassa määritellyin edellytyksin testattujen istuimien takaosien pinnan kaarevuussäde on vähintään:

2,5 mm alueella 1;

| | 5,0 mm alueella 2; |
| --- | --- |

5,0 mm alueella 2;

| | 3,2 mm alueella 3. |
| --- | --- |

3,2 mm alueella 3.

Nämä alueet on määritelty 6.8.1 kohdassa.

| 5.1.4.1 | Tätä vaatimusta ei sovelleta: |
| --- | --- |

5.1.4.1

Tätä vaatimusta ei sovelleta:

| 5.1.4.1.1 | eri alueiden alle 3,2 millimetriä ympäröivästä pinnasta kohoaviin osiin, joissa on oltava pyöristetyt reunat, sillä edellytyksellä, että kohouman korkeus on enintään puolet sen leveydestä; |
| --- | --- |

5.1.4.1.1

eri alueiden alle 3,2 millimetriä ympäröivästä pinnasta kohoaviin osiin, joissa on oltava pyöristetyt reunat, sillä edellytyksellä, että kohouman korkeus on enintään puolet sen leveydestä;

| 5.1.4.1.2 | takimmaisiin istuimiin ja selkänojat vastakkain oleviin istuimiin; |
| --- | --- |

5.1.4.1.2

takimmaisiin istuimiin ja selkänojat vastakkain oleviin istuimiin;

| 5.1.4.1.3 | kunkin istuinrivin alimman R-pisteen kautta kulkevan vaakatason alapuolella sijaitseviin istuimien takaosiin. (Silloin, kun istuinrivit ovat erikorkuisia, taso on aloitettava takaa ja käännettävä ylös- tai alaspäin, jolloin se muodostaa pystysuoran portaan, joka kulkee välittömästi edessä olevan istuinrivin R-pisteen kautta.) |
| --- | --- |

5.1.4.1.3

kunkin istuinrivin alimman R-pisteen kautta kulkevan vaakatason alapuolella sijaitseviin istuimien takaosiin. (Silloin, kun istuinrivit ovat erikorkuisia, taso on aloitettava takaa ja käännettävä ylös- tai alaspäin, jolloin se muodostaa pystysuoran portaan, joka kulkee välittömästi edessä olevan istuinrivin R-pisteen kautta.)

| 5.1.4.1.4 | sellaisiin osiin kuin ”taipuisa metallilankaverkko”. |
| --- | --- |

5.1.4.1.4

sellaisiin osiin kuin ”taipuisa metallilankaverkko”.

| 5.1.4.2 | Jäljempänä 6.8.1.2 kohdassa määritellyllä alueella 2 pintojen säteet saavat olla alle 5 mm, kuitenkin vähintään 2,5 mm, sillä edellytyksellä, että ne läpäisevät tämän säännön lisäyksessä 6 määrätyn energian hajauttamistestin. Lisäksi nämä pinnat on pehmustettava siten, että voidaan estää pään suora kosketus istuimen kehysrakenteen kanssa. |
| --- | --- |

5.1.4.2

Jäljempänä 6.8.1.2 kohdassa määritellyllä alueella 2 pintojen säteet saavat olla alle 5 mm, kuitenkin vähintään 2,5 mm, sillä edellytyksellä, että ne läpäisevät tämän säännön lisäyksessä 6 määrätyn energian hajauttamistestin. Lisäksi nämä pinnat on pehmustettava siten, että voidaan estää pään suora kosketus istuimen kehysrakenteen kanssa.

| 5.1.4.3 | Jos edellä mainituilla alueilla on osia, jotka on verhoiltu Shore A -kovuutta 50 pehmeämmällä materiaalilla, edellä esitettyjä vaatimuksia, lukuun ottamatta liitteen 6 vaatimusten mukaista energian hajauttamistestiä koskevia vaatimuksia, on sovellettava ainoastaan koviin osiin. |
| --- | --- |

5.1.4.3

Jos edellä mainituilla alueilla on osia, jotka on verhoiltu Shore A -kovuutta 50 pehmeämmällä materiaalilla, edellä esitettyjä vaatimuksia, lukuun ottamatta liitteen 6 vaatimusten mukaista energian hajauttamistestiä koskevia vaatimuksia, on sovellettava ainoastaan koviin osiin.

| 5.1.5 | Jäljempänä 6.2 ja 6.3 kohdassa määrättyjen testien aikana tai niiden jälkeen istuimen kehyksessä tai istuimen kiinnityspisteissä, säätö- ja siirtojärjestelmissä tai niiden lukituslaitteissa ei saa näkyä merkkejä niiden pettämisestä. Pysyvät muodonmuutokset, mukaan luettuna repeämät, voidaan hyväksyä, edellyttäen, että ne eivät lisää loukkaantumisvaaraa törmäystilanteessa ja että rakenne kesti vaaditut kuormitukset. |
| --- | --- |

5.1.5

Jäljempänä 6.2 ja 6.3 kohdassa määrättyjen testien aikana tai niiden jälkeen istuimen kehyksessä tai istuimen kiinnityspisteissä, säätö- ja siirtojärjestelmissä tai niiden lukituslaitteissa ei saa näkyä merkkejä niiden pettämisestä. Pysyvät muodonmuutokset, mukaan luettuna repeämät, voidaan hyväksyä, edellyttäen, että ne eivät lisää loukkaantumisvaaraa törmäystilanteessa ja että rakenne kesti vaaditut kuormitukset.

| 5.1.6 | Jäljempänä 6.3 kohdassa ja liitteessä 9 olevassa 2.1 kohdassa määrättyjen testien aikana lukitusjärjestelmät eivät saa aueta. |
| --- | --- |

5.1.6

Jäljempänä 6.3 kohdassa ja liitteessä 9 olevassa 2.1 kohdassa määrättyjen testien aikana lukitusjärjestelmät eivät saa aueta.

| 5.1.7 | Testien jälkeen matkustajien pääsyn mahdollistamiseen tai helpottamiseen tarkoitettujen siirtojärjestelmien on oltava käyttökunnossa; ne on voitava avata vähintään kerran, ja niillä on voitava siirtää sitä istuinta tai istuimen osaa, jota varten ne on tarkoitettu.
  Minkään muiden siirtojärjestelmien, säätöjärjestelmien ja niiden lukitusjärjestelmien ei vaadita olevan käyttökunnossa.
  Pääntuilla varustettujen istuimien osalta istuimen selkänojan ja sen lukituslaitteiden lujuuden katsotaan täyttävän 6.2 kohdassa määrätyt vaatimukset, kun 6.4.3.6 kohdan mukaisen testauksen jälkeen istuimessa tai istuimen selkänojassa ei ole vaurioita: muutoin on osoitettava, että istuin kykenee täyttämään 6.2 kohdassa määrätyt vaatimukset.
  Sellaisten istuimien (istuinryhmien) osalta, joissa on enemmän istumapaikkoja kuin pääntukia, on suoritettava 6.2 kohdassa esitetty testi. |
| --- | --- |

5.1.7

Testien jälkeen matkustajien pääsyn mahdollistamiseen tai helpottamiseen tarkoitettujen siirtojärjestelmien on oltava käyttökunnossa; ne on voitava avata vähintään kerran, ja niillä on voitava siirtää sitä istuinta tai istuimen osaa, jota varten ne on tarkoitettu.

Minkään muiden siirtojärjestelmien, säätöjärjestelmien ja niiden lukitusjärjestelmien ei vaadita olevan käyttökunnossa.

Pääntuilla varustettujen istuimien osalta istuimen selkänojan ja sen lukituslaitteiden lujuuden katsotaan täyttävän 6.2 kohdassa määrätyt vaatimukset, kun 6.4.3.6 kohdan mukaisen testauksen jälkeen istuimessa tai istuimen selkänojassa ei ole vaurioita: muutoin on osoitettava, että istuin kykenee täyttämään 6.2 kohdassa määrätyt vaatimukset.

Sellaisten istuimien (istuinryhmien) osalta, joissa on enemmän istumapaikkoja kuin pääntukia, on suoritettava 6.2 kohdassa esitetty testi.

5.2   N1-, N2- ja N3-luokan ajoneuvojen istuimiin sekä säännön nro 80 soveltamisalaan kuulumattomien M2- ja M3-luokan ajoneuvojen istuimiin sovellettavat yleiset vaatimukset

| 5.2.1 | Istuimet ja yhdistelmäistuimet on kiinnitettävä lujasti ajoneuvoon. |
| --- | --- |

5.2.1

Istuimet ja yhdistelmäistuimet on kiinnitettävä lujasti ajoneuvoon.

| 5.2.2 | Liukuvat istuimet ja yhdistelmäistuimet on voitava lukita automaattisesti kaikkiin tarkoitettuihin asentoihin. |
| --- | --- |

5.2.2

Liukuvat istuimet ja yhdistelmäistuimet on voitava lukita automaattisesti kaikkiin tarkoitettuihin asentoihin.

| 5.2.3 | Säädettävät istuimen selkänojat on voitava lukita automaattisesti kaikkiin tarkoitettuihin asentoihin. |
| --- | --- |

5.2.3

Säädettävät istuimen selkänojat on voitava lukita automaattisesti kaikkiin tarkoitettuihin asentoihin.

| 5.2.4 | Kaikkien istuimien, jotka voidaan kääntää eteenpäin tai joissa on kokoontaitettava selkänoja, on lukkiuduttava automaattisesti tavanomaiseen asentoon. |
| --- | --- |

5.2.4

Kaikkien istuimien, jotka voidaan kääntää eteenpäin tai joissa on kokoontaitettava selkänoja, on lukkiuduttava automaattisesti tavanomaiseen asentoon.

5.3   Pääntukien asennus

| 5.3.1 | Kaikkien M1-luokan ajoneuvojen kaikkiin uloimpiin etuistuimiin on asennettava pääntuki. Myös istuimet, joihin on asennettu pääntuet ja jotka on tarkoitettu asennettavaksi muihin istumapaikkoihin ja muihin ajoneuvoluokkiin, voidaan hyväksyä tämän säännön mukaisesti. |
| --- | --- |

5.3.1

Kaikkien M1-luokan ajoneuvojen kaikkiin uloimpiin etuistuimiin on asennettava pääntuki. Myös istuimet, joihin on asennettu pääntuet ja jotka on tarkoitettu asennettavaksi muihin istumapaikkoihin ja muihin ajoneuvoluokkiin, voidaan hyväksyä tämän säännön mukaisesti.

| 5.3.2 | Kaikkiin ulommaisiin etuistuimiin kaikissa M2-luokan ajoneuvoissa, joiden enimmäismassa on alle 3 500 kg, sekä kaikissa N1-luokan ajoneuvoissa on asennettava pääntuki; tällaisiin ajoneuvoihin asennettujen pääntukien on täytettävä säännön nro 25 vaatimukset, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03. |
| --- | --- |

5.3.2

Kaikkiin ulommaisiin etuistuimiin kaikissa M2-luokan ajoneuvoissa, joiden enimmäismassa on alle 3 500 kg, sekä kaikissa N1-luokan ajoneuvoissa on asennettava pääntuki; tällaisiin ajoneuvoihin asennettujen pääntukien on täytettävä säännön nro 25 vaatimukset, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03.

5.4   Erityisvaatimukset istuimille, joihin on asennettu tai voidaan asentaa pääntuet

| 5.4.1 | Pääntuki ei saa aiheuttaa ylimääräistä vaaraa ajoneuvon matkustajille. Siinä ei erityisesti saa missään käyttöasennossa olla vaarallisia epätasaisuuksia tai teräviä reunoja, jotka voivat lisätä matkustajien loukkaantumisvaaraa tai vammojen vakavuutta. |
| --- | --- |

5.4.1

Pääntuki ei saa aiheuttaa ylimääräistä vaaraa ajoneuvon matkustajille. Siinä ei erityisesti saa missään käyttöasennossa olla vaarallisia epätasaisuuksia tai teräviä reunoja, jotka voivat lisätä matkustajien loukkaantumisvaaraa tai vammojen vakavuutta.

| 5.4.2 | Pääntukien etu- ja takapintojen sellaisten osien, jotka sijaitsevat 6.8.1.1.3 kohdassa määritellyllä alueella 1, on läpäistävä energianvaimentamistesti. |
| --- | --- |

5.4.2

Pääntukien etu- ja takapintojen sellaisten osien, jotka sijaitsevat 6.8.1.1.3 kohdassa määritellyllä alueella 1, on läpäistävä energianvaimentamistesti.

| 5.4.2.1 | Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos liitteessä 6 määritellyllä menettelyllä suoritetuissa testeissä päätä edustavan kappaleen osan hidastavuus ei ylitä 80 g:tä kolmea millisekuntia pidempää aikaa. Lisäksi testin aikana ei saa työntyä esiin eikä sen jälkeen saa jäädä jäljelle vaarallisia reunoja. |
| --- | --- |

5.4.2.1

Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos liitteessä 6 määritellyllä menettelyllä suoritetuissa testeissä päätä edustavan kappaleen osan hidastavuus ei ylitä 80 g:tä kolmea millisekuntia pidempää aikaa. Lisäksi testin aikana ei saa työntyä esiin eikä sen jälkeen saa jäädä jäljelle vaarallisia reunoja.

| 5.4.3 | Pääntukien etu- ja takapintojen sellaiset osat, jotka sijaitsevat jäljempänä 6.8.1.2.2 kohdassa määritellyllä alueella 2, on pehmustettava siten, että voidaan estää pään suora kosketus istuimien rakenteen osien kanssa, ja niiden on täytettävä alueella 2 sijaitseviin istuimien takaosiin sovellettavat, edellä 5.1.4 kohdassa esitetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

5.4.3

Pääntukien etu- ja takapintojen sellaiset osat, jotka sijaitsevat jäljempänä 6.8.1.2.2 kohdassa määritellyllä alueella 2, on pehmustettava siten, että voidaan estää pään suora kosketus istuimien rakenteen osien kanssa, ja niiden on täytettävä alueella 2 sijaitseviin istuimien takaosiin sovellettavat, edellä 5.1.4 kohdassa esitetyt vaatimukset.

| 5.4.4 | Edellä 5.4.2 ja 5.4.3 kohdan vaatimuksia ei sovelleta sellaisten pääntukien takapintojen osiin, jotka on suunniteltu asennettavaksi istuimiin, joiden takana ei ole istuinta. |
| --- | --- |

5.4.4

Edellä 5.4.2 ja 5.4.3 kohdan vaatimuksia ei sovelleta sellaisten pääntukien takapintojen osiin, jotka on suunniteltu asennettavaksi istuimiin, joiden takana ei ole istuinta.

| 5.4.5 | Pääntuki on kiinnitettävä istuimeen tai ajoneuvon rakenteeseen siten, ettei pääntuen täytteestä tai sen kiinnityksestä istuimen selkänojaan työnny testin aikana, päätä edustavan kappaleen aiheuttaman paineen tuloksena, esiin kovia tai vaarallisia osia. |
| --- | --- |

5.4.5

Pääntuki on kiinnitettävä istuimeen tai ajoneuvon rakenteeseen siten, ettei pääntuen täytteestä tai sen kiinnityksestä istuimen selkänojaan työnny testin aikana, päätä edustavan kappaleen aiheuttaman paineen tuloksena, esiin kovia tai vaarallisia osia.

| 5.4.6 | Kun kyseessä on istuin, johon on asennettu pääntuki, 5.1.3 kohdan vaatimukset voidaan tutkimuslaitoksen annettua suostumuksensa katsoa täytetyiksi, jos istuin pääntukineen on 5.4.2 kohdan määräysten mukainen. |
| --- | --- |

5.4.6

Kun kyseessä on istuin, johon on asennettu pääntuki, 5.1.3 kohdan vaatimukset voidaan tutkimuslaitoksen annettua suostumuksensa katsoa täytetyiksi, jos istuin pääntukineen on 5.4.2 kohdan määräysten mukainen.

5.5   Pääntukien korkeus

| 5.5.1 | Pääntukien korkeus on mitattava jäljempänä 6.5 kohdassa esitetyllä tavalla. |
| --- | --- |

5.5.1

Pääntukien korkeus on mitattava jäljempänä 6.5 kohdassa esitetyllä tavalla.

| 5.5.2 | Jos pääntuen korkeutta ei voida säätää, sen korkeuden on oltava vähintään 800 mm etuistuimien osalta ja vähintään 750 mm muiden istuimien osalta. |
| --- | --- |

5.5.2

Jos pääntuen korkeutta ei voida säätää, sen korkeuden on oltava vähintään 800 mm etuistuimien osalta ja vähintään 750 mm muiden istuimien osalta.

| 5.5.3 | Jos pääntuen korkeutta voidaan säätää: |
| --- | --- |

5.5.3

Jos pääntuen korkeutta voidaan säätää:

| 5.5.3.1 | sen korkeuden on oltava vähintään 800 mm etuistuimien osalta ja vähintään 750 mm muiden istuimien osalta; tämä arvo on mitattava asennossa, joka on korkeimman ja alimman mahdollisen säädettävän asennon välillä; |
| --- | --- |

5.5.3.1

sen korkeuden on oltava vähintään 800 mm etuistuimien osalta ja vähintään 750 mm muiden istuimien osalta; tämä arvo on mitattava asennossa, joka on korkeimman ja alimman mahdollisen säädettävän asennon välillä;

| 5.5.3.2 | korkeus ei missään käyttöasennossa saa olla alle 750 mm; |
| --- | --- |

5.5.3.2

korkeus ei missään käyttöasennossa saa olla alle 750 mm;

| 5.5.3.3 | muiden kuin etuistuimien osalta pääntuet voivat olla sellaisia, että ne voidaan siirtää alle 750 mm korkuiseen asentoon, sillä edellytyksellä, että matkustaja voi selvästi tunnistaa, että tällainen asento ei sisälly pääntuen käyttöön; |
| --- | --- |

5.5.3.3

muiden kuin etuistuimien osalta pääntuet voivat olla sellaisia, että ne voidaan siirtää alle 750 mm korkuiseen asentoon, sillä edellytyksellä, että matkustaja voi selvästi tunnistaa, että tällainen asento ei sisälly pääntuen käyttöön;

| 5.5.3.4 | etuistuimien osalta pääntuet voivat olla sellaisia, että ne voidaan automaattisesti siirtää alle 750 mm korkuiseen asentoon silloin, kun istuin ei ole käytössä, edellyttäen, että ne palaavat käyttöasentoon automaattisesti, kun istuin on käytössä. |
| --- | --- |

5.5.3.4

etuistuimien osalta pääntuet voivat olla sellaisia, että ne voidaan automaattisesti siirtää alle 750 mm korkuiseen asentoon silloin, kun istuin ei ole käytössä, edellyttäen, että ne palaavat käyttöasentoon automaattisesti, kun istuin on käytössä.

| 5.5.4 | Edellä 5.5.2 ja 5.5.3.1 mainitut mitat voivat etuistuinten osalta olla vähemmän kuin 800 mm ja muiden istuinten osalta vähemmän kuin 750 mm, jotta päätuen ja katon sisäpinnan, ikkunoiden tai ajoneuvon rakenteen muun osan väliin jää riittävästi tilaa; tämä väliin jäävä tila voi olla kuitenkin enintään 25 mm. Sellaisten istuimien osalta, joihin on asennettu siirto- ja/tai säätöjärjestelmät, tätä on sovellettava kaikkiin istuimen asentoihin. Lisäksi 5.5.3.2 kohdasta poiketen korkeus ei missään käyttöasennossa saa olla alle 700 mm. |
| --- | --- |

5.5.4

Edellä 5.5.2 ja 5.5.3.1 mainitut mitat voivat etuistuinten osalta olla vähemmän kuin 800 mm ja muiden istuinten osalta vähemmän kuin 750 mm, jotta päätuen ja katon sisäpinnan, ikkunoiden tai ajoneuvon rakenteen muun osan väliin jää riittävästi tilaa; tämä väliin jäävä tila voi olla kuitenkin enintään 25 mm. Sellaisten istuimien osalta, joihin on asennettu siirto- ja/tai säätöjärjestelmät, tätä on sovellettava kaikkiin istuimen asentoihin. Lisäksi 5.5.3.2 kohdasta poiketen korkeus ei missään käyttöasennossa saa olla alle 700 mm.

| 5.5.5 | Poiketen edellä 5.5.2 ja 5.5.3.1 kohdassa mainituista korkeusvaatimuksista sellaisen pääntuen, joka on suunniteltu käytettäväksi keskimmäisissä takaistuimissa tai -istumapaikoissa, on oltava korkeudeltaan vähintään 700 mm. |
| --- | --- |

5.5.5

Poiketen edellä 5.5.2 ja 5.5.3.1 kohdassa mainituista korkeusvaatimuksista sellaisen pääntuen, joka on suunniteltu käytettäväksi keskimmäisissä takaistuimissa tai -istumapaikoissa, on oltava korkeudeltaan vähintään 700 mm.

| 5.6 | Sellaisen istuimen osalta, johon voidaan asentaa pääntuki, on varmistettava edellä 5.1.3 ja 5.4.2 kohdan määräysten täyttyminen. |
| --- | --- |

5.6

Sellaisen istuimen osalta, johon voidaan asentaa pääntuki, on varmistettava edellä 5.1.3 ja 5.4.2 kohdan määräysten täyttyminen.

| 5.6.1 | Jos pääntuen korkeutta voidaan säätää, on sen osan, johon pää nojaa, oltava vähintään 100 mm korkea jäljempänä 6.5 kohdassa esitetyllä tavalla mitattuna. |
| --- | --- |

5.6.1

Jos pääntuen korkeutta voidaan säätää, on sen osan, johon pää nojaa, oltava vähintään 100 mm korkea jäljempänä 6.5 kohdassa esitetyllä tavalla mitattuna.

| 5.7 | Jos pääntuen korkeutta ei voida säätää, ei istuimen selkänojan ja pääntuen välissä saa olla 60 mm suurempaa rakoa. Jos pääntuen korkeutta voidaan säätää, ei sen ja istuimen selkänojan yläreunan välissä saa olla 25 mm suurempaa rakoa pääntuen ollessa alimmassa asennossaan. Jos on kyse istuimista tai yhdistelmäistuimista, joiden korkeutta voidaan säätää ja joissa on erilliset pääntuet, tämä vaatimus on todennettava kaikkien istuimien tai yhdistelmäistuimen asentojen osalta. |
| --- | --- |

5.7

Jos pääntuen korkeutta ei voida säätää, ei istuimen selkänojan ja pääntuen välissä saa olla 60 mm suurempaa rakoa. Jos pääntuen korkeutta voidaan säätää, ei sen ja istuimen selkänojan yläreunan välissä saa olla 25 mm suurempaa rakoa pääntuen ollessa alimmassa asennossaan. Jos on kyse istuimista tai yhdistelmäistuimista, joiden korkeutta voidaan säätää ja joissa on erilliset pääntuet, tämä vaatimus on todennettava kaikkien istuimien tai yhdistelmäistuimen asentojen osalta.

| 5.8 | Istuimen selkänojan kiinteänä osana olevien pääntukien osalta huomioon otettava alue on:
  vertailulinjaan nähden kohtisuorassa olevan, R-pisteestä 540 mm päässä olevan tason yläpuolella:
  kahden sellaisen pystysuoran pitkittäistason välissä, jotka kulkevat 85 mm:n päässä vertailulinjasta sen kummallakin puolen. Tällä alueella sallitaan yksi tai useampi aukko, jonka etäisyys ”a” on aukon muodosta riippumatta yli 60 mm jäljempänä 6.7 kohdassa esitetyllä tavalla mitattuna sillä edellytyksellä, että jäljempänä olevan 5.11 kohdan vaatimukset täyttyvät, vielä 6.4.3.3.2 kohdan mukaisen ylimääräisen testin jälkeenkin. |
| --- | --- |

5.8

Istuimen selkänojan kiinteänä osana olevien pääntukien osalta huomioon otettava alue on:

vertailulinjaan nähden kohtisuorassa olevan, R-pisteestä 540 mm päässä olevan tason yläpuolella:

kahden sellaisen pystysuoran pitkittäistason välissä, jotka kulkevat 85 mm:n päässä vertailulinjasta sen kummallakin puolen. Tällä alueella sallitaan yksi tai useampi aukko, jonka etäisyys ”a” on aukon muodosta riippumatta yli 60 mm jäljempänä 6.7 kohdassa esitetyllä tavalla mitattuna sillä edellytyksellä, että jäljempänä olevan 5.11 kohdan vaatimukset täyttyvät, vielä 6.4.3.3.2 kohdan mukaisen ylimääräisen testin jälkeenkin.

| 5.9 | Jos pääntuen korkeutta voidaan säätää, sallitaan pääntukena toimivan laitteen osalta yksi tai useampi aukko, jonka etäisyys ”a” on aukon muodosta riippumatta yli 60 mm jäljempänä 6.7 kohdassa esitetyllä tavalla mitattuna sillä edellytyksellä, että jäljempänä olevan 5.11 kohdan vaatimukset täyttyvät vielä 6.4.3.3.2 kohdan mukaisen ylimääräisen testin jälkeenkin. |
| --- | --- |

5.9

Jos pääntuen korkeutta voidaan säätää, sallitaan pääntukena toimivan laitteen osalta yksi tai useampi aukko, jonka etäisyys ”a” on aukon muodosta riippumatta yli 60 mm jäljempänä 6.7 kohdassa esitetyllä tavalla mitattuna sillä edellytyksellä, että jäljempänä olevan 5.11 kohdan vaatimukset täyttyvät vielä 6.4.3.3.2 kohdan mukaisen ylimääräisen testin jälkeenkin.

| 5.10 | Pääntuen leveyden on oltava sellainen, että se tukee riittävästi tavanomaisessa asennossa istuvan henkilön päätä. Jäljempänä 6.6 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti määritettynä pääntuen on katettava alue, joka ulottuu vähintään 85 mm sen istuimen pystysuoran keskitason kummallekin puolelle, johon pääntuki on tarkoitettu. |
| --- | --- |

5.10

Pääntuen leveyden on oltava sellainen, että se tukee riittävästi tavanomaisessa asennossa istuvan henkilön päätä. Jäljempänä 6.6 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti määritettynä pääntuen on katettava alue, joka ulottuu vähintään 85 mm sen istuimen pystysuoran keskitason kummallekin puolelle, johon pääntuki on tarkoitettu.

| 5.11 | Pääntuen ja sen kiinnityspisteen on oltava sellaisia, että pääntuki sallii pään enimmäissiirtymäksi X taaksepäin alle 102 mm jäljempänä 6.4.3 kohdassa säädetyn staattisen menettelyn mukaisesti mitattuna. |
| --- | --- |

5.11

Pääntuen ja sen kiinnityspisteen on oltava sellaisia, että pääntuki sallii pään enimmäissiirtymäksi X taaksepäin alle 102 mm jäljempänä 6.4.3 kohdassa säädetyn staattisen menettelyn mukaisesti mitattuna.

| 5.12 | Pääntuen ja sen kiinnityspisteen on oltava niin lujia, että ne kestävät vaurioitumatta jäljempänä 6.4.3.6 kohdassa määritellyn kuormituksen. Jos on kyse istuimen selkänojaan kiinteänä osana kuuluvista pääntuista, tämän kohdan vaatimuksia on sovellettava vertailulinjaan nähden kohtisuorassa olevan, R-pisteestä 540 mm:n päässä olevan tason yläpuolella sijaitsevaan istuimen selkänojan rakenteen osaan. |
| --- | --- |

5.12

Pääntuen ja sen kiinnityspisteen on oltava niin lujia, että ne kestävät vaurioitumatta jäljempänä 6.4.3.6 kohdassa määritellyn kuormituksen. Jos on kyse istuimen selkänojaan kiinteänä osana kuuluvista pääntuista, tämän kohdan vaatimuksia on sovellettava vertailulinjaan nähden kohtisuorassa olevan, R-pisteestä 540 mm:n päässä olevan tason yläpuolella sijaitsevaan istuimen selkänojan rakenteen osaan.

| 5.13 | Jos pääntukea voidaan säätää, sitä ei saa voida nostaa enimmäiskäyttökorkeuden yläpuolelle muutoin kuin sellaisella käyttäjän tarkoituksellisella toiminnalla, joka eroaa kaikista pääntuen säätämisen tarvittavista toimista. |
| --- | --- |

5.13

Jos pääntukea voidaan säätää, sitä ei saa voida nostaa enimmäiskäyttökorkeuden yläpuolelle muutoin kuin sellaisella käyttäjän tarkoituksellisella toiminnalla, joka eroaa kaikista pääntuen säätämisen tarvittavista toimista.

| 5.14 | Istuimen selkänojan ja sen lukituslaitteiden lujuuden katsotaan täyttävän jäljempänä 6.2 kohdassa säädetyt vaatimukset, kun jäljempänä 6.4.3.6 kohdan mukaisen testauksen jälkeen istuimessa tai istuimen selkänojassa ei ole vaurioita. Muutoin on osoitettava, että istuin kykenee täyttämään 6.2 kohdassa säädetyt testausvaatimukset. |
| --- | --- |

5.14

Istuimen selkänojan ja sen lukituslaitteiden lujuuden katsotaan täyttävän jäljempänä 6.2 kohdassa säädetyt vaatimukset, kun jäljempänä 6.4.3.6 kohdan mukaisen testauksen jälkeen istuimessa tai istuimen selkänojassa ei ole vaurioita. Muutoin on osoitettava, että istuin kykenee täyttämään 6.2 kohdassa säädetyt testausvaatimukset.

5.15   Erityisvaatimukset, jotka koskevat matkustajien suojaamista siirtyviltä matkatavaroilta

| 5.15.1 | Selkänojat
  Selkänojien ja/tai pääntukien, jotka sijaintinsa vuoksi muodostavat tavaratilan eturajan, kun kaikki istuimet ovat paikoillaan ja valmistajan osoittamassa tavanomaisessa käyttöasennossa, on oltava riittävän kestäviä matkustajien suojaamiseksi siirtyviltä matkatavaroilta etutörmäyksessä. Tämän vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos istuinten selkänojat pysyvät asennossaan ja lukitusmekanismit paikoillaan liitteessä 9 kuvatun testin aikana ja sen jälkeen. Selkänojien ja niiden kiinnitysten muodonmuutokset testin aikana sallitaan kuitenkin sillä edellytyksellä, että testattujen selkänojien ja/tai pääntukien osien, joiden kovuus on suurempi kuin 50 Shore A, etuäärilinja ei siirry sellaisen pystysuoran poikittaistason eteen, joka kulkee seuraavien pisteiden kautta:






  a) | kyseisen istuimen R-pisteestä 150 mm eteenpäin oleva piste, kun kyseessä ovat pääntuen osat; |
| --- | --- | --- |

5.15.1

Selkänojat

Selkänojien ja/tai pääntukien, jotka sijaintinsa vuoksi muodostavat tavaratilan eturajan, kun kaikki istuimet ovat paikoillaan ja valmistajan osoittamassa tavanomaisessa käyttöasennossa, on oltava riittävän kestäviä matkustajien suojaamiseksi siirtyviltä matkatavaroilta etutörmäyksessä. Tämän vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos istuinten selkänojat pysyvät asennossaan ja lukitusmekanismit paikoillaan liitteessä 9 kuvatun testin aikana ja sen jälkeen. Selkänojien ja niiden kiinnitysten muodonmuutokset testin aikana sallitaan kuitenkin sillä edellytyksellä, että testattujen selkänojien ja/tai pääntukien osien, joiden kovuus on suurempi kuin 50 Shore A, etuäärilinja ei siirry sellaisen pystysuoran poikittaistason eteen, joka kulkee seuraavien pisteiden kautta:

a)

kyseisen istuimen R-pisteestä 150 mm eteenpäin oleva piste, kun kyseessä ovat pääntuen osat;

| b) | kyseisen istuimen R-pisteestä 100 mm eteenpäin oleva piste, kun kyseessä ovat selkänojan osat; |
| --- | --- |

b)

kyseisen istuimen R-pisteestä 100 mm eteenpäin oleva piste, kun kyseessä ovat selkänojan osat;

lukuun ottamatta testilohkareiden kimpoamisvaiheita.

Kiinteiden pääntukien osalta pääntuen ja selkänojan välisen rajan määrittää taso, joka on kohtisuorassa 540 mm päässä R-pisteestä kulkevaan viitelinjaan nähden

Kaikki mittaukset on tehtävä istuinta tai istumapaikkaa vastaavasta pituussuuntaisesta keskitasosta jokaisen istumapaikan osalta, joka muodostaa tavaratilan eturajan.

Testilohkareiden on pysyttävä kyseisten selkänojien takana liitteessä 9 kuvatun testin aikana.

| 5.15.2 | Tilanjakojärjestelmät
  Ajoneuvonvalmistajan pyynnöstä liitteessä 9 kuvattu testi voidaan tehdä siten, että tilanjakojärjestelmät ovat paikallaan, jos nämä järjestelmät on asennettu kyseiseen ajoneuvotyyppiin vakiovarusteina.
  Tilanjakojärjestelmät, kuten tavanomaisessa käyttöasennossa olevien selkänojien yläpuolelle sijoitettu taipuisa metallilankaverkko, on testattava liitteessä 9 olevan 2.2 kohdan mukaisesti.
  Tämän vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos tilanjakojärjestelmä pysyy testin aikana asennossaan. Tilanjakojärjestelmän muodonmuutokset testin aikana sallitaan kuitenkin sillä edellytyksellä, että tilanjakajan (testattujen selkänojien ja/tai pääntukien osat mukaan luettuna), jonka kovuus on suurempi kuin 50 Shore A, etuäärilinja ei siirry sellaisen pystysuoran poikittaistason eteen, joka kulkee seuraavien pisteiden kautta:






  a) | kyseisen istuimen R-pisteestä 150 mm eteenpäin oleva piste, kun kyseessä ovat pääntuen osat; |
| --- | --- | --- |

5.15.2

Tilanjakojärjestelmät

Ajoneuvonvalmistajan pyynnöstä liitteessä 9 kuvattu testi voidaan tehdä siten, että tilanjakojärjestelmät ovat paikallaan, jos nämä järjestelmät on asennettu kyseiseen ajoneuvotyyppiin vakiovarusteina.

Tilanjakojärjestelmät, kuten tavanomaisessa käyttöasennossa olevien selkänojien yläpuolelle sijoitettu taipuisa metallilankaverkko, on testattava liitteessä 9 olevan 2.2 kohdan mukaisesti.

Tämän vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos tilanjakojärjestelmä pysyy testin aikana asennossaan. Tilanjakojärjestelmän muodonmuutokset testin aikana sallitaan kuitenkin sillä edellytyksellä, että tilanjakajan (testattujen selkänojien ja/tai pääntukien osat mukaan luettuna), jonka kovuus on suurempi kuin 50 Shore A, etuäärilinja ei siirry sellaisen pystysuoran poikittaistason eteen, joka kulkee seuraavien pisteiden kautta:

a)

kyseisen istuimen R-pisteestä 150 mm eteenpäin oleva piste, kun kyseessä ovat pääntuen osat;

| b) | kyseisen istuimen R-pisteestä 100 mm eteenpäin oleva piste, kun kyseessä ovat selkänojan osat ja muut tilanjakojärjestelmän osat kuin pääntuki. |
| --- | --- |

b)

kyseisen istuimen R-pisteestä 100 mm eteenpäin oleva piste, kun kyseessä ovat selkänojan osat ja muut tilanjakojärjestelmän osat kuin pääntuki.

Kiinteiden pääntukien osalta pääntuen ja selkänojan välinen raja on sama kuin 5.15.1 kohdassa määritelty raja.

Kaikki mittaukset on tehtävä istuinta tai istumapaikkaa vastaavasta pituussuuntaisesta keskitasosta jokaisen istumapaikan osalta, joka muodostaa tavaratilan eturajan.

Testin jälkeen ei saa olla havaittavissa teräviä tai epätasaisia reunoja, jotka voivat lisätä matkustajien loukkaantumisvaaraa tai vammojen vakavuutta.

| 5.15.3 | Edellä 5.13.1 ja 5.13.2 esitettyjä vaatimuksia ei sovelleta matkatavaroiden kiinnitysjärjestelmiin, jotka aktivoituvat automaattisesti törmäystilanteessa. Valmistajan on osoitettava tutkimuslaitosta tyydyttävällä tavalla, että tällaisten järjestelmien tarjoama suoja vastaa 5.15.1 ja 5.15.2 kohdassa kuvattua. |
| --- | --- |

5.15.3

Edellä 5.13.1 ja 5.13.2 esitettyjä vaatimuksia ei sovelleta matkatavaroiden kiinnitysjärjestelmiin, jotka aktivoituvat automaattisesti törmäystilanteessa. Valmistajan on osoitettava tutkimuslaitosta tyydyttävällä tavalla, että tällaisten järjestelmien tarjoama suoja vastaa 5.15.1 ja 5.15.2 kohdassa kuvattua.

6.   TESTIT

6.1   Kaikkiin testeihin sovellettavat yleiset vaatimukset

| 6.1.1 | Jos istuimen selkänojaa voidaan säätää, se on lukittava asentoon, jossa kallistus taaksepäin on mahdollisimman lähellä 25:tä astetta liitteessä 3 kuvatun nuken vartalon pystysuoraan vertailulinjaan nähden, ellei valmistaja erityisesti määrää toisin. |
| --- | --- |

6.1.1

Jos istuimen selkänojaa voidaan säätää, se on lukittava asentoon, jossa kallistus taaksepäin on mahdollisimman lähellä 25:tä astetta liitteessä 3 kuvatun nuken vartalon pystysuoraan vertailulinjaan nähden, ellei valmistaja erityisesti määrää toisin.

| 6.1.2 | Kun istuin, sen lukitusmekanismi ja sen asennus ovat samanlaisia tai symmetrisiä toiseen ajoneuvon istuimeen nähden, tutkimuslaitos voi testata ainoastaan yhden tällaisen istuimen. |
| --- | --- |

6.1.2

Kun istuin, sen lukitusmekanismi ja sen asennus ovat samanlaisia tai symmetrisiä toiseen ajoneuvon istuimeen nähden, tutkimuslaitos voi testata ainoastaan yhden tällaisen istuimen.

| 6.1.3 | Jos istuimen pääntukea voidaan säätää, testit on suoritettava siten, että pääntuet on sijoitettu epäsuotuisimpaan säätöjärjestelmän sallimaan asentoon (yleensä korkeimpaan asentoon). |
| --- | --- |

6.1.3

Jos istuimen pääntukea voidaan säätää, testit on suoritettava siten, että pääntuet on sijoitettu epäsuotuisimpaan säätöjärjestelmän sallimaan asentoon (yleensä korkeimpaan asentoon).

6.2   Istuimen selkänojan ja sen säätöjärjestelmän lujuustesti

| 6.2.1 | Istuimen selkänojan kehyksen yläosaan kohdistetaan tämän säännön liitteessä 3 kuvatun nuken selkää jäljittelevällä osalla pituussuunnassa ja taaksepäin voima, joka aiheuttaa 53 daNm momentin R-pisteeseen. Jos on kyse yhdistelmäistuimesta, jonka vähintään kahden istumapaikan tukikehys (mukaan luettuna pääntukien tukikehys) on kokonaan tai osittain sama, testi on suoritettava samanaikaisesti kaikille kyseisille istumapaikoille. |
| --- | --- |

6.2.1

Istuimen selkänojan kehyksen yläosaan kohdistetaan tämän säännön liitteessä 3 kuvatun nuken selkää jäljittelevällä osalla pituussuunnassa ja taaksepäin voima, joka aiheuttaa 53 daNm momentin R-pisteeseen. Jos on kyse yhdistelmäistuimesta, jonka vähintään kahden istumapaikan tukikehys (mukaan luettuna pääntukien tukikehys) on kokonaan tai osittain sama, testi on suoritettava samanaikaisesti kaikille kyseisille istumapaikoille.

6.3   Istuimen kiinnityspisteen ja sen säätö-, lukitus- ja siirtojärjestelmien lujuustesti

| 6.3.1 | Koko ajoneuvon kuoreen kohdistetaan 30 millisekunnin ajan eteenpäin suuntautuva vähintään 20 g:n suuruinen pitkittäinen ja vaakasuora hidastuvuus liitteessä 7 olevan 1 kohdan vaatimusten mukaisesti. Valmistajan pyynnöstä voidaan vaihtoehtoisesti käyttää liitteessä 9 kuvattua testipulssia. |
| --- | --- |

6.3.1

Koko ajoneuvon kuoreen kohdistetaan 30 millisekunnin ajan eteenpäin suuntautuva vähintään 20 g:n suuruinen pitkittäinen ja vaakasuora hidastuvuus liitteessä 7 olevan 1 kohdan vaatimusten mukaisesti. Valmistajan pyynnöstä voidaan vaihtoehtoisesti käyttää liitteessä 9 kuvattua testipulssia.

| 6.3.2 | Kohdistetaan taaksepäin suuntautuva pitkittäinen hidastuvuus 6.3.1 kohdan vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

6.3.2

Kohdistetaan taaksepäin suuntautuva pitkittäinen hidastuvuus 6.3.1 kohdan vaatimusten mukaisesti.

| 6.3.3 | Edellä 6.3.1 ja 6.3.2 kohdan vaatimukset on todennettava kaikissa istuimen asennoissa. Jos on kyse istuimista, joihin on asennettu säädettävä pääntuki, testi on suoritettava siten, että pääntuet on sijoitettu epäsuotuisimpaan säätöjärjestelmän sallimaan asentoon (yleensä korkeimpaan asentoon). Testin aikana istuin on oltava sijoitettu siten, ettei mikään ulkoinen tekijä estä lukitusjärjestelmien aukeamista.
  Nämä edellytykset on katsottava täytetyiksi, jos istuin testataan, kun se on säädetty seuraaviin asentoihin: | pituussuunnan säätö asetetaan yhtä askelta tai 10 mm taemmaksi valmistajan ilmoittamasta etummaisesta tavanomaisesta ajoasennosta tai käyttöasennosta (sellaisten istuimien osalta, joissa on erillinen pystysuunnan säätö, tyyny sijoitetaan korkeimpaan asentoonsa); |
| --- | --- | --- |

6.3.3

Edellä 6.3.1 ja 6.3.2 kohdan vaatimukset on todennettava kaikissa istuimen asennoissa. Jos on kyse istuimista, joihin on asennettu säädettävä pääntuki, testi on suoritettava siten, että pääntuet on sijoitettu epäsuotuisimpaan säätöjärjestelmän sallimaan asentoon (yleensä korkeimpaan asentoon). Testin aikana istuin on oltava sijoitettu siten, ettei mikään ulkoinen tekijä estä lukitusjärjestelmien aukeamista.

Nämä edellytykset on katsottava täytetyiksi, jos istuin testataan, kun se on säädetty seuraaviin asentoihin:

pituussuunnan säätö asetetaan yhtä askelta tai 10 mm taemmaksi valmistajan ilmoittamasta etummaisesta tavanomaisesta ajoasennosta tai käyttöasennosta (sellaisten istuimien osalta, joissa on erillinen pystysuunnan säätö, tyyny sijoitetaan korkeimpaan asentoonsa);

| | pituussuunnan säätö asetetaan yhtä askelta tai 10 mm edemmäksi valmistajan ilmoittamasta takimmaisesta tavanomaisesta ajoasennosta tai käyttöasennosta (sellaisten istuimien osalta, joissa on erillinen pystysuunnan säätö, tyyny sijoitetaan alimpaan asentoonsa) ja, aiheellisin osin 6.3.4 kohdan vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

pituussuunnan säätö asetetaan yhtä askelta tai 10 mm edemmäksi valmistajan ilmoittamasta takimmaisesta tavanomaisesta ajoasennosta tai käyttöasennosta (sellaisten istuimien osalta, joissa on erillinen pystysuunnan säätö, tyyny sijoitetaan alimpaan asentoonsa) ja, aiheellisin osin 6.3.4 kohdan vaatimusten mukaisesti.

| 6.3.4 | Jos lukitusjärjestelmien rakenne on sellainen, että muissa kuin edellä 6.3.3 kohdassa määritellyissä istuimen asennoissa kuormituksen jakautuminen lukituslaitteisiin ja istuimen kiinnityspisteisiin olisi epäsuotuisampi kuin kummassakaan 6.3.3 kohdassa määritellyssä asennossa, testit on suoritettava kyseisessä epäsuotuisammassa istuimen asennossa. |
| --- | --- |

6.3.4

Jos lukitusjärjestelmien rakenne on sellainen, että muissa kuin edellä 6.3.3 kohdassa määritellyissä istuimen asennoissa kuormituksen jakautuminen lukituslaitteisiin ja istuimen kiinnityspisteisiin olisi epäsuotuisampi kuin kummassakaan 6.3.3 kohdassa määritellyssä asennossa, testit on suoritettava kyseisessä epäsuotuisammassa istuimen asennossa.

| 6.3.5 | Edellä 6.3.1 kohdan testausedellytykset on katsottava täytetyiksi, jos ne valmistajan pyynnöstä korvataan törmäystestillä, joka suoritetaan koko ajoneuvolla sen ollessa käyttökunnossa, kiinteää estettä vasten, siten kuin tämän säännön liitteessä 7 olevassa 2 kohdassa säädetään. Tässä tapauksessa istuin on säädettävä siten, että kuormituksen jakautuminen kiinnitysjärjestelmässä on epäsuotuisin, kuten edellä 6.1.1, 6.3.3 ja 6.3.4 kohdassa määrätään. |
| --- | --- |

6.3.5

Edellä 6.3.1 kohdan testausedellytykset on katsottava täytetyiksi, jos ne valmistajan pyynnöstä korvataan törmäystestillä, joka suoritetaan koko ajoneuvolla sen ollessa käyttökunnossa, kiinteää estettä vasten, siten kuin tämän säännön liitteessä 7 olevassa 2 kohdassa säädetään. Tässä tapauksessa istuin on säädettävä siten, että kuormituksen jakautuminen kiinnitysjärjestelmässä on epäsuotuisin, kuten edellä 6.1.1, 6.3.3 ja 6.3.4 kohdassa määrätään.

6.4   Pääntuen toiminnan testaus

| 6.4.1 | Jos pääntukea voidaan säätää, se on sijoitettava epäsuotuisimpaan säätöjärjestelmän sallimaan asentoon (yleensä korkeimpaan asentoon). |
| --- | --- |

6.4.1

Jos pääntukea voidaan säätää, se on sijoitettava epäsuotuisimpaan säätöjärjestelmän sallimaan asentoon (yleensä korkeimpaan asentoon).

| 6.4.2 | Jos on kyse yhdistelmäistuimesta, jonka vähintään kahden istumapaikan tukikehys (mukaan luettuna pääntukien tukikehys) on kokonaan tai osittain sama, testi on suoritettava samanaikaisesti kaikille kyseisille istumapaikoille. |
| --- | --- |

6.4.2

Jos on kyse yhdistelmäistuimesta, jonka vähintään kahden istumapaikan tukikehys (mukaan luettuna pääntukien tukikehys) on kokonaan tai osittain sama, testi on suoritettava samanaikaisesti kaikille kyseisille istumapaikoille.

6.4.3   Testi

| 6.4.3.1 | Kaikki linjat, mukaan luettuna vertailulinjan projektiot, on piirrettävä kyseisen istuimen tai istumapaikan pystysuoraan keskitasoon (ks. tämän säännön liite 5). |
| --- | --- |

6.4.3.1

Kaikki linjat, mukaan luettuna vertailulinjan projektiot, on piirrettävä kyseisen istuimen tai istumapaikan pystysuoraan keskitasoon (ks. tämän säännön liite 5).

| 6.4.3.2 | Poikkeutettu vertailulinja määritetään kohdistamalla tämän säännön liitteessä 3 tarkoitetun nuken selkää jäljittelevään osaan alkuvoima, joka aiheuttaa 37,3 daNm momentin taaksepäin R-pisteeseen. |
| --- | --- |

6.4.3.2

Poikkeutettu vertailulinja määritetään kohdistamalla tämän säännön liitteessä 3 tarkoitetun nuken selkää jäljittelevään osaan alkuvoima, joka aiheuttaa 37,3 daNm momentin taaksepäin R-pisteeseen.

| 6.4.3.3 | Halkaisijaltaan 165 mm olevan pallomaisen päätä edustavan kappaleen avulla kohdistetaan alkuvoima, joka aiheuttaa 37,3 daNm momentin R-pisteeseen, kohtisuorassa poikkeutettuun vertailulinjaan 65 mm pääntuen yläreunan alapuolella, samalla kun poikkeutettu vertailulinja pidetään poikkeutetussa sijainnissaan 6.4.3.2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

6.4.3.3

Halkaisijaltaan 165 mm olevan pallomaisen päätä edustavan kappaleen avulla kohdistetaan alkuvoima, joka aiheuttaa 37,3 daNm momentin R-pisteeseen, kohtisuorassa poikkeutettuun vertailulinjaan 65 mm pääntuen yläreunan alapuolella, samalla kun poikkeutettu vertailulinja pidetään poikkeutetussa sijainnissaan 6.4.3.2 kohdan mukaisesti.

| 6.4.3.3.1 | Jos 6.4.3.3 kohdassa määrättyä voimaa ei aukkojen vuoksi voida kohdistaa 65 mm pääntuen yläreunan alapuolelle, etäisyyttä voidaan lyhentää siten, että voiman akseli kulkee aukkoa lähinnä olevan kehyksen osan keskilinjan kautta. |
| --- | --- |

6.4.3.3.1

Jos 6.4.3.3 kohdassa määrättyä voimaa ei aukkojen vuoksi voida kohdistaa 65 mm pääntuen yläreunan alapuolelle, etäisyyttä voidaan lyhentää siten, että voiman akseli kulkee aukkoa lähinnä olevan kehyksen osan keskilinjan kautta.

| 6.4.3.3.2 | Edellä 5.8 ja 5.9 kohdassa kuvatuissa tapauksissa testi on toistettava kohdistamalla päätä edustavaa, halkaisijaltaan 165 mm olevaa pallomaista kappaletta käyttäen kuhunkin aukkoon voima, joka: | kulkee aukon pienimmän osan painopisteen läpi, vertailulinjan kanssa yhdensuuntaisia poikittaislinjoja pitkin, ja |
| --- | --- | --- |

6.4.3.3.2

Edellä 5.8 ja 5.9 kohdassa kuvatuissa tapauksissa testi on toistettava kohdistamalla päätä edustavaa, halkaisijaltaan 165 mm olevaa pallomaista kappaletta käyttäen kuhunkin aukkoon voima, joka:

kulkee aukon pienimmän osan painopisteen läpi, vertailulinjan kanssa yhdensuuntaisia poikittaislinjoja pitkin, ja

| | aiheuttaa 37,3 daNm momentin R-pisteeseen. |
| --- | --- |

aiheuttaa 37,3 daNm momentin R-pisteeseen.

| 6.4.3.4 | Määritetään pallomaisen päätä edustavan kappaleen tangentti Y, joka on yhdensuuntainen poikkeutetun vertailulinjan kanssa. |
| --- | --- |

6.4.3.4

Määritetään pallomaisen päätä edustavan kappaleen tangentti Y, joka on yhdensuuntainen poikkeutetun vertailulinjan kanssa.

| 6.4.3.5 | Mitataan edellä 5.11 kohdassa säädetty etäisyys X, joka on tangentin Y ja poikkeutetun vertailulinjan välissä. |
| --- | --- |

6.4.3.5

Mitataan edellä 5.11 kohdassa säädetty etäisyys X, joka on tangentin Y ja poikkeutetun vertailulinjan välissä.

| 6.4.3.6 | Pääntuen tehokkuuden tarkistamiseksi 6.4.3.3 ja 6.4.3.3.2 kohdassa määritelty alkuvoima nostetaan arvoon 89 daN, ellei istuin tai istuimen selkänoja vaurioidu aiemmin. |
| --- | --- |

6.4.3.6

Pääntuen tehokkuuden tarkistamiseksi 6.4.3.3 ja 6.4.3.3.2 kohdassa määritelty alkuvoima nostetaan arvoon 89 daN, ellei istuin tai istuimen selkänoja vaurioidu aiemmin.

6.5   Pääntuen korkeuden määrittäminen

| 6.5.1 | Kaikki linjat, vertailulinjan projektio mukaan luettuna, on piirrettävä kyseisen istuimen tai istumapaikan pystysuoraan keskitasoon, jonka leikkaus istuimen kanssa määrittää pääntuen ja istuimen selkänojan ääriviivat (ks. tämän säännön liitteen 4 kuva 1). |
| --- | --- |

6.5.1

Kaikki linjat, vertailulinjan projektio mukaan luettuna, on piirrettävä kyseisen istuimen tai istumapaikan pystysuoraan keskitasoon, jonka leikkaus istuimen kanssa määrittää pääntuen ja istuimen selkänojan ääriviivat (ks. tämän säännön liitteen 4 kuva 1).

| 6.5.2 | Tämän säännön liitteessä 3 kuvattu nukke on sijoitettava tavanomaiseen asentoon istuimelle. |
| --- | --- |

6.5.2

Tämän säännön liitteessä 3 kuvattu nukke on sijoitettava tavanomaiseen asentoon istuimelle.

| 6.5.3 | Tämän säännön liitteessä 3 kuvatun nuken vertailuviivan projektio piirretään sitten kyseisessä istuimessa edellä 6.4.3.1 kohdassa määriteltyyn tasoon.
  Tangentti S pääntuen yläreunaan piirretään kohtisuoraan vertailulinjaan nähden. |
| --- | --- |

6.5.3

Tämän säännön liitteessä 3 kuvatun nuken vertailuviivan projektio piirretään sitten kyseisessä istuimessa edellä 6.4.3.1 kohdassa määriteltyyn tasoon.

Tangentti S pääntuen yläreunaan piirretään kohtisuoraan vertailulinjaan nähden.

| 6.5.4 | Etäisyys ”h” R-pisteestä tangenttiin S on se korkeus, joka on otettava huomioon liitteessä edellä 5.5 kohdan vaatimuksia sovellettaessa. |
| --- | --- |

6.5.4

Etäisyys ”h” R-pisteestä tangenttiin S on se korkeus, joka on otettava huomioon liitteessä edellä 5.5 kohdan vaatimuksia sovellettaessa.

6.6   Pääntuen leveyden määrittäminen (ks. tämän säännön liitteen 4 kuva 2)

| 6.6.1 | Taso S1, joka on kohtisuorassa vertailulinjaan nähden ja 65 mm edellä 6.5.3 kohdassa määritellyn tangentin S alapuolella, määrittää ääriviivan C rajaaman leikkauksen pääntuesta. |
| --- | --- |

6.6.1

Taso S1, joka on kohtisuorassa vertailulinjaan nähden ja 65 mm edellä 6.5.3 kohdassa määritellyn tangentin S alapuolella, määrittää ääriviivan C rajaaman leikkauksen pääntuesta.

| 6.6.2 | Pääntuen leveys, joka on otettava huomioon sovellettaessa edellä 5.10 kohdan vaatimuksia, on pystysuorien pitkittäistasojen P ja P' välinen etäisyys ”L” mitattuna tasolla S1. |
| --- | --- |

6.6.2

Pääntuen leveys, joka on otettava huomioon sovellettaessa edellä 5.10 kohdan vaatimuksia, on pystysuorien pitkittäistasojen P ja P' välinen etäisyys ”L” mitattuna tasolla S1.

| 6.6.3 | Pääntuen leveys on tarvittaessa määritettävä myös tasolla, joka on kohtisuorassa vertailulinjaan nähden ja 635 mm istuimen R-pisteen yläpuolella, etäisyyden ollessa mitattuna vertailulinjaa pitkin. |
| --- | --- |

6.6.3

Pääntuen leveys on tarvittaessa määritettävä myös tasolla, joka on kohtisuorassa vertailulinjaan nähden ja 635 mm istuimen R-pisteen yläpuolella, etäisyyden ollessa mitattuna vertailulinjaa pitkin.

6.7   Pääntuen aukkojen etäisyyden ”a” määrittäminen (ks. tämän säännön liite 8)

| 6.7.1 | Etäisyys ”a” on määritettävä halkaisijaltaan 165 mm olevalla pallolla jokaiselle aukolle ja pääntuen etupintaan nähden. |
| --- | --- |

6.7.1

Etäisyys ”a” on määritettävä halkaisijaltaan 165 mm olevalla pallolla jokaiselle aukolle ja pääntuen etupintaan nähden.

| 6.7.2 | Pallo on asetettava kiinni aukon reunoihin sellaisessa aukkoalueen pisteessä, jossa pallo eniten tunkeutuu aukkoon, ottaen huomioon, että mitään kuormitusta ei kohdisteta. |
| --- | --- |

6.7.2

Pallo on asetettava kiinni aukon reunoihin sellaisessa aukkoalueen pisteessä, jossa pallo eniten tunkeutuu aukkoon, ottaen huomioon, että mitään kuormitusta ei kohdisteta.

| 6.7.3 | Pallon ja aukon reunojen kahden kosketuspisteen välinen etäisyys on etäisyys ”a”, joka on otettava huomioon edellä 5.8 ja 5.9 kohdan säännösten mukaisessa arvioinnissa. |
| --- | --- |

6.7.3

Pallon ja aukon reunojen kahden kosketuspisteen välinen etäisyys on etäisyys ”a”, joka on otettava huomioon edellä 5.8 ja 5.9 kohdan säännösten mukaisessa arvioinnissa.

6.8   Testit energian hajauttamisen tarkistamiseksi istuimen selkänojassa ja pääntuessa

| 6.8.1 | Tarkistettavat pinnat ovat ne istuimien takaosien pinnat, jotka sijaitsevat jäljempänä määritellyillä alueilla ja joita voidaan koskea halkaisijaltaan 165 mm olevalla pallolla, kun istuin on asennettuna ajoneuvoon. |
| --- | --- |

6.8.1

Tarkistettavat pinnat ovat ne istuimien takaosien pinnat, jotka sijaitsevat jäljempänä määritellyillä alueilla ja joita voidaan koskea halkaisijaltaan 165 mm olevalla pallolla, kun istuin on asennettuna ajoneuvoon.

| 6.8.1.1 | Alue 1 |
| --- | --- |

6.8.1.1

Alue 1

| 6.8.1.1.1 | Jos kyse on erillisistä istuimista, joissa ei ole pääntukia, tämän alueen on sisällettävä istuimen selkänojan takaosa niiden pystysuuntaisten pitkittäistasojen välissä, jotka sijaitsevat 100 mm istuimen keskilinjan keskitason kummallakin puolella sekä vertailulinjaan nähden kohtisuorassa 100 mm istuimen selkänojan yläreunan alapuolella olevan tason yläpuolella. |
| --- | --- |

6.8.1.1.1

Jos kyse on erillisistä istuimista, joissa ei ole pääntukia, tämän alueen on sisällettävä istuimen selkänojan takaosa niiden pystysuuntaisten pitkittäistasojen välissä, jotka sijaitsevat 100 mm istuimen keskilinjan keskitason kummallakin puolella sekä vertailulinjaan nähden kohtisuorassa 100 mm istuimen selkänojan yläreunan alapuolella olevan tason yläpuolella.

| 6.8.1.1.2 | Jos kyse on yhdistelmäistuimista, joissa ei ole pääntukia, tämän alueen on katettava ala niiden pystysuuntaisten pitkittäistasojen välissä, jotka sijaitsevat 100 mm kunkin valmistajan määrittelemän uloimman istumapaikan pituussuuntaisen keskitason kummallakin puolella, sekä vertailulinjaan nähden kohtisuorassa ja 100 mm istuimen selkänojan yläreunan alapuolella olevan tason yläpuolella. |
| --- | --- |

6.8.1.1.2

Jos kyse on yhdistelmäistuimista, joissa ei ole pääntukia, tämän alueen on katettava ala niiden pystysuuntaisten pitkittäistasojen välissä, jotka sijaitsevat 100 mm kunkin valmistajan määrittelemän uloimman istumapaikan pituussuuntaisen keskitason kummallakin puolella, sekä vertailulinjaan nähden kohtisuorassa ja 100 mm istuimen selkänojan yläreunan alapuolella olevan tason yläpuolella.

| 6.8.1.1.3 | Jos kyse on istuimista tai yhdistelmäistuimista, joissa on pääntuet, tämän alueen on katettava ala niiden pystysuuntaisten pitkittäistasojen välissä, jotka sijaitsevat 70 mm kyseisen istuimen tai istumapaikan pituussuuntaisen keskitason kummallakin puolella, sekä vertailulinjaan nähden kohtisuorassa ja 635 mm R-pisteestä sijaitsevan tason yläpuolella. Jos pääntukea voidaan säätää, se on testiä varten sijoitettava epäsuotuisimpaan säätöjärjestelmän sallimaan asentoon (yleensä korkeimpaan asentoon). |
| --- | --- |

6.8.1.1.3

Jos kyse on istuimista tai yhdistelmäistuimista, joissa on pääntuet, tämän alueen on katettava ala niiden pystysuuntaisten pitkittäistasojen välissä, jotka sijaitsevat 70 mm kyseisen istuimen tai istumapaikan pituussuuntaisen keskitason kummallakin puolella, sekä vertailulinjaan nähden kohtisuorassa ja 635 mm R-pisteestä sijaitsevan tason yläpuolella. Jos pääntukea voidaan säätää, se on testiä varten sijoitettava epäsuotuisimpaan säätöjärjestelmän sallimaan asentoon (yleensä korkeimpaan asentoon).

| 6.8.1.2 | Alue 2 |
| --- | --- |

6.8.1.2

Alue 2

| 6.8.1.2.1 | Jos kyse on istuimista tai yhdistelmäistuimista, joissa ei ole pääntukia, ja istuimista tai yhdistelmäistuimista, joissa on irrotettavat tai erilliset pääntuet, alueen 2 on katettava ala vertailulinjaan nähden kohtisuorassa ja 100 mm istuimen selkänojan yläreunasta olevan tason yläpuolella, lukuun ottamatta alueen 1 osia. |
| --- | --- |

6.8.1.2.1

Jos kyse on istuimista tai yhdistelmäistuimista, joissa ei ole pääntukia, ja istuimista tai yhdistelmäistuimista, joissa on irrotettavat tai erilliset pääntuet, alueen 2 on katettava ala vertailulinjaan nähden kohtisuorassa ja 100 mm istuimen selkänojan yläreunasta olevan tason yläpuolella, lukuun ottamatta alueen 1 osia.

| 6.8.1.2.2 | Jos kyse on istuimista tai yhdistelmäistuimista, joissa on kiinteät pääntuet, alueen 2 on katettava ala vertailulinjaan nähden kohtisuorassa ja 440 mm kyseisen istuimen tai istumapaikan R-pisteestä olevan tason yläpuolella, lukuun ottamatta alueen 1 osia. |
| --- | --- |

6.8.1.2.2

Jos kyse on istuimista tai yhdistelmäistuimista, joissa on kiinteät pääntuet, alueen 2 on katettava ala vertailulinjaan nähden kohtisuorassa ja 440 mm kyseisen istuimen tai istumapaikan R-pisteestä olevan tason yläpuolella, lukuun ottamatta alueen 1 osia.

| 6.8.1.3 | Alue 3 |
| --- | --- |

6.8.1.3

Alue 3

| 6.8.1.3.1 | Alue 3 määritellään siksi istuimen tai yhdistelmäistuimien selkänojan osaksi, joka sijaitsee edellä 5.1.4.1.3 kohdassa määriteltyjen vaakatasojen yläpuolella, lukuun ottamatta alueilla 1 ja 2 sijaitsevia osia. |
| --- | --- |

6.8.1.3.1

Alue 3 määritellään siksi istuimen tai yhdistelmäistuimien selkänojan osaksi, joka sijaitsee edellä 5.1.4.1.3 kohdassa määriteltyjen vaakatasojen yläpuolella, lukuun ottamatta alueilla 1 ja 2 sijaitsevia osia.

6.9   Vastaavat testausmenetelmät

Jos käytetään muuta testausmenetelmää kuin edellä 6.2, 6.3 ja 6.4 kohdassa ja liitteessä 6 määriteltyjä, sen vastaavuus on osoitettava.

7.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on vastattava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) vahvistettuja menettelyjä, ja seuraavien vaatimusten on täytyttävä:

| 7.1 | Kaikki tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät ajoneuvot on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät edellä olevan 5 kohdan vaatimukset. Kun kyseessä olevat edellä 2.12.2 ja 2.12.3 kohdassa määritellyt pääntuet, ajoneuvo voi kuitenkin olla hyväksytyn ajoneuvotyypin mukainen, vaikka se olisi tuotu markkinoille varustettuna istuimin, joihin ei ole asennettu pääntukia. |
| --- | --- |

7.1

Kaikki tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät ajoneuvot on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät edellä olevan 5 kohdan vaatimukset. Kun kyseessä olevat edellä 2.12.2 ja 2.12.3 kohdassa määritellyt pääntuet, ajoneuvo voi kuitenkin olla hyväksytyn ajoneuvotyypin mukainen, vaikka se olisi tuotu markkinoille varustettuna istuimin, joihin ei ole asennettu pääntukia.

| 7.2 | Tyyppihyväksynnän antanut toimivaltainen viranomainen voi määräämänään ajankohtana tarkastaa, että kuhunkin tuotantoyksikköön sovellettavat tarkastusmenetelmät ovat vaatimusten mukaiset. Viranomainen voi myös tehdä satunnaistarkastuksia sarjavalmisteisiin ajoneuvoihin edellä 5 kohdassa esitettyjen vaatimusten osalta. |
| --- | --- |

7.2

Tyyppihyväksynnän antanut toimivaltainen viranomainen voi määräämänään ajankohtana tarkastaa, että kuhunkin tuotantoyksikköön sovellettavat tarkastusmenetelmät ovat vaatimusten mukaiset. Viranomainen voi myös tehdä satunnaistarkastuksia sarjavalmisteisiin ajoneuvoihin edellä 5 kohdassa esitettyjen vaatimusten osalta.

8.   TUOTANNON VAATIMUSTENVASTAISUUDEN SEURAAMUKSET

| 8.1 | Tämän säännön mukaisesti myönnetty ajoneuvon tyyppihyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä 7.1 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia ei täytetä tai jos ajoneuvot eivät läpäise edellä 7 kohdassa säädettyjä tarkastuksia. |
| --- | --- |

8.1

Tämän säännön mukaisesti myönnetty ajoneuvon tyyppihyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä 7.1 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia ei täytetä tai jos ajoneuvot eivät läpäise edellä 7 kohdassa säädettyjä tarkastuksia.

| 8.2 | Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava tästä välittömästi muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

8.2

Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava tästä välittömästi muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

9.   AJONEUVOTYYPIN MUUTTAMINEN JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN ISTUINTEN, NIIDEN KIINNITYSPISTEIDEN JA/TAI NIIDEN PÄÄNTUKIEN OSALTA

| 9.1 | Ajoneuvotyypin hyväksyneelle hallinnolliselle yksikölle on ilmoitettava kaikista ajoneuvotyyppiin sen istuinten, niiden kiinnityspisteiden ja/tai niiden pääntukien osalta tehdyistä muutoksista. Hallinnollinen yksikkö voi tämän jälkeen: |
| --- | --- |

9.1

Ajoneuvotyypin hyväksyneelle hallinnolliselle yksikölle on ilmoitettava kaikista ajoneuvotyyppiin sen istuinten, niiden kiinnityspisteiden ja/tai niiden pääntukien osalta tehdyistä muutoksista. Hallinnollinen yksikkö voi tämän jälkeen:

| 9.1.1 | katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että ajoneuvo joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset; tai |
| --- | --- |

9.1.1

katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että ajoneuvo joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset; tai

| 9.1.2 | katsoa, että muutokset ovat niin vähäpätöisiä edellä 6.2, 6.3 ja 6.4 kohdassa määritettyjen tulosten kannalta, että ne voidaan todentaa hyväksyntätestituloksiin pohjautuvilla laskelmilla; tai |
| --- | --- |

9.1.2

katsoa, että muutokset ovat niin vähäpätöisiä edellä 6.2, 6.3 ja 6.4 kohdassa määritettyjen tulosten kannalta, että ne voidaan todentaa hyväksyntätestituloksiin pohjautuvilla laskelmilla; tai

| 9.1.3 | vaatia uuden selosteen testien suorittamisesta vastaavalta tekniseltä tutkimuslaitokselta. |
| --- | --- |

9.1.3

vaatia uuden selosteen testien suorittamisesta vastaavalta tekniseltä tutkimuslaitokselta.

| 9.2 | Hyväksynnän vahvistus tai sen epääminen, jossa kuvataan muutokset, annetaan tiedoksi edellä olevan 4.3 kohdan mukaisella menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille. |
| --- | --- |

9.2

Hyväksynnän vahvistus tai sen epääminen, jossa kuvataan muutokset, annetaan tiedoksi edellä olevan 4.3 kohdan mukaisella menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille.

| 9.3 | Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille, jotka soveltavat tätä sääntöä, tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

9.3

Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille, jotka soveltavat tätä sääntöä, tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

10.   TUOTANNON LOPULLINEN LAKKAUTTAMINEN

| 10.1 | Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn laitteen valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

10.1

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn laitteen valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

11.   KÄYTTÖOHJEET

| 11.1 | Jos istuimiin on asennettu säädettävät pääntuet, valmistajien on toimitettava ohjeet pääntukien käytöstä, säätämisestä, lukitsemisesta ja soveltuvin osin niiden poistamisesta. |
| --- | --- |

11.1

Jos istuimiin on asennettu säädettävät pääntuet, valmistajien on toimitettava ohjeet pääntukien käytöstä, säätämisestä, lukitsemisesta ja soveltuvin osin niiden poistamisesta.

12.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TEKNISTEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ HALLINNOLLISTEN YKSIKÖIDEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuksen sopimuspuolien on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille on toimitettava lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä taikka hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta.

13.   SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET

| 13.1 | Muutossarjan 06 virallisesta voimaantulosta alkaen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä tähän sääntöön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 06, perustuvaa ECE-hyväksyntää. |
| --- | --- |

13.1

Muutossarjan 06 virallisesta voimaantulosta alkaen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä tähän sääntöön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 06, perustuvaa ECE-hyväksyntää.

| 13.2 | Lokakuun 1. päivästä 1999 alkaen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää ECE-hyväksyntiä ainoastaan, jos tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 06, vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

13.2

Lokakuun 1. päivästä 1999 alkaen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää ECE-hyväksyntiä ainoastaan, jos tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 06, vaatimukset täyttyvät.

| 13.3 | Lokakuun 1. päivästä 2001 alkaen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat kieltäytyä tunnustamasta hyväksyntiä, joita ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 06 mukaisesti. |
| --- | --- |

13.3

Lokakuun 1. päivästä 2001 alkaen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat kieltäytyä tunnustamasta hyväksyntiä, joita ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 06 mukaisesti.

| 13.4 | Muutossarjan 07 virallisesta voimaantulosta alkaen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä tähän sääntöön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 07, perustuvia ECE-hyväksyntiä. |
| --- | --- |

13.4

Muutossarjan 07 virallisesta voimaantulosta alkaen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä tähän sääntöön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 07, perustuvia ECE-hyväksyntiä.

| 13.5 | Kahdenkymmenenneljän kuukauden kuluttua muutossarjan 07 voimaantulopäivästä tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää ECE-hyväksyntiä ainoastaan, jos ajoneuvotyyppi täyttää tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 07, vaatimukset. |
| --- | --- |

13.5

Kahdenkymmenenneljän kuukauden kuluttua muutossarjan 07 voimaantulopäivästä tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää ECE-hyväksyntiä ainoastaan, jos ajoneuvotyyppi täyttää tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 07, vaatimukset.

| 13.6 | Neljänkymmenenkahdeksan kuukauden kuluttua muutossarjan 07 voimaantulopäivästä tämän säännön mukaiset aiemmat hyväksynnät eivät enää ole voimassa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa ajoneuvotyyppi täyttää tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 07, vaatimukset. |
| --- | --- |

13.6

Neljänkymmenenkahdeksan kuukauden kuluttua muutossarjan 07 voimaantulopäivästä tämän säännön mukaiset aiemmat hyväksynnät eivät enää ole voimassa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa ajoneuvotyyppi täyttää tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 07, vaatimukset.

LIITE 1

ILMOITUS

(enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

LIITE 2

HYVÄKSYNTÄMERKKIEN SIJOITTELU

Malli A

(ks. tämän säännön 4.4, 4.4.1, 4.4.2 ja 4.4.3 kohta)

Ajoneuvo, jossa vähintään yksi istuin on varustettu tai voidaan varustaa pääntuella

Image

Edellä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 17 nojalla hyväksyntänumerolla 072439 istuinten lujuuden osalta, kun kyseessä ovat joko pääntuilla varustetut istuimet taikka pääntuilla varustettavissa olevat istuimet, sekä pääntukien ominaisuuksien osalta. Hyväksyntänumerojen kaksi ensimmäistä merkkiä osoittavat, että hyväksyntöjen myöntämispäivinä sääntö sisälsi muutossarjan 07 muutokset. Edellä olevasta hyväksyntämerkistä käy ilmi myös, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty säännön nro 17 nojalla ajoneuvon sellaisten istuinten lujuuden osalta, joita ei ole varustettu tai joita ei voida varustaa pääntuilla.

Malli B

(ks. tämän säännön 4.4, 4.4.1 ja 4.4.2 kohta)

Ajoneuvo, jonka istuimia ei ole varustettu tai ei voida varustaa pääntuilla

Image

Edellä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseisen ajoneuvotyypin istuimia ei ole varustettu tai ei voida varustaa pääntuilla, ja että se on hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 17 nojalla hyväksyntänumerolla 072439 istuinten ja niiden kiinnityspisteiden lujuuden osalta. Hyväksyntänumerojen kaksi ensimmäistä merkkiä osoittavat, että hyväksyntöjen myöntämispäivinä sääntö sisälsi muutossarjan 07 muutokset.

Malli C

(ks. tämän säännön 4.5 kohta)

Ajoneuvo, jossa vähintään yksi istuin on varustettu tai voidaan varustaa pääntuella

Image

Edellä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseisessä ajoneuvotyypissä on vähintään yksi istuin, joka on varustettu tai voidaan varustaa pääntuilla, ja että se on hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 17 ja 33 nojalla. (5)

Hyväksyntänumerot osoittavat, että hyväksyntöjen myöntämispäivinä sääntö nro 17 sisälsi muutossarjan 07 muutokset ja sääntö nro 33 oli alkuperäisessä muodossaan. Edellä olevasta hyväksyntämerkistä käy ilmi myös, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty säännön nro 17 nojalla ajoneuvon niiden istuinten lujuuden osalta, joita ei ole varustettu tai joita ei voida varustaa pääntuilla.

Malli D

(ks. tämän säännön 4.5 kohta)

Ajoneuvo, jonka istuimia ei ole varustettu tai ei voida varustaa pääntuilla

Image

Edellä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseisen ajoneuvotyypin istuimia ei ole varustettu tai ei voida varustaa pääntuilla ja että se on hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 17 ja 33 nojalla. (5) Hyväksyntänumerot osoittavat, että hyväksyntöjen myöntämispäivinä sääntö nro 17 sisälsi muutossarjan 07 muutokset ja sääntö nro 33 oli alkuperäisessä muodossaan.

LIITE 3

MENETTELY MOOTTORIAJONEUVOJEN ISTUMAPAIKKOJEN ”H”-PISTEEN JA ISTUIMEN SELKÄNOJAN TODELLISEN KALTEVUUSKULMAN MÄÄRITTELEMISEKSI

1.   TARKOITUS

Tässä liitteessä esitettyä menettelyä käytetään moottoriajoneuvon yhden tai useamman istumapaikan ”H”-pisteen sijainnin ja istuimen selkänojan todellisen kaltevuuskulman määrittelemiseksi sekä mitattujen tietojen ja ajoneuvon valmistajan antamien suunnittelussa käytettyjen eritelmien välisen suhteen tarkistamiseksi. (6)

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä liitteessä

| 2.1 | ’vertailutiedoilla’tarkoitetaan yhtä tai useampaa istumapaikan seuraavista ominaisuuksista: |
| --- | --- |

2.1

’vertailutiedoilla’tarkoitetaan yhtä tai useampaa istumapaikan seuraavista ominaisuuksista:

| 2.1.1 | ”H”-pistettä ja ’R’-pistettä sekä niiden välistä suhdetta, |
| --- | --- |

2.1.1

”H”-pistettä ja ’R’-pistettä sekä niiden välistä suhdetta,

| 2.1.2 | istuimen selkänojan todellista kaltevuuskulmaa ja suunniteltua istuimen selkänojan kaltevuuskulmaa sekä niiden välistä suhdetta. |
| --- | --- |

2.1.2

istuimen selkänojan todellista kaltevuuskulmaa ja suunniteltua istuimen selkänojan kaltevuuskulmaa sekä niiden välistä suhdetta.

| 2.2 | ’kolmiulotteisella ”H”-pistekoneella’ tarkoitetaan laitetta, jolla määritetään ”H”-pisteet ja istuinten todelliset kaltevuuskulmat. Tämä laite kuvaillaan tämän liitteen lisäyksessä 1. |
| --- | --- |

2.2

’kolmiulotteisella ”H”-pistekoneella’ tarkoitetaan laitetta, jolla määritetään ”H”-pisteet ja istuinten todelliset kaltevuuskulmat. Tämä laite kuvaillaan tämän liitteen lisäyksessä 1.

| 2.3 | ’H-pisteellä’ tarkoitetaan kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen ylävartalon keskikohtaa ja reittä, kun kone on asennettu ajoneuvon istuimelle jäljempänä olevan 4 kohdan mukaisesti. ”H”-piste sijaitsee laitteen keskiviivan keskikohdassa; keskiviiva on kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen kummallakin puolella sijaitsevien ”H”-pisteen näkönappien välissä. ”H”-piste vastaa teoreettisesti ”R”-pistettä (toleranssit, ks. jäljempänä oleva 3.2.2 kohta). Kun ”H”-piste on määritetty 4 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti, sen katsotaan olevan kiinteä suhteessa istuin–tyyny-rakenteeseen ja liikkuvan rakenteen mukana, kun istuinta säädetään; |
| --- | --- |

2.3

’H-pisteellä’ tarkoitetaan kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen ylävartalon keskikohtaa ja reittä, kun kone on asennettu ajoneuvon istuimelle jäljempänä olevan 4 kohdan mukaisesti. ”H”-piste sijaitsee laitteen keskiviivan keskikohdassa; keskiviiva on kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen kummallakin puolella sijaitsevien ”H”-pisteen näkönappien välissä. ”H”-piste vastaa teoreettisesti ”R”-pistettä (toleranssit, ks. jäljempänä oleva 3.2.2 kohta). Kun ”H”-piste on määritetty 4 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti, sen katsotaan olevan kiinteä suhteessa istuin–tyyny-rakenteeseen ja liikkuvan rakenteen mukana, kun istuinta säädetään;

| 2.4 | ’R-pisteellä’ tai ’istuimen vertailupisteellä’ tarkoitetaan valmistajan kullekin istuimelle määrittelemää suunnittelupistettä, joka määritetään kolmiulotteisen vertailujärjestelmän mukaisesti; |
| --- | --- |

2.4

’R-pisteellä’ tai ’istuimen vertailupisteellä’ tarkoitetaan valmistajan kullekin istuimelle määrittelemää suunnittelupistettä, joka määritetään kolmiulotteisen vertailujärjestelmän mukaisesti;

| 2.5 | ’ylävartalon viivalla’ tarkoitetaan kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen anturin keskiviivaa, kun anturi on takimmaisessa mahdollisessa asennossa; |
| --- | --- |

2.5

’ylävartalon viivalla’ tarkoitetaan kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen anturin keskiviivaa, kun anturi on takimmaisessa mahdollisessa asennossa;

| 2.6 | ’istuimen selkänojan todellisella kaltevuuskulmalla’ tarkoitetaan ”H”-pisteen kautta kulkevan pystysuoran viivan ja istuimen selkänojan viivan välistä kulmaa, joka on mitattu käyttämällä kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen selän kulman kvadranttia. Istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma vastaa teoreettisesti suunniteltua istuimen selkänojan kaltevuuskulmaa (toleranssit, ks. jäljempänä oleva 3.2.2 kohta); |
| --- | --- |

2.6

’istuimen selkänojan todellisella kaltevuuskulmalla’ tarkoitetaan ”H”-pisteen kautta kulkevan pystysuoran viivan ja istuimen selkänojan viivan välistä kulmaa, joka on mitattu käyttämällä kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen selän kulman kvadranttia. Istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma vastaa teoreettisesti suunniteltua istuimen selkänojan kaltevuuskulmaa (toleranssit, ks. jäljempänä oleva 3.2.2 kohta);

| 2.7 | ’suunnitellulla istuimen selkänojan kaltevuuskulmalla’ tarkoitetaan ”R”-pisteen kautta kulkevan pystysuoran viivan ja istuimen selkänojan viivan välistä sellaisessa asennossa mitattua kulmaa, joka vastaa ajoneuvon valmistajan määrittelemää istuimen selkänojan suunniteltua asentoa; |
| --- | --- |

2.7

’suunnitellulla istuimen selkänojan kaltevuuskulmalla’ tarkoitetaan ”R”-pisteen kautta kulkevan pystysuoran viivan ja istuimen selkänojan viivan välistä sellaisessa asennossa mitattua kulmaa, joka vastaa ajoneuvon valmistajan määrittelemää istuimen selkänojan suunniteltua asentoa;

| 2.8 | ’matkustajan keskitasolla’ (C/LO) tarkoitetaan kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen keskitasoa suunniteltuihin istuma-asentoihin asetettuna; sitä edustaa ”H”-pisteen koordinaatti ”Y”-akselilla. Yhdelle matkustajalle tarkoitettujen istuinten istuimen keskitaso on sama kuin matkustajan keskitaso. Muiden istuinten osalta matkustajan keskitason määrittelee valmistaja. |
| --- | --- |

2.8

’matkustajan keskitasolla’ (C/LO) tarkoitetaan kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen keskitasoa suunniteltuihin istuma-asentoihin asetettuna; sitä edustaa ”H”-pisteen koordinaatti ”Y”-akselilla. Yhdelle matkustajalle tarkoitettujen istuinten istuimen keskitaso on sama kuin matkustajan keskitaso. Muiden istuinten osalta matkustajan keskitason määrittelee valmistaja.

| 2.9 | ’kolmiulotteisella vertailujärjestelmällä’ tarkoitetaan tämän liitteen lisäyksessä 2 kuvattua järjestelmää; |
| --- | --- |

2.9

’kolmiulotteisella vertailujärjestelmällä’ tarkoitetaan tämän liitteen lisäyksessä 2 kuvattua järjestelmää;

| 2.10 | ’vertailumerkeillä’ tarkoitetaan ajoneuvon korissa olevia, valmistajan määrittelemiä fyysisiä pisteitä (aukkoja, pintoja, merkkejä tai lovia). |
| --- | --- |

2.10

’vertailumerkeillä’ tarkoitetaan ajoneuvon korissa olevia, valmistajan määrittelemiä fyysisiä pisteitä (aukkoja, pintoja, merkkejä tai lovia).

| 2.11 | ’ajoneuvon mittausasennolla’ tarkoitetaan ajoneuvon asentoa kolmiulotteisen vertailujärjestelmän vertailumerkkien koordinaatein määritettynä. |
| --- | --- |

2.11

’ajoneuvon mittausasennolla’ tarkoitetaan ajoneuvon asentoa kolmiulotteisen vertailujärjestelmän vertailumerkkien koordinaatein määritettynä.

3.   VAATIMUKSET

3.1   Tietojen esitystapa

Kustakin sellaisesta istumapaikasta, jonka osalta vaaditaan vertailutiedot tämän säännön vaatimusten noudattamisen osoittamiseksi, on esitettävä kaikki seuraavassa annetut tai niistä asianmukaisesti valitut tiedot tämän liitteen lisäyksessä 3 ilmoitetussa muodossa:

| 3.1.1 | kolmiulotteiseen vertailujärjestelmään liittyvät ”R”-pisteen koordinaatit; |
| --- | --- |

3.1.1

kolmiulotteiseen vertailujärjestelmään liittyvät ”R”-pisteen koordinaatit;

| 3.1.2 | suunniteltu istuimen selkänojan kaltevuuskulma; |
| --- | --- |

3.1.2

suunniteltu istuimen selkänojan kaltevuuskulma;

| 3.1.3 | kaikki ilmoitukset, jotka ovat tarpeen istuimen säätämiseksi (jos istuinta voidaan säätää) jäljempänä olevassa 4.3 kohdassa vahvistettuun mittausasentoon. |
| --- | --- |

3.1.3

kaikki ilmoitukset, jotka ovat tarpeen istuimen säätämiseksi (jos istuinta voidaan säätää) jäljempänä olevassa 4.3 kohdassa vahvistettuun mittausasentoon.

3.2   Mitattujen tietojen ja suunniteltujen eritelmien välinen suhde

| 3.2.1 | ”H”-pisteen koordinaatteja verrataan ”R”-pisteen koordinaatteihin ja jäljempänä 4 kohdassa vahvistettua menettelyä käyttäen saatua istuimen selkänojan todellisen kaltevuuskulman arvoa verrataan ajoneuvon valmistajan ilmoittamaan suunnitellun istuimen selkänojan kaltevuuskulman arvoon. |
| --- | --- |

3.2.1

”H”-pisteen koordinaatteja verrataan ”R”-pisteen koordinaatteihin ja jäljempänä 4 kohdassa vahvistettua menettelyä käyttäen saatua istuimen selkänojan todellisen kaltevuuskulman arvoa verrataan ajoneuvon valmistajan ilmoittamaan suunnitellun istuimen selkänojan kaltevuuskulman arvoon.

| 3.2.2 | ”R”- ja ”H”-pisteiden suhteelliset sijainnit sekä suunnitellun istuimen selkänojan kaltevuuskulman ja istuimen selkänojan todellisen kaltevuuskulman välinen suhde katsotaan tyydyttäväksi kyseisen istumapaikan osalta, jos ”H”-piste, sen koordinaattien määrittämänä, sijoittuu neliöön, jonka sivujen pituus on 50 mm ja jonka vaaka- ja pystysuorien sivujen lävistäjät leikkaavat toisensa ”R”-pisteessä, ja jos istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma on enintään 5 astetta suunnitellusta istuimen selkänojan kaltevuuskulmasta. |
| --- | --- |

3.2.2

”R”- ja ”H”-pisteiden suhteelliset sijainnit sekä suunnitellun istuimen selkänojan kaltevuuskulman ja istuimen selkänojan todellisen kaltevuuskulman välinen suhde katsotaan tyydyttäväksi kyseisen istumapaikan osalta, jos ”H”-piste, sen koordinaattien määrittämänä, sijoittuu neliöön, jonka sivujen pituus on 50 mm ja jonka vaaka- ja pystysuorien sivujen lävistäjät leikkaavat toisensa ”R”-pisteessä, ja jos istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma on enintään 5 astetta suunnitellusta istuimen selkänojan kaltevuuskulmasta.

| 3.2.3 | Jos nämä ehdot täyttyvät, ”R”-pistettä ja suunniteltua istuimen selkänojan kaltevuuskulmaa käytetään tämän säännön vaatimusten noudattamisen osoittamiseen. |
| --- | --- |

3.2.3

Jos nämä ehdot täyttyvät, ”R”-pistettä ja suunniteltua istuimen selkänojan kaltevuuskulmaa käytetään tämän säännön vaatimusten noudattamisen osoittamiseen.

| 3.2.4 | Jos ”H”-piste tai istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma ei täytä edellä olevan 3.2.2 kohdan vaatimuksia, ”H”-piste ja istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma määritetään vielä kahdesti (kaikkiaan kolmesti). Jos kahden määrityksen tulokset kolmesta täyttävät vaatimukset, sovelletaan edellä olevan 3.2.3 kohdan ehtoja. |
| --- | --- |

3.2.4

Jos ”H”-piste tai istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma ei täytä edellä olevan 3.2.2 kohdan vaatimuksia, ”H”-piste ja istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma määritetään vielä kahdesti (kaikkiaan kolmesti). Jos kahden määrityksen tulokset kolmesta täyttävät vaatimukset, sovelletaan edellä olevan 3.2.3 kohdan ehtoja.

| 3.2.5 | Jos vähintään kahden edellä olevassa 3.2.4 kohdassa kuvatun määrityksen tulokset kolmesta eivät täytä edellä olevan 3.2.2 kohdan vaatimuksia tai jos tarkistusta ei voida suorittaa, koska ajoneuvon valmistaja ei ole pystynyt toimittamaan tietoja ”R”-pisteen sijainnista tai suunnitellusta istuimen selkänojan kaltevuuskulmasta, käytetään kolmen mitatun pisteen painopistettä tai kolmen mitatun kulman keskiarvoa; näitä voidaan soveltaa kaikissa niissä kohdissa, kun tässä säännössä viitataan ”R”-pisteeseen tai suunniteltuun istuimen selkänojan kaltevuuskulmaan. |
| --- | --- |

3.2.5

Jos vähintään kahden edellä olevassa 3.2.4 kohdassa kuvatun määrityksen tulokset kolmesta eivät täytä edellä olevan 3.2.2 kohdan vaatimuksia tai jos tarkistusta ei voida suorittaa, koska ajoneuvon valmistaja ei ole pystynyt toimittamaan tietoja ”R”-pisteen sijainnista tai suunnitellusta istuimen selkänojan kaltevuuskulmasta, käytetään kolmen mitatun pisteen painopistettä tai kolmen mitatun kulman keskiarvoa; näitä voidaan soveltaa kaikissa niissä kohdissa, kun tässä säännössä viitataan ”R”-pisteeseen tai suunniteltuun istuimen selkänojan kaltevuuskulmaan.

4.   MENETTELY ”H”-PISTEEN JA ISTUIMEN SELKÄNOJAN TODELLISEN KALTEVUUSKULMAN MÄÄRITTÄMISEKSI

| 4.1 | Ajoneuvo esikäsitellään valmistajan harkinnan mukaan lämpötilassa 20 ± 10 oC, jotta varmistetaan, että istuinmateriaali saavuttaa huonelämpötilan. Jos tarkistettavalla istuimella ei ole koskaan istuttu, 70–80 kg painavan henkilön tai laitteen on istuttava istuimella kahdesti minuutin ajan, jotta istuintyyny ja selkänoja saadaan joustavammaksi. Valmistajan pyynnöstä kaikkia istuimia on pidettävä kuormittamattomina vähintään 30 minuutin ajan ennen kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen asentamista. |
| --- | --- |

4.1

Ajoneuvo esikäsitellään valmistajan harkinnan mukaan lämpötilassa 20 ± 10 oC, jotta varmistetaan, että istuinmateriaali saavuttaa huonelämpötilan. Jos tarkistettavalla istuimella ei ole koskaan istuttu, 70–80 kg painavan henkilön tai laitteen on istuttava istuimella kahdesti minuutin ajan, jotta istuintyyny ja selkänoja saadaan joustavammaksi. Valmistajan pyynnöstä kaikkia istuimia on pidettävä kuormittamattomina vähintään 30 minuutin ajan ennen kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen asentamista.

| 4.2 | Ajoneuvon on oltava edellä olevassa 2.11 kohdassa määritellyssä mittausasennossa. |
| --- | --- |

4.2

Ajoneuvon on oltava edellä olevassa 2.11 kohdassa määritellyssä mittausasennossa.

| 4.3 | Jos istuinta voidaan säätää, se on säädettävä ensin taimmaiseen tavanomaiseen ajo- tai matkustusasentoon ajoneuvon valmistajan ilmoituksen mukaan ottaen huomioon ainoastaan istuimen pituussuunnassa tapahtuva säätö, ei istuimen liikkumavaraa, jota käytetään muissa tarkoituksissa kuin tavanomaisissa ajo- tai matkustusasennoissa. Jos käytettävissä on muita istuimen säätötapoja (pystysuora säätö, kulmittainen säätö, istuimen selkänojan säätö jne.), säädöt asetetaan ajoneuvon valmistajan määrittelemään asentoon. Jousituentaiset istuimet on kiinnitettävä tukevasti sellaiseen pystysuoraan asentoon, joka vastaa valmistajan määrittelemää tavanomaista ajoasentoa. |
| --- | --- |

4.3

Jos istuinta voidaan säätää, se on säädettävä ensin taimmaiseen tavanomaiseen ajo- tai matkustusasentoon ajoneuvon valmistajan ilmoituksen mukaan ottaen huomioon ainoastaan istuimen pituussuunnassa tapahtuva säätö, ei istuimen liikkumavaraa, jota käytetään muissa tarkoituksissa kuin tavanomaisissa ajo- tai matkustusasennoissa. Jos käytettävissä on muita istuimen säätötapoja (pystysuora säätö, kulmittainen säätö, istuimen selkänojan säätö jne.), säädöt asetetaan ajoneuvon valmistajan määrittelemään asentoon. Jousituentaiset istuimet on kiinnitettävä tukevasti sellaiseen pystysuoraan asentoon, joka vastaa valmistajan määrittelemää tavanomaista ajoasentoa.

| 4.4 | Se istumapaikan alue, jota kolmiulotteinen ”H”-pistekone koskettaa, on peitettävä riittävän suurella musliinipuuvillakankaalla, jossa on asianmukainen kudos; kangas määritellään sileäksi puuvillakankaaksi, jossa on 18,9 säiettä/cm2 ja joka painaa 0,228 kg/m2, tai kudotuksi kankaaksi tai kuitukankaaksi, jolla on vastaavat ominaisuudet. Jos testi suoritetaan istuimelle, joka ei ole ajoneuvossa, lattialla, jolle istuin asetetaan, on oltava samat olennaiset ominaisuudet (7) kuin ajoneuvon lattialla, jolla istuin on tarkoitettu käytettäväksi. |
| --- | --- |

4.4

Se istumapaikan alue, jota kolmiulotteinen ”H”-pistekone koskettaa, on peitettävä riittävän suurella musliinipuuvillakankaalla, jossa on asianmukainen kudos; kangas määritellään sileäksi puuvillakankaaksi, jossa on 18,9 säiettä/cm2 ja joka painaa 0,228 kg/m2, tai kudotuksi kankaaksi tai kuitukankaaksi, jolla on vastaavat ominaisuudet. Jos testi suoritetaan istuimelle, joka ei ole ajoneuvossa, lattialla, jolle istuin asetetaan, on oltava samat olennaiset ominaisuudet (7) kuin ajoneuvon lattialla, jolla istuin on tarkoitettu käytettäväksi.

| 4.5 | Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen istuimen ja istuimen selkänojan muodostama kokonaisuus sijoitetaan siten, että matkustajan keskitaso (C/LO) on kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen keskitason kohdalla. Valmistajan pyynnöstä kolmiulotteista ”H”-pistekonetta voidaan siirtää sisemmäksi matkustajan keskitasoon (C/LO) nähden, jos kone sijaitsee niin paljon ulompana, ettei konetta voida tasata istuimen reunan mukaan. |
| --- | --- |

4.5

Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen istuimen ja istuimen selkänojan muodostama kokonaisuus sijoitetaan siten, että matkustajan keskitaso (C/LO) on kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen keskitason kohdalla. Valmistajan pyynnöstä kolmiulotteista ”H”-pistekonetta voidaan siirtää sisemmäksi matkustajan keskitasoon (C/LO) nähden, jos kone sijaitsee niin paljon ulompana, ettei konetta voida tasata istuimen reunan mukaan.

| 4.6 | Jalkaterästä ja säärestä muodostuvat kokoonpanot kiinnitetään istuinkaukaloon joko yksitellen tai T-tankoa ja säärestä muodostuvaa kokoonpanoa käyttäen. ”H”-pisteen näkönappien kautta kulkevan viivan on oltava samansuuntainen maanpinnan kanssa ja kohtisuorassa istuimen pituussuuntaista keskitasoa vastaan. |
| --- | --- |

4.6

Jalkaterästä ja säärestä muodostuvat kokoonpanot kiinnitetään istuinkaukaloon joko yksitellen tai T-tankoa ja säärestä muodostuvaa kokoonpanoa käyttäen. ”H”-pisteen näkönappien kautta kulkevan viivan on oltava samansuuntainen maanpinnan kanssa ja kohtisuorassa istuimen pituussuuntaista keskitasoa vastaan.

| 4.7 | Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen jalkaterän ja jalan asennot säädetään seuraavasti: |
| --- | --- |

4.7

Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen jalkaterän ja jalan asennot säädetään seuraavasti:

| 4.7.1 | Suunniteltu istumapaikka: kuljettaja ja uloimpana edessä istuva matkustaja. |
| --- | --- |

4.7.1

Suunniteltu istumapaikka: kuljettaja ja uloimpana edessä istuva matkustaja.

| 4.7.1.1 | Molempia jalkaterästä ja jalasta muodostuvia kokoonpanoja siirretään eteenpäin siten, että jalkaterät asettuvat luonnollisiin asentoihinsa lattialla, tarvittaessa polkimien väliin. Jos mahdollista, vasen jalkaterä sijoitetaan suunnilleen saman verran vasemmalle kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen keskitasosta kuin oikea jalkaterä on keskitasosta oikealle. Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen poikittaissuuntauksen tarkistamisessa käytettävä vesivaaka saadaan vaakasuoraan säätämällä tarvittaessa istuinkaukalo uudelleen tai säätämällä jalkaterän ja jalan muodostamia kokoonpanoja taaksepäin. ”H”-pisteen näkönappien kautta kulkevan viivan on pysyttävä kohtisuorassa istuimen pituussuuntaista keskitasoa vastaan. |
| --- | --- |

4.7.1.1

Molempia jalkaterästä ja jalasta muodostuvia kokoonpanoja siirretään eteenpäin siten, että jalkaterät asettuvat luonnollisiin asentoihinsa lattialla, tarvittaessa polkimien väliin. Jos mahdollista, vasen jalkaterä sijoitetaan suunnilleen saman verran vasemmalle kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen keskitasosta kuin oikea jalkaterä on keskitasosta oikealle. Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen poikittaissuuntauksen tarkistamisessa käytettävä vesivaaka saadaan vaakasuoraan säätämällä tarvittaessa istuinkaukalo uudelleen tai säätämällä jalkaterän ja jalan muodostamia kokoonpanoja taaksepäin. ”H”-pisteen näkönappien kautta kulkevan viivan on pysyttävä kohtisuorassa istuimen pituussuuntaista keskitasoa vastaan.

| 4.7.1.2 | Jos vasenta jalkaa ei voida pitää samansuuntaisena oikean jalan kanssa eikä rakenne pysty tukemaan vasenta jalkaterää, vasenta jalkaa siirretään kunnes jalkaterä on tuettu. Näkönappien linjaus ei saa muuttua. |
| --- | --- |

4.7.1.2

Jos vasenta jalkaa ei voida pitää samansuuntaisena oikean jalan kanssa eikä rakenne pysty tukemaan vasenta jalkaterää, vasenta jalkaa siirretään kunnes jalkaterä on tuettu. Näkönappien linjaus ei saa muuttua.

| 4.7.2 | Suunniteltu istumapaikka: ulompi takaistuin
  Taka- tai apuistuimilla jalat sijoitetaan valmistajan määritelmien mukaisesti. Jos jalat tämän jälkeen lepäävät eri tasolla sijaitsevilla lattian osilla, käytetään vertailukohtana sitä jalkaa, joka ensimmäisenä koskettaa etuistuinta, ja toinen jalka asetetaan niin, että laitteen istuimen sivuttaissuuntauksen osoittava vesivaaka asettuu vaakasuoraan. |
| --- | --- |

4.7.2

Suunniteltu istumapaikka: ulompi takaistuin

Taka- tai apuistuimilla jalat sijoitetaan valmistajan määritelmien mukaisesti. Jos jalat tämän jälkeen lepäävät eri tasolla sijaitsevilla lattian osilla, käytetään vertailukohtana sitä jalkaa, joka ensimmäisenä koskettaa etuistuinta, ja toinen jalka asetetaan niin, että laitteen istuimen sivuttaissuuntauksen osoittava vesivaaka asettuu vaakasuoraan.

| 4.7.3 | Muut suunnitellut istumapaikat:
  Noudatetaan edellä olevassa 4.7.1 kohdassa esitettyä yleistä menettelyä paitsi että jalka on asetettava ajoneuvon valmistajan määritelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

4.7.3

Muut suunnitellut istumapaikat:

Noudatetaan edellä olevassa 4.7.1 kohdassa esitettyä yleistä menettelyä paitsi että jalka on asetettava ajoneuvon valmistajan määritelmän mukaisesti.

| 4.8 | Käytetään säären ja reiden painoja, ja kolmiulotteinen ”H”-pistekone asetetaan vaakatasoon. |
| --- | --- |

4.8

Käytetään säären ja reiden painoja, ja kolmiulotteinen ”H”-pistekone asetetaan vaakatasoon.

| 4.9 | Selkäkaukaloa kallistetaan eteenpäin etupysäyttimeen asti, ja kolmiulotteinen ”H”-pistekone vedetään irti istuimen selkänojasta T-tankoa käyttäen. Kolmiulotteinen ”H”-pistekone asetetaan uudelleen istuimelle käyttäen yhtä seuraavista menetelmistä: |
| --- | --- |

4.9

Selkäkaukaloa kallistetaan eteenpäin etupysäyttimeen asti, ja kolmiulotteinen ”H”-pistekone vedetään irti istuimen selkänojasta T-tankoa käyttäen. Kolmiulotteinen ”H”-pistekone asetetaan uudelleen istuimelle käyttäen yhtä seuraavista menetelmistä:

| 4.9.1 | jos kolmiulotteinen ”H”-pistekone näyttää liukuvan taaksepäin, käytetään seuraavassa esitettyä menettelyä. Koneen annetaan liukua taaksepäin kunnes T-tangon eteenpäin kohdistuvaa vaakasuoraa ja pidättävää kuormaa ei enää tarvita, eli kunnes istuinkaukalo koskettaa istuimen selkänojaa. Tarvittaessa säären asentoa korjataan, |
| --- | --- |

4.9.1

jos kolmiulotteinen ”H”-pistekone näyttää liukuvan taaksepäin, käytetään seuraavassa esitettyä menettelyä. Koneen annetaan liukua taaksepäin kunnes T-tangon eteenpäin kohdistuvaa vaakasuoraa ja pidättävää kuormaa ei enää tarvita, eli kunnes istuinkaukalo koskettaa istuimen selkänojaa. Tarvittaessa säären asentoa korjataan,

| 4.9.2 | jos kolmiulotteinen ”H”-pistekone ei näytä liukuvan taaksepäin, käytetään seuraavassa esitettyä menettelyä. Kolmiulotteista ”H”-pistekonetta liu'utetaan taaksepäin kohdistamalla T-tankoon vaakasuora taaksepäin suuntautuva kuorma kunnes istuinkaukalo koskettaa istuimen selkänojaa (ks. tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 2). |
| --- | --- |

4.9.2

jos kolmiulotteinen ”H”-pistekone ei näytä liukuvan taaksepäin, käytetään seuraavassa esitettyä menettelyä. Kolmiulotteista ”H”-pistekonetta liu'utetaan taaksepäin kohdistamalla T-tankoon vaakasuora taaksepäin suuntautuva kuorma kunnes istuinkaukalo koskettaa istuimen selkänojaa (ks. tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 2).

| 4.10 | Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen selkänojan ja kaukalon muodostamaan kokoonpanoon kohdistetaan lonkkakulman kvadrantin ja T-tangon kotelon liittymässä kuorma, joka on suuruudeltaan 100 ±10 N. Kohdistettavan kuorman suunta säilytetään viivalla, joka kulkee edellä mainitun liittymän ohi pisteeseen, joka sijaitsee juuri reisitangon kotelon yläpuolella (ks. tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 2). Tämän jälkeen selkänojakaukalo palautetaan varovasti istuimen selkänojaa vasten. Menettelyn jäljellä olevan osan suhteen on oltava erityisen huolellinen, jotta estetään kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen liukuminen eteenpäin. |
| --- | --- |

4.10

Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen selkänojan ja kaukalon muodostamaan kokoonpanoon kohdistetaan lonkkakulman kvadrantin ja T-tangon kotelon liittymässä kuorma, joka on suuruudeltaan 100 ±10 N. Kohdistettavan kuorman suunta säilytetään viivalla, joka kulkee edellä mainitun liittymän ohi pisteeseen, joka sijaitsee juuri reisitangon kotelon yläpuolella (ks. tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 2). Tämän jälkeen selkänojakaukalo palautetaan varovasti istuimen selkänojaa vasten. Menettelyn jäljellä olevan osan suhteen on oltava erityisen huolellinen, jotta estetään kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen liukuminen eteenpäin.

| 4.11 | Asennetaan oikean ja vasemman pakaran painot ja sitten vuorotellen kahdeksan ylävartalon painoa. Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen taso ei saa muuttua. |
| --- | --- |

4.11

Asennetaan oikean ja vasemman pakaran painot ja sitten vuorotellen kahdeksan ylävartalon painoa. Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen taso ei saa muuttua.

| 4.12 | Selkänojakaukaloa kallistetaan eteenpäin istuimen selkänojan jännityksen vapauttamiseksi. Kolmiulotteista ”H”-pistekonetta keinutetaan puolelta toiselle 10 asteen kaaressa (5 astetta pystysuoran keskitason kummallekin puolelle) kolme kokonaista jaksoa, jotta vapautetaan kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen ja istuimen välille mahdollisesti kertynyt kitka.
  Keinutuksen aikana kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen T-tanko saattaa siirtyä määritetystä vaaka- ja pystysuorasta linjauksesta. Tästä syystä T-tankoa on pidettävä paikoillaan kohdistamalla siihen asianmukainen sivuttainen kuorma keinutusliikkeiden aikana. T-tankoa pideltäessä ja kolmiulotteista ”H”-pistekonetta keinutettaessa on oltava huolellinen, jotta varmistetaan, ettei tahattomia ulkoisia kuormia kohdistu pystysuoraan tai eteen- ja taaksepäin.
  Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen jalkoja ei saa estää tai pitää kiinni tämän vaiheen aikana. Jos jalkojen asento muuttuu, niiden pitäisi antaa jäädä kyseiseen asentoon toistaiseksi.
  Selkänojakaukalo palautetaan varovasti istuimen selkänojaa vasten ja tarkistetaan, että kaksi vesivaakaa ovat nolla-asennossa. Jos jalat ovat liikkuneet kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen keinutuksen aikana, ne on asetettava uudelleen seuraavassa esitetyllä tavalla.
  Nostetaan vuorotellen kumpikin jalkaterä irti lattiasta mahdollisimman vähän, mutta riittävästi, kunnes jalka ei enää liiku. Nostamisen aikana jalkaterien on voitava pyöriä vapaasti, eikä eteenpäin suuntautuvia tai sivuttaisia kuormia saa käyttää. Kun kumpikin jalkaterä lasketaan takaisin alas, kantapään on koskettava tarkoitukseen suunniteltuun rakenteeseen.
  Tarkistetaan, että sivuttaissuuntainen vesivaaka on nolla-asennossa; tarvittaessa kohdistetaan selkänojakaukalon yläosaan sellainen sivuttainen kuorma, joka riittää asettamaan kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen istuinkaukalon istuimelle vaaka-asentoon. |
| --- | --- |

4.12

Selkänojakaukaloa kallistetaan eteenpäin istuimen selkänojan jännityksen vapauttamiseksi. Kolmiulotteista ”H”-pistekonetta keinutetaan puolelta toiselle 10 asteen kaaressa (5 astetta pystysuoran keskitason kummallekin puolelle) kolme kokonaista jaksoa, jotta vapautetaan kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen ja istuimen välille mahdollisesti kertynyt kitka.

Keinutuksen aikana kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen T-tanko saattaa siirtyä määritetystä vaaka- ja pystysuorasta linjauksesta. Tästä syystä T-tankoa on pidettävä paikoillaan kohdistamalla siihen asianmukainen sivuttainen kuorma keinutusliikkeiden aikana. T-tankoa pideltäessä ja kolmiulotteista ”H”-pistekonetta keinutettaessa on oltava huolellinen, jotta varmistetaan, ettei tahattomia ulkoisia kuormia kohdistu pystysuoraan tai eteen- ja taaksepäin.

Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen jalkoja ei saa estää tai pitää kiinni tämän vaiheen aikana. Jos jalkojen asento muuttuu, niiden pitäisi antaa jäädä kyseiseen asentoon toistaiseksi.

Selkänojakaukalo palautetaan varovasti istuimen selkänojaa vasten ja tarkistetaan, että kaksi vesivaakaa ovat nolla-asennossa. Jos jalat ovat liikkuneet kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen keinutuksen aikana, ne on asetettava uudelleen seuraavassa esitetyllä tavalla.

Nostetaan vuorotellen kumpikin jalkaterä irti lattiasta mahdollisimman vähän, mutta riittävästi, kunnes jalka ei enää liiku. Nostamisen aikana jalkaterien on voitava pyöriä vapaasti, eikä eteenpäin suuntautuvia tai sivuttaisia kuormia saa käyttää. Kun kumpikin jalkaterä lasketaan takaisin alas, kantapään on koskettava tarkoitukseen suunniteltuun rakenteeseen.

Tarkistetaan, että sivuttaissuuntainen vesivaaka on nolla-asennossa; tarvittaessa kohdistetaan selkänojakaukalon yläosaan sellainen sivuttainen kuorma, joka riittää asettamaan kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen istuinkaukalon istuimelle vaaka-asentoon.

| 4.13 | T-tangosta pidetään kiinni, jotta estetään kolmiulotteista ”H”-pistekonetta liukumasta eteenpäin istuintyynyllä, ja menetellään seuraavasti:






  a) | selkänojakaukalo palautetaan istuimen selkänojaa vasten; |
| --- | --- | --- |

4.13

T-tangosta pidetään kiinni, jotta estetään kolmiulotteista ”H”-pistekonetta liukumasta eteenpäin istuintyynyllä, ja menetellään seuraavasti:

a)

selkänojakaukalo palautetaan istuimen selkänojaa vasten;

| b) | vuorotellen kohdistetaan ja vapautetaan vaakasuora taaksepäin suuntautuva kuorma, jonka suuruus on enintään 25 N, selkänojan kulman tankoon suunnilleen ylävartalon painojen keskikohdan korkeudelta kunnes lonkkakulman kvadrantti osoittaa, että vakaa asento on saavutettu kuorman vapauttamisen jälkeen. On oltava erityisen huolellinen, jotta varmistetaan, ettei kolmiulotteiseen ”H”-pistekoneeseen kohdistu ulkoisia alaspäin suuntautuvia tai sivuttaisia kuormia. Jos kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen tason uusi säätö on tarpeen, selkänojakaukaloa kierretään eteenpäin, taso säädetään ja 4.12 kohdassa esitetty menettely toistetaan. |
| --- | --- |

b)

vuorotellen kohdistetaan ja vapautetaan vaakasuora taaksepäin suuntautuva kuorma, jonka suuruus on enintään 25 N, selkänojan kulman tankoon suunnilleen ylävartalon painojen keskikohdan korkeudelta kunnes lonkkakulman kvadrantti osoittaa, että vakaa asento on saavutettu kuorman vapauttamisen jälkeen. On oltava erityisen huolellinen, jotta varmistetaan, ettei kolmiulotteiseen ”H”-pistekoneeseen kohdistu ulkoisia alaspäin suuntautuvia tai sivuttaisia kuormia. Jos kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen tason uusi säätö on tarpeen, selkänojakaukaloa kierretään eteenpäin, taso säädetään ja 4.12 kohdassa esitetty menettely toistetaan.

| 4.14 | Tehdään kaikki mittaukset: |
| --- | --- |

4.14

Tehdään kaikki mittaukset:

| 4.14.1 | ”H”-pisteen koordinaatit mitataan kolmiulotteisen vertailujärjestelmän suhteen, |
| --- | --- |

4.14.1

”H”-pisteen koordinaatit mitataan kolmiulotteisen vertailujärjestelmän suhteen,

| 4.14.2 | istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma mitataan kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen selkänojan kulman kvadrantista, kun anturi on taimmaisessa mahdollisessa asennossa. |
| --- | --- |

4.14.2

istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma mitataan kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen selkänojan kulman kvadrantista, kun anturi on taimmaisessa mahdollisessa asennossa.

| 4.15 | Jos kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen asennus halutaan suorittaa uudelleen, istuinkokoonpanoa ei saisi kuormittaa ainakaan 30 minuuttiin ennen asennuksen uusimista. Kolmiulotteista ”H”-pistekonetta ei saisi pitää kuormitettuna istuinkokoonpanon päällä pitempään kuin testin suorittaminen sitä vaatii. |
| --- | --- |

4.15

Jos kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen asennus halutaan suorittaa uudelleen, istuinkokoonpanoa ei saisi kuormittaa ainakaan 30 minuuttiin ennen asennuksen uusimista. Kolmiulotteista ”H”-pistekonetta ei saisi pitää kuormitettuna istuinkokoonpanon päällä pitempään kuin testin suorittaminen sitä vaatii.

| 4.16 | Jos samalla rivillä sijaitsevia istuimia voidaan pitää samanlaisina (penkki-istuin, identtiset istuimet jne.), kullekin istuinriville määritetään ainoastaan yksi ”H”-piste ja yksi ”istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma” tämän liitteen lisäyksessä 1 kuvatun kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen sijaitessa istumapaikalla, jonka katsotaan edustavan riviä. Tämän istumapaikan on oltava: |
| --- | --- |

4.16

Jos samalla rivillä sijaitsevia istuimia voidaan pitää samanlaisina (penkki-istuin, identtiset istuimet jne.), kullekin istuinriville määritetään ainoastaan yksi ”H”-piste ja yksi ”istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma” tämän liitteen lisäyksessä 1 kuvatun kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen sijaitessa istumapaikalla, jonka katsotaan edustavan riviä. Tämän istumapaikan on oltava:

| 4.16.1 | eturivin istuinten osalta kuljettajan istuin; |
| --- | --- |

4.16.1

eturivin istuinten osalta kuljettajan istuin;

| 4.16.2 | takarivin tai takarivien istuinten osalta ulompana sijaitseva istuin. |
| --- | --- |

4.16.2

takarivin tai takarivien istuinten osalta ulompana sijaitseva istuin.

LIITE 3

Lisäys 1

KOLMIULOTTEISEN ”H”-PISTEKONEEN KUVAUS (8)

(3-D H -kone)

1.   Selkänoja- ja istuinkaukalot

Selkänoja- ja istuinkaukalot valmistetaan lujitemuovista ja metallista. Niillä jäljitellään ihmisen ylävartaloa ja reittä, ja ne on mekaanisesti saranoitu ”H”-pisteestä. ”H”-pisteestä saranoituun anturiin kiinnitetään kvadrantti, jolla mitataan istuimen selkänojan todellista kaltevuuskulmaa. Istuinkaukaloon kiinnitetty säädettävä reisitanko osoittaa reiden keskiviivan ja toimii lonkkakulman kvadrantin perusviivana.

2.   Vartalon ja jalan osat

Sääriosat kytketään istuinkaukaloon polvet yhdistävästä T-tangosta, joka on säädettävän reisitangon sivuttaissuuntainen jatke. Kvadrantit sisällytetään sääriosiin, ja niillä mitataan polvikulmia. Kengät ja jalkaterät kalibroidaan jalkaterän kulman mittaamiseksi. Laite suunnataan tilassa kahdella vesivaa'alla. Vartalo-osan painot sijoitetaan painopisteisiin siten, että istuimella jäljitellään 76 kg painavan miehen painon jakautumista. Tarkistetaan, että kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen kaikki nivelet liikkuvat vapaasti ilman havaittavissa olevaa kitkaa.

Image

Image

LIITE 3

Lisäys 2

KOLMIULOTTEINEN VERTAILUJÄRJESTELMÄ

| 1. | Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä määritellään kolmella ajoneuvon valmistajan vahvistamalla ortogonaalisella tasolla (ks. kuva) (9). |
| --- | --- |

1.

Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä määritellään kolmella ajoneuvon valmistajan vahvistamalla ortogonaalisella tasolla (ks. kuva) (9).

| 2. | Ajoneuvo saadaan mittausasentoon asettamalla ajoneuvo tukialustalle siten, että vertailumerkkien koordinaatit vastaavat valmistajan ilmoittamia arvoja. |
| --- | --- |

2.

Ajoneuvo saadaan mittausasentoon asettamalla ajoneuvo tukialustalle siten, että vertailumerkkien koordinaatit vastaavat valmistajan ilmoittamia arvoja.

| 3. | ”R”-pisteen ja ”H”-pisteen koordinaatit vahvistetaan ajoneuvon valmistajan määrittelemien vertailumerkkien perusteella. |
| --- | --- |

3.

”R”-pisteen ja ”H”-pisteen koordinaatit vahvistetaan ajoneuvon valmistajan määrittelemien vertailumerkkien perusteella.

Image

LIITE 3

Lisäys 3

ISTUMAPAIKKOJA KOSKEVAT VERTAILUTIEDOT

1.   Vertailutietojen koodittaminen

Vertailutiedot luetteloidaan peräkkäin kunkin istumapaikan osalta. Istumapaikalle annetaan kahdesta merkistä muodostuva koodi. Ensimmäinen merkki on arabialainen numero, jolla ilmoitetaan istuinrivi ajoneuvon edestä taaksepäin laskettuna. Toinen merkki on suuraakkosin esitetty kirjain, joka ilmoittaa istumapaikan sijainnin rivillä ajoneuvon eteenpäin suuntautuvan liikkeen suuntaan katsottuna; seuraavia kirjaimia käytetään:

| | L = vasemmalla |
| --- | --- |

L = vasemmalla

| | C = keskellä |
| --- | --- |

C = keskellä

| | R = oikealla |
| --- | --- |

R = oikealla

2.   Ajoneuvon mittausasennon kuvaus

| 2.1 | Vertailumerkkien koordinaatit
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

2.1

Vertailumerkkien koordinaatit

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

3.   Vertailutietojen luettelo

| 3.1 | Istumapaikka: .............................. |
| --- | --- |

3.1

Istumapaikka: ..............................

| 3.1.1 | ”R”-pisteen koordinaatit
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

3.1.1

”R”-pisteen koordinaatit

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

| 3.1.2 | Suunniteltu istuimen selkänojan kaltevuuskulma: .............................. |
| --- | --- |

3.1.2

Suunniteltu istuimen selkänojan kaltevuuskulma: ..............................

| 3.1.3 | Eritelmät istuimen säätöä varten (10)

  vaakasuora säätö: ..............................
  pystysuora säätö: ..............................
  kulmittainen säätö: ..............................
  istuimen selkänojan kaltevuuskulma: .............................. |
| --- | --- |

3.1.3

Eritelmät istuimen säätöä varten (10)

vaakasuora säätö: ..............................

pystysuora säätö: ..............................

kulmittainen säätö: ..............................

istuimen selkänojan kaltevuuskulma: ..............................

Huomautus: Muiden istumapaikkojen vertailutiedot annetaan 3.2, 3.3 jne. kohdassa.

LIITE 4

PÄÄNTUEN KORKEUDEN JA LEVEYDEN MÄÄRITTÄMINEN

Image

Image

LIITE 5

TESTEISSÄ KÄYTETYT LINJAT JA TEHDYT MITTAUKSET

Image

| 1. | Kuormittamaton alkuasento. |
| --- | --- |

1.

Kuormittamaton alkuasento.

| 2a. | Poikkeutettu asento, kun nuken selkää on kuormitettu 373 Nm:n momentilla R-pisteen suhteen, jolloin saadaan poikkeutettu vertailulinja r1. |
| --- | --- |

2a.

Poikkeutettu asento, kun nuken selkää on kuormitettu 373 Nm:n momentilla R-pisteen suhteen, jolloin saadaan poikkeutettu vertailulinja r1.

| 2b. | Poikkeutettu asento, kun halkaisijaltaan 165 mm:n suuruiseen pallomaiseen kppaleeseen kohdistetaan voima F, joka tuottaa 373 Nm:n momentin R-pisteen suhteen niin, että poikkeutettu vertailulinja r1 pysyy paikoillaan. |
| --- | --- |

2b.

Poikkeutettu asento, kun halkaisijaltaan 165 mm:n suuruiseen pallomaiseen kppaleeseen kohdistetaan voima F, joka tuottaa 373 Nm:n momentin R-pisteen suhteen niin, että poikkeutettu vertailulinja r1 pysyy paikoillaan.

| 3. | Asento sen jälkeen, kun voima F on korotettu arvoon 890 N. |
| --- | --- |

3.

Asento sen jälkeen, kun voima F on korotettu arvoon 890 N.

Image

LIITE 6

TESTAUSMENETTELY ENERGIAN HAJAUTTAMISEN TARKASTAMISEKSI

1.   Asentaminen, testauslaitteet, tallennusvälineet ja menettely

1.1.   Valmistelu

Istuin, sellaisena kuin se on ajoneuvoon asennettuna, on kiinnitettävä testauspenkkiin lujasti valmistajan toimittamilla kiinnitysosilla, jottei se liiku iskujen vaikutuksesta.

Jos istuimen selkänojaa voidaan säätää, se on lukittava tämän säännön 6.1.1 kohdassa määriteltyyn asentoon.

Jos istuimeen on asennettu pääntuki, se on asennettava istuimen selkänojaan siten kuin se on ajoneuvossa. Jos pääntuki on erillinen, se on kiinnitettävä siihen ajoneuvon rakenteen osaan, johon se tavanomaisesti kiinnitetään.

Jos pääntukea voidaan säätää, se on sijoitettava epäsuotuisimpaan kiinnityslaitteen sallimaan asentoon.

1.2.   Testauslaitteet

| 1.2.1. | Nämä laitteet koostuvat heilurista, joka on laakeroitu kuulalaakereilla ja jonka suhteellinen massa (11) on iskukeskipisteessä 6,8 kg. Heilurin alaosan muodostaa kova päätä edustava kappale, jonka halkaisija on 165 mm ja jonka keskipiste on täsmälleen samassa kohdassa kuin heilurin iskukeskipiste. |
| --- | --- |

1.2.1.

Nämä laitteet koostuvat heilurista, joka on laakeroitu kuulalaakereilla ja jonka suhteellinen massa (11) on iskukeskipisteessä 6,8 kg. Heilurin alaosan muodostaa kova päätä edustava kappale, jonka halkaisija on 165 mm ja jonka keskipiste on täsmälleen samassa kohdassa kuin heilurin iskukeskipiste.

| 1.2.2. | Päätä edustavaan kappaleeseen on asennettava kaksi kiihtyvyyttä mittaavaa anturia ja yksi nopeutta mittaava anturi, joilla pystytään mittaamaan arvot iskun suunnassa. |
| --- | --- |

1.2.2.

Päätä edustavaan kappaleeseen on asennettava kaksi kiihtyvyyttä mittaavaa anturia ja yksi nopeutta mittaava anturi, joilla pystytään mittaamaan arvot iskun suunnassa.

1.3.   Tallennusvälineet

Käytettävien tallennusvälineiden on oltava sellaiset, että mittaukset voidaan suorittaa seuraavalla tarkkuudella:

| 1.3.1. | Kiihtyvyys:
  tarkkuus = ± 5 % todellisesta arvosta;
  tietokanavan taajuusluokka: luokka 600, joka vastaa ISO:n standardia 6487 (1980);
  herkkyys muunsuuntaisille kiihtyvyyksille = < 5 % asteikon alimmasta kohdasta. |
| --- | --- |

1.3.1.

Kiihtyvyys:

tarkkuus = ± 5 % todellisesta arvosta;

tietokanavan taajuusluokka: luokka 600, joka vastaa ISO:n standardia 6487 (1980);

herkkyys muunsuuntaisille kiihtyvyyksille = < 5 % asteikon alimmasta kohdasta.

| 1.3.2. | Nopeus
  tarkkuus: ±2,5 % todellisesta arvosta;
  herkkyys: 0,5 km/h. |
| --- | --- |

1.3.2.

Nopeus

tarkkuus: ±2,5 % todellisesta arvosta;

herkkyys: 0,5 km/h.

| 1.3.3. | Ajanotto:
  laitteiden on testin aikana kyettävä ottamaan aikaa sekä antamaan lukemia tuhannesosasekunnin tarkkuudella;
  iskun alkuvaiheen, jolloin ensimmäinen kosketus päätä edustavan kappaleen ja testattavan kappaleen välillä tapahtuu, on käytävä ilmi tallennuksista, joita käytetään testin analysoinnissa. |
| --- | --- |

1.3.3.

Ajanotto:

laitteiden on testin aikana kyettävä ottamaan aikaa sekä antamaan lukemia tuhannesosasekunnin tarkkuudella;

iskun alkuvaiheen, jolloin ensimmäinen kosketus päätä edustavan kappaleen ja testattavan kappaleen välillä tapahtuu, on käytävä ilmi tallennuksista, joita käytetään testin analysoinnissa.

1.4.   Testausmenettely

| 1.4.1. | Istuimen selkänojan testit
  Kun istuin on asennettu siten kuin tämän liitteen 1.1 kohdassa ilmoitetaan, iskun suunnan takaa eteenpäin on oltava pitkittäistasossa 45 asteen kulmassa pystysuoraan nähden.
  Iskut on kohdistettava pisteisiin, jotka testilaboratorio on valinnut tämän säännön 6.8.1.1 kohdassa määritellyltä alueelta 1, tai tarvittaessa tämän säännön 6.8.1.2 kohdassa määritellyltä alueelta 2, pinnoilta, joiden kaarevuussäde on alle 5 mm. |
| --- | --- |

1.4.1.

Istuimen selkänojan testit

Kun istuin on asennettu siten kuin tämän liitteen 1.1 kohdassa ilmoitetaan, iskun suunnan takaa eteenpäin on oltava pitkittäistasossa 45 asteen kulmassa pystysuoraan nähden.

Iskut on kohdistettava pisteisiin, jotka testilaboratorio on valinnut tämän säännön 6.8.1.1 kohdassa määritellyltä alueelta 1, tai tarvittaessa tämän säännön 6.8.1.2 kohdassa määritellyltä alueelta 2, pinnoilta, joiden kaarevuussäde on alle 5 mm.

| 1.4.2. | Pääntuen testit
  Pääntuki on kiinnitettävä ja säädettävä siten kuin tämän liitteen 1.1 kohdassa ilmoitetaan. Iskut on kohdistettava pisteisiin, jotka testilaboratorio on valinnut tämän säännön 6.8.1.1 kohdassa määritellyltä alueelta 1, ja mahdollisesti tämän säännön 6.8.1.2 kohdassa määritellyltä alueelta 2, pinnoilta, joiden kaarevuussäde on alle 5 mm. |
| --- | --- |

1.4.2.

Pääntuen testit

Pääntuki on kiinnitettävä ja säädettävä siten kuin tämän liitteen 1.1 kohdassa ilmoitetaan. Iskut on kohdistettava pisteisiin, jotka testilaboratorio on valinnut tämän säännön 6.8.1.1 kohdassa määritellyltä alueelta 1, ja mahdollisesti tämän säännön 6.8.1.2 kohdassa määritellyltä alueelta 2, pinnoilta, joiden kaarevuussäde on alle 5 mm.

| 1.4.2.1. | Takapinnan osalta iskun suunnan takaa eteenpäin on oltava pitkittäistasossa 45 asteen kulmassa pystysuoraan nähden. |
| --- | --- |

1.4.2.1.

Takapinnan osalta iskun suunnan takaa eteenpäin on oltava pitkittäistasossa 45 asteen kulmassa pystysuoraan nähden.

| 1.4.2.2. | Etupinnan osalta iskun suunnan edestä taaksepäin on oltava vaakasuorassa pitkittäistasossa. |
| --- | --- |

1.4.2.2.

Etupinnan osalta iskun suunnan edestä taaksepäin on oltava vaakasuorassa pitkittäistasossa.

| 1.4.2.3. | Etu- ja taka-alueiden rajana on tämän säännön 6.5 kohdassa määritetty pääntuen yläreunaan nähden tangentiaalinen vaakataso. |
| --- | --- |

1.4.2.3.

Etu- ja taka-alueiden rajana on tämän säännön 6.5 kohdassa määritetty pääntuen yläreunaan nähden tangentiaalinen vaakataso.

| 1.4.3. | Päätä edustavan kappaleen on iskeydyttävä testikappaleeseen nopeudella 24,1 km/h, joka on saavutettava joko pelkän sysäyksen energialla tai käyttämällä lisäksi työntölaitetta. |
| --- | --- |

1.4.3.

Päätä edustavan kappaleen on iskeydyttävä testikappaleeseen nopeudella 24,1 km/h, joka on saavutettava joko pelkän sysäyksen energialla tai käyttämällä lisäksi työntölaitetta.

2.   Tulokset

Hidastuvuuslukemaksi on otettava kahden hidastuvuutta mittaavan anturin lukemien keskiarvo.

| 3. | Vastaavat menettelyt (ks. tämän säännön 6.9 kohta). |
| --- | --- |

3.

Vastaavat menettelyt (ks. tämän säännön 6.9 kohta).

LIITE 7

MENETELMÄ ISTUIMIEN KIINNITYSPISTEIDEN JA NIIDEN SÄÄTÖ-, LUKITUS- JA SIIRTOJÄRJESTELMIEN LUJUUDEN TESTAAMISEKSI

1.   Vitkavaikutusten kestävyyden testaus

| 1.1 | Testattavat istuimet on asennettava siihen ajoneuvon koriin, johon ne on suunniteltu. Tämä ajoneuvon kori on kiinnitettävä lujasti testivaunuun siten kuin seuraavissa kohdissa määrätään. |
| --- | --- |

1.1

Testattavat istuimet on asennettava siihen ajoneuvon koriin, johon ne on suunniteltu. Tämä ajoneuvon kori on kiinnitettävä lujasti testivaunuun siten kuin seuraavissa kohdissa määrätään.

| 1.2 | Ajoneuvon koria ei saa kiinnittää testivaunuun menetelmällä, joka vahvistaa istuimen kiinnityspisteitä. |
| --- | --- |

1.2

Ajoneuvon koria ei saa kiinnittää testivaunuun menetelmällä, joka vahvistaa istuimen kiinnityspisteitä.

| 1.3 | Istuimet ja niiden osat on säädettävä ja lukittava siten kuin tämän säännön 6.1.1 kohdassa määrätään ja yhteen tämän säännön 6.3.3 tai 6.3.4 kohdassa esitetyistä asennoista. |
| --- | --- |

1.3

Istuimet ja niiden osat on säädettävä ja lukittava siten kuin tämän säännön 6.1.1 kohdassa määrätään ja yhteen tämän säännön 6.3.3 tai 6.3.4 kohdassa esitetyistä asennoista.

| 1.4 | Jos ryhmän istuimissa ei ole olennaisia eroja tämän säännön 2.2 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä, tämän säännön 6.3.1 ja 6.3.2 kohdassa määrätyt testit voidaan tehdä niin, että toinen istuin on säädettynä etummaiseen asentoonsa ja toinen istuin säädettynä takimmaiseen asentoonsa. |
| --- | --- |

1.4

Jos ryhmän istuimissa ei ole olennaisia eroja tämän säännön 2.2 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä, tämän säännön 6.3.1 ja 6.3.2 kohdassa määrätyt testit voidaan tehdä niin, että toinen istuin on säädettynä etummaiseen asentoonsa ja toinen istuin säädettynä takimmaiseen asentoonsa.

| 1.5 | Vaunun hidastuvuus mitataan tietokanavilla, joiden taajuusluokka on (CFC) 60, mikä vastaa kansainvälisen ISO:n standardin 6487 (1980) ominaisuuksia. |
| --- | --- |

1.5

Vaunun hidastuvuus mitataan tietokanavilla, joiden taajuusluokka on (CFC) 60, mikä vastaa kansainvälisen ISO:n standardin 6487 (1980) ominaisuuksia.

2.   Koko ajoneuvon törmäystesti kiinteää estettä vasten

| 2.1 | Esteen on koostuttava teräsbetonikappaleesta, joka on vähintään 3 m leveä, vähintään 1,5 m korkea ja vähintään 0,6 m paksu. Etupinnan on oltava kohtisuorassa vauhdinottoradan loppuosaan nähden, ja se on päällystettävä 19 ± 1 mm paksuilla vanerilevyillä. Teräsbetonikappaleen taakse on tiivistettävä vähintään 90 tonnia maata. Teräsbetonieste ja maa voidaan korvata esteillä, joissa on sama etupinta, edellyttäen, että ne tuottavat vastaavat tulokset. |
| --- | --- |

2.1

Esteen on koostuttava teräsbetonikappaleesta, joka on vähintään 3 m leveä, vähintään 1,5 m korkea ja vähintään 0,6 m paksu. Etupinnan on oltava kohtisuorassa vauhdinottoradan loppuosaan nähden, ja se on päällystettävä 19 ± 1 mm paksuilla vanerilevyillä. Teräsbetonikappaleen taakse on tiivistettävä vähintään 90 tonnia maata. Teräsbetonieste ja maa voidaan korvata esteillä, joissa on sama etupinta, edellyttäen, että ne tuottavat vastaavat tulokset.

| 2.2 | Törmäyshetkellä ajoneuvon on liikuttava vapaasti. Sen on osuttava esteeseen kohtisuorassa suunnassa törmäysseinään nähden; ajoneuvon etuosan pystysuoran keskiviivan ja törmäysseinän pystysuoran keskiviivan välinen suurin sallittu sivuttaispoikkeama on ± 30 cm; törmäyshetkellä ajoneuvoon ei enää saa vaikuttaa millään ylimääräisellä ohjaus- tai työntölaitteella. Nopeuden on oltava törmäyshetkellä 48,3–53,1 km/h. |
| --- | --- |

2.2

Törmäyshetkellä ajoneuvon on liikuttava vapaasti. Sen on osuttava esteeseen kohtisuorassa suunnassa törmäysseinään nähden; ajoneuvon etuosan pystysuoran keskiviivan ja törmäysseinän pystysuoran keskiviivan välinen suurin sallittu sivuttaispoikkeama on ± 30 cm; törmäyshetkellä ajoneuvoon ei enää saa vaikuttaa millään ylimääräisellä ohjaus- tai työntölaitteella. Nopeuden on oltava törmäyshetkellä 48,3–53,1 km/h.

| 2.3 | Polttoaineen syöttöjärjestelmä on täytettävä vähintään 90-prosenttisesti polttoaineella tai vastaavalla nesteellä. |
| --- | --- |

2.3

Polttoaineen syöttöjärjestelmä on täytettävä vähintään 90-prosenttisesti polttoaineella tai vastaavalla nesteellä.

LIITE 8

PÄÄNTUEN AUKKOJEN MITAN ”a” MÄÄRITTÄMINEN

Image

Huomautus: Leikkaus A–A on tehtävä sellaisessa aukon alueen pisteessä, jossa pallo eniten tunkeutuu aukkoon, kohdistamatta siihen mitään kuormitusta.

Image

Huom.: Leikkaus A–A on tehtävä sellaisessa aukon alueen pisteessä, jossa pallo eniten tunkeutuu aukkoon, kohdistamatta siihen mitään kuormitusta.

LIITE 9

Lisäys

TESTIMENETTELY LAITTEILLE, JOIDEN ON TARKOITUS SUOJATA MATKUSTAJIA MATKATAVAROIDEN SIIRTYMISELTÄ

1.   Testilohkareet

Kovat lohkareet, joiden vitkakeskus on geometrisessa keskustassa

Tyyppi 1

| Mitat: | 300 mm × 300 mm × 300 mm
  kaikki reunat ja nurkat pyöristetty 20 mm:iin |
| --- | --- |
| Massa: | 18 kg |

Mitat:

300 mm × 300 mm × 300 mm

kaikki reunat ja nurkat pyöristetty 20 mm:iin

Massa:

18 kg

Tyyppi 2

| Mitat: | 500 mm × 350 mm × 125 mm
  kaikki reunat ja nurkat pyöristetty 20 mm:iin |
| --- | --- |
| Massa: | 10 kg |

Mitat:

500 mm × 350 mm × 125 mm

kaikki reunat ja nurkat pyöristetty 20 mm:iin

Massa:

10 kg

2.   Testin valmistelu

2.1   Selkänojien testi (ks. kuva 1)

2.1.1   Yleiset vaatimukset

| 2.1.1.1 | Ajoneuvon valmistajalla on halutessaan mahdollisuus poistaa testattavasta istuimesta ja pääntuesta testejä varten osat, joiden kovuus on pienempi kuin 50 Shore A. |
| --- | --- |

2.1.1.1

Ajoneuvon valmistajalla on halutessaan mahdollisuus poistaa testattavasta istuimesta ja pääntuesta testejä varten osat, joiden kovuus on pienempi kuin 50 Shore A.

| 2.1.1.2 | Matkatavaratilan lattialle asetetaan kaksi tyypin 1 testilohkaretta. Testilohkareiden pituussuuntaisen sijainnin määrittämiseksi ne asetetaan ensin siten, että niiden etusivu koskettaa sitä ajoneuvon osaa, joka muodostaa tavaratilan eturajan ja että niiden alasivu on tavaratilan lattiaa vasten. Tämän jälkeen niitä siirretään taaksepäin ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason suuntaisesti kunnes niiden geometrinen keskus on siirtynyt 200 mm. Jos tavaratilan mittojen vuoksi testilohkareita ei voida siirtää 200 mm matkaa ja jos takaistuimet ovat vaakasuunnassa säädettävissä, takaistuimia on siirrettävä eteenpäin matkustajien tavanomaiseen käyttöön tarkoitetun säätöalueen äärirajaan asti tai siihen asti, kunnes ne ovat 200 mm etäisyydellä testilohkareista, sen mukaan, kumpi johtaa pienempään siirtoon. Muissa tapauksissa testilohkareet sijoitetaan mahdollisimman kauas takaistuinten taakse. Ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason ja kunkin testilohkareen välisen etäisyyden on oltava 25 mm, jolloin lohkareiden väliseksi etäisyydeksi saadaan 50 mm. |
| --- | --- |

2.1.1.2

Matkatavaratilan lattialle asetetaan kaksi tyypin 1 testilohkaretta. Testilohkareiden pituussuuntaisen sijainnin määrittämiseksi ne asetetaan ensin siten, että niiden etusivu koskettaa sitä ajoneuvon osaa, joka muodostaa tavaratilan eturajan ja että niiden alasivu on tavaratilan lattiaa vasten. Tämän jälkeen niitä siirretään taaksepäin ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason suuntaisesti kunnes niiden geometrinen keskus on siirtynyt 200 mm. Jos tavaratilan mittojen vuoksi testilohkareita ei voida siirtää 200 mm matkaa ja jos takaistuimet ovat vaakasuunnassa säädettävissä, takaistuimia on siirrettävä eteenpäin matkustajien tavanomaiseen käyttöön tarkoitetun säätöalueen äärirajaan asti tai siihen asti, kunnes ne ovat 200 mm etäisyydellä testilohkareista, sen mukaan, kumpi johtaa pienempään siirtoon. Muissa tapauksissa testilohkareet sijoitetaan mahdollisimman kauas takaistuinten taakse. Ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason ja kunkin testilohkareen välisen etäisyyden on oltava 25 mm, jolloin lohkareiden väliseksi etäisyydeksi saadaan 50 mm.

| 2.1.1.3 | Testin aikana istuimet on säädettävä siten, että varmistetaan, että ulkoiset tekijät eivät voi vapauttaa lukitusjärjestelmää. Tarvittaessa istuimet on säädettävä seuraavasti:
  Pituussuuntainen säätö on asetettava yksi pykälä tai 10 mm valmistajan ilmoittamasta takimmaisesta tavanomaisesta käyttöasennosta eteenpäin (niissä istuimissa, joissa on erillinen pystysuuntainen säätö, istuintyyppi on asetettava alimpaan mahdolliseen asentoon). Selkänojien on oltava tavanomaisessa käyttöasennossaan, kun testi tehdään. |
| --- | --- |

2.1.1.3

Testin aikana istuimet on säädettävä siten, että varmistetaan, että ulkoiset tekijät eivät voi vapauttaa lukitusjärjestelmää. Tarvittaessa istuimet on säädettävä seuraavasti:

Pituussuuntainen säätö on asetettava yksi pykälä tai 10 mm valmistajan ilmoittamasta takimmaisesta tavanomaisesta käyttöasennosta eteenpäin (niissä istuimissa, joissa on erillinen pystysuuntainen säätö, istuintyyppi on asetettava alimpaan mahdolliseen asentoon). Selkänojien on oltava tavanomaisessa käyttöasennossaan, kun testi tehdään.

| 2.1.1.4 | Jos selkänoja on varustettu pääntuella ja jos pääntuki on säädettävä, pääntuen on oltava korkeimmassa asennossaan testiä tehtäessä. |
| --- | --- |

2.1.1.4

Jos selkänoja on varustettu pääntuella ja jos pääntuki on säädettävä, pääntuen on oltava korkeimmassa asennossaan testiä tehtäessä.

| 2.1.1.5 | Jos takaistuimen(-istuinten) selkänoja(-t) voidaan laskea alas, ne on kiinnitettävä tavanomaiseen pystyasentoonsa tavanomaisella lukitusmekanismillaan. |
| --- | --- |

2.1.1.5

Jos takaistuimen(-istuinten) selkänoja(-t) voidaan laskea alas, ne on kiinnitettävä tavanomaiseen pystyasentoonsa tavanomaisella lukitusmekanismillaan.

| 2.1.1.6 | Istuimet, joiden taakse ei voida asettaa tyypin 1 lohkareita, vapautetaan tästä testistä. |
| --- | --- |

2.1.1.6

Istuimet, joiden taakse ei voida asettaa tyypin 1 lohkareita, vapautetaan tästä testistä.

Image

2.1.2   Ajoneuvot, joissa on useampia kuin kaksi istuinriviä

| 2.1.2.1 | Jos takimmainen istuinrivi on irrotettava ja/tai käyttäjä voi laskea sen alas valmistajan ohjeiden mukaisesti tavaratilan kasvattamiseksi, on testattava myös välittömästi tämän takimmaisen istuinrivin edessä oleva istuinrivi. |
| --- | --- |

2.1.2.1

Jos takimmainen istuinrivi on irrotettava ja/tai käyttäjä voi laskea sen alas valmistajan ohjeiden mukaisesti tavaratilan kasvattamiseksi, on testattava myös välittömästi tämän takimmaisen istuinrivin edessä oleva istuinrivi.

| 2.1.2.2 | Tutkimuslaitos voi kuitenkin tässä tapauksessa valmistajaa kuultuaan päättää jättää toisen takimmaisista istuinriveistä testaamatta, jos istuimet ja niiden kiinnitykset ovat samanlaisia ja jos 200 mm:n testivaatimus täyttyy. |
| --- | --- |

2.1.2.2

Tutkimuslaitos voi kuitenkin tässä tapauksessa valmistajaa kuultuaan päättää jättää toisen takimmaisista istuinriveistä testaamatta, jos istuimet ja niiden kiinnitykset ovat samanlaisia ja jos 200 mm:n testivaatimus täyttyy.

| 2.1.3 | Jos ajoneuvossa on aukko, jonka kautta yksi tyypin 1 lohkare voi liukua istuinten ohi, testikuormat (kaksi tyypin 1 lohkaretta) on asennettava istuinten taakse tutkimuslaitoksen ja valmistajan välisen sopimuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.1.3

Jos ajoneuvossa on aukko, jonka kautta yksi tyypin 1 lohkare voi liukua istuinten ohi, testikuormat (kaksi tyypin 1 lohkaretta) on asennettava istuinten taakse tutkimuslaitoksen ja valmistajan välisen sopimuksen mukaisesti.

| 2.1.4 | Tarkka testijärjestely on kirjattava testausselosteeseen. |
| --- | --- |

2.1.4

Tarkka testijärjestely on kirjattava testausselosteeseen.

| 2.2 | Tilanjakojärjestelmien testi
  Selkänojien yläpuolella olevien tilanjakojärjestelmien testaamista varten ajoneuvoon on asennettava kiinteä korotettu testilattia, jonka kuormauspinnan keskelle testilohkareen painopiste sijoittuu rajoittavan selkänojan (ottamatta huomioon pääntukia) ja sisäkaton verhoilun alareunan puoliväliin. Tyypin 2 testilohkare asetetaan korotetulle testilattialle siten, että sen suurin sivu, jonka mitat ovat 500 x 350 mm, on ajoneuvon pituussuuntaiseen akseliin nähden keskellä, ja sivu, jonka mitat ovat 500 x 125 mm, on edessä. Tilanjakojärjestelmät, joiden taakse ei voida asettaa tyypin 2 lohkareita, vapautetaan tästä testistä. Testilohkare asetetaan suoraan kosketukseen tilanjakojärjestelmän kanssa. Lisäksi asetetaan paikoilleen kaksi tyypin 1 testilohkaretta 2.1 kohdan mukaisesti, jotta voidaan samanaikaisesti testata selkänojia (ks. kuva 2). |
| --- | --- |

2.2

Tilanjakojärjestelmien testi

Selkänojien yläpuolella olevien tilanjakojärjestelmien testaamista varten ajoneuvoon on asennettava kiinteä korotettu testilattia, jonka kuormauspinnan keskelle testilohkareen painopiste sijoittuu rajoittavan selkänojan (ottamatta huomioon pääntukia) ja sisäkaton verhoilun alareunan puoliväliin. Tyypin 2 testilohkare asetetaan korotetulle testilattialle siten, että sen suurin sivu, jonka mitat ovat 500 x 350 mm, on ajoneuvon pituussuuntaiseen akseliin nähden keskellä, ja sivu, jonka mitat ovat 500 x 125 mm, on edessä. Tilanjakojärjestelmät, joiden taakse ei voida asettaa tyypin 2 lohkareita, vapautetaan tästä testistä. Testilohkare asetetaan suoraan kosketukseen tilanjakojärjestelmän kanssa. Lisäksi asetetaan paikoilleen kaksi tyypin 1 testilohkaretta 2.1 kohdan mukaisesti, jotta voidaan samanaikaisesti testata selkänojia (ks. kuva 2).

Image

| 2.2.1 | Jos selkänoja on varustettu pääntuella ja jos pääntuki on säädettävä, pääntuen on oltava korkeimmassa asennossaan testiä tehtäessä. |
| --- | --- |

2.2.1

Jos selkänoja on varustettu pääntuella ja jos pääntuki on säädettävä, pääntuen on oltava korkeimmassa asennossaan testiä tehtäessä.

3   Matkatavaroiden kiinnitysjärjestelminä käytettyjen selkänojien ja tilanjakojärjestelmien dynaaminen testaus

| 3.1 | Henkilöauton kori on kiinnitettävä lujasti testivaunuun, eikä tällainen kiinnitys saa toimia selkänojia ja tilanjakojärjestelmää vahvistavana tekijänä. Kun testilohkareet on asennettu 2.1 tai 2.1 kohdan mukaisesti, henkilöauton koria on kiihdytettävä liitteen 9 lisäyksen mukaisesti siten, että törmäyshetkellä sen vapaa kulkunopeus on 50 +0/–2 km/h. Valmistajan suostumuksella edellä kuvattua testipulssikäytävää voidaan vaihtoehtoisesti käyttää istuinten lujuuden testaamiseen 6.3.1. kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.1

Henkilöauton kori on kiinnitettävä lujasti testivaunuun, eikä tällainen kiinnitys saa toimia selkänojia ja tilanjakojärjestelmää vahvistavana tekijänä. Kun testilohkareet on asennettu 2.1 tai 2.1 kohdan mukaisesti, henkilöauton koria on kiihdytettävä liitteen 9 lisäyksen mukaisesti siten, että törmäyshetkellä sen vapaa kulkunopeus on 50 +0/–2 km/h. Valmistajan suostumuksella edellä kuvattua testipulssikäytävää voidaan vaihtoehtoisesti käyttää istuinten lujuuden testaamiseen 6.3.1. kohdan mukaisesti.

LIITE 9

Lisäys

VAUNUN HIDASTUVUUSKÄYRÄ AJAN FUNKTIONA

(Etutörmäys)

Image

---

(1)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteen 7 määritelmän mukaisesti (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

1

(2)  M1-luokan ajoneuvojen istuimen selkänojan takaosien katsotaan olevan tämän säännön 5.1.3 ja 5.1.4 kohdan säännösten mukaisia, jos ne ovat säännön nro 21 (ajoneuvojen hyväksyntää niiden sisustuksen osalta koskevat yhdenmukaiset vaatimukset) (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.20/Rev.2) säännösten mukaisia.

2

(3)  Saksa 1, Ranska 2, Italia 3, Alankomaat 4, Ruotsi 5, Belgia 6, Unkari 7, Tšekki 8, Espanja 9, Jugoslavia 10, Yhdistynyt kuningaskunta 11, Itävalta 12, Luxemburg 13, Sveitsi 14, 15 (antamatta), Norja 16, Suomi 17, Tanska 18, Romania 19, Puola 20, Portugali 21, Venäjän federaatio 22, Kreikka 23, Irlanti 24, Kroatia 25, Slovenia 26, Slovakia 27, Valko-Venäjä 28, Viro 29, 30 (antamatta), Bosnia ja Hertsegovina 31, Latvia 32, 33 (antamatta), Bulgaria 34, 35 (antamatta), Liettua 36, Turkki 37, 38(antamatta), Azerbaidžan 39, entisen Jugoslavian tasavalta Makedonia 40, 41 (antamatta), Euroopan yhteisö 42 (jäsenvaltiot myöntävät hyväksynnät ECE-tunnuksillaan), Japani 43, 44 (antamatta), Australia 45 ja Ukraina 46, Etelä-Afrikka 47 ja Uusi-Seelanti 48. Seuraavat numerot annetaan muille maille aikajärjestyksessä sitä mukaa kuin ne ratifioivat moottoriajoneuvojen varusteiden ja osien hyväksymisehtojen yhdenmukaistamista ja hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevan sopimuksen tai liittyvät siihen, ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri ilmoittaa näin annetut numerot sopimuksen sopimuspuolille.

3

(4)  M2-luokan ajoneuvojen, jotka hyväksytään tämän säännön mukaisesti vaihtoehtona säännölle nro 80 (kyseisen säännön 1.2 kohdan mukaisesti), on myös täytettävä tämän kohdan vaatimukset.

4

(5)  Toinen numero on ainoastaan esimerkki.

5

(6)  / Etuistuimia lukuun ottamatta missä tahansa istumapaikassa, jossa ”H”'-pistettä ei voida määrittää ”kolmiulotteista ’H’-pistekonetta” tai menettelyjä käyttäen, valmistajan ilmoittama ”R”'-piste voidaan ottaa vertailupisteeksi toimivaltaisen viranomaisen harkinnan mukaan.

6

(7)  Kaltevuuskulma, korkeusero istuinasennukseen nähden, pintarakenne jne.

7

(8)  Yksityiskohtaiset tiedot kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen rakenteesta ovat saatavissa osoitteesta Society of Automobile Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, Yhdysvallat.

8

Kone vastaa ISO-standardissa 6549-1980 kuvattua laitetta.

(9)  Vertailujärjestelmä vastaa ISO-standardia 4130, 1978.

9

(10)  Tarpeeton yliviivataan.

10

(11)  Heilurin suhteellisen massan ”mr” ja kokonaismassan ”m” suhde voidaan ilmoittaa iskukeskipisteen ja heilahdusakselin etäisyyden ”a” sekä massakeskipisteen ja heilahdusakselin etäisyyden ”l” avulla kaavalla:

11

r

Formula

---

| 11.5.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 121/42 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 121/42

---

Oikaistaan Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 55 – Ajoneuvoyhdistelmien mekaanisten kytkinosien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 373, 27. joulukuuta 2006
  )

Korvataan sääntö nro 55 seuraavasti:

Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 55 – Ajoneuvoyhdistelmien mekaanisten kytkinosien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

Tarkistus 1

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin mukaan luettuna:

Muutossarja 01 – voimaantulopäivä 16. syyskuuta 2001

Muutossarjan 01 oikaisu 1, tallettajan ilmoitus

C.N.602.2002.TREATIES-1, 13. kesäkuuta 2002

1.   SOVELTAMISALA

| 1.1 | Tässä säännössä määritellään vaatimukset, jotka mekaanisten kytkinlaitteiden ja -osien on täytettävä, jotta ne katsotaan kansainvälisesti keskenään yhteensopiviksi. |
| --- | --- |

1.1

Tässä säännössä määritellään vaatimukset, jotka mekaanisten kytkinlaitteiden ja -osien on täytettävä, jotta ne katsotaan kansainvälisesti keskenään yhteensopiviksi.

| 1.2 | Tätä sääntöä sovelletaan laitteisiin ja osiin, jotka on tarkoitettu käytettäväksi |
| --- | --- |

1.2

Tätä sääntöä sovelletaan laitteisiin ja osiin, jotka on tarkoitettu käytettäväksi

| 1.2.1 | moottoriajoneuvoissa ja perävaunuissa, jotka muodostavat täysperävaunuyhdistelmän (1) |
| --- | --- |

1.2.1

moottoriajoneuvoissa ja perävaunuissa, jotka muodostavat täysperävaunuyhdistelmän (1)

| 1.2.2 | moottoriajoneuvoissa ja perävaunuissa, jotka muodostavat puoliperävaunuyhdistelmän (1), jossa moottoriajoneuvoon kohdistuva pystysuuntainen voima on korkeintaan 200 kN. |
| --- | --- |

1.2.2

moottoriajoneuvoissa ja perävaunuissa, jotka muodostavat puoliperävaunuyhdistelmän (1), jossa moottoriajoneuvoon kohdistuva pystysuuntainen voima on korkeintaan 200 kN.

| 1.3 | Tätä sääntöä sovelletaan |
| --- | --- |

1.3

Tätä sääntöä sovelletaan

| 1.3.1 | kohdassa 2.3 määriteltyihin standardinmukaisiin laitteisiin ja -osiin |
| --- | --- |

1.3.1

kohdassa 2.3 määriteltyihin standardinmukaisiin laitteisiin ja -osiin

| 1.3.2 | kohdassa 2.4 määriteltyihin ei-standardinmukaisiin laitteisiin ja osiin |
| --- | --- |

1.3.2

kohdassa 2.4 määriteltyihin ei-standardinmukaisiin laitteisiin ja osiin

| 1.3.3 | kohdassa 2.5 määriteltyihin ei-standardinmukaisiin sekalaisiin laitteisiin ja osiin. |
| --- | --- |

1.3.3

kohdassa 2.5 määriteltyihin ei-standardinmukaisiin sekalaisiin laitteisiin ja osiin.

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä

| 2.1 | ’mekaanisella kytkinlaitteella ja -osalla’ tarkoitetaan kaikkia moottoriajoneuvon ja perävaunun rungossa, korirakenteen kantavissa osissa ja alustassa olevia osia ja laitteita, joilla ajoneuvo ja perävaunu on liitetty yhteen niin, että muodostuu täysperävaunu- tai puoliperävaunuyhdistelmä. Tähän kuuluvat myös kiinteät tai irrotettavat osat, jotka on tarkoitettu mekaanisen kytkinlaitteen tai -osan kiinnittämistä tai käyttöä varten. |
| --- | --- |

2.1

’mekaanisella kytkinlaitteella ja -osalla’ tarkoitetaan kaikkia moottoriajoneuvon ja perävaunun rungossa, korirakenteen kantavissa osissa ja alustassa olevia osia ja laitteita, joilla ajoneuvo ja perävaunu on liitetty yhteen niin, että muodostuu täysperävaunu- tai puoliperävaunuyhdistelmä. Tähän kuuluvat myös kiinteät tai irrotettavat osat, jotka on tarkoitettu mekaanisen kytkinlaitteen tai -osan kiinnittämistä tai käyttöä varten.

| 2.2 | Kytkentämenetelmän automaattisuuden vaatimus täyttyy, jos vetoajoneuvon peruuttaminen perävaunua vasten riittää kytkinlaitteen täydelliseen ja oikeaan kiinnittämiseen, automaattiseen lukitsemiseen ja lukituslaitteiden oikean kiinnittymisen osoittamiseen ilman ulkoisia toimenpiteitä.
  Koukkutyyppisten kytkinlaitteiden automaattisuuden vaatimus täyttyy, jos laitteen lukituslaitteen avaaminen ja sulkeminen tapahtuu ilman ulkoisia toimenpiteitä silloin, kun vetosilmukka asetetaan koukkuun. |
| --- | --- |

2.2

Kytkentämenetelmän automaattisuuden vaatimus täyttyy, jos vetoajoneuvon peruuttaminen perävaunua vasten riittää kytkinlaitteen täydelliseen ja oikeaan kiinnittämiseen, automaattiseen lukitsemiseen ja lukituslaitteiden oikean kiinnittymisen osoittamiseen ilman ulkoisia toimenpiteitä.

Koukkutyyppisten kytkinlaitteiden automaattisuuden vaatimus täyttyy, jos laitteen lukituslaitteen avaaminen ja sulkeminen tapahtuu ilman ulkoisia toimenpiteitä silloin, kun vetosilmukka asetetaan koukkuun.

| 2.3 | Standardinmukaiset mekaaniset kytkinlaitteet ja -osat vastaavat mitoitukseltaan ja ominaisarvoiltaan tässä standardissa annettuja arvoja. Ne ovat valmistajasta riippumatta luokassaan keskenään vaihtokelpoisia. |
| --- | --- |

2.3

Standardinmukaiset mekaaniset kytkinlaitteet ja -osat vastaavat mitoitukseltaan ja ominaisarvoiltaan tässä standardissa annettuja arvoja. Ne ovat valmistajasta riippumatta luokassaan keskenään vaihtokelpoisia.

| 2.4 | Ei-standardinmukaiset kytkinlaitteet ja -osat eivät täysin vastaa mitoitukseltaan ja ominaispiirteiltään tässä standardissa annettuja arvoja, mutta ne voidaan liittää kyseisen luokan standardinmukaisiin kytkinlaitteisiin ja -osiin. |
| --- | --- |

2.4

Ei-standardinmukaiset kytkinlaitteet ja -osat eivät täysin vastaa mitoitukseltaan ja ominaispiirteiltään tässä standardissa annettuja arvoja, mutta ne voidaan liittää kyseisen luokan standardinmukaisiin kytkinlaitteisiin ja -osiin.

| 2.5 | Sekalaiset ei-standardinmukaiset kytkinlaitteet ja -osat eivät vastaa mitoitukseltaan ja ominaispiirteiltään tässä standardissa annettuja arvoja, eikä niitä voida liittää standardinmukaisiin kytkinlaitteisiin ja -osiin. Nämä ovat esimerkiksi laitteita, jotka eivät vastaa mitään 2.6 kohdassa mainittua luokkaa A–L tai T (kuten erikoiskäyttöön ja raskaisiin kuljetuksiin tarkoitetut tai sekalaiset kansallisia standardeja vastaavat laitteet). |
| --- | --- |

2.5

Sekalaiset ei-standardinmukaiset kytkinlaitteet ja -osat eivät vastaa mitoitukseltaan ja ominaispiirteiltään tässä standardissa annettuja arvoja, eikä niitä voida liittää standardinmukaisiin kytkinlaitteisiin ja -osiin. Nämä ovat esimerkiksi laitteita, jotka eivät vastaa mitään 2.6 kohdassa mainittua luokkaa A–L tai T (kuten erikoiskäyttöön ja raskaisiin kuljetuksiin tarkoitetut tai sekalaiset kansallisia standardeja vastaavat laitteet).

| 2.6 | Mekaaniset kytkinlaitteet ja -osat luokitellaan tyypin mukaan seuraavasti: |
| --- | --- |

2.6

Mekaaniset kytkinlaitteet ja -osat luokitellaan tyypin mukaan seuraavasti:

| 2.6.1 | Luokka A: Vetokuulat ja kiinnityskorvakkeet, jotka sisältävät halkaisijaltaan 50 mm:n kokoisen pallomaisen laitteen ja korvakkeet vetoajoneuvossa perävaunun vetopäähän kiinnittymistä varten (ks. liite 5, kohta 1). |
| --- | --- |

2.6.1

Luokka A: Vetokuulat ja kiinnityskorvakkeet, jotka sisältävät halkaisijaltaan 50 mm:n kokoisen pallomaisen laitteen ja korvakkeet vetoajoneuvossa perävaunun vetopäähän kiinnittymistä varten (ks. liite 5, kohta 1).

| 2.6.1.1 | Luokat A50-1 – 50-5: Standardinmukaiset vetokuulat, joiden halkaisija on 50 mm ja joissa on laippatyyppinen pultattu kiinnitys. |
| --- | --- |

2.6.1.1

Luokat A50-1 – 50-5: Standardinmukaiset vetokuulat, joiden halkaisija on 50 mm ja joissa on laippatyyppinen pultattu kiinnitys.

| 2.6.1.2 | Luokka A50-X: Ei-standardinmukaiset halkaisijaltaan 50 mm:n vetokuulat, joiden halkaisija on 50 mm ja joissa on kiinnityskorvakkeet. |
| --- | --- |

2.6.1.2

Luokka A50-X: Ei-standardinmukaiset halkaisijaltaan 50 mm:n vetokuulat, joiden halkaisija on 50 mm ja joissa on kiinnityskorvakkeet.

| 2.6.2 | Luokka B: Perävaunun vetoaisaan kiinnitetyt vetopäät vetoajoneuvon halkaisijaltaan 50 mm:n vetokuulaan kiinnittämistä varten (ks. liite 5, kohta 2). |
| --- | --- |

2.6.2

Luokka B: Perävaunun vetoaisaan kiinnitetyt vetopäät vetoajoneuvon halkaisijaltaan 50 mm:n vetokuulaan kiinnittämistä varten (ks. liite 5, kohta 2).

| 2.6.2.1 | Luokka B50-X: Ei-standardinmukaiset vetopäät, joiden halkaisija on 50 mm. |
| --- | --- |

2.6.2.1

Luokka B50-X: Ei-standardinmukaiset vetopäät, joiden halkaisija on 50 mm.

| 2.6.3 | Luokka C: Vetoaisakytkimet, joissa on halkaisijaltaan 50 mm:n tappi ja kita ja automaattinen sulku- ja lukitustappi vetoajoneuvossa perävaunun vetosilmukkaan kiinnittymistä varten (ks. liite 5, kohta 3). |
| --- | --- |

2.6.3

Luokka C: Vetoaisakytkimet, joissa on halkaisijaltaan 50 mm:n tappi ja kita ja automaattinen sulku- ja lukitustappi vetoajoneuvossa perävaunun vetosilmukkaan kiinnittymistä varten (ks. liite 5, kohta 3).

| 2.6.3.1 | Luokat C50-1 — 50-7: Standardinmukaiset vetoaisakytkimet, joissa on halkaisijaltaan 50 mm:n tappi. |
| --- | --- |

2.6.3.1

Luokat C50-1 — 50-7: Standardinmukaiset vetoaisakytkimet, joissa on halkaisijaltaan 50 mm:n tappi.

| 2.6.3.2 | Luokka C50-X: Ei-standardinmukaiset vetoaisakytkimet, joissa on halkaisijaltaan 50 mm:n tappi. |
| --- | --- |

2.6.3.2

Luokka C50-X: Ei-standardinmukaiset vetoaisakytkimet, joissa on halkaisijaltaan 50 mm:n tappi.

| 2.6.4 | Luokka D: Vetosilmukat, joissa on halkaisijaltaan 50 mm:n tapille sopiva yhdensuuntainen reikä ja jotka on kiinnitetty perävaunun vetoaisaan automaattiseen vetoaisakytkimeen kiinnittymistä varten (ks. liite 5, kohta 4). |
| --- | --- |

2.6.4

Luokka D: Vetosilmukat, joissa on halkaisijaltaan 50 mm:n tapille sopiva yhdensuuntainen reikä ja jotka on kiinnitetty perävaunun vetoaisaan automaattiseen vetoaisakytkimeen kiinnittymistä varten (ks. liite 5, kohta 4).

| 2.6.4.1 | Luokka D50-A: Standardinmukaiset hitsaamalla liitettävät vetosilmukat, tapin halkaisija 50 mm. |
| --- | --- |

2.6.4.1

Luokka D50-A: Standardinmukaiset hitsaamalla liitettävät vetosilmukat, tapin halkaisija 50 mm.

| 2.6.4.2 | Luokka D50-B: Standardinmukaiset kierteillä liitettävät vetosilmukat, tapin halkaisija 50 mm. |
| --- | --- |

2.6.4.2

Luokka D50-B: Standardinmukaiset kierteillä liitettävät vetosilmukat, tapin halkaisija 50 mm.

| 2.6.4.3 | Luokka D50-C ja 50-D: Standardinmukaiset pulteilla liitettävät vetosilmukat, tapin halkaisija 50 mm. |
| --- | --- |

2.6.4.3

Luokka D50-C ja 50-D: Standardinmukaiset pulteilla liitettävät vetosilmukat, tapin halkaisija 50 mm.

| 2.6.4.4 | Luokka D50-X: Ei-standardinmukaiset vetosilmukat, tapin halkaisija 50 mm. |
| --- | --- |

2.6.4.4

Luokka D50-X: Ei-standardinmukaiset vetosilmukat, tapin halkaisija 50 mm.

| 2.6.5 | Luokka E: Ei-standardinmukaiset vetoaisat, jotka koostuvat työntölaitteista ja vastaavista varusteista kiinnitettyinä hinattavan ajoneuvon eteen tai ajoneuvon alustaan ja jotka soveltuvat kytkemiseen vetoajoneuvoon vetosilmukoilla, vetopäillä ja vastaavilla kytkinlaitteilla (ks. liite 5, kohta 5).
  Vetoaisa voi olla nivelöity, jolloin se liikkuu vapaasti pystytasossa eikä kanna pystysuuntaista kuormaa, tai kiinteä pystysuunnassa, jolloin se kantaa pystysuuntaista kuormaa. Kiinteät vetoaisat voivat olla täysin kiinteitä tai joustavasti kiinnitettyjä.
  Vetoaisat voivat sisältää useamman kuin yhden osan ja olla säädettäviä tai taivutettuja.
  Tämä sääntö koskee vetoaisoja, jotka ovat erillisiä yksiköitä eivätkä osa vedettävän ajoneuvon alustaa. |
| --- | --- |

2.6.5

Luokka E: Ei-standardinmukaiset vetoaisat, jotka koostuvat työntölaitteista ja vastaavista varusteista kiinnitettyinä hinattavan ajoneuvon eteen tai ajoneuvon alustaan ja jotka soveltuvat kytkemiseen vetoajoneuvoon vetosilmukoilla, vetopäillä ja vastaavilla kytkinlaitteilla (ks. liite 5, kohta 5).

Vetoaisa voi olla nivelöity, jolloin se liikkuu vapaasti pystytasossa eikä kanna pystysuuntaista kuormaa, tai kiinteä pystysuunnassa, jolloin se kantaa pystysuuntaista kuormaa. Kiinteät vetoaisat voivat olla täysin kiinteitä tai joustavasti kiinnitettyjä.

Vetoaisat voivat sisältää useamman kuin yhden osan ja olla säädettäviä tai taivutettuja.

Tämä sääntö koskee vetoaisoja, jotka ovat erillisiä yksiköitä eivätkä osa vedettävän ajoneuvon alustaa.

| 2.6.6 | Luokka F: Ei-standardinmukaiset vetopalkit, joita ovat kaikki osat ja laitteet, jotka on sijoitettu kytkinlaitteiden, kuten vetokuulien ja vetoaisakytkimien, ja vetoajoneuvon rungon (esimerkiksi takapoikkipalkin), kantavan korirakenteen tai alustan väliin (ks. liite 5, kohta 6). |
| --- | --- |

2.6.6

Luokka F: Ei-standardinmukaiset vetopalkit, joita ovat kaikki osat ja laitteet, jotka on sijoitettu kytkinlaitteiden, kuten vetokuulien ja vetoaisakytkimien, ja vetoajoneuvon rungon (esimerkiksi takapoikkipalkin), kantavan korirakenteen tai alustan väliin (ks. liite 5, kohta 6).

| 2.6.7 | Luokka G: Vetopöytäkytkin on vetoajoneuvoissa käytetty levymäinen kytkinlaite, jossa on automaattinen kytkentälukko ja joka kiinnittyy puoliperävaunuun kiinnitettyyn vetopöytäkytkimen tappiin, jonka halkaisija on 50 mm (ks. liite 5, kohta 7). |
| --- | --- |

2.6.7

Luokka G: Vetopöytäkytkin on vetoajoneuvoissa käytetty levymäinen kytkinlaite, jossa on automaattinen kytkentälukko ja joka kiinnittyy puoliperävaunuun kiinnitettyyn vetopöytäkytkimen tappiin, jonka halkaisija on 50 mm (ks. liite 5, kohta 7).

| 2.6.7.1 | Luokka G50: Standardinmukaiset vetopöytäkytkimet, joiden tapin halkaisija on 50 mm. |
| --- | --- |

2.6.7.1

Luokka G50: Standardinmukaiset vetopöytäkytkimet, joiden tapin halkaisija on 50 mm.

| 2.6.7.2 | Luokka G50-X: Ei-standardinmukaiset vetopöytäkytkimet, joiden tapin halkaisija on 50 mm. |
| --- | --- |

2.6.7.2

Luokka G50-X: Ei-standardinmukaiset vetopöytäkytkimet, joiden tapin halkaisija on 50 mm.

| 2.6.8 | Luokka H: Vetopöytäkytkimien tapit, joiden halkaisija on 50 mm, ovat puoliperävaunuun kiinnitettäviä laitteita, jotka kiinnittyvät vetoajoneuvon vetopöytäkytkimeen (ks. liite 5, kohta 8). |
| --- | --- |

2.6.8

Luokka H: Vetopöytäkytkimien tapit, joiden halkaisija on 50 mm, ovat puoliperävaunuun kiinnitettäviä laitteita, jotka kiinnittyvät vetoajoneuvon vetopöytäkytkimeen (ks. liite 5, kohta 8).

| 2.6.8.1 | Luokka H50-X: Ei-standardinmukaiset vetopöytäkytkimien tapit, joiden halkaisija on 50 mm. |
| --- | --- |

2.6.8.1

Luokka H50-X: Ei-standardinmukaiset vetopöytäkytkimien tapit, joiden halkaisija on 50 mm.

| 2.6.9 | Luokka J: Ei-standardinmukaiset kiinnityslevyt, joita ovat kaikki vetopöytäkytkimen kiinnittämiseksi vetoajoneuvon runkoon tai alustaan käytettävät osat ja laitteet. Kiinnityslevy voi olla vaakatasossa liikkuva ja muodostaa liukuvan vetopöydän (ks. liite 5, kohta 9). |
| --- | --- |

2.6.9

Luokka J: Ei-standardinmukaiset kiinnityslevyt, joita ovat kaikki vetopöytäkytkimen kiinnittämiseksi vetoajoneuvon runkoon tai alustaan käytettävät osat ja laitteet. Kiinnityslevy voi olla vaakatasossa liikkuva ja muodostaa liukuvan vetopöydän (ks. liite 5, kohta 9).

| 2.6.10 | Luokka K: Standardinmukaiset koukkutyyppiset kytkimet, jotka on tarkoitettu käytettäväksi yhdessä sopivien luokkaan L kuuluvien rengasmaisten vetosilmukoiden kanssa (ks. liite 5, kohta 10). |
| --- | --- |

2.6.10

Luokka K: Standardinmukaiset koukkutyyppiset kytkimet, jotka on tarkoitettu käytettäväksi yhdessä sopivien luokkaan L kuuluvien rengasmaisten vetosilmukoiden kanssa (ks. liite 5, kohta 10).

| 2.6.11 | Luokka L: Standardinmukaiset rengasmaiset vetosilmukat, jotka on tarkoitettu käytettäväksi yhdessä sopivien luokkaan K kuuluvien koukkutyyppisten kytkimien kanssa (ks. liite 5, kohta 4). |
| --- | --- |

2.6.11

Luokka L: Standardinmukaiset rengasmaiset vetosilmukat, jotka on tarkoitettu käytettäväksi yhdessä sopivien luokkaan K kuuluvien koukkutyyppisten kytkimien kanssa (ks. liite 5, kohta 4).

| 2.6.12 | Luokka S: Laitteet ja osat, jotka eivät vastaa mitään luokkaa A–L tai T ja joita käytetään esimerkiksi raskaissa erityiskuljetuksissa tai jotka ovat käytössä vain tietyissä maissa ja vastaavat kansallisia standardeja. |
| --- | --- |

2.6.12

Luokka S: Laitteet ja osat, jotka eivät vastaa mitään luokkaa A–L tai T ja joita käytetään esimerkiksi raskaissa erityiskuljetuksissa tai jotka ovat käytössä vain tietyissä maissa ja vastaavat kansallisia standardeja.

| 2.6.13 | Luokka T: Ei-standardinmukaiset, ei-automaattiset erityiset vetoaisatyyppiset kytkimet, jotka voidaan irrottaa vain työkaluilla ja joita tyypillisesti käytetään autonkuljetusajoneuvojen perävaunuissa. Nämä on hyväksyttävä yhteensopivana parina. |
| --- | --- |

2.6.13

Luokka T: Ei-standardinmukaiset, ei-automaattiset erityiset vetoaisatyyppiset kytkimet, jotka voidaan irrottaa vain työkaluilla ja joita tyypillisesti käytetään autonkuljetusajoneuvojen perävaunuissa. Nämä on hyväksyttävä yhteensopivana parina.

| 2.7 | Ohjauskiilat ovat puoliperävaunuihin kiinnitettyjä laitteita tai osia, jotka ohjaavat aktiivista perävaunun ohjausta yhdessä vetopöytäkytkimen kanssa. |
| --- | --- |

2.7

Ohjauskiilat ovat puoliperävaunuihin kiinnitettyjä laitteita tai osia, jotka ohjaavat aktiivista perävaunun ohjausta yhdessä vetopöytäkytkimen kanssa.

| 2.8 | Kauko-ohjauslaitteet ovat laitteita ja osia, jotka mahdollistavat kytkinlaitteiden käyttämisen ajoneuvon sivusta tai ohjaamosta. |
| --- | --- |

2.8

Kauko-ohjauslaitteet ovat laitteita ja osia, jotka mahdollistavat kytkinlaitteiden käyttämisen ajoneuvon sivusta tai ohjaamosta.

| 2.9 | Kauko-osoittimet ovat laitteita ja osia, jotka osoittavat ohjaamossa, että kytkin on toiminut ja turvalaitteet ovat kytkeytyneet. |
| --- | --- |

2.9

Kauko-osoittimet ovat laitteita ja osia, jotka osoittavat ohjaamossa, että kytkin on toiminut ja turvalaitteet ovat kytkeytyneet.

| 2.10 | ’Kytkinlaitteen tai -osan tyypillä’ tarkoitetaan laitteita tai osia, jotka eivät poikkea toisistaan esimerkiksi seuraavilta oleellisilta piirteiltään: |
| --- | --- |

2.10

’Kytkinlaitteen tai -osan tyypillä’ tarkoitetaan laitteita tai osia, jotka eivät poikkea toisistaan esimerkiksi seuraavilta oleellisilta piirteiltään:

| 2.10.1 | valmistajan tai toimittajan kauppanimi tai tavaramerkki |
| --- | --- |

2.10.1

valmistajan tai toimittajan kauppanimi tai tavaramerkki

| 2.10.2 | kohdassa 2.6 määritelty kytkimen luokka |
| --- | --- |

2.10.2

kohdassa 2.6 määritelty kytkimen luokka

| 2.10.3 | muoto, keskeiset mitat tai muu perustavaa laatua oleva ero rakenteessa tai materiaalissa, ja |
| --- | --- |

2.10.3

muoto, keskeiset mitat tai muu perustavaa laatua oleva ero rakenteessa tai materiaalissa, ja

| 2.10.4 | ominaisarvot D, Dc, S, V ja U, jotka määritellään 2.11 kohdassa. |
| --- | --- |

2.10.4

ominaisarvot D, Dc, S, V ja U, jotka määritellään 2.11 kohdassa.

| 2.11 | Ominaisarvot D, Dc, S, V ja U määritellään seuraavasti: |
| --- | --- |

2.11

Ominaisarvot D, Dc, S, V ja U määritellään seuraavasti:

| 2.11.1 | D- tai Dc-arvo on vetoajoneuvon ja perävaunun välisen vaakasuuntaisen voiman teoreettinen viitevoima, ja sitä käytetään vaakasuuntaisten voimien laskentaperustana dynaamisissa testeissä.
  Pystysuuntaisia kantokuormia välittämään soveltumattomille mekaanisille kytkinlaitteille arvo on seuraava:





  Keskiakseliperävaunuille soveltuville, kohdan 2.13 mukaisille mekaanisille kytkinlaitteille ja komponenteille sovellettava kaava on seuraava:





  Luokan G vetopöytäkytkimille, luokan H vetopöytäkytkimen tapeille ja luokan J kiinnityslevyille, jotka määritellään kohdassa 2.6, kaava on seuraava:





  jossa:
  T on vetoajoneuvon suurin teknisesti sallittu massa tonneina. Soveltuvissa tapauksissa tähän sisältyy keskiakseliperävaunun aiheuttama pystysuuntainen kuorma.
  R on täysperävaunun, jonka vetoaisa voi liikkua vapaasti pystytasossa, tai puoliperävaunun suurin teknisesti sallittu massa tonneina (2).
  C on se voima, joka välittyy kohdan 2.13 mukaisen keskiakseliperävaunun aksel(e)ista maahan kun perävaunu on kytkettynä vetoajoneuvoon ja kuormattuna suurimpaan teknisesti sallittuun kuormaan (2). Luokkien O1 ja O2 keskiakseliperävaunujen (3) osalta suurin teknisesti sallittu massa on vetoajoneuvon valmistajan ilmoittama massa.
  g on painovoimasta aiheutunut kiihtyvyys (arvoksi otettu 9,81 m/s2).
  U on kuten se määritellään kohdassa 2.11.2
  S on kuten se määritellään kohdassa 2.11.3 |
| --- | --- |

2.11.1

D- tai Dc-arvo on vetoajoneuvon ja perävaunun välisen vaakasuuntaisen voiman teoreettinen viitevoima, ja sitä käytetään vaakasuuntaisten voimien laskentaperustana dynaamisissa testeissä.

Pystysuuntaisia kantokuormia välittämään soveltumattomille mekaanisille kytkinlaitteille arvo on seuraava:

Formula

Keskiakseliperävaunuille soveltuville, kohdan 2.13 mukaisille mekaanisille kytkinlaitteille ja komponenteille sovellettava kaava on seuraava:

Formula

Luokan G vetopöytäkytkimille, luokan H vetopöytäkytkimen tapeille ja luokan J kiinnityslevyille, jotka määritellään kohdassa 2.6, kaava on seuraava:

Formula

jossa:

T on vetoajoneuvon suurin teknisesti sallittu massa tonneina. Soveltuvissa tapauksissa tähän sisältyy keskiakseliperävaunun aiheuttama pystysuuntainen kuorma.

R on täysperävaunun, jonka vetoaisa voi liikkua vapaasti pystytasossa, tai puoliperävaunun suurin teknisesti sallittu massa tonneina (2).

C on se voima, joka välittyy kohdan 2.13 mukaisen keskiakseliperävaunun aksel(e)ista maahan kun perävaunu on kytkettynä vetoajoneuvoon ja kuormattuna suurimpaan teknisesti sallittuun kuormaan (2). Luokkien O1 ja O2 keskiakseliperävaunujen (3) osalta suurin teknisesti sallittu massa on vetoajoneuvon valmistajan ilmoittama massa.

g on painovoimasta aiheutunut kiihtyvyys (arvoksi otettu 9,81 m/s2).

U on kuten se määritellään kohdassa 2.11.2

S on kuten se määritellään kohdassa 2.11.3

| 2.11.2 | U-arvo on se pystysuuntainen massa tonneina, jonka puoliperävaunu, jonka massa on suurin teknisesti sallittu, aiheuttaa vetopöytäkytkimelle (2). |
| --- | --- |

2.11.2

U-arvo on se pystysuuntainen massa tonneina, jonka puoliperävaunu, jonka massa on suurin teknisesti sallittu, aiheuttaa vetopöytäkytkimelle (2).

| 2.11.3 | S-arvo on se pystysuuntainen massa kiloina, jonka 2.13 kohdan mukainen keskiakseliperävaunu, jonka massa on suurin teknisesti sallittu, aiheuttaa kytkimelle staattisissa olosuhteissa (2). |
| --- | --- |

2.11.3

S-arvo on se pystysuuntainen massa kiloina, jonka 2.13 kohdan mukainen keskiakseliperävaunu, jonka massa on suurin teknisesti sallittu, aiheuttaa kytkimelle staattisissa olosuhteissa (2).

| 2.11.4 | V-arvo on sen pystysuuntaisen voiman amplitudin teoreettinen viitevoima, jonka aiheuttaa kytkimelle keskiakseliperävaunu, jonka suurin teknisesti sallittu massa on yli 3,5 tonnia. V-arvo otetaan pystysuuntaisten voimien laskentaperustaksi dynaamisissa testeissä.


  (ks. huomautus jäljempänä)

  jossa:
  a on vetoajoneuvon taka-akselin pyöränripustuksen tyypin mukainen vastaava pystysuuntainen kiihtyvyys kytkimellä.
  Ilmajousituksella (tai ripustusjärjestelmillä, joiden vaimennusominaisuudet ovat vastaavat) varustetuille ajoneuvoille
  a = 1,8 m/s2

  Muunlaisella pyöränripustuksella varustetuille ajoneuvoille
  a = 2,4 m/s2

  X on perävaunun kuormausalueen pituus metreinä (ks. kuva 1).
  L on vetosilmukan keskiön ja akseliston keskiön välinen etäisyys metreinä (ks. kuva 1).
  Huom.: Jos etäisyys on alle 1,0, arvoksi otetaan 1,0. |
| --- | --- |

2.11.4

V-arvo on sen pystysuuntaisen voiman amplitudin teoreettinen viitevoima, jonka aiheuttaa kytkimelle keskiakseliperävaunu, jonka suurin teknisesti sallittu massa on yli 3,5 tonnia. V-arvo otetaan pystysuuntaisten voimien laskentaperustaksi dynaamisissa testeissä.

Formula (ks. huomautus jäljempänä)

jossa:

a on vetoajoneuvon taka-akselin pyöränripustuksen tyypin mukainen vastaava pystysuuntainen kiihtyvyys kytkimellä.

Ilmajousituksella (tai ripustusjärjestelmillä, joiden vaimennusominaisuudet ovat vastaavat) varustetuille ajoneuvoille

a = 1,8 m/s2

Muunlaisella pyöränripustuksella varustetuille ajoneuvoille

a = 2,4 m/s2

X on perävaunun kuormausalueen pituus metreinä (ks. kuva 1).

L on vetosilmukan keskiön ja akseliston keskiön välinen etäisyys metreinä (ks. kuva 1).

Huom.: Jos etäisyys on alle 1,0, arvoksi otetaan 1,0.

Formula

Image

| 2.12 | Tämän säännön liitteessä 6 käytetyt symbolit ja määritelmät






  Av = | ohjaavan akselin suurin sallittu akselimassa tonneina |
| --- | --- | --- |
| C = | keskiakseliperävaunun suurin sallittu massa tonneina (ks. tämän säännön kohta 2.11.1). |
| D = | D-arvo (kN) (ks. tämän säännön kohta 2.11.1). |
| Dc = | keskiakseliperävaunun Dc-arvo (kN) (ks. tämän säännön kohta 2.11.1). |
| R = | hinattavan ajoneuvon massa tonneina (ks. tämän säännön 2.11.1 kohta). |
| T = | vetoajoneuvon massa tonneina (ks. tämän säännön kohta 2.11.1). |
| Fa = | staattinen nostava voima (kN). |
| Fh = | ajoneuvon pitkittäisakselin suuntaisen testivoiman vaakakomponentti (kN). |
| Fs = | testivoiman pystykomponentti (kN). |
| S = | staattinen pystysuuntainen massa kilogrammoina. |
| U = | vetopöytään kohdistuva pystysuuntainen massa tonneina. |
| V = | V-arvo (kN) (ks. tämän säännön kohta 2.11.4). |
| a = | pystysuuntaisen kiihtyvyyden vastaavuustekijä keskiakseliperävaunujen kytkentäpisteessä vetoajoneuvon taka-akselin (-akseleiden) pyöränripustuksen tyypin mukaan (ks. tämän säännön kohta 2.11.4). |
| e = | irrotettavissa olevien vetokuulien kytkentäpisteen ja kiinnityspisteiden pystytason välinen pitkittäissuuntainen etäisyys (ks. kuvat 20c–20f) millimetreinä. |
| f = | irrotettavissa olevien vetokuulien kytkentäpisteen ja kiinnityspisteiden vaakatason välinen pystysuuntainen etäisyys (ks. kuvat 20c–20f) millimetreinä. |
| g = | painovoimasta aiheutuva kiihtyvyys (arvoksi otettu 9,81 m/s2. |
| L = | teoreettinen vetoaisan pituus eli vetosilmukan keskiön ja akselistokokoonpanon keskiön välinen etäisyys metreinä. |
| X = | keskiakseliperävaunun lastausalueen pituus metreinä. |

2.12

Tämän säännön liitteessä 6 käytetyt symbolit ja määritelmät

Av =

ohjaavan akselin suurin sallittu akselimassa tonneina

C =

keskiakseliperävaunun suurin sallittu massa tonneina (ks. tämän säännön kohta 2.11.1).

D =

D-arvo (kN) (ks. tämän säännön kohta 2.11.1).

Dc =

keskiakseliperävaunun Dc-arvo (kN) (ks. tämän säännön kohta 2.11.1).

R =

hinattavan ajoneuvon massa tonneina (ks. tämän säännön 2.11.1 kohta).

T =

vetoajoneuvon massa tonneina (ks. tämän säännön kohta 2.11.1).

Fa =

staattinen nostava voima (kN).

Fh =

ajoneuvon pitkittäisakselin suuntaisen testivoiman vaakakomponentti (kN).

Fs =

testivoiman pystykomponentti (kN).

S =

staattinen pystysuuntainen massa kilogrammoina.

U =

vetopöytään kohdistuva pystysuuntainen massa tonneina.

V =

V-arvo (kN) (ks. tämän säännön kohta 2.11.4).

a =

pystysuuntaisen kiihtyvyyden vastaavuustekijä keskiakseliperävaunujen kytkentäpisteessä vetoajoneuvon taka-akselin (-akseleiden) pyöränripustuksen tyypin mukaan (ks. tämän säännön kohta 2.11.4).

e =

irrotettavissa olevien vetokuulien kytkentäpisteen ja kiinnityspisteiden pystytason välinen pitkittäissuuntainen etäisyys (ks. kuvat 20c–20f) millimetreinä.

f =

irrotettavissa olevien vetokuulien kytkentäpisteen ja kiinnityspisteiden vaakatason välinen pystysuuntainen etäisyys (ks. kuvat 20c–20f) millimetreinä.

g =

painovoimasta aiheutuva kiihtyvyys (arvoksi otettu 9,81 m/s2.

L =

teoreettinen vetoaisan pituus eli vetosilmukan keskiön ja akselistokokoonpanon keskiön välinen etäisyys metreinä.

X =

keskiakseliperävaunun lastausalueen pituus metreinä.

Alaindeksit:

| O = | suurin testivoima |
| --- | --- |
| U = | pienin testivoima |
| a = | staattinen voima |
| h = | vaakasuuntainen |
| p = | tykyttävä |
| res = | resultantti |
| s = | pystysuuntainen |
| w = | vaihtuva voima |

O =

suurin testivoima

U =

pienin testivoima

a =

staattinen voima

h =

vaakasuuntainen

p =

tykyttävä

res =

resultantti

s =

pystysuuntainen

w =

vaihtuva voima

| 2.13 | ’Keskiakseliperävaunulla’ tarkoitetaan perävaunua, jossa on vetoaisa, joka ei voi liikkua pystysuunnassa perävaunusta erillään, ja jonka akseli (akselit) on sijoitettu lähelle tasaisesti kuormatun perävaunun painopistettä. Vetoajoneuvon kytkimeen kohdistuva pystysuuntainen voima saa olla enintään pienempi seuraavista arvoista: 10 prosenttia perävaunun suurimmasta massasta tai 1 000 kg.
  Keskiakseliperävaunun suurimmalla massalla tarkoitetaan kokonaismassaa, joka välittyy maahan perävaunun akselin (akselien) välityksellä, kun perävaunu on kiinnitetty vetoajoneuvoon ja kuormattu suurimpaan teknisesti sallittuun massaan (4). |
| --- | --- |

2.13

’Keskiakseliperävaunulla’ tarkoitetaan perävaunua, jossa on vetoaisa, joka ei voi liikkua pystysuunnassa perävaunusta erillään, ja jonka akseli (akselit) on sijoitettu lähelle tasaisesti kuormatun perävaunun painopistettä. Vetoajoneuvon kytkimeen kohdistuva pystysuuntainen voima saa olla enintään pienempi seuraavista arvoista: 10 prosenttia perävaunun suurimmasta massasta tai 1 000 kg.

Keskiakseliperävaunun suurimmalla massalla tarkoitetaan kokonaismassaa, joka välittyy maahan perävaunun akselin (akselien) välityksellä, kun perävaunu on kiinnitetty vetoajoneuvoon ja kuormattu suurimpaan teknisesti sallittuun massaan (4).

| 2.14 | ’Varmistetulla mekaanisella kiinnityksellä’ tarkoitetaan sitä, että laitteen ja sen osien rakenteen ja geometrian on oltava sellaisia, että kytkentä ei avaudu tai irtoa minkään sellaisen voiman tai sellaisten voimakomponenttien vaikutuksesta, joka tai jotka voivat kohdistua kytkentään normaalin käytön tai testauksen aikana. |
| --- | --- |

2.14

’Varmistetulla mekaanisella kiinnityksellä’ tarkoitetaan sitä, että laitteen ja sen osien rakenteen ja geometrian on oltava sellaisia, että kytkentä ei avaudu tai irtoa minkään sellaisen voiman tai sellaisten voimakomponenttien vaikutuksesta, joka tai jotka voivat kohdistua kytkentään normaalin käytön tai testauksen aikana.

| 2.15 | ’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan sellaisten olennaisten seikkojen osalta, kuten rakenne, mitat ja muoto ja materiaalit niillä alueilla, joihin mekaaniset kytkinlaitteet tai -osat on kiinnitetty. Tämä koskee sekä vetoajoneuvoa että perävaunua. |
| --- | --- |

2.15

’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan sellaisten olennaisten seikkojen osalta, kuten rakenne, mitat ja muoto ja materiaalit niillä alueilla, joihin mekaaniset kytkinlaitteet tai -osat on kiinnitetty. Tämä koskee sekä vetoajoneuvoa että perävaunua.

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

| 3.1 | Kauppanimen tai tavaramerkin omistajan tai tämän valtuutetun edustajan on haettava hyväksyntää. |
| --- | --- |

3.1

Kauppanimen tai tavaramerkin omistajan tai tämän valtuutetun edustajan on haettava hyväksyntää.

| 3.2 | Kunkin mekaanisen kytkinlaitteen tai -osan tyypistä on hakemuksessa ilmoitettava seuraavassa luetellut tiedot esimerkiksi liitteessä 1 olevalla ilmoituslomakkeella: |
| --- | --- |

3.2

Kunkin mekaanisen kytkinlaitteen tai -osan tyypistä on hakemuksessa ilmoitettava seuraavassa luetellut tiedot esimerkiksi liitteessä 1 olevalla ilmoituslomakkeella:

| 3.2.1 | tiedot kaikista kytkinlaitteessa tai -osassa olevista valmistajan tai toimittajan tavaramerkeistä tai muista merkeistä |
| --- | --- |

3.2.1

tiedot kaikista kytkinlaitteessa tai -osassa olevista valmistajan tai toimittajan tavaramerkeistä tai muista merkeistä

| 3.2.2 | kolmena kappaleena piirustukset, jotka ovat riittävän yksityiskohtaiset laitteen tai osan määrittelemiseksi ja joista käy ilmi, miten laite tai osa kiinnitetään ajoneuvoon. Piirustuksista on käytävä ilmi hyväksyntänumerolle ja muille kohdassa 7 esitetyille merkinnöille varatut paikat. |
| --- | --- |

3.2.2

kolmena kappaleena piirustukset, jotka ovat riittävän yksityiskohtaiset laitteen tai osan määrittelemiseksi ja joista käy ilmi, miten laite tai osa kiinnitetään ajoneuvoon. Piirustuksista on käytävä ilmi hyväksyntänumerolle ja muille kohdassa 7 esitetyille merkinnöille varatut paikat.

| 3.2.3 | tiedot arvoista D, Dc, S, V ja U soveltuvin osin kohdan 2.11 mukaisesti
  Luokan A kiinnityskorvakkeiden osalta on ilmoitettava vetoajoneuvon ja perävaunun suurimmat sallitut massat sekä vetokuulaan kohdistuva suurin sallittu staattinen pystysuuntainen kuorma vetoajoneuvon valmistajan ohjeiden mukaan. |
| --- | --- |

3.2.3

tiedot arvoista D, Dc, S, V ja U soveltuvin osin kohdan 2.11 mukaisesti

Luokan A kiinnityskorvakkeiden osalta on ilmoitettava vetoajoneuvon ja perävaunun suurimmat sallitut massat sekä vetokuulaan kohdistuva suurin sallittu staattinen pystysuuntainen kuorma vetoajoneuvon valmistajan ohjeiden mukaan.

| 3.2.3.1 | Ominaisarvojen on oltava vähintään sellaiset, joita sovelletaan ajoneuvojen, perävaunujen ja yhdistelmien suurimpiin sallittuihin massoihin. |
| --- | --- |

3.2.3.1

Ominaisarvojen on oltava vähintään sellaiset, joita sovelletaan ajoneuvojen, perävaunujen ja yhdistelmien suurimpiin sallittuihin massoihin.

| 3.2.4 | laitteen tai osan yksityiskohtainen tekninen kuvaus, jossa eritellään varsinkin tyyppi ja käytetyt materiaalit |
| --- | --- |

3.2.4

laitteen tai osan yksityiskohtainen tekninen kuvaus, jossa eritellään varsinkin tyyppi ja käytetyt materiaalit

| 3.2.5 | niitä ajoneuvoja koskevat rajoitukset, joihin kytkin voidaan kiinnittää (ks. liite 1, kohta 12 ja liite 5, kohta 3.4) |
| --- | --- |

3.2.5

niitä ajoneuvoja koskevat rajoitukset, joihin kytkin voidaan kiinnittää (ks. liite 1, kohta 12 ja liite 5, kohta 3.4)

| 3.2.6 | yksi näyte ja lisänäytteet tyyppihyväksyntäviranomaisen tai teknisen tutkimuslaitoksen vaatimusten mukaan |
| --- | --- |

3.2.6

yksi näyte ja lisänäytteet tyyppihyväksyntäviranomaisen tai teknisen tutkimuslaitoksen vaatimusten mukaan

| 3.2.7 | Kaikkien näytteiden on oltava täysin viimeisteltyjä ja niissä on oltava lopullinen pintakäsittely. Jos lopullinen pintakäsittely kuitenkin on maalaaminen tai epoksijauhepinnoitus, se on jätettävä pois. |
| --- | --- |

3.2.7

Kaikkien näytteiden on oltava täysin viimeisteltyjä ja niissä on oltava lopullinen pintakäsittely. Jos lopullinen pintakäsittely kuitenkin on maalaaminen tai epoksijauhepinnoitus, se on jätettävä pois.

| 3.2.8 | Kun on kyse mekaanisesta kytkinlaitteesta tai -osasta, joka on suunniteltu tietyn tyyppiseen ajoneuvoon, kytkinlaitteen tai -osan valmistajan on toimitettava lisäksi ajoneuvon valmistajan toimittamat asennustiedot. Hyväksyntäviranomainen tai tekninen tutkimuslaitos voi lisäksi pyytää, että sille toimitetaan kyseistä tyyppiä edustava ajoneuvo. |
| --- | --- |

3.2.8

Kun on kyse mekaanisesta kytkinlaitteesta tai -osasta, joka on suunniteltu tietyn tyyppiseen ajoneuvoon, kytkinlaitteen tai -osan valmistajan on toimitettava lisäksi ajoneuvon valmistajan toimittamat asennustiedot. Hyväksyntäviranomainen tai tekninen tutkimuslaitos voi lisäksi pyytää, että sille toimitetaan kyseistä tyyppiä edustava ajoneuvo.

4.   MEKAANISTEN KYTKINLAITTEIDEN TAI -OSIEN YLEISET VAATIMUKSET

| 4.1 | Jokaisen näytekappaleen on täytettävä liitteiden 5 ja 6 mitoitusta ja lujuutta koskevat vaatimukset. Liitteessä 6 määritellyissä testeissä ei saa ilmetä halkeamia, murtumia tai liiallista pysyvää muodonmuutosta, joka olisi haitallista laitteen moitteettomalle toiminnalle. |
| --- | --- |

4.1

Jokaisen näytekappaleen on täytettävä liitteiden 5 ja 6 mitoitusta ja lujuutta koskevat vaatimukset. Liitteessä 6 määritellyissä testeissä ei saa ilmetä halkeamia, murtumia tai liiallista pysyvää muodonmuutosta, joka olisi haitallista laitteen moitteettomalle toiminnalle.

| 4.2 | Kaikki mekaanisten kytkinlaitteiden tai -osien osat, joiden pettäminen voi aiheuttaa ajoneuvon ja perävaunun kytkennän irtoamisen, on oltava valmistettu teräksestä. Muita materiaaleja voi käyttää, jos valmistaja on osoittanut vastaavuuden tavalla, jonka tätä sääntöä soveltavan sopimuspuolen tyyppihyväksyntäviranomainen tai tekninen tutkimuslaitos hyväksyy. |
| --- | --- |

4.2

Kaikki mekaanisten kytkinlaitteiden tai -osien osat, joiden pettäminen voi aiheuttaa ajoneuvon ja perävaunun kytkennän irtoamisen, on oltava valmistettu teräksestä. Muita materiaaleja voi käyttää, jos valmistaja on osoittanut vastaavuuden tavalla, jonka tätä sääntöä soveltavan sopimuspuolen tyyppihyväksyntäviranomainen tai tekninen tutkimuslaitos hyväksyy.

| 4.3 | Mekaanisten kytkinlaitteiden ja -osien on oltava turvallisia käyttää ja yhden henkilön on voitava tehdä ja irrottaa kytkentä ilman työkaluja. Luokan T kytkinlaitteita lukuun ottamatta sellaisten perävaunujen kytkennässä, joiden suurin teknisesti sallittu massa on yli 3,5 tonnia, saa käyttää vain laitteita, jotka mahdollistavat automaattisen kytkennän. |
| --- | --- |

4.3

Mekaanisten kytkinlaitteiden ja -osien on oltava turvallisia käyttää ja yhden henkilön on voitava tehdä ja irrottaa kytkentä ilman työkaluja. Luokan T kytkinlaitteita lukuun ottamatta sellaisten perävaunujen kytkennässä, joiden suurin teknisesti sallittu massa on yli 3,5 tonnia, saa käyttää vain laitteita, jotka mahdollistavat automaattisen kytkennän.

| 4.4 | Mekaaniset kytkinlaitteet ja -osat on suunniteltava ja valmistettava siten, että ne tavallisessa käytössä, oikein huollettuina ja kuluvat osat vaihdettuina toimivat jatkuvasti tyydyttävästi ja säilyttävät tässä säännössä määrätyt ominaisuutensa. |
| --- | --- |

4.4

Mekaaniset kytkinlaitteet ja -osat on suunniteltava ja valmistettava siten, että ne tavallisessa käytössä, oikein huollettuina ja kuluvat osat vaihdettuina toimivat jatkuvasti tyydyttävästi ja säilyttävät tässä säännössä määrätyt ominaisuutensa.

| 4.5 | Kaikki kytkinlaitteet ja -osat on suunniteltava varmistettua mekaanista kiinnitystä varten, ja suljetun asennon on oltava varmistettu vähintään yhdellä varmistetulla mekaanisella kiinnityksellä, jollei liitteessä 5 ole esitetty lisävaatimuksia. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää kahta tai useampaa erillistä laitetta kytkimen pitävyyden varmistamiseksi, mutta kukin näistä laitteista on suunniteltava varmistettua mekaanista kiinnitystä varten ja ne on testattava erikseen liitteen 6 vaatimusten mukaisesti. Varmistetun mekaanisen kiinnityksen on oltava kohdan 2.14 määritelmän mukainen.
  Jousivoimia voidaan käyttää vain kytkinlaitteen sulkemiseen ja sen estämiseen, että tärinä siirtäisi laitteen osia niin, että kytkentä voisi avautua tai irrota.
  Minkään yksittäisen jousen rikkoutuminen tai puuttuminen ei saa aiheuttaa koko laitteen avautumista tai irtoamista. |
| --- | --- |

4.5

Kaikki kytkinlaitteet ja -osat on suunniteltava varmistettua mekaanista kiinnitystä varten, ja suljetun asennon on oltava varmistettu vähintään yhdellä varmistetulla mekaanisella kiinnityksellä, jollei liitteessä 5 ole esitetty lisävaatimuksia. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää kahta tai useampaa erillistä laitetta kytkimen pitävyyden varmistamiseksi, mutta kukin näistä laitteista on suunniteltava varmistettua mekaanista kiinnitystä varten ja ne on testattava erikseen liitteen 6 vaatimusten mukaisesti. Varmistetun mekaanisen kiinnityksen on oltava kohdan 2.14 määritelmän mukainen.

Jousivoimia voidaan käyttää vain kytkinlaitteen sulkemiseen ja sen estämiseen, että tärinä siirtäisi laitteen osia niin, että kytkentä voisi avautua tai irrota.

Minkään yksittäisen jousen rikkoutuminen tai puuttuminen ei saa aiheuttaa koko laitteen avautumista tai irtoamista.

| 4.6 | Kaikkien kytkinlaitteiden tai -osien mukana on oltava asennus- ja käyttöohjeet, jotka antavat pätevälle henkilöstölle riittävät tiedot laitteen asentamisesta ajoneuvoon ja asianmukaisesta käytöstä (ks. myös liite 7). Ohjeiden on oltava ainakin sen maan kielellä, jossa kytkinlaitetta tarjotaan myyntiin. Kun kytkinlaitteet on toimitettu ajoneuvonvalmistajille tai korinrakentajille alkuperäisasennusta varten, asennusohjeita koskeva määräys voidaan poistaa. Tässä tapauksessa ajoneuvonvalmistajan tai korinrakentajan vastuulla on varmistaa, että ajoneuvon käyttäjälle toimitetaan riittävät tiedot kytkinlaitteen tai -osan käytöstä. |
| --- | --- |

4.6

Kaikkien kytkinlaitteiden tai -osien mukana on oltava asennus- ja käyttöohjeet, jotka antavat pätevälle henkilöstölle riittävät tiedot laitteen asentamisesta ajoneuvoon ja asianmukaisesta käytöstä (ks. myös liite 7). Ohjeiden on oltava ainakin sen maan kielellä, jossa kytkinlaitetta tarjotaan myyntiin. Kun kytkinlaitteet on toimitettu ajoneuvonvalmistajille tai korinrakentajille alkuperäisasennusta varten, asennusohjeita koskeva määräys voidaan poistaa. Tässä tapauksessa ajoneuvonvalmistajan tai korinrakentajan vastuulla on varmistaa, että ajoneuvon käyttäjälle toimitetaan riittävät tiedot kytkinlaitteen tai -osan käytöstä.

| 4.7 | Kun luokan A, tai soveltuvin osin luokan S, laitteita käytetään perävaunuissa. joiden suurin teknisesti sallittu massa on korkeintaan 3,5 tonnia ja joiden valmistajalla ei ole mitään yhteyttä ajoneuvon valmistajaan ja kun laitteet ja osat on tarkoitettu asennettaviksi jälkimarkkinoilla, hyväksyntäviranomaisen tai teknisen tutkimuslaitoksen on kaikissa tapauksissa todennettava kytkinlaitteen korkeus ja muut asennusominaisuudet liitteen 7 kohdan 1 mukaisesti. |
| --- | --- |

4.7

Kun luokan A, tai soveltuvin osin luokan S, laitteita käytetään perävaunuissa. joiden suurin teknisesti sallittu massa on korkeintaan 3,5 tonnia ja joiden valmistajalla ei ole mitään yhteyttä ajoneuvon valmistajaan ja kun laitteet ja osat on tarkoitettu asennettaviksi jälkimarkkinoilla, hyväksyntäviranomaisen tai teknisen tutkimuslaitoksen on kaikissa tapauksissa todennettava kytkinlaitteen korkeus ja muut asennusominaisuudet liitteen 7 kohdan 1 mukaisesti.

| 4.8 | Järeisiin ja sekalaisiin ei-standardinmukaisiin luokkien S ja T kytkinlaitteisiin ja osiin sovelletaan liitteissä 5, 6 ja 7 esitettyjä, lähintä standardinmukaista tai ei-standardinmukaista kytkinlaitetta tai -osaa koskevia soveltuvia vaatimuksia. |
| --- | --- |

4.8

Järeisiin ja sekalaisiin ei-standardinmukaisiin luokkien S ja T kytkinlaitteisiin ja osiin sovelletaan liitteissä 5, 6 ja 7 esitettyjä, lähintä standardinmukaista tai ei-standardinmukaista kytkinlaitetta tai -osaa koskevia soveltuvia vaatimuksia.

5.   MEKAANISELLA KYTKINLAITTEELLA TAI -OSALLA VARUSTETUN AJONEUVON HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

| 5.1 | Kun ajoneuvon valmistaja hakee hyväksyntää ajoneuvolle, joka on varustettu mekaanisella kytkinlaitteella tai -osalla tai antaa valtuudet käyttää ajoneuvoa kaikenlaisten perävaunujen vetämiseen, valmistajan on mekaanisen kytkinlaitteen tai -osan tyyppihyväksynnän todellisen hakijan tai sopimuksen osapuolen tyyppihyväksyntäviranomaisen tai teknisen tutkimuslaitoksen pyynnöstä annettava pyytäjän, viranomaisen tai teknisen tutkimuslaitoksen käyttöön jäljempänä 5.3 kohdassa vaadittavat tiedot, joiden avulla kytkinlaitteen tai -osan valmistaja kykenee suunnittelemaan ja valmistamaan mekaanisen kytkinlaitteen tai -osan kyseistä ajoneuvoa varten. Mekaanisen kytkinlaitteen tai -osan tyyppihyväksynnän todellisen hakijan pyynnöstä tälle on luovutettava kaikki 5.3 kohdassa tarkoitetut tiedot, jotka ovat hyväksyntäviranomaisen hallussa. |
| --- | --- |

5.1

Kun ajoneuvon valmistaja hakee hyväksyntää ajoneuvolle, joka on varustettu mekaanisella kytkinlaitteella tai -osalla tai antaa valtuudet käyttää ajoneuvoa kaikenlaisten perävaunujen vetämiseen, valmistajan on mekaanisen kytkinlaitteen tai -osan tyyppihyväksynnän todellisen hakijan tai sopimuksen osapuolen tyyppihyväksyntäviranomaisen tai teknisen tutkimuslaitoksen pyynnöstä annettava pyytäjän, viranomaisen tai teknisen tutkimuslaitoksen käyttöön jäljempänä 5.3 kohdassa vaadittavat tiedot, joiden avulla kytkinlaitteen tai -osan valmistaja kykenee suunnittelemaan ja valmistamaan mekaanisen kytkinlaitteen tai -osan kyseistä ajoneuvoa varten. Mekaanisen kytkinlaitteen tai -osan tyyppihyväksynnän todellisen hakijan pyynnöstä tälle on luovutettava kaikki 5.3 kohdassa tarkoitetut tiedot, jotka ovat hyväksyntäviranomaisen hallussa.

| 5.2 | Ajoneuvon valmistaja tai hänen valtuutettu edustajansa tekee hakemuksen ajoneuvotyypin hyväksynnästä mekaanisen kytkinlaitteen tai -osan kiinnittämistä varten. |
| --- | --- |

5.2

Ajoneuvon valmistaja tai hänen valtuutettu edustajansa tekee hakemuksen ajoneuvotyypin hyväksynnästä mekaanisen kytkinlaitteen tai -osan kiinnittämistä varten.

| 5.3 | Hakemukseen on liitettävä seuraavat tiedot, joiden perusteella hyväksyntäviranomainen voi täyttää liitteessä 2 annetun ilmoituslomakkeen: |
| --- | --- |

5.3

Hakemukseen on liitettävä seuraavat tiedot, joiden perusteella hyväksyntäviranomainen voi täyttää liitteessä 2 annetun ilmoituslomakkeen:

| 5.3.1 | yksityiskohtainen kuvaus ajoneuvotyypistä ja mekaanisesta kytkinlaitteesta tai -osasta sekä tyyppihyväksyntäviranomaisen tai teknisen tutkimuslaitoksen pyynnöstä kopio laitteen tai osan hyväksyntälomakkeesta |
| --- | --- |

5.3.1

yksityiskohtainen kuvaus ajoneuvotyypistä ja mekaanisesta kytkinlaitteesta tai -osasta sekä tyyppihyväksyntäviranomaisen tai teknisen tutkimuslaitoksen pyynnöstä kopio laitteen tai osan hyväksyntälomakkeesta

| 5.3.2 | vetävän ja vedettävän ajoneuvon suurimmat sallitut massat, vetoajoneuvon suurimman sallitun massan jakautuminen akseleille, suurimmat sallitut akselimassat, vetoajoneuvon takaosaan kohdistuva suurin sallittu pystysuuntainen kuormitus, tiedot ja/tai piirustukset laitteen tai osan kiinnityspisteistä ja mahdollisista lisävahvistuslevyistä, tukiosista jne., joita tarvitaan mekaanisen kytkinlaitteen tai -osan kiinnittämiseksi vetoajoneuvoon |
| --- | --- |

5.3.2

vetävän ja vedettävän ajoneuvon suurimmat sallitut massat, vetoajoneuvon suurimman sallitun massan jakautuminen akseleille, suurimmat sallitut akselimassat, vetoajoneuvon takaosaan kohdistuva suurin sallittu pystysuuntainen kuormitus, tiedot ja/tai piirustukset laitteen tai osan kiinnityspisteistä ja mahdollisista lisävahvistuslevyistä, tukiosista jne., joita tarvitaan mekaanisen kytkinlaitteen tai -osan kiinnittämiseksi vetoajoneuvoon

| 5.3.2.1 | kuormitus, jolla M1-luokan ajoneuvojen vetokuulan korkeus on mitattava (ks. liite 7, lisäys 1, kohta 2) |
| --- | --- |

5.3.2.1

kuormitus, jolla M1-luokan ajoneuvojen vetokuulan korkeus on mitattava (ks. liite 7, lisäys 1, kohta 2)

| 5.3.3 | kolme sarjaa piirustuksia, jotka ovat riittävän yksityiskohtaiset laitteen tai osan tunnistamiseksi, joissa määritellään kiinnitys ajoneuvoon ja joista käy ilmi hyväksyntänumerolle ja muille kohdan 7 mukaisille merkinnöille varattu tila |
| --- | --- |

5.3.3

kolme sarjaa piirustuksia, jotka ovat riittävän yksityiskohtaiset laitteen tai osan tunnistamiseksi, joissa määritellään kiinnitys ajoneuvoon ja joista käy ilmi hyväksyntänumerolle ja muille kohdan 7 mukaisille merkinnöille varattu tila

| 5.3.4 | laitteen tai osan yksityiskohtainen tekninen kuvaus, jossa eritellään varsinkin tyyppi ja käytetyt materiaalit |
| --- | --- |

5.3.4

laitteen tai osan yksityiskohtainen tekninen kuvaus, jossa eritellään varsinkin tyyppi ja käytetyt materiaalit

| 5.3.5 | tiedot arvoista D, Dc, S, V ja U soveltuvin osin kohdan 2.11 mukaisesti |
| --- | --- |

5.3.5

tiedot arvoista D, Dc, S, V ja U soveltuvin osin kohdan 2.11 mukaisesti

| 5.3.5.1 | Ominaisarvojen on oltava vähintään sellaiset, joita sovelletaan ajoneuvojen, perävaunujen ja yhdistelmien suurimpiin sallittuihin massoihin. |
| --- | --- |

5.3.5.1

Ominaisarvojen on oltava vähintään sellaiset, joita sovelletaan ajoneuvojen, perävaunujen ja yhdistelmien suurimpiin sallittuihin massoihin.

| 5.3.6 | Hyväksyttävää tyyppiä oleva ajoneuvo, johon on asennettu mekaaninen kytkinlaite, on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle tai tekniselle tutkimuslaitokselle, joka voi pyytää myös lisänäytteitä laitteesta tai osasta. |
| --- | --- |

5.3.6

Hyväksyttävää tyyppiä oleva ajoneuvo, johon on asennettu mekaaninen kytkinlaite, on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle tai tekniselle tutkimuslaitokselle, joka voi pyytää myös lisänäytteitä laitteesta tai osasta.

| 5.3.7 | Ajoneuvo, jossa ei ole kaikkia tyyppiin kuuluvia osia, voidaan hyväksyä, jos hakija voi tyyppihyväksyntäviranomaista tai teknistä tutkimuslaitosta tyydyttävällä tavalla osoittaa, että osien puuttuminen ei mitenkään vaikuta tarkastuksen tuloksiin tämän säännön vaatimusten osalta. |
| --- | --- |

5.3.7

Ajoneuvo, jossa ei ole kaikkia tyyppiin kuuluvia osia, voidaan hyväksyä, jos hakija voi tyyppihyväksyntäviranomaista tai teknistä tutkimuslaitosta tyydyttävällä tavalla osoittaa, että osien puuttuminen ei mitenkään vaikuta tarkastuksen tuloksiin tämän säännön vaatimusten osalta.

6.   MEKAANISELLA KYTKINLAITTEELLA TAI -OSALLA VARUSTETTUA AJONEUVOA KOSKEVAT YLEISET VAATIMUKSET

| 6.1 | Ajoneuvoon kiinnitetyn mekaanisen kytkinlaitteen tai -osan on oltava hyväksytty tämän säännön kohdissa 3 ja 4 ja liitteissä 5 ja 6 esitettyjen vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

6.1

Ajoneuvoon kiinnitetyn mekaanisen kytkinlaitteen tai -osan on oltava hyväksytty tämän säännön kohdissa 3 ja 4 ja liitteissä 5 ja 6 esitettyjen vaatimusten mukaisesti.

| 6.2 | Mekaanisen kytkinlaitteen tai -osan asennuksen on täytettävä tämän säännön liitteessä 7 esitetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

6.2

Mekaanisen kytkinlaitteen tai -osan asennuksen on täytettävä tämän säännön liitteessä 7 esitetyt vaatimukset.

| 6.3 | Kytkinlaitteen tai -osan käyttö on kuvattava käyttöohjeissa, joissa annetaan erityisohjeet käytöstä, joka eroaa kyseistä tyyppiä olevan kytkinlaitteen tai -osan tavanomaisesta käytöstä, sekä ohjeet kytkennän tekemiseksi ja irrottamiseksi erilaisissa olosuhteissa, esimerkiksi kun vetävä ja vedettävä ajoneuvo ovat eri kulmissa toisiinsa nähden. Kaikkien ajoneuvojen mukana on toimitettava nämä käyttöohjeet, joiden on oltava ainakin sen maan kielellä, jossa kytkinlaitetta tarjotaan myyntiin. |
| --- | --- |

6.3

Kytkinlaitteen tai -osan käyttö on kuvattava käyttöohjeissa, joissa annetaan erityisohjeet käytöstä, joka eroaa kyseistä tyyppiä olevan kytkinlaitteen tai -osan tavanomaisesta käytöstä, sekä ohjeet kytkennän tekemiseksi ja irrottamiseksi erilaisissa olosuhteissa, esimerkiksi kun vetävä ja vedettävä ajoneuvo ovat eri kulmissa toisiinsa nähden. Kaikkien ajoneuvojen mukana on toimitettava nämä käyttöohjeet, joiden on oltava ainakin sen maan kielellä, jossa kytkinlaitetta tarjotaan myyntiin.

7.   MERKINNÄT

| 7.1 | Hyväksyttäväksi toimitetuissa mekaanisten kytkinlaitteiden tai -osien tyyppien näytteissä on oltava valmistajan, toimittajan tai hakijan kauppanimi tai tavaramerkki. |
| --- | --- |

7.1

Hyväksyttäväksi toimitetuissa mekaanisten kytkinlaitteiden tai -osien tyyppien näytteissä on oltava valmistajan, toimittajan tai hakijan kauppanimi tai tavaramerkki.

| 7.2 | Laitteissa on oltava riittävä tila kohdassa 8.5 tarkoitetulle ja liitteessä 3 kuvatulle hyväksyntämerkille. Tämä paikka on merkittävä kohdassa 3.2.2 tarkoitettuihin piirustuksiin. |
| --- | --- |

7.2

Laitteissa on oltava riittävä tila kohdassa 8.5 tarkoitetulle ja liitteessä 3 kuvatulle hyväksyntämerkille. Tämä paikka on merkittävä kohdassa 3.2.2 tarkoitettuihin piirustuksiin.

| 7.3 | Mekaaniseen kytkinlaitteeseen tai -osaan on kohtien 7.2 ja 8.5 mukaisen hyväksyntämerkin viereen merkittävä kytkinlaitteen luokka kohdan 2.6 mukaisesti sekä tarpeelliset ominaisarvot, jotka esitetään kohdassa 2.11 ja liitteessä 4. Näiden merkintöjen paikka on esitettävä kohdassa 3.2.2 tarkoitetuissa piirustuksissa.
  Ominaisarvoja ei tarvitse merkitä, jos ne on määritelty tässä säännössä annetussa luokituksessa (esim. luokat A50-1 – A50-5). |
| --- | --- |

7.3

Mekaaniseen kytkinlaitteeseen tai -osaan on kohtien 7.2 ja 8.5 mukaisen hyväksyntämerkin viereen merkittävä kytkinlaitteen luokka kohdan 2.6 mukaisesti sekä tarpeelliset ominaisarvot, jotka esitetään kohdassa 2.11 ja liitteessä 4. Näiden merkintöjen paikka on esitettävä kohdassa 3.2.2 tarkoitetuissa piirustuksissa.

Ominaisarvoja ei tarvitse merkitä, jos ne on määritelty tässä säännössä annetussa luokituksessa (esim. luokat A50-1 – A50-5).

| 7.4 | Jos mekaaninen kytkinlaite tai -osa on hyväksytty vaihtoehtoisille ominaisarvoille samassa kytkinlaiteluokassa, laitteeseen tai osaan voidaan merkitään enintään kaksi vaihtoehtoa. |
| --- | --- |

7.4

Jos mekaaninen kytkinlaite tai -osa on hyväksytty vaihtoehtoisille ominaisarvoille samassa kytkinlaiteluokassa, laitteeseen tai osaan voidaan merkitään enintään kaksi vaihtoehtoa.

| 7.5 | Jos mekaanisen kytkinlaitteen tai -osan käyttö on jollakin tavalla rajoitettu, esimerkiksi jos sitä ei saa käyttää ohjauskiilojen kanssa, tämä rajoitus on merkittävä laitteeseen tai osaan. |
| --- | --- |

7.5

Jos mekaanisen kytkinlaitteen tai -osan käyttö on jollakin tavalla rajoitettu, esimerkiksi jos sitä ei saa käyttää ohjauskiilojen kanssa, tämä rajoitus on merkittävä laitteeseen tai osaan.

| 7.6 | Kaikkien merkintöjen on oltava pysyviä ja luettavissa, kun laite tai osa on asennettu ajoneuvoon. |
| --- | --- |

7.6

Kaikkien merkintöjen on oltava pysyviä ja luettavissa, kun laite tai osa on asennettu ajoneuvoon.

8.   HYVÄKSYNTÄ

| 8.1 | Jos mekaanisen kytkinlaitteen tai -osan näyte (näytteet) täyttää (täyttävät) tämän säännön vaatimukset, hyväksyntä myönnetään sillä edellytyksellä, että 10 kohdan vaatimukset täyttyvät tyydyttävällä tavalla. |
| --- | --- |

8.1

Jos mekaanisen kytkinlaitteen tai -osan näyte (näytteet) täyttää (täyttävät) tämän säännön vaatimukset, hyväksyntä myönnetään sillä edellytyksellä, että 10 kohdan vaatimukset täyttyvät tyydyttävällä tavalla.

| 8.2 | Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Numeron ensimmäiset kaksi merkkiä ilmoittavat sen muutossarjan, joka sisältää viimeisimmät sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset hyväksynnän myöntämispäivänä. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle tässä säännössä tarkoitetulle laite- tai osatyypille. |
| --- | --- |

8.2

Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Numeron ensimmäiset kaksi merkkiä ilmoittavat sen muutossarjan, joka sisältää viimeisimmät sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset hyväksynnän myöntämispäivänä. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle tässä säännössä tarkoitetulle laite- tai osatyypille.

| 8.3 | Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta mekaanisen kytkinlaitteen tai -osan tyypin hyväksynnästä ja hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopullisesta keskeyttämisestä tämän säännön liitteessä 1 tai 2 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

8.3

Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta mekaanisen kytkinlaitteen tai -osan tyypin hyväksynnästä ja hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopullisesta keskeyttämisestä tämän säännön liitteessä 1 tai 2 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

| 8.4 | Kuhunkin tämän säännön mukaisesti hyväksyttyyn mekaaniseen kytkinlaitteeseen tai -osaan on kohdassa 7.1 tarkoitetun merkin lisäksi kiinnitettävä kohdassa 7.2 tarkoitettuun tilaan kohdan 8.5 mukainen hyväksyntämerkki. |
| --- | --- |

8.4

Kuhunkin tämän säännön mukaisesti hyväksyttyyn mekaaniseen kytkinlaitteeseen tai -osaan on kohdassa 7.1 tarkoitetun merkin lisäksi kiinnitettävä kohdassa 7.2 tarkoitettuun tilaan kohdan 8.5 mukainen hyväksyntämerkki.

| 8.5 | Hyväksyntämerkki on kansainvälinen merkki, joka koostuu seuraavista osista: |
| --- | --- |

8.5

Hyväksyntämerkki on kansainvälinen merkki, joka koostuu seuraavista osista:

| 8.5.1 | E-kirjaimesta ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumerosta (5), jotka ovat ympyrän sisällä |
| --- | --- |

8.5.1

E-kirjaimesta ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumerosta (5), jotka ovat ympyrän sisällä

| 8.5.2 | edellä kohdassa 8.2 tarkoitetusta hyväksyntänumerosta. |
| --- | --- |

8.5.2

edellä kohdassa 8.2 tarkoitetusta hyväksyntänumerosta.

| 8.5.3 | Hyväksyntämerkki ja -numero sijoitetaan liitteen 3 esimerkin mukaisesti. |
| --- | --- |

8.5.3

Hyväksyntämerkki ja -numero sijoitetaan liitteen 3 esimerkin mukaisesti.

9.   MEKAANISEN KYTKINLAITTEEN TAI -OSAN TAIKKA AJONEUVON MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

| 9.1 | Kaikista 2.10 kohdan mukaisen mekaanisen kytkinlaitteen tai -osan tyypin taikka ajoneuvon muutoksista on ilmoitettava hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle tai tekniselle tutkimuslaitokselle. Viranomainen tai tutkimuslaitos voi sitten |
| --- | --- |

9.1

Kaikista 2.10 kohdan mukaisen mekaanisen kytkinlaitteen tai -osan tyypin taikka ajoneuvon muutoksista on ilmoitettava hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle tai tekniselle tutkimuslaitokselle. Viranomainen tai tutkimuslaitos voi sitten

| 9.1.1 | katsoa, ettei muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että laite, osa tai ajoneuvo joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, tai |
| --- | --- |

9.1.1

katsoa, ettei muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että laite, osa tai ajoneuvo joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, tai

| 9.1.2 | vaatia uutta testiraporttia. |
| --- | --- |

9.1.2

vaatia uutta testiraporttia.

| 9.2 | Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan tiedoksi tätä sääntöä soveltaville sopimuksen osapuolille kohdan 8.3 mukaisella menettelyllä. |
| --- | --- |

9.2

Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan tiedoksi tätä sääntöä soveltaville sopimuksen osapuolille kohdan 8.3 mukaisella menettelyllä.

| 9.3 | Laajennuksen myöntävän tyyppihyväksyntäviranomaisen tai teknisen tutkimuslaitoksen on annettava laajennukselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen osapuolille kohdan 8.3 mukaisella menettelyllä |
| --- | --- |

9.3

Laajennuksen myöntävän tyyppihyväksyntäviranomaisen tai teknisen tutkimuslaitoksen on annettava laajennukselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen osapuolille kohdan 8.3 mukaisella menettelyllä

10.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

| 10.1 | Hyväksynnän haltijan on varmistettava, että tuotannon vaatimustenmukaisuuden testien tulokset kirjataan ja että liiteasiakirjat ovat saatavilla hyväksyntäviranomaisen tai teknisen tutkimuslaitoksen kanssa sovitun ajan. Tämä aika ei saa olla pidempi kuin 10 vuotta tuotannon lopullisesta keskeyttämisestä. |
| --- | --- |

10.1

Hyväksynnän haltijan on varmistettava, että tuotannon vaatimustenmukaisuuden testien tulokset kirjataan ja että liiteasiakirjat ovat saatavilla hyväksyntäviranomaisen tai teknisen tutkimuslaitoksen kanssa sovitun ajan. Tämä aika ei saa olla pidempi kuin 10 vuotta tuotannon lopullisesta keskeyttämisestä.

| 10.2 | Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen tai tekninen tutkimuslaitos saa milloin hyvänsä varmentaa sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät kaikissa tuotantolaitoksissa. Tällaisia varmennuksia tehdään tavallisesti kerran kahdessa vuodessa. |
| --- | --- |

10.2

Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen tai tekninen tutkimuslaitos saa milloin hyvänsä varmentaa sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät kaikissa tuotantolaitoksissa. Tällaisia varmennuksia tehdään tavallisesti kerran kahdessa vuodessa.

11.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

| 11.1 | Mekaanisen kytkinlaitteen tai -osan tyypille tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos vaatimukset eivät täyty tai jos hyväksyntämerkillä varustettu laite tai osa ei vastaa hyväksyttyä tyyppiä. |
| --- | --- |

11.1

Mekaanisen kytkinlaitteen tai -osan tyypille tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos vaatimukset eivät täyty tai jos hyväksyntämerkillä varustettu laite tai osa ei vastaa hyväksyttyä tyyppiä.

| 11.2. | Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen osapuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen osapuolille tämän säännön liitteessä 1 tai 2 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

11.2.

Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen osapuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen osapuolille tämän säännön liitteessä 1 tai 2 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

12.   TUOTANNON LOPULLINEN KESKEYTTÄMINEN

| 12.1 | Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön nojalla hyväksytyn mekaanisen kytkinlaitteen tai -osan tyypin valmistuksen, hänen on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle tai tekniselle tutkimuslaitokselle. Asianmukaisen ilmoituksen saatuaan kyseisen tyyppihyväksyntäviranomaisen tai teknisen tutkimuslaitoksen on ilmoitettava asiasta tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen muille osapuolille tämän säännön liitteessä 1 tai 2 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

12.1

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön nojalla hyväksytyn mekaanisen kytkinlaitteen tai -osan tyypin valmistuksen, hänen on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle tai tekniselle tutkimuslaitokselle. Asianmukaisen ilmoituksen saatuaan kyseisen tyyppihyväksyntäviranomaisen tai teknisen tutkimuslaitoksen on ilmoitettava asiasta tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen muille osapuolille tämän säännön liitteessä 1 tai 2 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

13.   SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET

Ellei Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerille toisin ilmoiteta, tätä sääntöä soveltavat sopimuksen osapuolet, jotka ovat Euroopan yhteisön jäseniä (muutossarjan 01 hyväksymishetkellä Italia, Alankomaat, Belgia, Yhdistynyt kuningaskunta, Luxemburg, Suomi ja Kreikka) julistavat, että mekaanisten kytkinlaitteiden ja -osien suhteen niitä sitovat vain sen sopimuksen velvoitteet, jonka liitteenä tämä sääntö on, kun laitteet ja komponentit on tarkoitettu muihin kuin M1-luokan ajoneuvoihin.

14.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TEKNISTEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ HALLINNOLLISTEN YKSIKÖIDEN NIMET JA OSOITTEET

| 14.1 | Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolien on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden hallintoviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnän ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopullisesta keskeyttämisestä. |
| --- | --- |

14.1

Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolien on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden hallintoviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnän ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopullisesta keskeyttämisestä.

LIITE 1

ILMOITUS

[suurin koko: A4 (210 × 297 mm)]

Image

Image

LIITE 2

ILMOITUS

[suurin koko: A4 (210 × 297 mm)]

Image

Image

LIITE 3

ESIMERKKI HYVÄKSYNTÄMERKIN SIJOITTELUSTA

Image

a = vähintään 8 mm

Mekaaninen kytkinlaite tai -osa taikka ajoneuvo, jossa on edellä kuvattu hyväksyntämerkki, on hyväksytty Alankomaissa (E4), sen hyväksyntänumero on 2439, ja se vastaa tämän säännön muutossarjan 01 vaatimuksia.

Huomautus: Hyväksyntänumero ja lisätunnukset on sijoitettava ympyrän lähelle ja joko ’E’-kirjaimen ylä- tai alapuolelle tai sen oikealle tai vasemmalle puolelle. Hyväksyntänumeron muodostavien numeroiden on oltava ’E’-kirjaimen samalla puolella ja yhdensuuntaisesti. Roomalaisten numeroiden käyttämistä hyväksyntänumeroina on vältettävä, jotta niitä ei sekoitettaisi muihin merkkeihin.

LIITE 4

ESIMERKKEJÄ OMINAISARVOJEN MERKITSEMISESTÄ

| 1. | Kaikkiin mekaanisiin kytkinlaitteisiin tai -osiin on merkittävä laitteen tai osan luokka. Lisäksi on merkittävä tämän säännön kohdan 2.11 mukaiset ominaisarvot. |
| --- | --- |

1.

Kaikkiin mekaanisiin kytkinlaitteisiin tai -osiin on merkittävä laitteen tai osan luokka. Lisäksi on merkittävä tämän säännön kohdan 2.11 mukaiset ominaisarvot.

| 1.1 | Kaikkien kirjainten ja numeroiden korkeuden on oltava vähintään sama kuin hyväksyntänumeron merkkien, eli a/3, jossa a on 8 mm. |
| --- | --- |

1.1

Kaikkien kirjainten ja numeroiden korkeuden on oltava vähintään sama kuin hyväksyntänumeron merkkien, eli a/3, jossa a on 8 mm.

| 1.2 | Kunkin laitteen tai osan ominaisarvot, jotka on merkittävä, on esitetty jäljempänä olevassa taulukossa (ks. myös tämän säännön 7.3 kohta).TAULUKKO 1 – Ominaisarvot, jotka on merkittävä kytkinlaitteisiin tai -osiin.











  Mekaaninen kytkinlaite tai -osa | Ominaisarvot, jotka on merkittävä |
| --- | --- | --- |
| Luokka | D | Dc | S | U | V |
| Vetokuulat ja kiinnityskorvakkeet | * | * | | * | | |
| Vetopäät | * | * | | * | | |
| Vetoaisakytkimet | * | * | * | * | | * |
| Vetosilmukat | * | * | * | * | | * |
| Vetoaisat | * | * | * | * | | * |
| Vetopalkit | * | * | * | * | | * |
| Vetopöytäkytkimet | * | * | | | * | |
| Vetopöytäkytkimen tapit | * | * | | | | |
| Vetopöytäkytkimen asennuslevyt | * | * | | | * | |
| Koukkutyyppiset kytkimet | * | * | * | * | | * |

1.2

TAULUKKO 1 – Ominaisarvot, jotka on merkittävä kytkinlaitteisiin tai -osiin.

Mekaaninen kytkinlaite tai -osa

Ominaisarvot, jotka on merkittävä

Luokka

D

Dc

S

U

V

Vetokuulat ja kiinnityskorvakkeet

*

*

*

Vetopäät

*

*

*

Vetoaisakytkimet

*

*

*

*

*

Vetosilmukat

*

*

*

*

*

Vetoaisat

*

*

*

*

*

Vetopalkit

*

*

*

*

*

Vetopöytäkytkimet

*

*

*

Vetopöytäkytkimen tapit

*

*

Vetopöytäkytkimen asennuslevyt

*

*

*

Koukkutyyppiset kytkimet

*

*

*

*

*

Esimerkkejä: C50-X D130 Dc90 S1000 V35 tarkoittaa ei-standardinmukaista vetoaisakytkintä, jonka luokka on C50-X, D-arvo 130 kN, suurin sallittu Dc-arvo 90 kN, suurin sallittu staattinen pystysuuntainen kohdistuva massa 1 000 kg ja suurin sallittu V-arvo 35 kN.

A50-X D20 S120 tarkoittaa standardinmukaista kiinnityskorvakkeen ja vetokuulan yhdistelmää, jonka luokka on A50-X, suurin D-arvo 20 kN ja suurin sallittu staattinen pystysuuntainen kohdistuva massa 120 kg.

LIITE 5

MEKAANISIA KYTKINLAITTEITA JA OSIA KOSKEVAT VAATIMUKSET

1.   VETOKUULAT JA KIINNITYSKORVAKKEET

Tämän säännön 1.1–1.5 kohdassa esitettyjä vaatimuksia sovelletaan kaikkiin luokan A vetokuuliin ja kiinnityskorvakkeisiin. Jäljempänä 1.6 kohdassa luetellaan lisävaatimukset, jotka standardinmukaisten vetokuulien, joiden halkaisija on 50 mm, ja laippatyyppisten kiinnityskorvakkeiden on täytettävä.

| 1.1 | Luokan A vetokuulien on oltava kuvan 2 mukaisia ulkoisen muodon ja ulkoisten mittojen osalta. |
| --- | --- |

1.1

Luokan A vetokuulien on oltava kuvan 2 mukaisia ulkoisen muodon ja ulkoisten mittojen osalta.

Image

| 1.2 | Kiinnityskorvakkeiden muodon ja mittojen on tarvittaessa täytettävä kiinnityspisteitä ja lisäkiinnityslaitteita tai osia koskevat ajoneuvon valmistajan vaatimukset. |
| --- | --- |

1.2

Kiinnityskorvakkeiden muodon ja mittojen on tarvittaessa täytettävä kiinnityspisteitä ja lisäkiinnityslaitteita tai osia koskevat ajoneuvon valmistajan vaatimukset.

| 1.3 | Irrotettavat vetokuulat |
| --- | --- |

1.3

Irrotettavat vetokuulat

| 1.3.1 | Kun on kyse irrotettavista vetokuulista tai osista, joita ei ole kiinnitetty pulteilla, esim. luokka A50-X, kiinnityspiste ja lukitus on suunniteltava varmistettua mekaanista kiinnitystä varten. |
| --- | --- |

1.3.1

Kun on kyse irrotettavista vetokuulista tai osista, joita ei ole kiinnitetty pulteilla, esim. luokka A50-X, kiinnityspiste ja lukitus on suunniteltava varmistettua mekaanista kiinnitystä varten.

| 1.3.2 | Kun on kyse irrotettavista vetokuulista tai osista, jotka voidaan hyväksyä erikseen käytettäväksi erilaisten kiinnityskorvakkeiden kanssa erilaisissa ajoneuvosovelluksissa, esim. luokka A50-X, välyksen on, silloin kun kuula on kiinnitettynä kiinnityskorvakkeeseen, oltava liitteessä 7 olevan kuvan 25 mukainen. |
| --- | --- |

1.3.2

Kun on kyse irrotettavista vetokuulista tai osista, jotka voidaan hyväksyä erikseen käytettäväksi erilaisten kiinnityskorvakkeiden kanssa erilaisissa ajoneuvosovelluksissa, esim. luokka A50-X, välyksen on, silloin kun kuula on kiinnitettynä kiinnityskorvakkeeseen, oltava liitteessä 7 olevan kuvan 25 mukainen.

| 1.4 | Vetokuulien ja hinauslaitteiden on täytettävä liitteen 6 kohdassa 3.1 kuvattujen testien vaatimukset. |
| --- | --- |

1.4

Vetokuulien ja hinauslaitteiden on täytettävä liitteen 6 kohdassa 3.1 kuvattujen testien vaatimukset.

| 1.5 | Kiinnityskorvakkeiden valmistajien on varustettava laitteet kiinnityspisteillä, joihin voidaan kiinnittää lisäkytkin tai laitteet, joiden avulla perävaunu voidaan pysäyttää automaattisesti, jos pääkytkinlaite aukeaa. Tämä vaatimus on välttämätön, jotta ajoneuvo olisi YK:n Euroopan talouskomission säännön nro 13 kohdan 5.2.2.9 vaatimusten mukainen (yhdenmukaiset vaatimukset luokkiin M, N ja O kuuluvien ajoneuvojen hyväksynnälle jarrujen osalta). |
| --- | --- |

1.5

Kiinnityskorvakkeiden valmistajien on varustettava laitteet kiinnityspisteillä, joihin voidaan kiinnittää lisäkytkin tai laitteet, joiden avulla perävaunu voidaan pysäyttää automaattisesti, jos pääkytkinlaite aukeaa. Tämä vaatimus on välttämätön, jotta ajoneuvo olisi YK:n Euroopan talouskomission säännön nro 13 kohdan 5.2.2.9 vaatimusten mukainen (yhdenmukaiset vaatimukset luokkiin M, N ja O kuuluvien ajoneuvojen hyväksynnälle jarrujen osalta).

| 1.5.1 | Lisäkytkinlaitteen tai varmistuskaapelin kiinnityspisteiden on sijaittava niin, että kun lisäkytkin tai varmistuskaapeli ei käytössä ollessaan haittaa kytkimen normaalia kiertymistä tai työntöjarrujärjestelmän toimintaa.
  Jos kiinnityspisteitä on yksi, se on sijoitettava etäisyydelle, joka on enintään 100 mm kytkimen kiertymisen keskikohdan kautta kulkevasta pystysuorasta linjasta. Jos tämä ei käytännössä ole mahdollista, kiinnityspisteitä on oltava kaksi, yksi pystysuoran linjan molemmilla puolilla yhtä kaukana keskilinjasta ja korkeintaan 250 mm:n etäisyydellä siitä. Kiinnityspisteiden on oltava niin takana ja niin ylhäällä kuin on käytännöllistä. |
| --- | --- |

1.5.1

Lisäkytkinlaitteen tai varmistuskaapelin kiinnityspisteiden on sijaittava niin, että kun lisäkytkin tai varmistuskaapeli ei käytössä ollessaan haittaa kytkimen normaalia kiertymistä tai työntöjarrujärjestelmän toimintaa.

Jos kiinnityspisteitä on yksi, se on sijoitettava etäisyydelle, joka on enintään 100 mm kytkimen kiertymisen keskikohdan kautta kulkevasta pystysuorasta linjasta. Jos tämä ei käytännössä ole mahdollista, kiinnityspisteitä on oltava kaksi, yksi pystysuoran linjan molemmilla puolilla yhtä kaukana keskilinjasta ja korkeintaan 250 mm:n etäisyydellä siitä. Kiinnityspisteiden on oltava niin takana ja niin ylhäällä kuin on käytännöllistä.

| 1.6 | Luokkien A50-1 – A50-5 standardinmukaisia vetokuulia ja laippatyyppisiä kiinnityskorvakkeita koskevat erikoisvaatimukset: |
| --- | --- |

1.6

Luokkien A50-1 – A50-5 standardinmukaisia vetokuulia ja laippatyyppisiä kiinnityskorvakkeita koskevat erikoisvaatimukset:

| 1.6.1 | Luokan A50-1 vetokuulien ja laippatyyppisten kiinnityskorvakkeiden mittojen on oltava kuvan 3 ja taulukon 2 mukaiset. |
| --- | --- |

1.6.1

Luokan A50-1 vetokuulien ja laippatyyppisten kiinnityskorvakkeiden mittojen on oltava kuvan 3 ja taulukon 2 mukaiset.

| 1.6.2 | Luokkien A50-2, A50-3, A50-4 ja A50-5 vetokuulien ja laippatyyppisten kiinnityskorvakkeiden mittojen on oltava kuvan 4 ja taulukon 2 mukaiset. |
| --- | --- |

1.6.2

Luokkien A50-2, A50-3, A50-4 ja A50-5 vetokuulien ja laippatyyppisten kiinnityskorvakkeiden mittojen on oltava kuvan 4 ja taulukon 2 mukaiset.

| 1.6.3 | Luokkien A50-1 – A50-5 vetokuulien ja laippatyyppisten kiinnityskorvakkeiden on oltava taulukon 3 olennaisten vaatimusten mukaisia ja niille on suoritettava vastaavat testit.






  TAULUKKO 2 – Standardinmukaisten laippatyyppisten kuulakytkimien mitat (mm), ks. kuvat 3 ja 4.









  Luokka | A50-1 | A50-2, A50-4 | A50-3, A50-5 | Huom. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 90 | 83 | 120 | ±0,5 |
| e2 | — | 56 | 55 | ±0,5 |
| d2 | 17 | 10,5 | 15 | H13 |
| f | 130 | 110 | 155 | +6,0 - 0 |
| g | 50 | 85 | 90 | +6,0 - 0 |
| c | 15 | 15 | 15 | suurin |
| l | 55 | 110 | 120 | ±5,0 |
| h | 70 | 80 | 80 | ±5,0 |

1.6.3

Luokkien A50-1 – A50-5 vetokuulien ja laippatyyppisten kiinnityskorvakkeiden on oltava taulukon 3 olennaisten vaatimusten mukaisia ja niille on suoritettava vastaavat testit.

Image

Image

TAULUKKO 2 – Standardinmukaisten laippatyyppisten kuulakytkimien mitat (mm), ks. kuvat 3 ja 4.

Luokka

A50-1

A50-2, A50-4

A50-3, A50-5

Huom.

e1

90

83

120

±0,5

e2

—

56

55

±0,5

d2

17

10,5

15

H13

f

130

110

155

+6,0 - 0

g

50

85

90

+6,0 - 0

c

15

15

15

suurin

l

55

110

120

±5,0

h

70

80

80

±5,0

TAULUKKO 3 – Standardinmukaisten laippatyyppisten kuulakytkimien ominaisarvot.

| Luokka | A50-1 | A50-2 | A50-3 | A50-4 | A50-5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 17 | 20 | 30 | 20 | 30 |
| S | 120 | 120 | 120 | 150 | 150 |

Luokka

A50-1

A50-2

A50-3

A50-4

A50-5

D

17

20

30

20

30

S

120

120

120

150

150

| D = | suurin D-arvo (kN) |
| --- | --- |
| S = | suurin staattinen pystysuuntainen massa (kg) |

D =

suurin D-arvo (kN)

S =

suurin staattinen pystysuuntainen massa (kg)

| 1.7 | Sellaisten vetokuulien ja hinauskorvakkeiden valmistajien, joilla ei ole mitään yhteyttä asianomaiseen ajoneuvonvalmistajaan ja joiden tuotteet on tarkoitettu asennettaviksi jälkimarkkinoilla, on otettava huomioon kytkimen kiertymiseen liittyvät vaatimukset, jotka on esitetty tämän liitteen 2 kohdassa, ja niiden on noudatettava tämän säännön liitteessä 7 esitettyjä soveltuvia vaatimuksia. |
| --- | --- |

1.7

Sellaisten vetokuulien ja hinauskorvakkeiden valmistajien, joilla ei ole mitään yhteyttä asianomaiseen ajoneuvonvalmistajaan ja joiden tuotteet on tarkoitettu asennettaviksi jälkimarkkinoilla, on otettava huomioon kytkimen kiertymiseen liittyvät vaatimukset, jotka on esitetty tämän liitteen 2 kohdassa, ja niiden on noudatettava tämän säännön liitteessä 7 esitettyjä soveltuvia vaatimuksia.

2.   VETOPÄÄT

| 2.1 | Luokan B50 vetopäät on suunniteltava siten, että niitä voi käyttää turvallisesti tässä liitteessä olevassa 1 kohdassa kuvattujen vetokuulien kanssa niin, että säädetyt ominaisuudet säilyvät.
  Vetopäiden on oltava sellaiset, että ne takaavat turvallisen kytkennän kytkinlaitteiden kulumisesta huolimatta. |
| --- | --- |

2.1

Luokan B50 vetopäät on suunniteltava siten, että niitä voi käyttää turvallisesti tässä liitteessä olevassa 1 kohdassa kuvattujen vetokuulien kanssa niin, että säädetyt ominaisuudet säilyvät.

Vetopäiden on oltava sellaiset, että ne takaavat turvallisen kytkennän kytkinlaitteiden kulumisesta huolimatta.

| 2.2 | Vetopäiden on täytettävä liitteen 6 kohdassa 3.2 esitettyjen testien vaatimukset. |
| --- | --- |

2.2

Vetopäiden on täytettävä liitteen 6 kohdassa 3.2 esitettyjen testien vaatimukset.

| 2.3 | Millään lisälaitteella (esimerkiksi jarru tai vakaaja) ei saa olla mitään kielteistä vaikutusta mekaaniseen liitokseen. |
| --- | --- |

2.3

Millään lisälaitteella (esimerkiksi jarru tai vakaaja) ei saa olla mitään kielteistä vaikutusta mekaaniseen liitokseen.

| 2.4 | Kun vetopää ei ole kiinnitettynä ajoneuvoon, sen vaakatasoisen kiertymisen on oltava vähintään 90o kumpaankin suuntaan vetokuulan ja tämän liitteen 1 kohdassa tarkoitetun kiinnityksen keskiviivasta. Samanaikaisesti on oltava vapaa 20o pystysuuntainen liikekulma vaakatason ylä- ja alapuolella. Myös yhdessä vaakatasoisen 90o kiertymän kanssa vaaka-akselin ympäri molempiin suuntiin tapahtuvan 25o kierron on oltava mahdollinen. Seuraavien kiertymisliikkeiden on oltava mahdollisia kaikissa vaakasuuntaisen kiertymisen kulmissa:






  i) | pystynyökkäys ±15o kun aksiaalinen kallistuma on ±25o |
| --- | --- | --- |

2.4

Kun vetopää ei ole kiinnitettynä ajoneuvoon, sen vaakatasoisen kiertymisen on oltava vähintään 90o kumpaankin suuntaan vetokuulan ja tämän liitteen 1 kohdassa tarkoitetun kiinnityksen keskiviivasta. Samanaikaisesti on oltava vapaa 20o pystysuuntainen liikekulma vaakatason ylä- ja alapuolella. Myös yhdessä vaakatasoisen 90o kiertymän kanssa vaaka-akselin ympäri molempiin suuntiin tapahtuvan 25o kierron on oltava mahdollinen. Seuraavien kiertymisliikkeiden on oltava mahdollisia kaikissa vaakasuuntaisen kiertymisen kulmissa:

i)

pystynyökkäys ±15o kun aksiaalinen kallistuma on ±25o

| ii) | aksiaalinen kallistuma ±10o kun pystynyökkäys on ±20o. |
| --- | --- |

ii)

aksiaalinen kallistuma ±10o kun pystynyökkäys on ±20o.

3.   VETOAISAKYTKIMET

Kaikkiin luokan C50 vetoaisakytkimiin sovelletaan tämän liitteen kohtien 3.1–3.6 vaatimuksia. Lisävaatimukset, jotka luokkien C50-1 – C50-6 standardinmukaisten vetoaisakytkimien on täytettävä, annetaan kohdassa 3.7.

| 3.1 | Suorituskykyvaatimukset: Kaikkien vetoaisakytkimien on täytettävä liitteessä 6 olevassa 3.3 kohdassa esitettyjen testien vaatimukset. |
| --- | --- |

3.1

Suorituskykyvaatimukset: Kaikkien vetoaisakytkimien on täytettävä liitteessä 6 olevassa 3.3 kohdassa esitettyjen testien vaatimukset.

| 3.2 | Soveltuvat vetosilmukat: Luokan C50 vetoaisakytkimien on sovelluttava käytettäviksi kaikkien ominaisuuksiltaan erittelyn mukaisten luokan D50 vetosilmukoiden ja kytkimien kanssa. |
| --- | --- |

3.2

Soveltuvat vetosilmukat: Luokan C50 vetoaisakytkimien on sovelluttava käytettäviksi kaikkien ominaisuuksiltaan erittelyn mukaisten luokan D50 vetosilmukoiden ja kytkimien kanssa.

3.3   Kita

Luokan C50 vetoaisakytkimissä on oltava kita, joka on suunniteltu siten, että soveltuvat vetosilmukat ohjautuvat kytkimeen.

Jos kita tai kitaa kannattava osa voi nivelöitynä kiertyä pystyakselin ympäri, sen on palauduttava automaattisesti tavalliseen asentoon, ja kytkintapin ollessa avoinna oltava lukittuna varmistetulla mekaanisella liitoksella tähän asentoon, jotta vetosilmukka ohjautuu kytkennässä oikein.

Jos kita tai kitaa kannattava osa voi nivelöitynä kiertyä vaakasuuntaisen poikittaisakselin ympäri, on liitoksen, joka sallii kiertomahdollisuuden, oltava rajoitettuna tavalliseen asentoonsa lukitusmomentilla. Tämän momentin on oltava riittävä estämään 200 N voimaa, joka kohdistuu pystysuoraan ylöspäin kidan lakea kohti, tuottamasta mitään muutosta liitoksen tavallisesta asennosta. Lukitusmomentin on oltava suurempi kuin momentti, joka saadaan aikaan käyttämällä 3.6 kohdassa kuvattua käsivipua. Kita on voitava palauttaa manuaalisesti tavalliseen asentoon. Kita, joka nivelöitynä kiertyy vaakasuuntaisen poikittaisakselin ympäri, hyväksytään ainoastaan enintään 50 kilogramman suuruisille kantomassoille S ja enintään 5 kN suuruisille V-arvoille.

Jos kita tai kitaa kannattava osa voi nivelöitynä kiertyä pitkittäisakselin ympäri, kierron on oltava rajoitettuna vähintään 100 Nm:n lukitusmomentilla.

Kidan vaadittava minimikoko riippuu kytkimen D-arvosta:

D-arvo ≤ 18 kN – leveys 150 mm, korkeus 100 mm

D-arvo > 18 kN ≤ 25 kN – leveys 280 mm, korkeus 170 mm

D-arvo > 25 kN – leveys 360 mm, korkeus 200 mm

Kidan ulkokulmat voivat olla pyöristettyjä.

Pienemmät kidat sallitaan luokan C50-X vetoaisakytkimille, jos niiden käyttö on rajoitettu keskiakseliperävaunuihin, joiden suurin sallittu massa on 3,5 tonnia, tai jos edellä olevassa taulukossa mainitun kidan käyttö on mahdotonta teknisistä syistä ja jos lisäksi käytetään erityiskeinoja, kuten optisia apuvälineitä, joilla varmennetaan automaattisen kytkentämenettelyn turvallinen suoritus, ja jos sovellutusalue on hyväksynnässä rajoitettu kytkimen valmistajan liitteen 1 mukaisella lomakkeella antamien tietojen mukaan.

3.4   Kytketyn vetosilmukan kiertymisen vähimmäisarvot

Vetoaisakytkimeen kiinnitetyllä vetosilmukalla, jota ei ole kiinnitetty ajoneuvoon, on oltava jäljempänä esitetyt kiertymiskulmat. Jos osa kiertymisliikkeestä saadaan aikaan erikoisliitoksella (ainoastaan luokan C50-X vetoaisakytkimet), liitteen 1 mukaisessa ilmoituslomakkeessa annetun sovellutusalueen on oltava rajoitettu liitteen 7 kohdassa 1.3.8 mainittuihin tapauksiin.

| 3.4.1 | ± 90o vaakatasossa pystyakselin ympäri ajoneuvon pitkittäisakselista (ks. kuva 5). |
| --- | --- |

3.4.1

± 90o vaakatasossa pystyakselin ympäri ajoneuvon pitkittäisakselista (ks. kuva 5).

Image

| 3.4.2 | ± 20o pystytasossa poikittaisakselin ympäri ajoneuvon vaaka-akselista (ks. kuva 6). |
| --- | --- |

3.4.2

± 20o pystytasossa poikittaisakselin ympäri ajoneuvon vaaka-akselista (ks. kuva 6).

Image

| 3.4.3 | ± 25o aksiaalisesti pitkittäisakselin ympäri ajoneuvon vaakatasosta (ks. kuva 7). |
| --- | --- |

3.4.3

± 25o aksiaalisesti pitkittäisakselin ympäri ajoneuvon vaakatasosta (ks. kuva 7).

Image

| 3.5 | Lukitus tahattoman irtoamisen ehkäisemiseksi
  Suljetussa asennossa kytkintapin lukitus on varmistettava kahdella varmistetun mekaanisen kiinnityksen tuottavalla lukituslaitteella, joista toisen on toimittava, jos toinen pettää.
  Mekaanisen laitteen on selvästi ulkoisesti osoitettava suljettu ja lukittu kytkimen asento. Osoittimen asento on voitava varmistaa tunnustelemalla, esimerkiksi pimeässä.
  Mekaanisen osoitinlaitteen on osoitettava molempien lukituslaitteiden kytkeytyminen (Ja-ehto).
  Yhden lukituslaitteen kytkeytymisen osoittaminen on kuitenkin riittävä, jos tässä tilanteessa toisen lukituslaitteen kytkeytyminen on järjestelmän rakenteesta johtuva ominaisuus. |
| --- | --- |

3.5

Lukitus tahattoman irtoamisen ehkäisemiseksi

Suljetussa asennossa kytkintapin lukitus on varmistettava kahdella varmistetun mekaanisen kiinnityksen tuottavalla lukituslaitteella, joista toisen on toimittava, jos toinen pettää.

Mekaanisen laitteen on selvästi ulkoisesti osoitettava suljettu ja lukittu kytkimen asento. Osoittimen asento on voitava varmistaa tunnustelemalla, esimerkiksi pimeässä.

Mekaanisen osoitinlaitteen on osoitettava molempien lukituslaitteiden kytkeytyminen (Ja-ehto).

Yhden lukituslaitteen kytkeytymisen osoittaminen on kuitenkin riittävä, jos tässä tilanteessa toisen lukituslaitteen kytkeytyminen on järjestelmän rakenteesta johtuva ominaisuus.

3.6   Käsivivut

Käsivipujen on oltava rakenteeltaan helposti käytettäviä ja päistään pyöristettyjä. Kytkimessä ei käsivivun lähellä saa olla käden puristukseen joutumisen mahdollistavia teräviä reunoja tai kärkiä, jotka voivat aiheuttaa loukkaantumisen kytkintä käytettäessä. Kytkimen vapauttamiseen tarvittava voima, mitattuna ilman vetosilmukkaa, ei saa olla suurempi kuin 250 N käyttösuunnassa käsivipuun nähden kohtisuorassa.

| 3.7 | Standardinmukaisia luokkien C50-1 – C50-6 vetoaisakytkimiä koskevat erityisvaatimukset: |
| --- | --- |

3.7

Standardinmukaisia luokkien C50-1 – C50-6 vetoaisakytkimiä koskevat erityisvaatimukset:

| 3.7.1 | Vetosilmukan kiertoliike poikittaisakselin ympäri on saatava aikaan kytkintapin pyöreän muodon avulla (eikä nivelellä). |
| --- | --- |

3.7.1

Vetosilmukan kiertoliike poikittaisakselin ympäri on saatava aikaan kytkintapin pyöreän muodon avulla (eikä nivelellä).

| 3.7.2 | Kytkintapin ja vetosilmukan välisen välyksen aiheuttamat pitkittäisakselin suuntaiset vetävät ja puristavat iskukuormat on vaimennettava jousi- ja/tai vaimennuslaitteilla (paitsi luokka C50-1). |
| --- | --- |

3.7.2

Kytkintapin ja vetosilmukan välisen välyksen aiheuttamat pitkittäisakselin suuntaiset vetävät ja puristavat iskukuormat on vaimennettava jousi- ja/tai vaimennuslaitteilla (paitsi luokka C50-1).

| 3.7.3 | Kuvassa 8 ja taulukossa 4 annettuja mittoja on noudatettava. |
| --- | --- |

3.7.3

Kuvassa 8 ja taulukossa 4 annettuja mittoja on noudatettava.

| 3.7.4 | Kytkimien on oltava taulukossa 5 annettujen ominaisarvojen mukaisia ja niiden suhteen testattuja. |
| --- | --- |

3.7.4

Kytkimien on oltava taulukossa 5 annettujen ominaisarvojen mukaisia ja niiden suhteen testattuja.

| 3.7.5 | Kytkin on avattava kytkimeen asennetulla käsivivulla (ei kauko-ohjauksella).



  TAULUKKO 4 – Standardinmukaisen vetoaisakytkimen mitat (mm), ks. kuva 8.












  Luokka | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6
  C50-7 | Huom. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 83 | 83 | 120 | 140 | 160 | 160 | ±0,5 |
| e2 | 56 | 56 | 55 | 80 | 100 | 100 | ±0,5 |
| d1 | — | 54 | 74 | 84 | 94 | 94 | suurin |
| d2 | 10,5 | 10,5 | 15 | 17 | 21 | 21 | H13 |
| F | 110 | 110 | 155 | 180 | 200 | 200 | +6,0 - 0 |
| G | 85 | 85 | 90 | 120 | 140 | 140 | ±3,0 |
| A | 100 | 170 | 200 | 200 | 200 | 200 | +20,0 - 0 |
| B | 150 | 280 | 360 | 360 | 360 | 360 | +20,0 - 0 |
| C | 20 | 20 | 24 | 30 | 30 | 30 | suurin |
| H | 150 | 190 | 265 | 265 | 265 | 265 | suurin |
| l1 | — | 150 | 250 | 300 | 300 | 300 | suurin |
| l2 | 150 | 300 | 330 | 330 | 330 | 330 | suurin |
| l3 | 100 | 160 | 180 | 180 | 180 | 180 | ±20,0 |
| T | — | 15 | 20 | 35 | 35 | 35 | suurin |

3.7.5

Kytkin on avattava kytkimeen asennetulla käsivivulla (ei kauko-ohjauksella).

Image

TAULUKKO 4 – Standardinmukaisen vetoaisakytkimen mitat (mm), ks. kuva 8.

Luokka

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6

C50-7

Huom.

e1

83

83

120

140

160

160

±0,5

e2

56

56

55

80

100

100

±0,5

d1

—

54

74

84

94

94

suurin

d2

10,5

10,5

15

17

21

21

H13

F

110

110

155

180

200

200

+6,0 - 0

G

85

85

90

120

140

140

±3,0

A

100

170

200

200

200

200

+20,0 - 0

B

150

280

360

360

360

360

+20,0 - 0

C

20

20

24

30

30

30

suurin

H

150

190

265

265

265

265

suurin

l1

—

150

250

300

300

300

suurin

l2

150

300

330

330

330

330

suurin

l3

100

160

180

180

180

180

±20,0

T

—

15

20

35

35

35

suurin

TAULUKKO 5 – Standardinmukaisten vetoaisakytkimien ominaisarvot.

| Luokka | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6 | C50-7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 18 | 25 | 70 | 100 | 130 | 190 | 190 |
| Dc | 18 | 25 | 50 | 70 | 90 | 120 | 130 |
| S | 200 | 250 | 650 | 900 | 1 000 | 1 000 | 1 000 |
| V | 12 | 10 | 18 | 25 | 35 | 50 | 75 |

Luokka

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6

C50-7

D

18

25

70

100

130

190

190

Dc

18

25

50

70

90

120

130

S

200

250

650

900

1 000

1 000

1 000

V

12

10

18

25

35

50

75

| D = | suurin D-arvo (kN) |
| --- | --- |
| Dc = | suurin D-arvo (kN) keskiakseliperävaunuille |
| S = | suurin staattinen pystysuuntainen kuorma (kg) |
| V = | suurin V-arvo (kN) |

D =

suurin D-arvo (kN)

Dc =

suurin D-arvo (kN) keskiakseliperävaunuille

S =

suurin staattinen pystysuuntainen kuorma (kg)

V =

suurin V-arvo (kN)

4.   VETOSILMUKAT

| 4.1 | Luokan D50 vetosilmukoiden yleiset vaatimukset:
  Kaikkien luokan D50 vetosilmukoiden on täytettävä liitteen 6 kohdassa 3.4 esitetyt vaatimukset.
  Luokan D50 vetosilmukat on tarkoitettu käytettäväksi luokan C50 vetoaisakytkimien kanssa. Vetosilmukat eivät saa kiertyä aksiaalisesti (koska vastaavat kytkimet voivat kiertyä).
  Jos luokan D50 vetosilmukat on varustettu holkeilla, niiden mittojen on oltava kuvan 9 (paitsi luokka D50-C) tai kuvan 10 mukaiset.
  Holkit eivät saa olla vetosilmukoihin hitsattuja.
  Luokan D50 vetosilmukoiden mittojen on oltava kohdan 4.2 mukaiset. Luokan D50-X vetosilmukan varren muotoa ei ole määritetty, mutta 210 millimetrin matkalla silmukan keskiöstä korkeuden ”h” ja leveyden ”b” on oltava taulukossa 6 annetuissa rajoissa.






  TAULUKKO 6 – Luokkien D50-A ja D50-X vetosilmukoiden mitat, ks. kuva 11.







  Luokka | h (mm) | b (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| D50-A | 65 +2/-1 | 60 +2/-1 |
| D50-X | enintään 80 | enintään 62 |

4.1

Luokan D50 vetosilmukoiden yleiset vaatimukset:

Kaikkien luokan D50 vetosilmukoiden on täytettävä liitteen 6 kohdassa 3.4 esitetyt vaatimukset.

Luokan D50 vetosilmukat on tarkoitettu käytettäväksi luokan C50 vetoaisakytkimien kanssa. Vetosilmukat eivät saa kiertyä aksiaalisesti (koska vastaavat kytkimet voivat kiertyä).

Jos luokan D50 vetosilmukat on varustettu holkeilla, niiden mittojen on oltava kuvan 9 (paitsi luokka D50-C) tai kuvan 10 mukaiset.

Holkit eivät saa olla vetosilmukoihin hitsattuja.

Luokan D50 vetosilmukoiden mittojen on oltava kohdan 4.2 mukaiset. Luokan D50-X vetosilmukan varren muotoa ei ole määritetty, mutta 210 millimetrin matkalla silmukan keskiöstä korkeuden ”h” ja leveyden ”b” on oltava taulukossa 6 annetuissa rajoissa.

Image

Image

TAULUKKO 6 – Luokkien D50-A ja D50-X vetosilmukoiden mitat, ks. kuva 11.

Luokka

h (mm)

b (mm)

D50-A

65 +2/-1

60 +2/-1

D50-X

enintään 80

enintään 62

TAULUKKO 7 – Standardinmukaisten vetosilmukoiden ominaisarvot.

| Luokka | D | Dc | S | V |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| D50-A | 130 | 90 | 1 000 | 30 |
| D50-B | 130 | 90 | 1 000 | 25 |
| D50-C | 190 | 120 | 1 000 | 50 |
| D50-D | 190 | 130 | 1 000 | 75 |

Luokka

D

Dc

S

V

D50-A

130

90

1 000

30

D50-B

130

90

1 000

25

D50-C

190

120

1 000

50

D50-D

190

130

1 000

75

| 4.2 | Luokan D50 vetosilmukoiden erityisvaatimukset: |
| --- | --- |

4.2

Luokan D50 vetosilmukoiden erityisvaatimukset:

| 4.2.1 | Luokan D50-A ja D50-X vetosilmukoiden mittojen on oltava kuvan 11 mukaiset. |
| --- | --- |

4.2.1

Luokan D50-A ja D50-X vetosilmukoiden mittojen on oltava kuvan 11 mukaiset.

Image

| 4.2.2 | Luokan D50-B vetosilmukoiden mittojen on oltava kuvan 12 mukaiset. |
| --- | --- |

4.2.2

Luokan D50-B vetosilmukoiden mittojen on oltava kuvan 12 mukaiset.

Image

| 4.2.3 | Luokkien D50-C ja D50-D vetosilmukoiden mittojen on oltava kuvan 13 mukaiset. |
| --- | --- |

4.2.3

Luokkien D50-C ja D50-D vetosilmukoiden mittojen on oltava kuvan 13 mukaiset.

Image

| 4.2.4 | Luokkien D50-C ja D50-D vetosilmukat on varustettava kuvan 10 mukaisilla halkaisemattomilla holkeilla. |
| --- | --- |

4.2.4

Luokkien D50-C ja D50-D vetosilmukat on varustettava kuvan 10 mukaisilla halkaisemattomilla holkeilla.

| 4.3 | Standardinmukaisten vetosilmukoiden kuormitusarvot
  Standardinmukaisten vetosilmukoiden ja niiden kiinnitystapojen on oltava taulukossa 7 esitetyille kuormitusarvoille soveltuvia ja niiden mukaan testattuja. |
| --- | --- |

4.3

Standardinmukaisten vetosilmukoiden kuormitusarvot

Standardinmukaisten vetosilmukoiden ja niiden kiinnitystapojen on oltava taulukossa 7 esitetyille kuormitusarvoille soveltuvia ja niiden mukaan testattuja.

| 4.4 | Luokan L rengasmaisten vetosilmukoiden yleiset vaatimukset: |
| --- | --- |

4.4

Luokan L rengasmaisten vetosilmukoiden yleiset vaatimukset:

| 4.4.1 | Luokan L rengasmaiset vetosilmukat on tarkoitettu käytettäväksi luokan K koukkutyyppisten kytkimien kanssa. |
| --- | --- |

4.4.1

Luokan L rengasmaiset vetosilmukat on tarkoitettu käytettäväksi luokan K koukkutyyppisten kytkimien kanssa.

| 4.4.2 | Kun vetosilmukoita käytetään luokan K koukkutyyppisten kytkimien kanssa, niiden on täytettävä tämän liitteen kohdassa 10.2 esitetyt kiertymistä koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

4.4.2

Kun vetosilmukoita käytetään luokan K koukkutyyppisten kytkimien kanssa, niiden on täytettävä tämän liitteen kohdassa 10.2 esitetyt kiertymistä koskevat vaatimukset.

| 4.4.3 | Luokan L rengasmaisten vetosilmukoiden mittojen on oltava kuvan 14 ja taulukon 8 mukaiset. |
| --- | --- |

4.4.3

Luokan L rengasmaisten vetosilmukoiden mittojen on oltava kuvan 14 ja taulukon 8 mukaiset.

Image

| 4.4.4 | Luokan L rengasmaisten vetosilmukoiden on täytettävä liitteen 6 kohdassa 3.4 esitettyjen testien vaatimukset ja oltava taulukon 9 arvojen mukaan soveltuvia.
  TAULUKKO 8 – Luokan L rengasmaisten vetosilmukoiden mitat, mm (ks. kuva 14).











  Luokka | L1 | L2 | L3 | L4 | L5 | Huom. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a | 68 + 1,6/-0,0 | 76,2 ±0,8 | 76,2 ±0,8 | 76,2 ±0,8 | 68 + 1,6/-0,0 | |
| b | 41,2 ±0,8 | 41,2 ±0,8 | 41,2 ±0,8 | 41,2 ±0,8 | 41,2 ±0,8 | |
| c | 70 | 65 | 65 | 65 | 70 | pienin |

4.4.4

Luokan L rengasmaisten vetosilmukoiden on täytettävä liitteen 6 kohdassa 3.4 esitettyjen testien vaatimukset ja oltava taulukon 9 arvojen mukaan soveltuvia.

TAULUKKO 8 – Luokan L rengasmaisten vetosilmukoiden mitat, mm (ks. kuva 14).

Luokka

L1

L2

L3

L4

L5

Huom.

a

68 + 1,6/-0,0

76,2 ±0,8

76,2 ±0,8

76,2 ±0,8

68 + 1,6/-0,0

b

41,2 ±0,8

41,2 ±0,8

41,2 ±0,8

41,2 ±0,8

41,2 ±0,8

c

70

65

65

65

70

pienin

TAULUKKO 9 – Luokan L standardinmukaisten rengasmaisten vetosilmukoiden ominaisarvot.

| Luokka | L1 | L2 | L3 | L4 | L5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D kN | 30 | 70 | 100 | 130 | 180 |
| Dc kN | 27 | 54 | 70 | 90 | 120 |
| S kg | 200 | 700 | 950 | 1 000 | 1 000 |
| V kN | 12 | 18 | 25 | 35 | 50 |

Luokka

L1

L2

L3

L4

L5

D kN

30

70

100

130

180

Dc kN

27

54

70

90

120

S kg

200

700

950

1 000

1 000

V kN

12

18

25

35

50

5.   VETOAISAT

| 5.1 | Luokan E vetoaisojen on vastattava liitteen 6 kohdassa 3.3 kuvattuja testejä. |
| --- | --- |

5.1

Luokan E vetoaisojen on vastattava liitteen 6 kohdassa 3.3 kuvattuja testejä.

| 5.2 | Vetoajoneuvoon liittämistä varten vetoaisat voidaan varustaa joko tämän liitteen 2 kohdan mukaisilla vetopäillä tai 4 kohdan mukaisilla vetosilmukoilla. Vetopäät ja vetosilmukat voidaan liittää kierteillä, pulttaamalla tai hitsaamalla. |
| --- | --- |

5.2

Vetoajoneuvoon liittämistä varten vetoaisat voidaan varustaa joko tämän liitteen 2 kohdan mukaisilla vetopäillä tai 4 kohdan mukaisilla vetosilmukoilla. Vetopäät ja vetosilmukat voidaan liittää kierteillä, pulttaamalla tai hitsaamalla.

| 5.3 | Nivelöityjen vetoaisojen korkeudensäätölaitteet |
| --- | --- |

5.3

Nivelöityjen vetoaisojen korkeudensäätölaitteet

| 5.3.1 | Nivelöidyt vetoaisat on varustettava laitteilla vetoaisan säätämiseksi kytkinlaitteen tai kidan korkeudelle. Näiden laitteiden on oltava sellaisia, että yksi henkilö voi säätää vetoaisan ilman työkaluja tai muita apuvälineitä. |
| --- | --- |

5.3.1

Nivelöidyt vetoaisat on varustettava laitteilla vetoaisan säätämiseksi kytkinlaitteen tai kidan korkeudelle. Näiden laitteiden on oltava sellaisia, että yksi henkilö voi säätää vetoaisan ilman työkaluja tai muita apuvälineitä.

| 5.3.2 | Korkeudensäätölaitteilla on voitava säätää vetosilmukat tai vetokuulat maahan nähden vaakatasoisesta asennosta vähintään 300 millimetriä ylöspäin ja alaspäin. Tällä alueella vetoaisan on oltava säädettävissä portaattomasti tai enintään 50 millimetrin portain mitattuna vetosilmukasta tai vetokuulasta. |
| --- | --- |

5.3.2

Korkeudensäätölaitteilla on voitava säätää vetosilmukat tai vetokuulat maahan nähden vaakatasoisesta asennosta vähintään 300 millimetriä ylöspäin ja alaspäin. Tällä alueella vetoaisan on oltava säädettävissä portaattomasti tai enintään 50 millimetrin portain mitattuna vetosilmukasta tai vetokuulasta.

| 5.3.3 | Korkeudensäätölaitteet eivät saa estää vetoaisaa liikkumasta helposti kytkennän jälkeen. |
| --- | --- |

5.3.3

Korkeudensäätölaitteet eivät saa estää vetoaisaa liikkumasta helposti kytkennän jälkeen.

| 5.3.4 | Korkeudensäätölaitteet eivät saa vaikuttaa mahdollisen työntöjarrun toimintaan. |
| --- | --- |

5.3.4

Korkeudensäätölaitteet eivät saa vaikuttaa mahdollisen työntöjarrun toimintaan.

| 5.4 | Jos vetoaisa on varustettu työntöjarruin, vetosilmukan keskiön ja vetosilmukan varren vapaan pään välisen etäisyyden on oltava vähintään 200 millimetriä jarrun toiminta-asennossa. Vetosilmukan varren ollessa täysin sisällä etäisyyden on oltava vähintään 150 mm. |
| --- | --- |

5.4

Jos vetoaisa on varustettu työntöjarruin, vetosilmukan keskiön ja vetosilmukan varren vapaan pään välisen etäisyyden on oltava vähintään 200 millimetriä jarrun toiminta-asennossa. Vetosilmukan varren ollessa täysin sisällä etäisyyden on oltava vähintään 150 mm.

| 5.5 | Keskiakseliperävaunukäyttöön tarkoitetuissa vetoaisoissa vaakatasoisia voimia vastustavan vastuksen on oltava vähintään puolet pystyvoimien vastaavasta. |
| --- | --- |

5.5

Keskiakseliperävaunukäyttöön tarkoitetuissa vetoaisoissa vaakatasoisia voimia vastustavan vastuksen on oltava vähintään puolet pystyvoimien vastaavasta.

6.   VETOPALKIT

| 6.1 | Luokan F vetopalkkien on vastattava liitteen 6 kohdassa 3.3 kuvattuja testejä. |
| --- | --- |

6.1

Luokan F vetopalkkien on vastattava liitteen 6 kohdassa 3.3 kuvattuja testejä.

| 6.2 | Standardinmukaisten luokan C vetoaisakytkimien kiinnittämiseen tarkoitetun rei'ityksen on oltava kuvan 15 ja taulukon 10 mukainen. |
| --- | --- |

6.2

Standardinmukaisten luokan C vetoaisakytkimien kiinnittämiseen tarkoitetun rei'ityksen on oltava kuvan 15 ja taulukon 10 mukainen.

| 6.3 | Vetopalkkeja ei saa hitsata alustaan, korirakenteeseen tai ajoneuvon muihin osiin.



  TAULUKKO 10 – Mitat standardinmukaisen vetoaisakytkimen asennusta varten (mm), ks. kuva 15












  Luokka | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6
  C50-7 | Huom. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 83 | 83 | 120 | 140 | 160 | 160 | ±0,5 |
| e2 | 56 | 56 | 55 | 80 | 100 | 100 | ±0,5 |
| d1 | — | 55 | 75 | 85 | 95 | 95 | +1,0/-0,5 |
| d2 | 10,5 | 10,5 | 15 | 17 | 21 | 21 | H13 |
| T | — | 15 | 20 | 35 | 35 | 35 | suurin |
| F | 120 | 120 | 165 | 190 | 210 | 210 | pienin |
| G | 95 | 95 | 100 | 130 | 150 | 150 | pienin |
| L1 | — | 200 | 300 | 400 | 400 | 400 | pienin |

6.3

Vetopalkkeja ei saa hitsata alustaan, korirakenteeseen tai ajoneuvon muihin osiin.

Image

TAULUKKO 10 – Mitat standardinmukaisen vetoaisakytkimen asennusta varten (mm), ks. kuva 15

Luokka

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6

C50-7

Huom.

e1

83

83

120

140

160

160

±0,5

e2

56

56

55

80

100

100

±0,5

d1

—

55

75

85

95

95

+1,0/-0,5

d2

10,5

10,5

15

17

21

21

H13

T

—

15

20

35

35

35

suurin

F

120

120

165

190

210

210

pienin

G

95

95

100

130

150

150

pienin

L1

—

200

300

400

400

400

pienin

7.   VETOPÖYTÄKYTKIMET JA OHJAUSKIILAT

Kohdissa 7.1–7.7 esitettyjä vaatimuksia sovelletaan kaikkiin luokan G50 vetopöytäkytkimiin.

Standardinmukaisia kytkinlaitteita koskevia lisävaatimuksia esitetään kohdassa 7.9.

Ohjauskiilojen on täytettävä 7.8 kohdassa luetellut vaatimukset.

| 7.1 | Soveltuvat vetopöytäkytkimien tapit
  Luokan G50 vetopöytäkytkimien on oltava siten suunniteltuja, että niitä voi käyttää yhdessä luokan H50 kytkintappien kanssa ja nämä yhdessä vastaavat eriteltyjä ominaisuuksia. |
| --- | --- |

7.1

Soveltuvat vetopöytäkytkimien tapit

Luokan G50 vetopöytäkytkimien on oltava siten suunniteltuja, että niitä voi käyttää yhdessä luokan H50 kytkintappien kanssa ja nämä yhdessä vastaavat eriteltyjä ominaisuuksia.

| 7.2 | Ohjaimet
  Vetopöytäkytkimet on varustettava ohjaimella, joka varmistaa turvallisen ja oikean kytkintapin kytkennän. Ohjaimen sisäänmenoleveyden on oltava vähintään 350 millimetriä standardinmukaisia halkaisijaltaan 50 mm:n vetopöytäkytkimiä varten (ks. kuva 16).
  Pieniä, ei-standardinmukaisia luokan G50-X vetopöytäkytkimiä varten, joiden suurin D-arvo on 25 kN, sisäänmenoleveyden on oltava vähintään 250 mm.






  TAULUKKO 11 – Standardinmukaisen vetopöytäkytkimen mitat (mm), ks. kuva 16











  Luokka | G50-1 | G50-2 | G50-3 | G50-4 | G50-5 | G50-6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| H | 140–159 | 160–179 | 180–199 | 200–219 | 220–239 | 240–260 |

7.2

Ohjaimet

Vetopöytäkytkimet on varustettava ohjaimella, joka varmistaa turvallisen ja oikean kytkintapin kytkennän. Ohjaimen sisäänmenoleveyden on oltava vähintään 350 millimetriä standardinmukaisia halkaisijaltaan 50 mm:n vetopöytäkytkimiä varten (ks. kuva 16).

Pieniä, ei-standardinmukaisia luokan G50-X vetopöytäkytkimiä varten, joiden suurin D-arvo on 25 kN, sisäänmenoleveyden on oltava vähintään 250 mm.

Image

Image

TAULUKKO 11 – Standardinmukaisen vetopöytäkytkimen mitat (mm), ks. kuva 16

Luokka

G50-1

G50-2

G50-3

G50-4

G50-5

G50-6

H

140–159

160–179

180–199

200–219

220–239

240–260

7.3   Vetopöytäkytkimen kiertymisen vähimmäisarvot

Kun kytkintappi on kytkettynä mutta vetopöytäkytkin irrotettuna kiinnityslevystä tai ajoneuvosta ja asennuspulttien vaikutus huomioon otettuna, kytkimen on sallittava samanaikaisesti seuraavat vetopöytäkytkimen tapin kiertymisen vähimmäisarvot:

| 7.3.1 | ±90o pystysuuntaisen akselin ympäri (ei sovelleta pakko-ohjaaviin vetopöytäkytkimiin) |
| --- | --- |

7.3.1

±90o pystysuuntaisen akselin ympäri (ei sovelleta pakko-ohjaaviin vetopöytäkytkimiin)

| 7.3.2 | ±12o kulkusuuntaan nähden poikittaisen vaakatasoisen akselin ympäri. Tämä kulma ei välttämättä kata maastokäyttöä. |
| --- | --- |

7.3.2

±12o kulkusuuntaan nähden poikittaisen vaakatasoisen akselin ympäri. Tämä kulma ei välttämättä kata maastokäyttöä.

| 7.3.3 | Aksiaalinen kiertyminen pitkittäisakselin ympäri on sallittua ±3o saakka. Tämä kulma voidaan kuitenkin ylittää täysin heiluvassa vetopöytäkytkimessä edellyttäen, että lukitusmekanismi mahdollistaa kiertymän rajoittamisen enintään ±3 asteeseen. |
| --- | --- |

7.3.3

Aksiaalinen kiertyminen pitkittäisakselin ympäri on sallittua ±3o saakka. Tämä kulma voidaan kuitenkin ylittää täysin heiluvassa vetopöytäkytkimessä edellyttäen, että lukitusmekanismi mahdollistaa kiertymän rajoittamisen enintään ±3 asteeseen.

7.4   Vetopöytäkytkimien irrottamisen estävät lukituslaitteet

Vetopöytäkytkin on lukittava kytkettyyn asentoon kahdella mekaanisella lukituslaitteella, joista kummankin on toimittava, jos toinen pettää.

Päälukituslaitteen on toimittava automaattisesti, mutta lisälukituslaite voi olla joko automaattinen tai käsikäyttöinen. Lisälukituslaite voi toimia yhdessä päälukituslaitteen kanssa ja tarjota toisen varmistetun mekaanisen lukituksen päälukituslaitetta varten. Lisälukituslaitteen irrottaminen saa olla mahdollista vain jos päälukituslaite on kunnolla kiinni.

Lukituslaitteiden irrottaminen tahattomasti ei saa olla mahdollista. Avaamisen on edellytettävä ajoneuvon kuljettajan tai käyttäjän tietoista toimintaa.

Kytkimen suljettu ja lukittu asento on osoitettava visuaalisesti mekaanisella laitteella, ja osoittimen asento on voitava tarkastaa tunnustelemalla, esimerkiksi pimeässä. Osoittimen on osoitettava sekä pää- että lisälukituslaitteen asento. Yhden laitteen asennon osoittaminen on kuitenkin riittävä, jos toisen laitteen lukkiutuminen samanaikaisesti on laitteen rakenteellinen ominaispiirre.

7.5   Käyttölaitteet tai vapautusmekanismit

Käyttölaitteiden on kytkimen suljetussa asennossa oltava niin varmistettuja, että tahaton käyttö ei ole mahdollista. Lukitusjärjestelmän on oltava sellainen, että sen avaaminen kytkimen vapautusmekanismin käyttämiseksi edellyttää tietoista toimintaa.

7.6   Pintakäsittely

Kytkinlevyn ja kytkinlukon pintojen on oltava toiminnan kannalta moitteettomia ja huolellisesti koneistettuja, taottuja, valettuja tai puristettuja.

7.7   Kuormitusvaatimukset

Kaikkien vetopöytäkytkimien on täytettävä liitteen 6 kohdassa 3.7 kuvaillut testit.

7.8   Ohjauskiilat

| 7.8.1 | Puoliperävaunujen aktiiviseen ohjaukseen käytettyjen ohjauskiilojen mittojen on oltava kuvan 17 mukaisia. |
| --- | --- |

7.8.1

Puoliperävaunujen aktiiviseen ohjaukseen käytettyjen ohjauskiilojen mittojen on oltava kuvan 17 mukaisia.

Image

| 7.8.2 | Ohjauskiilan on mahdollistettava turvallinen ja oikea kytkeytyminen, ja sen on oltava jousitettu. Jousen voima on valittava siten, että on mahdollista kytkeä kuormaamaton puoliperävaunu, ja siten, että puoliperävaunun ollessa täysin kuormattu ohjauskiila on tiukasti kosketuksessa kytkimen levyihin. Vetopöydän irrottamisen on oltava mahdollista puoliperävaunun ollessa sekä kuormattuna että kuormaamattomana. |
| --- | --- |

7.8.2

Ohjauskiilan on mahdollistettava turvallinen ja oikea kytkeytyminen, ja sen on oltava jousitettu. Jousen voima on valittava siten, että on mahdollista kytkeä kuormaamaton puoliperävaunu, ja siten, että puoliperävaunun ollessa täysin kuormattu ohjauskiila on tiukasti kosketuksessa kytkimen levyihin. Vetopöydän irrottamisen on oltava mahdollista puoliperävaunun ollessa sekä kuormattuna että kuormaamattomana.

| 7.9 | Standardinmukaisia vetopöytäkytkimiä koskevat erityisvaatimukset: |
| --- | --- |

7.9

Standardinmukaisia vetopöytäkytkimiä koskevat erityisvaatimukset:

| 7.9.1 | Kuvassa 16 ja taulukossa 11 annettuja mittoja on noudatettava. |
| --- | --- |

7.9.1

Kuvassa 16 ja taulukossa 11 annettuja mittoja on noudatettava.

| 7.9.2 | Standardinmukaisten vetopöytäkytkimien on sovelluttava ja oltava testattu 150 kN:n D-arvon ja 20 tonnin U-arvon mukaisesti. |
| --- | --- |

7.9.2

Standardinmukaisten vetopöytäkytkimien on sovelluttava ja oltava testattu 150 kN:n D-arvon ja 20 tonnin U-arvon mukaisesti.

| 7.9.3 | Irrotuksen on oltava mahdollista suoraan vetopöytäkytkimelle asennetulla käsivivulla. |
| --- | --- |

7.9.3

Irrotuksen on oltava mahdollista suoraan vetopöytäkytkimelle asennetulla käsivivulla.

| 7.9.4 | Standardinmukaisten vetopöytäkytkimien on oltava soveltuvia puoliperävaunujen aktiiviseen ohjaukseen ohjauskiiloja käyttämällä (ks. 7.8 kohta) |
| --- | --- |

7.9.4

Standardinmukaisten vetopöytäkytkimien on oltava soveltuvia puoliperävaunujen aktiiviseen ohjaukseen ohjauskiiloja käyttämällä (ks. 7.8 kohta)

8.   VETOPÖYTÄKYTKIMIEN TAPIT

| 8.1 | Luokan H50 (ISO 337 -standardin mukaisten) vetopöytäkytkimien tappien on oltava mitoiltaan kuvan 18 mukaisia. |
| --- | --- |

8.1

Luokan H50 (ISO 337 -standardin mukaisten) vetopöytäkytkimien tappien on oltava mitoiltaan kuvan 18 mukaisia.

Image

| 8.2 | Vetopöytäkytkimien tappien on täytettävä liitteen 6 kohdassa 3.9 kuvattujen testien vaatimukset. |
| --- | --- |

8.2

Vetopöytäkytkimien tappien on täytettävä liitteen 6 kohdassa 3.9 kuvattujen testien vaatimukset.

9.   KIINNITYSLEVYT

| 9.1 | Vetopöytäkytkimien luokan J kiinnityslevyissä on oltava pyöreät asennusreiät kuvan 16a mukaisesti, kun ne on tarkoitettu standardinmukaisille vetopöytäkytkimille. Asennusreikien halkaisijan on kuitenkin oltava 17 mm + 2,0/-0,0 mm. Reikien on oltava pyöreät, EI rakomaiset (ks. kuva 16a). |
| --- | --- |

9.1

Vetopöytäkytkimien luokan J kiinnityslevyissä on oltava pyöreät asennusreiät kuvan 16a mukaisesti, kun ne on tarkoitettu standardinmukaisille vetopöytäkytkimille. Asennusreikien halkaisijan on kuitenkin oltava 17 mm + 2,0/-0,0 mm. Reikien on oltava pyöreät, EI rakomaiset (ks. kuva 16a).

| 9.2 | Standardinmukaisten vetopöytäkytkimien kiinnityslevyjen on sovelluttava puoliperävaunujen aktiiviseen ohjaukseen (ohjauskiiloilla). Ei-standardinmukaisten vetopöytäkytkimien kiinnityslevyjen, jotka ovat soveltumattomia aktiiviseen ohjaukseen, on oltava asianmukaisesti merkitty. |
| --- | --- |

9.2

Standardinmukaisten vetopöytäkytkimien kiinnityslevyjen on sovelluttava puoliperävaunujen aktiiviseen ohjaukseen (ohjauskiiloilla). Ei-standardinmukaisten vetopöytäkytkimien kiinnityslevyjen, jotka ovat soveltumattomia aktiiviseen ohjaukseen, on oltava asianmukaisesti merkitty.

| 9.3 | Vetopöytäkytkimien kiinnityslevyjen on täytettävä liitteen 6 kohdassa 3.8 kuvattujen testien vaatimukset. |
| --- | --- |

9.3

Vetopöytäkytkimien kiinnityslevyjen on täytettävä liitteen 6 kohdassa 3.8 kuvattujen testien vaatimukset.

10.   KOUKKUTYYPPISET KYTKIMET

| 10.1 | Luokan K koukkutyyppisten kytkimien yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

10.1

Luokan K koukkutyyppisten kytkimien yleiset vaatimukset

| 10.1.1 | Kaikkien luokan K koukkutyyppisten kytkimien on täytettävä liitteessä 6 olevassa 3.5 kohdassa esitettyjen testien vaatimukset ja oltava taulukon 13 ominaisarvojen mukaisesti soveltuvia. |
| --- | --- |

10.1.1

Kaikkien luokan K koukkutyyppisten kytkimien on täytettävä liitteessä 6 olevassa 3.5 kohdassa esitettyjen testien vaatimukset ja oltava taulukon 13 ominaisarvojen mukaisesti soveltuvia.

| 10.1.2 | Luokan K koukkutyyppisten kytkimien mittojen on oltava kuvan 19 ja taulukon 12 mukaiset. Luokkien K1–K4 kytkimet ovat ei-automaattisia kytkimiä, jotka on tarkoitettu käytettäväksi vain perävaunuissa, joiden suurin sallittu massa on korkeintaan 3,5 tonnia. Luokkien KA1–KA3 kytkimet ovat automaattisia kytkimiä. |
| --- | --- |

10.1.2

Luokan K koukkutyyppisten kytkimien mittojen on oltava kuvan 19 ja taulukon 12 mukaiset. Luokkien K1–K4 kytkimet ovat ei-automaattisia kytkimiä, jotka on tarkoitettu käytettäväksi vain perävaunuissa, joiden suurin sallittu massa on korkeintaan 3,5 tonnia. Luokkien KA1–KA3 kytkimet ovat automaattisia kytkimiä.

Image

| 10.1.3 | Koukkutyyppistä kytkintä saa käyttää vain rengasmaisten vetosilmukoiden kanssa. Kun kytkintä käytetään luokan L rengasmaisen vetosilmukan kanssa, kytkimen kiertymiskulmien on oltava tämän liitteen kohdan 10.2 mukaiset. |
| --- | --- |

10.1.3

Koukkutyyppistä kytkintä saa käyttää vain rengasmaisten vetosilmukoiden kanssa. Kun kytkintä käytetään luokan L rengasmaisen vetosilmukan kanssa, kytkimen kiertymiskulmien on oltava tämän liitteen kohdan 10.2 mukaiset.

| 10.1.4 | Luokan K koukkutyyppistä kytkintä käytetään sellaisen rengasmaisen silmukan kanssa, jonka vähimmäisvälys tai vapaa liike uutena on 3 mm ja enimmäisvälys 5 mm. Kytkimen valmistajan on ilmoitettava sopivat vetosilmukat liitteessä 1 esitetyssä ilmoituksessa. |
| --- | --- |

10.1.4

Luokan K koukkutyyppistä kytkintä käytetään sellaisen rengasmaisen silmukan kanssa, jonka vähimmäisvälys tai vapaa liike uutena on 3 mm ja enimmäisvälys 5 mm. Kytkimen valmistajan on ilmoitettava sopivat vetosilmukat liitteessä 1 esitetyssä ilmoituksessa.

| 10.2 | Kun luokan K kytkintä käytetään luokan L rengasmaisen vetosilmukan kanssa, mutta se ei ole kiinnitettynä ajoneuvoon, kytkimen ei-samanaikaisten kiertymiskulmien on oltava seuraavat (ks. myös kuva 19): |
| --- | --- |

10.2

Kun luokan K kytkintä käytetään luokan L rengasmaisen vetosilmukan kanssa, mutta se ei ole kiinnitettynä ajoneuvoon, kytkimen ei-samanaikaisten kiertymiskulmien on oltava seuraavat (ks. myös kuva 19):

| 10.2.1 | ±90o vaakasuunnassa kytkimen pystyakselin ympäri |
| --- | --- |

10.2.1

±90o vaakasuunnassa kytkimen pystyakselin ympäri

| 10.2.2 | ±40o pystysuunnassa kytkimen vaakasuuntaisen poikittaisakselin ympäri |
| --- | --- |

10.2.2

±40o pystysuunnassa kytkimen vaakasuuntaisen poikittaisakselin ympäri

| 10.2.3 | ±20o aksiaalinen kiertymä kytkimen vaakasuuntaisen pitkittäiskeskilinjan ympäri. |
| --- | --- |

10.2.3

±20o aksiaalinen kiertymä kytkimen vaakasuuntaisen pitkittäiskeskilinjan ympäri.

| 10.3 | Automaattisissa luokan K koukkutyyppisissä kytkimissä on sellainen kita, että vetosilmukka ohjautuu kytkimeen. |
| --- | --- |

10.3

Automaattisissa luokan K koukkutyyppisissä kytkimissä on sellainen kita, että vetosilmukka ohjautuu kytkimeen.

| 10.4 | Lukitus tahattoman irtoamisen ehkäisemiseksi:
  Suljetussa asennossa kytkimen lukitus on varmistettava kahdella varmistetun mekaanisen kiinnityksen tuottavalla lukituslaitteella, joista toisen on toimittava, jos toinen pettää.
  Suljettu ja lukittu kytkimen asento on selvästi ulkoisesti osoitettava mekaanisella laitteella. Osoittimen asento on, esimerkiksi pimeässä, voitava varmistaa tunnustelemalla.
  Mekaanisen osoitinlaitteen on osoitettava molempien lukituslaitteiden kytkeytyminen (JA-ehto).
  Yhden lukituslaitteen kytkeytymisen osoittaminen on kuitenkin riittävä, jos tässä tilanteessa toisen lukituslaitteen kytkeytyminen on järjestelmän rakenteellinen ominaisuus. |
| --- | --- |

10.4

Lukitus tahattoman irtoamisen ehkäisemiseksi:

Suljetussa asennossa kytkimen lukitus on varmistettava kahdella varmistetun mekaanisen kiinnityksen tuottavalla lukituslaitteella, joista toisen on toimittava, jos toinen pettää.

Suljettu ja lukittu kytkimen asento on selvästi ulkoisesti osoitettava mekaanisella laitteella. Osoittimen asento on, esimerkiksi pimeässä, voitava varmistaa tunnustelemalla.

Mekaanisen osoitinlaitteen on osoitettava molempien lukituslaitteiden kytkeytyminen (JA-ehto).

Yhden lukituslaitteen kytkeytymisen osoittaminen on kuitenkin riittävä, jos tässä tilanteessa toisen lukituslaitteen kytkeytyminen on järjestelmän rakenteellinen ominaisuus.

10.5   Käsivivut

Käsivipujen on oltava rakenteeltaan helposti käytettäviä ja päistään pyöristettyjä. Kytkimessä ei käsivivun lähellä saa olla käden puristukseen joutumisen mahdollistavia teräviä reunoja tai kärkiä, jotka voivat aiheuttaa loukkaantumisen kytkintä käytettäessä. Kytkimen vapauttamiseen tarvittava voima, mitattuna ilman vetosilmukkaa, ei saa olla suurempi kuin 250 N käyttösuunnassa käsivipuun nähden kohtisuorassa.

TAULUKKO 12 – Luokan K koukkutyyppisten kytkimien mitat (ks. kuva 19)

| Luokka | K1 | K2 | K3 | K4 | KA1 | KA2 | KA3 | Huom. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | — | 83 | 83 | 120 | 120 | 140 | 160 | ±0,5 |
| e2 | — | 56 | 56 | 55 | 55 | 80 | 100 | ±0,5 |
| e3 | 90 | — | — | — | — | — | — | ±0,5 |
| d2 | 17 | 10,5 | 10,5 | 15 | 15 | 17 | 21 | H13 |
| c | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | pienin |
| f | 130 | 175 | 175 | 180 | 180 | 200 | 200 | suurin |
| g | 100 | 100 | 100 | 120 | 120 | 140 | 200 | suurin |
| a | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | +1,6/-0,0 |
| L1 | 120 | 120 | 120 | 120 | 250 | 300 | 300 | suurin |
| L2 | 74 | 74 | 63 | 74 | 90 | 90 | 90 | suurin |
| L3 | 110 | 130 | 130 | 150 | 150 | 200 | 200 | suurin |

Luokka

K1

K2

K3

K4

KA1

KA2

KA3

Huom.

e1

—

83

83

120

120

140

160

±0,5

e2

—

56

56

55

55

80

100

±0,5

e3

90

—

—

—

—

—

—

±0,5

d2

17

10,5

10,5

15

15

17

21

H13

c

3

3

3

3

3

3

3

pienin

f

130

175

175

180

180

200

200

suurin

g

100

100

100

120

120

140

200

suurin

a

45

45

45

45

45

45

45

+1,6/-0,0

L1

120

120

120

120

250

300

300

suurin

L2

74

74

63

74

90

90

90

suurin

L3

110

130

130

150

150

200

200

suurin

TAULUKKO 13 – Luokan K koukkutyyppisten kytkimien ominaisarvot.

| Luokka | K1 | K2 | K3 | K4 | KA1 | KA2 | KA3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D kN | 17 | 20 | 20 | 25 | 70 | 100 | 130 |
| Dc kN | — | — | 17 | 20 | 54 | 70 | 90 |
| S kg | 120 | 120 | 200 | 250 | 700 | 900 | 1 000 |
| V kN | — | — | 10 | 10 | 18 | 25 | 35 |

Luokka

K1

K2

K3

K4

KA1

KA2

KA3

D kN

17

20

20

25

70

100

130

Dc kN

—

—

17

20

54

70

90

S kg

120

120

200

250

700

900

1 000

V kN

—

—

10

10

18

25

35

11.   ERITYISET VETOAISATYYPPISET KYTKIMET, LUOKKA T

| 11.1 | Luokan T erityiset vetoaisakytkimet on tarkoitettu käytettäväksi tietyissä ajoneuvoyhdistelmissä, esimerkiksi autonkuljetusajoneuvoissa. Nämä ajoneuvot ovat erikoisrakenteisia, ja siksi voi olla välttämätöntä sijoittaa kytkin erityiseen ja epätavalliseen paikkaan. |
| --- | --- |

11.1

Luokan T erityiset vetoaisakytkimet on tarkoitettu käytettäväksi tietyissä ajoneuvoyhdistelmissä, esimerkiksi autonkuljetusajoneuvoissa. Nämä ajoneuvot ovat erikoisrakenteisia, ja siksi voi olla välttämätöntä sijoittaa kytkin erityiseen ja epätavalliseen paikkaan.

| 11.2 | Luokan T kytkimiä voidaan käyttää vain keskiakseliperävaunuissa, ja tästä rajoituksesta on mainittava liitteessä 1 esitetyssä ilmoituslomakkeessa. |
| --- | --- |

11.2

Luokan T kytkimiä voidaan käyttää vain keskiakseliperävaunuissa, ja tästä rajoituksesta on mainittava liitteessä 1 esitetyssä ilmoituslomakkeessa.

| 11.3 | Luokan T kytkimet on hyväksyttävä yhteensopivana parina, eikä kytkimen irrottaminen saa olla mahdollista muutoin kuin korjaamolla käyttämällä työkaluja, joita ei tavallisesti kuljeteta mukana ajoneuvossa. |
| --- | --- |

11.3

Luokan T kytkimet on hyväksyttävä yhteensopivana parina, eikä kytkimen irrottaminen saa olla mahdollista muutoin kuin korjaamolla käyttämällä työkaluja, joita ei tavallisesti kuljeteta mukana ajoneuvossa.

| 11.4 | Luokan T kytkin ei saa toimia automaattisesti. |
| --- | --- |

11.4

Luokan T kytkin ei saa toimia automaattisesti.

| 11.5 | Luokan T kytkimien on täytettävä liitteen 6 kohdassa 3.3 esitettyjen testien vaatimukset lukuun ottamatta kohtaa 3.3.4. |
| --- | --- |

11.5

Luokan T kytkimien on täytettävä liitteen 6 kohdassa 3.3 esitettyjen testien vaatimukset lukuun ottamatta kohtaa 3.3.4.

| 11.6 | Seuraavien samanaikaisten kiertymiskulmien on oltava mahdollisia, kun kytkintä ei ole kiinnitetty ajoneuvoon mutta kun se on koottu ja samassa tavanomaisessa asennossa kuin ajoneuvoon kiinnitettynä: |
| --- | --- |

11.6

Seuraavien samanaikaisten kiertymiskulmien on oltava mahdollisia, kun kytkintä ei ole kiinnitetty ajoneuvoon mutta kun se on koottu ja samassa tavanomaisessa asennossa kuin ajoneuvoon kiinnitettynä:

| 11.6.1 | ±90o vaakasuunnassa pystyakselin ympäri |
| --- | --- |

11.6.1

±90o vaakasuunnassa pystyakselin ympäri

| 11.6.2 | ±8o pystysuunnassa vaakasuuntaisen poikittaisakselin ympäri |
| --- | --- |

11.6.2

±8o pystysuunnassa vaakasuuntaisen poikittaisakselin ympäri

| 11.6.3 | ±3o aksiaalinen kiertymä vaakasuuntaisen pitkittäisakselin ympäri. |
| --- | --- |

11.6.3

±3o aksiaalinen kiertymä vaakasuuntaisen pitkittäisakselin ympäri.

12.   KAUKONÄYTÖN JA KAUKO-OHJAUKSEN LAITTEET

12.1   Yleiset vaatimukset

Kaukonäytön ja kauko-ohjauksen laitteet ovat sallittuja vain luokkien C50-X ja G50-X automaattisissa kytkinlaitteissa.

Kaukonäytön ja kauko-ohjauksen laitteet eivät saa haitata kytketyn vetoaisan tai puoliperävaunun vapaata vähimmäisliikettä. Niiden on oltava kiinnitettynä ajoneuvoon pysyvästi.

Kaikki kaukonäytön ja kauko-ohjauksen laitteet kuuluvat kytkinlaitteiden testauksen ja hyväksynnän soveltamisalueeseen yhdessä kaikkien käyttölaitteiden ja voimansiirtolaitteiden osien kanssa.

12.2   Kaukonäyttö

| 12.2.1 | Automaattisessa kytkentämenettelyssä kaukonäyttölaitteiden on osoitettava kytkimen suljettu ja kaksinkertaisesti lukittu asento optisesti kohdan 12.2.2 mukaisesti. Lisäksi avoin asento voidaan osoittaa kohdan 12.2.3 mukaisesti.
  Kaukonäyttölaitteen on toimittava automaattisesti aina, kun kytkin avataan tai suljetaan. |
| --- | --- |

12.2.1

Automaattisessa kytkentämenettelyssä kaukonäyttölaitteiden on osoitettava kytkimen suljettu ja kaksinkertaisesti lukittu asento optisesti kohdan 12.2.2 mukaisesti. Lisäksi avoin asento voidaan osoittaa kohdan 12.2.3 mukaisesti.

Kaukonäyttölaitteen on toimittava automaattisesti aina, kun kytkin avataan tai suljetaan.

| 12.2.2 | Muutos avoimesta suljettuun ja kaksinkertaisesti lukittuun asemaan osoitetaan vihreällä optisella signaalilla. |
| --- | --- |

12.2.2

Muutos avoimesta suljettuun ja kaksinkertaisesti lukittuun asemaan osoitetaan vihreällä optisella signaalilla.

| 12.2.3 | Jos avoin ja/tai lukitsematon kytkimen asento osoitetaan, on käytettävä punaista optista signaalia. |
| --- | --- |

12.2.3

Jos avoin ja/tai lukitsematon kytkimen asento osoitetaan, on käytettävä punaista optista signaalia.

| 12.2.4 | Osoitettaessa automaattisen kytkentämenettelyn päättyminen on varmistettava, että vetopöytäkytkimen tappi on todella kytkeytynyt kaksinkertaisesti lukittuun loppuasentoon. |
| --- | --- |

12.2.4

Osoitettaessa automaattisen kytkentämenettelyn päättyminen on varmistettava, että vetopöytäkytkimen tappi on todella kytkeytynyt kaksinkertaisesti lukittuun loppuasentoon.

| 12.2.5 | Kaukonäyttöjärjestelmään tuleva vika ei saa aiheuttaa suljetun ja lukitun asennon osoitusta kytkentämenettelyn aikana, jos loppuasentoa ei ole saavutettu. |
| --- | --- |

12.2.5

Kaukonäyttöjärjestelmään tuleva vika ei saa aiheuttaa suljetun ja lukitun asennon osoitusta kytkentämenettelyn aikana, jos loppuasentoa ei ole saavutettu.

| 12.2.6 | Jos yksi kahdesta lukituslaitteesta avautuu, vihreän optisen signaalin (jos sellainen on) on sammuttava ja punaisen signaalin on sytyttävä. |
| --- | --- |

12.2.6

Jos yksi kahdesta lukituslaitteesta avautuu, vihreän optisen signaalin (jos sellainen on) on sammuttava ja punaisen signaalin on sytyttävä.

| 12.2.7 | Suoraan kytkinlaitteeseen kiinnitetyt mekaaniset osoittimet on säilytettävä. |
| --- | --- |

12.2.7

Suoraan kytkinlaitteeseen kiinnitetyt mekaaniset osoittimet on säilytettävä.

| 12.2.8 | Jotta kuljettajan huomiokyvyn häiriytyminen tavallisen ajon aikana vältettäisiin, kaukonäyttölaite on voitava kytkeä pois päältä. Laitteen on kuitenkin kytkeydyttävä päälle automaattisesti, kun kytkin seuraavan kerran avataan ja suljetaan (ks. kohta 12.2.1). |
| --- | --- |

12.2.8

Jotta kuljettajan huomiokyvyn häiriytyminen tavallisen ajon aikana vältettäisiin, kaukonäyttölaite on voitava kytkeä pois päältä. Laitteen on kuitenkin kytkeydyttävä päälle automaattisesti, kun kytkin seuraavan kerran avataan ja suljetaan (ks. kohta 12.2.1).

| 12.2.9 | Kaukonäyttölaitteiden toiminnan ohjainten ja osoituksien on oltava kuljettajan näkökentässä, ja niiden on oltava pysyviä ja selkeitä. |
| --- | --- |

12.2.9

Kaukonäyttölaitteiden toiminnan ohjainten ja osoituksien on oltava kuljettajan näkökentässä, ja niiden on oltava pysyviä ja selkeitä.

12.3   Kauko-ohjaus

| 12.3.1 | Jos käytetään tämän säännön kohdan 2.8 mukaista kauko-ohjauslaitetta, on käytettävä myös kohdan 12.2 mukaista kaukonäyttölaitetta, jonka on osoitettava ainakin kytkimen avoin asento. |
| --- | --- |

12.3.1

Jos käytetään tämän säännön kohdan 2.8 mukaista kauko-ohjauslaitetta, on käytettävä myös kohdan 12.2 mukaista kaukonäyttölaitetta, jonka on osoitettava ainakin kytkimen avoin asento.

| 12.3.2 | Ajoneuvossa on oltava erityinen kytkin (esimerkiksi pääkytkin, vipu tai venttiili), jonka avulla kytkinlaite voidaan avata ja sulkea kauko-ohjauslaitteella. Jos tätä pääkytkintä ei ole sijoitettu ohjaamoon, se ei saa olla paikassa, jossa se on ulkopuolisten henkilöiden vapaasti saavutettavissa, tai sen on oltava lukittavissa. Kytkimen todellinen käyttö ohjaamosta saa olla mahdollista ainoastaan, kun tahaton käyttö ei ole mahdollista (esimerkiksi niin, että käyttöön tarvitaan kaksi kättä).
  On oltava mahdollista todeta, onko kytkimen avaaminen kauko-ohjauksella toteutunut vai ei. |
| --- | --- |

12.3.2

Ajoneuvossa on oltava erityinen kytkin (esimerkiksi pääkytkin, vipu tai venttiili), jonka avulla kytkinlaite voidaan avata ja sulkea kauko-ohjauslaitteella. Jos tätä pääkytkintä ei ole sijoitettu ohjaamoon, se ei saa olla paikassa, jossa se on ulkopuolisten henkilöiden vapaasti saavutettavissa, tai sen on oltava lukittavissa. Kytkimen todellinen käyttö ohjaamosta saa olla mahdollista ainoastaan, kun tahaton käyttö ei ole mahdollista (esimerkiksi niin, että käyttöön tarvitaan kaksi kättä).

On oltava mahdollista todeta, onko kytkimen avaaminen kauko-ohjauksella toteutunut vai ei.

| 12.3.3 | Jos kauko-ohjaus edellyttää sitä, että kytkin avataan käyttämällä ulkoista voimaa, on ulkoisen voiman toimintatila osoitettava asianmukaisesti kuljettajalle. Tämä ei ole tarpeen, jos ulkoinen voima on käytettävissä ainoastaan kauko-ohjausta käytettäessä. |
| --- | --- |

12.3.3

Jos kauko-ohjaus edellyttää sitä, että kytkin avataan käyttämällä ulkoista voimaa, on ulkoisen voiman toimintatila osoitettava asianmukaisesti kuljettajalle. Tämä ei ole tarpeen, jos ulkoinen voima on käytettävissä ainoastaan kauko-ohjausta käytettäessä.

| 12.3.4 | Jos toimilaite kytkimen avaamiseksi kauko-ohjauksella on asennettu ajoneuvon ulkopuolelle, on oltava mahdollista valvoa aluetta kytkettyjen ajoneuvojen välissä, mutta tälle alueelle ei kuitenkaan tarvitse mennä laitteen käyttämiseksi. |
| --- | --- |

12.3.4

Jos toimilaite kytkimen avaamiseksi kauko-ohjauksella on asennettu ajoneuvon ulkopuolelle, on oltava mahdollista valvoa aluetta kytkettyjen ajoneuvojen välissä, mutta tälle alueelle ei kuitenkaan tarvitse mennä laitteen käyttämiseksi.

| 12.3.5 | Mikään yksittäinen käyttövirhe tai minkään yksittäisen vian esiintyminen järjestelmässä ei saa aiheuttaa tarkoituksetonta kytkimen avautumista tavanomaisen ajon aikana. Kaikki järjestelmän viat on osoitettava suoraan tai niiden on ilmettävä välittömästi esimerkiksi virhetoimintona seuraavan käytön aikana. |
| --- | --- |

12.3.5

Mikään yksittäinen käyttövirhe tai minkään yksittäisen vian esiintyminen järjestelmässä ei saa aiheuttaa tarkoituksetonta kytkimen avautumista tavanomaisen ajon aikana. Kaikki järjestelmän viat on osoitettava suoraan tai niiden on ilmettävä välittömästi esimerkiksi virhetoimintona seuraavan käytön aikana.

| 12.3.6 | Kauko-ohjauksen vikatapauksessa on oltava mahdollista avata kytkin hätätilanteessa ainakin yhdellä muulla tavalla. Jos irrottaminen edellyttää työkalun käyttöä, työkalun on sisällyttävä ajoneuvon varusteisiin. Tämän liitteen kohdan 3.6 vaatimuksia ei sovelleta käsivipuihin, joita käytetään ainoastaan hätätilanteessa tapahtuvaan kytkimen avaamiseen. |
| --- | --- |

12.3.6

Kauko-ohjauksen vikatapauksessa on oltava mahdollista avata kytkin hätätilanteessa ainakin yhdellä muulla tavalla. Jos irrottaminen edellyttää työkalun käyttöä, työkalun on sisällyttävä ajoneuvon varusteisiin. Tämän liitteen kohdan 3.6 vaatimuksia ei sovelleta käsivipuihin, joita käytetään ainoastaan hätätilanteessa tapahtuvaan kytkimen avaamiseen.

| 12.3.7 | Kauko-ohjauslaitteiden käytön ohjainten ja osoittimien on oltava pysyvästi ja selvästi merkittyjä. |
| --- | --- |

12.3.7

Kauko-ohjauslaitteiden käytön ohjainten ja osoittimien on oltava pysyvästi ja selvästi merkittyjä.

LIITE 6

MEKAANISTEN KYTKINLAITTEIDEN TAI OSIEN TESTAUS

1.   YLEISET TESTAUSVAATIMUKSET

| 1.1 | Kytkinlaitteiden näytteille on suoritettava sekä lujuustestit että toiminnalliset testit. Fyysiset testit on suoritettava aina kun mahdollista, mutta ellei muuta määrätä, tyyppihyväksyntäviranomainen tai tekninen tutkimuslaitos voi luopua fyysisistä lujuustesteistä, jos osan yksinkertainen rakenne tekee teoreettisen tarkistuksen mahdolliseksi. Huonoin mahdollinen tapaus voidaan määrittää teoreettisilla tarkastuksilla. Teoreettisten tarkastusten on kuitenkin aina taattava saman tasoinen tulosten laatu kuin dynaamisten tai staattisten testien. Epäselvissä tapauksissa fyysisen testauksen tulokset ovat määrääviä.
  Ks. myös tämän säännön kohta 4.8. |
| --- | --- |

1.1

Kytkinlaitteiden näytteille on suoritettava sekä lujuustestit että toiminnalliset testit. Fyysiset testit on suoritettava aina kun mahdollista, mutta ellei muuta määrätä, tyyppihyväksyntäviranomainen tai tekninen tutkimuslaitos voi luopua fyysisistä lujuustesteistä, jos osan yksinkertainen rakenne tekee teoreettisen tarkistuksen mahdolliseksi. Huonoin mahdollinen tapaus voidaan määrittää teoreettisilla tarkastuksilla. Teoreettisten tarkastusten on kuitenkin aina taattava saman tasoinen tulosten laatu kuin dynaamisten tai staattisten testien. Epäselvissä tapauksissa fyysisen testauksen tulokset ovat määrääviä.

Ks. myös tämän säännön kohta 4.8.

| 1.2 | Kytkinlaitteissa lujuus on todennettava dynaamisella testillä (kestotestillä). Tietyissä tapauksissa voivat lisäksi jotkin staattiset testit olla tarpeellisia (ks. tämän liitteen 3 kohta). |
| --- | --- |

1.2

Kytkinlaitteissa lujuus on todennettava dynaamisella testillä (kestotestillä). Tietyissä tapauksissa voivat lisäksi jotkin staattiset testit olla tarpeellisia (ks. tämän liitteen 3 kohta).

| 1.3 | Dynaaminen testi on suoritettava suunnilleen sinimuotoisella kuormituksella (vaihtuva ja/tai jaksottainen) materiaalille soveltuvalla kuormituskertojen lukumäärällä. Halkeamia tai murtumia ei saa esiintyä. |
| --- | --- |

1.3

Dynaaminen testi on suoritettava suunnilleen sinimuotoisella kuormituksella (vaihtuva ja/tai jaksottainen) materiaalille soveltuvalla kuormituskertojen lukumäärällä. Halkeamia tai murtumia ei saa esiintyä.

| 1.4 | Ainoastaan vähäinen pysyvä muodonmuutos sallitaan säädetyissä staattisissa testeissä. Ellei toisin mainita, pysyvä plastinen muodonmuutos vapauttamisen jälkeen saa olla korkeintaan 10 prosenttia suurimmasta testin aikana mitatusta muodonmuutoksesta. Jos testaaja joutuu vaaratilanteeseen muodonmuutoksen mittaamisen takia, staattisen testin tämä osa voidaan jättää pois, mikäli sama parametri testataan muissa testeissä, kuten dynaamisessa testissä. |
| --- | --- |

1.4

Ainoastaan vähäinen pysyvä muodonmuutos sallitaan säädetyissä staattisissa testeissä. Ellei toisin mainita, pysyvä plastinen muodonmuutos vapauttamisen jälkeen saa olla korkeintaan 10 prosenttia suurimmasta testin aikana mitatusta muodonmuutoksesta. Jos testaaja joutuu vaaratilanteeseen muodonmuutoksen mittaamisen takia, staattisen testin tämä osa voidaan jättää pois, mikäli sama parametri testataan muissa testeissä, kuten dynaamisessa testissä.

| 1.5 | Dynaamisissa testeissä kuormitusoletukset perustuvat ajoneuvon pitkittäisakselin suuntaiseen vaakasuuntaiseen voimakomponenttiin ja pystysuuntaiseen voimakomponenttiin. Ajoneuvon pitkittäisakseliin nähden poikittaisia vaakasuuntaisia voimakomponentteja ja momentteja ei oteta huomioon, jos niillä on ainoastaan vähäinen merkitys.
  Jos kytkinlaitteen tai sen ajoneuvoon kiinnityksen rakenne tai lisäjärjestelmien (kuten vakaajat ja lyhyt kytkinjärjestely) kiinnitys aiheuttaa lisävoimia tai -momentteja, tyyppihyväksyntäviranomainen tai tekninen tutkimuslaitos voi vaatia lisätestejä.
  Ajoneuvon pituusakselin suuntainen vaakasuuntainen voimakomponentti esitetään teoreettisesti määriteltynä viitevoimana, D- tai Dc-arvona. Tarvittaessa pystysuora voimakomponentti esitetään staattisena pystysuuntaisena kantokuormana S kytkentäpisteessä ja oletettuna pystysuuntaisena kantokuormana V, tai kun on kyse vetopöytäkytkimistä, oletettuna pystysuuntaisena kantokuormana U. |
| --- | --- |

1.5

Dynaamisissa testeissä kuormitusoletukset perustuvat ajoneuvon pitkittäisakselin suuntaiseen vaakasuuntaiseen voimakomponenttiin ja pystysuuntaiseen voimakomponenttiin. Ajoneuvon pitkittäisakseliin nähden poikittaisia vaakasuuntaisia voimakomponentteja ja momentteja ei oteta huomioon, jos niillä on ainoastaan vähäinen merkitys.

Jos kytkinlaitteen tai sen ajoneuvoon kiinnityksen rakenne tai lisäjärjestelmien (kuten vakaajat ja lyhyt kytkinjärjestely) kiinnitys aiheuttaa lisävoimia tai -momentteja, tyyppihyväksyntäviranomainen tai tekninen tutkimuslaitos voi vaatia lisätestejä.

Ajoneuvon pituusakselin suuntainen vaakasuuntainen voimakomponentti esitetään teoreettisesti määriteltynä viitevoimana, D- tai Dc-arvona. Tarvittaessa pystysuora voimakomponentti esitetään staattisena pystysuuntaisena kantokuormana S kytkentäpisteessä ja oletettuna pystysuuntaisena kantokuormana V, tai kun on kyse vetopöytäkytkimistä, oletettuna pystysuuntaisena kantokuormana U.

| 1.6 | Ominaisarvot D, Dc, S, V ja U, joihin testit perustuvat ja jotka määritellään tämän säännön 2.11 kohdassa, otetaan valmistajan ETY-tyyppihyväksyntää koskevassa hakemuksessa antamista tiedoista (ks. liitteet 1 ja 2). |
| --- | --- |

1.6

Ominaisarvot D, Dc, S, V ja U, joihin testit perustuvat ja jotka määritellään tämän säännön 2.11 kohdassa, otetaan valmistajan ETY-tyyppihyväksyntää koskevassa hakemuksessa antamista tiedoista (ks. liitteet 1 ja 2).

| 1.7 | Varman lukituslaitteen, jota pitää paikallaan jousivoima, on pysyttävä varmistetussa asennossa, kun siihen kohdistuu vähiten suotuisassa suunnassa voima, joka vastaa kolminkertaista lukituslaitteen painoa. |
| --- | --- |

1.7

Varman lukituslaitteen, jota pitää paikallaan jousivoima, on pysyttävä varmistetussa asennossa, kun siihen kohdistuu vähiten suotuisassa suunnassa voima, joka vastaa kolminkertaista lukituslaitteen painoa.

2.   TESTIMENETTELYT

| 2.1 | Dynaamisia testejä ja staattisia testejä varten näyte on asetettava voimien kohdistamisen mahdollistavaan sopivaan telineeseen siten, että siihen ei kohdistu mitään lisävoimia tai -momentteja määritellyn testivoiman lisäksi. Kun on kyse vaihtokuormaisista testeistä, voiman kohdistamisen suunta ei saa poiketa yli ±1o määritellystä suunnasta. Tykyttäväkuormaisissa tai staattisissa testeissä kulman on oltava suurimman testikuorman mukainen. Tavallisesti tämä vaatii liitoksen voiman kohdistuspisteessä (eli kytkentäpisteessä) ja toisen liitoksen riittävän etäisyyden päässä. |
| --- | --- |

2.1

Dynaamisia testejä ja staattisia testejä varten näyte on asetettava voimien kohdistamisen mahdollistavaan sopivaan telineeseen siten, että siihen ei kohdistu mitään lisävoimia tai -momentteja määritellyn testivoiman lisäksi. Kun on kyse vaihtokuormaisista testeistä, voiman kohdistamisen suunta ei saa poiketa yli ±1o määritellystä suunnasta. Tykyttäväkuormaisissa tai staattisissa testeissä kulman on oltava suurimman testikuorman mukainen. Tavallisesti tämä vaatii liitoksen voiman kohdistuspisteessä (eli kytkentäpisteessä) ja toisen liitoksen riittävän etäisyyden päässä.

| 2.2 | Testaustaajuus ei saa olla yli 35 hertsiä. Valitun taajuuden on oltava riittävän etäällä testijärjestelyn ja laitteen resonanssitaajuuksista. Asynkronisessa testauksessa kahden voimakomponentin taajuuksien eron on oltava noin 1–3 prosenttia. Teräksisille kytkinlaitteille jaksojen lukumäärä on 2 × 106. Muista materiaaleista valmistetuille laitteille suurempi jaksojen lukumäärä voi olla tarpeen. Halkeamien testauksessa on käytettävä tunkeumavärimenetelmää tai vastaavaa menetelmää. |
| --- | --- |

2.2

Testaustaajuus ei saa olla yli 35 hertsiä. Valitun taajuuden on oltava riittävän etäällä testijärjestelyn ja laitteen resonanssitaajuuksista. Asynkronisessa testauksessa kahden voimakomponentin taajuuksien eron on oltava noin 1–3 prosenttia. Teräksisille kytkinlaitteille jaksojen lukumäärä on 2 × 106. Muista materiaaleista valmistetuille laitteille suurempi jaksojen lukumäärä voi olla tarpeen. Halkeamien testauksessa on käytettävä tunkeumavärimenetelmää tai vastaavaa menetelmää.

| 2.3 | Tykyttävässä testissä testausvoima vaihtelee suurimman ja pienimmän testausvoiman välillä. Pienin testausvoima saa olla korkeintaan 5 prosenttia suurimmasta testausvoimasta, ellei kyseisessä testimenettelyssä muuta edellytetä. |
| --- | --- |

2.3

Tykyttävässä testissä testausvoima vaihtelee suurimman ja pienimmän testausvoiman välillä. Pienin testausvoima saa olla korkeintaan 5 prosenttia suurimmasta testausvoimasta, ellei kyseisessä testimenettelyssä muuta edellytetä.

| 2.4 | Muualla kuin tämän liitteen kohdassa 3.2.3 vaadituissa staattisissa testeissä testivoima on kohdistettava tasaisesti ja nopeasti ja sitä on pidettävä yllä vähintään 60 sekuntia. |
| --- | --- |

2.4

Muualla kuin tämän liitteen kohdassa 3.2.3 vaadituissa staattisissa testeissä testivoima on kohdistettava tasaisesti ja nopeasti ja sitä on pidettävä yllä vähintään 60 sekuntia.

| 2.5 | Testattavat kytkinlaitteet tai -osat on tavallisesti kiinnitettävä mahdollisimman jäykästi testaustelineeseen todelliseen asentoonsa, jossa niitä käytetään ajoneuvossa. Kiinnityslaitteiden on oltava valmistajan tai hakijan määrittelemiä ja niitä, jotka on tarkoitettu kytkinlaitteen tai -osan kiinnittämiseen ajoneuvoon, ja/tai niillä on oltava samat mekaaniset ominaisuudet. |
| --- | --- |

2.5

Testattavat kytkinlaitteet tai -osat on tavallisesti kiinnitettävä mahdollisimman jäykästi testaustelineeseen todelliseen asentoonsa, jossa niitä käytetään ajoneuvossa. Kiinnityslaitteiden on oltava valmistajan tai hakijan määrittelemiä ja niitä, jotka on tarkoitettu kytkinlaitteen tai -osan kiinnittämiseen ajoneuvoon, ja/tai niillä on oltava samat mekaaniset ominaisuudet.

| 2.6 | Kytkinlaitteet tai -osat on testattava siinä muodossa kuin niitä käytetään liikenteessä. Valmistajan harkinnan mukaan ja teknisen tutkimuslaitoksen suostumuksella joustavat osat voidaan korvata jäykillä, jos tämä on välttämätöntä testimenettelyn kannalta ja jollei sillä ole vääristävää vaikutusta testitulokseen.
  Nopeutetun testimenettelyn aikana ylikuumentuneet joustavat osat voidaan korvata testin kuluessa. Testikuormat voidaan kohdistaa erityisillä välyksettömillä laitteilla. |
| --- | --- |

2.6

Kytkinlaitteet tai -osat on testattava siinä muodossa kuin niitä käytetään liikenteessä. Valmistajan harkinnan mukaan ja teknisen tutkimuslaitoksen suostumuksella joustavat osat voidaan korvata jäykillä, jos tämä on välttämätöntä testimenettelyn kannalta ja jollei sillä ole vääristävää vaikutusta testitulokseen.

Nopeutetun testimenettelyn aikana ylikuumentuneet joustavat osat voidaan korvata testin kuluessa. Testikuormat voidaan kohdistaa erityisillä välyksettömillä laitteilla.

3.   ERITYISET TESTAUSVAATIMUKSET

3.1   Vetokuulat ja kiinnityskorvakkeet

| 3.1.1 | Vetokuulan sisältävän mekaanisen kytkinlaitteen tyyppi voi olla joku seuraavista:






  i) | yksiosaiset vetokuulat, jotka sisältävät laitteet, joissa ei ole vaihdettavia irrotettavia kuulia (ks. kuvat 20a ja 20b) |
| --- | --- | --- |

3.1.1

Vetokuulan sisältävän mekaanisen kytkinlaitteen tyyppi voi olla joku seuraavista:

i)

yksiosaiset vetokuulat, jotka sisältävät laitteet, joissa ei ole vaihdettavia irrotettavia kuulia (ks. kuvat 20a ja 20b)

| ii) | vetokuulat, jotka sisältävät osia, jotka voidaan purkaa (ks. kuvat 20c, 20d ja 20e) |
| --- | --- |

ii)

vetokuulat, jotka sisältävät osia, jotka voidaan purkaa (ks. kuvat 20c, 20d ja 20e)

| iii) | kiinnityskorvake ilman kiinnitettyä kuulaa (ks. kuva 20f). |
| --- | --- |

iii)

kiinnityskorvake ilman kiinnitettyä kuulaa (ks. kuva 20f).

| 3.1.2 | Perustesti on dynaaminen kestotesti. Testinäytteeseen kuuluu vetokuula, kuulan kaula ja kiinnittimet, jotka tarvitaan ajoneuvoon kiinnittämistä varten. Vetokuulan ja kiinnityskorvakkeiden on oltava jäykästi kiinnitetty testaustelineeseen, jolla voidaan saada aikaan vaihtuva voima, siihen todelliseen asentoon, jossa se on tarkoitettu käytettäväksi. |
| --- | --- |

3.1.2

Perustesti on dynaaminen kestotesti. Testinäytteeseen kuuluu vetokuula, kuulan kaula ja kiinnittimet, jotka tarvitaan ajoneuvoon kiinnittämistä varten. Vetokuulan ja kiinnityskorvakkeiden on oltava jäykästi kiinnitetty testaustelineeseen, jolla voidaan saada aikaan vaihtuva voima, siihen todelliseen asentoon, jossa se on tarkoitettu käytettäväksi.

| 3.1.3 | Ajoneuvon valmistaja määrittää kiinnityspisteiden sijainnit vetokuulan ja kiinnityskorvakkeen kiinnittämiseksi (ks. tämän säännön 5.3.2 kohta). |
| --- | --- |

3.1.3

Ajoneuvon valmistaja määrittää kiinnityspisteiden sijainnit vetokuulan ja kiinnityskorvakkeen kiinnittämiseksi (ks. tämän säännön 5.3.2 kohta).

| 3.1.4 | Testaukseen toimitetuissa laitteissa on oltava kaikki osat ja rakenteelliset yksityiskohdat, joilla voi olla vaikutusta lujuuteen (esimerkiksi sähkörasialevy tai merkinnät). Testattavan näytteen on sisällettävä kaikki osat niihin kohtiin saakka, joista laite kiinnitetään ajoneuvoon. Ajoneuvon valmistaja ilmoittaa vetokuulan ja kytkinkuulan asennuspisteiden geometrisen aseman suhteessa referenssiviivaan, ja se ilmoitetaan testausselosteessa. Kaikki kiinnityspisteiden suhteelliset asemat suhteessa referenssiviivaan, jota varten vetoajoneuvon valmistaja ilmoittaa kaikki tarvittavat tiedot hinauslaitevalmistajalle, toistetaan testipenkissä. |
| --- | --- |

3.1.4

Testaukseen toimitetuissa laitteissa on oltava kaikki osat ja rakenteelliset yksityiskohdat, joilla voi olla vaikutusta lujuuteen (esimerkiksi sähkörasialevy tai merkinnät). Testattavan näytteen on sisällettävä kaikki osat niihin kohtiin saakka, joista laite kiinnitetään ajoneuvoon. Ajoneuvon valmistaja ilmoittaa vetokuulan ja kytkinkuulan asennuspisteiden geometrisen aseman suhteessa referenssiviivaan, ja se ilmoitetaan testausselosteessa. Kaikki kiinnityspisteiden suhteelliset asemat suhteessa referenssiviivaan, jota varten vetoajoneuvon valmistaja ilmoittaa kaikki tarvittavat tiedot hinauslaitevalmistajalle, toistetaan testipenkissä.

| 3.1.5 | Testipenkkiin kiinnitetty näyte testataan vaihtuvalla kuormalla, joka kohdistuu kuulaan kuvissa 21 ja 22 esitetyssä kulmassa.
  Testauskulman suunnan määrää kuulan keskiön kautta kulkevan vaakasuuntaisen referenssiviivan ja kytkinlaitteen sen kiinnityspisteen kautta, joka on lähimmistä kiinnityspisteistä ylin vaakatasossa mitattuna, kulkevan vaakaviivan sijainti toisiinsa nähden pystysuunnassa. Jos kiinnityspiste on vaakasuuntaisen referenssiviivan yläpuolella, testi suoritetaan kulmassa α = + 15o±1o, ja jos piste on viivan alapuolella, kulmassa α = - 15o±1o (ks. kuva 21). Testauskulman määrittämisessä käytetään niitä kiinnityspisteitä, jotka ajoneuvon valmistaja on ilmoittanut ja jotka välittävät suurimmat vetovoimat vetoajoneuvon rakenteeseen.
  Tämä kulma on valittu niin, että pystysuuntainen staattinen ja dynaaminen kuorma otetaan huomioon, ja se soveltuu ainoastaan sallitulle staattiselle kuormalle, joka on enintään
  S = 120 × D [N]
  Jos staattinen kuorma on edellä esitettyä suurempi, testauskulmaa kasvatetaan molemmissa tapauksissa arvoon 20o.
  Dynaaminen testi on suoritettava seuraavalla testivoimalla:
  Fhs res = ±0,6 D |
| --- | --- |

3.1.5

Testipenkkiin kiinnitetty näyte testataan vaihtuvalla kuormalla, joka kohdistuu kuulaan kuvissa 21 ja 22 esitetyssä kulmassa.

Testauskulman suunnan määrää kuulan keskiön kautta kulkevan vaakasuuntaisen referenssiviivan ja kytkinlaitteen sen kiinnityspisteen kautta, joka on lähimmistä kiinnityspisteistä ylin vaakatasossa mitattuna, kulkevan vaakaviivan sijainti toisiinsa nähden pystysuunnassa. Jos kiinnityspiste on vaakasuuntaisen referenssiviivan yläpuolella, testi suoritetaan kulmassa α = + 15o±1o, ja jos piste on viivan alapuolella, kulmassa α = - 15o±1o (ks. kuva 21). Testauskulman määrittämisessä käytetään niitä kiinnityspisteitä, jotka ajoneuvon valmistaja on ilmoittanut ja jotka välittävät suurimmat vetovoimat vetoajoneuvon rakenteeseen.

Tämä kulma on valittu niin, että pystysuuntainen staattinen ja dynaaminen kuorma otetaan huomioon, ja se soveltuu ainoastaan sallitulle staattiselle kuormalle, joka on enintään

S = 120 × D [N]

Jos staattinen kuorma on edellä esitettyä suurempi, testauskulmaa kasvatetaan molemmissa tapauksissa arvoon 20o.

Dynaaminen testi on suoritettava seuraavalla testivoimalla:

Fhs res = ±0,6 D

| 3.1.6 | Testimenettely on sovellettavissa erityyppisiin kytkinlaitteisiin seuraavasti (ks. kohta 3.1.1): |
| --- | --- |

3.1.6

Testimenettely on sovellettavissa erityyppisiin kytkinlaitteisiin seuraavasti (ks. kohta 3.1.1):

| 3.1.6.1 | yksiosaiset vetokuulat, jotka sisältävät laitteet, joissa ei ole vaihdettavia irrotettavia kuulia (ks. kuvat 20a ja 20b) |
| --- | --- |

3.1.6.1

yksiosaiset vetokuulat, jotka sisältävät laitteet, joissa ei ole vaihdettavia irrotettavia kuulia (ks. kuvat 20a ja 20b)

| 3.1.6.1.1 | Kuvissa 20a ja 20b esitettyjen laitteiden lujuustestit suoritetaan 3.1.5 kohdan vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

3.1.6.1.1

Kuvissa 20a ja 20b esitettyjen laitteiden lujuustestit suoritetaan 3.1.5 kohdan vaatimusten mukaisesti.

Image

Image

| 3.1.6.2 | Purettavissa olevia osia sisältävät vetokuulat. Seuraavat luokat on määritelty:






  a) | kiinnityskorvake ja -kuula (ks. kuva 20c) |
| --- | --- | --- |

3.1.6.2

Purettavissa olevia osia sisältävät vetokuulat. Seuraavat luokat on määritelty:

a)

kiinnityskorvake ja -kuula (ks. kuva 20c)

| b) | kiinnityskorvake ja -kuula yhteisellä tuella (ks. kuva 20d) |
| --- | --- |

b)

kiinnityskorvake ja -kuula yhteisellä tuella (ks. kuva 20d)

| c) | kiinnityskorvake ja irrotettava kuula (ks. kuva 20e) |
| --- | --- |

c)

kiinnityskorvake ja irrotettava kuula (ks. kuva 20e)

| d) | kiinnityskorvake ilman kuulaa (ks. kuva 20f). |
| --- | --- |

d)

kiinnityskorvake ilman kuulaa (ks. kuva 20f).

| 3.1.6.2.1 | Kuvissa 20c–20f esitettyjen laitteiden lujuustesti on suoritettava kohdan 3.1.5 vaatimusten mukaisesti. Mitat e ja f, joiden valmistustoleranssi on ±5 mm, on esitettävä testausselosteessa.
  Kiinnityskorvakkeen (ks. kuva 20f) testi on suoritettava asennetulla kuulalla (tukineen). Ainoastaan kiinnityspisteiden ja kuulan tuen asennuspinnan väliset kiinnityskorvakkeen testin tulokset otetaan huomioon.
  Kytkinlaitteen valmistajan on määriteltävä mitat e ja f, joiden valmistustoleranssin on oltava ± 5 mm. |
| --- | --- |

3.1.6.2.1

Kuvissa 20c–20f esitettyjen laitteiden lujuustesti on suoritettava kohdan 3.1.5 vaatimusten mukaisesti. Mitat e ja f, joiden valmistustoleranssi on ±5 mm, on esitettävä testausselosteessa.

Kiinnityskorvakkeen (ks. kuva 20f) testi on suoritettava asennetulla kuulalla (tukineen). Ainoastaan kiinnityspisteiden ja kuulan tuen asennuspinnan väliset kiinnityskorvakkeen testin tulokset otetaan huomioon.

Kytkinlaitteen valmistajan on määriteltävä mitat e ja f, joiden valmistustoleranssin on oltava ± 5 mm.

| 3.1.6.3 | Kytkinlaitteet, joiden mitat e ja f muuttuvat, irrotettavia ja vaihdettavia vetokuulia varten (ks. kuva 22) |
| --- | --- |

3.1.6.3

Kytkinlaitteet, joiden mitat e ja f muuttuvat, irrotettavia ja vaihdettavia vetokuulia varten (ks. kuva 22)

| 3.1.6.3.1 | Tällaisten kiinnityskorvakkeiden lujuuskokeet tehdään kohdan 3.1.5 vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

3.1.6.3.1

Tällaisten kiinnityskorvakkeiden lujuuskokeet tehdään kohdan 3.1.5 vaatimusten mukaisesti.

| 3.1.6.3.2 | Jos huonoimman tapauksen järjestely voidaan määrittää valmistajan ja tyyppitestausviranomaisen tai teknisen tutkimuslaitoksen välisellä sopimuksella, on ainoastaan tämän yhden järjestelyn testaaminen riittävä.
  Muutoin testataan useita kuulan asemia yksinkertaistetulla testiohjelmalla kohdan 3.1.6.3.3 mukaisesti. |
| --- | --- |

3.1.6.3.2

Jos huonoimman tapauksen järjestely voidaan määrittää valmistajan ja tyyppitestausviranomaisen tai teknisen tutkimuslaitoksen välisellä sopimuksella, on ainoastaan tämän yhden järjestelyn testaaminen riittävä.

Muutoin testataan useita kuulan asemia yksinkertaistetulla testiohjelmalla kohdan 3.1.6.3.3 mukaisesti.

| 3.1.6.3.3 | Yksinkertaistetussa testiohjelmassa f-arvon on oltava on määritettyjen arvojen fpienin ja fsuurin välissä, eikä se saa olla suurempi kuin 100 mm. Kuulan etäisyyden tuesta on oltava 130 mm, esuurin. Kaikkien mahdollisten kuulan asemien kattamiseksi alueella, joka on annettu vaakasuuntaisena etäisyytenä kiinnityspinnasta ja pystysuuntaisena alueena f (fpienin–fsuurin), on testattava kaksi laitetta seuraavasti:






  i) | yksi kun kuula on yläasemassa (fsuurin), ja |
| --- | --- | --- |

3.1.6.3.3

Yksinkertaistetussa testiohjelmassa f-arvon on oltava on määritettyjen arvojen fpienin ja fsuurin välissä, eikä se saa olla suurempi kuin 100 mm. Kuulan etäisyyden tuesta on oltava 130 mm, esuurin. Kaikkien mahdollisten kuulan asemien kattamiseksi alueella, joka on annettu vaakasuuntaisena etäisyytenä kiinnityspinnasta ja pystysuuntaisena alueena f (fpienin–fsuurin), on testattava kaksi laitetta seuraavasti:

i)

yksi kun kuula on yläasemassa (fsuurin), ja

| ii) | yksi kun kuula on ala-asemassa (fpienin). |
| --- | --- |

ii)

yksi kun kuula on ala-asemassa (fpienin).

Testausvoiman kohdistuskulma vaihtelee positiivisesta negatiiviseen sen mukaan, mikä on kuulan keskiön kautta kulkevan referenssiviivan ja kytkinlaitteen ylimmän ja lähimmän kiinnityspisteen kautta kulkevan yhdensuuntaisen viivan suhde. Käytettävät kulmat on esitetty kuvassa 22.

| 3.1.7 | Jos irrotettavat kuulat kiinnitetään muutoin kuin kierteillä, esim. jousipidikkeellä, ja jos laitteen varmistettua mekaanista kiinnitystä ei testata dynaamisessa testissä, kuula tai varmistettu mekaaninen kiinnitys on testattava staattisella testillä soveltuvassa suunnassa. Jos varmistettu mekaaninen kiinnitys pitää kuulayksikön pystyasennossa, staattisessa testissä on kohdistettava kuulaan D-arvoa vastaava ylöspäin suuntautuva pystysuuntainen voima. Jos varmistettu mekaaninen kiinnitys kiinnittää kuulan poikittaisen vaakatasoisen rakenteen avulla, staattisessa testissä on kohdistettava arvoa 0,25 D vastaava voima tässä suunnassa. Varmistettu mekaaninen kiinnitys ei saa pettää eikä siinä saa esiintyä muodonmuutoksia, joilla voi olla haitallinen vaikutus sen toimintaan. |
| --- | --- |

3.1.7

Jos irrotettavat kuulat kiinnitetään muutoin kuin kierteillä, esim. jousipidikkeellä, ja jos laitteen varmistettua mekaanista kiinnitystä ei testata dynaamisessa testissä, kuula tai varmistettu mekaaninen kiinnitys on testattava staattisella testillä soveltuvassa suunnassa. Jos varmistettu mekaaninen kiinnitys pitää kuulayksikön pystyasennossa, staattisessa testissä on kohdistettava kuulaan D-arvoa vastaava ylöspäin suuntautuva pystysuuntainen voima. Jos varmistettu mekaaninen kiinnitys kiinnittää kuulan poikittaisen vaakatasoisen rakenteen avulla, staattisessa testissä on kohdistettava arvoa 0,25 D vastaava voima tässä suunnassa. Varmistettu mekaaninen kiinnitys ei saa pettää eikä siinä saa esiintyä muodonmuutoksia, joilla voi olla haitallinen vaikutus sen toimintaan.

| 3.1.8 | Liitteen 5 kohdassa 1,5 tarkoitetun lisäkytkimen kiinnityspisteiden on kestettävä arvoa 2D vastaava staattinen vaakasuuntainen voima, jonka enimmäisarvo on 15 kN. Jos varmistuskaapelille on erillinen kiinnityspiste, sen on kestettävä D-arvoa vastaava vaakasuuntainen staattinen voima. |
| --- | --- |

3.1.8

Liitteen 5 kohdassa 1,5 tarkoitetun lisäkytkimen kiinnityspisteiden on kestettävä arvoa 2D vastaava staattinen vaakasuuntainen voima, jonka enimmäisarvo on 15 kN. Jos varmistuskaapelille on erillinen kiinnityspiste, sen on kestettävä D-arvoa vastaava vaakasuuntainen staattinen voima.

3.2   Vetopäät

| 3.2.1 | Perustesti on kestotesti vaihtotestikuormalla, ja sen jälkeen suoritetaan samalle näytteelle staattinen testi (nostotesti). |
| --- | --- |

3.2.1

Perustesti on kestotesti vaihtotestikuormalla, ja sen jälkeen suoritetaan samalle näytteelle staattinen testi (nostotesti).

| 3.2.2 | Dynaaminen testi on suoritettava lujuudeltaan soveltuvalla luokan A vetokuulalla. Testitelineessä vetokuulan ja vetopään on oltava järjestetty valmistajan ilmoittamalla tavalla ja suunnattu niin, että järjestely vastaa tavanomaista käyttöä. Lisävoimat eivät saa vaikuttaa näytteeseen testivoimien lisäksi. Testivoima kohdistetaan kuulan keskiön läpi kulkevan viivan suuntaisena ja suunnataan alas taaksepäin 15o kulmassa (ks. kuva 23). Testinäytteen kestotesti on suoritettava seuraavalla testivoimalla:
  Fhs res w = ±0,6 D
  Jos suurin sallittu staattinen massa S on suurempi kuin 120 D, testauskulmaa suurennetaan arvoon 20o. |
| --- | --- |

3.2.2

Dynaaminen testi on suoritettava lujuudeltaan soveltuvalla luokan A vetokuulalla. Testitelineessä vetokuulan ja vetopään on oltava järjestetty valmistajan ilmoittamalla tavalla ja suunnattu niin, että järjestely vastaa tavanomaista käyttöä. Lisävoimat eivät saa vaikuttaa näytteeseen testivoimien lisäksi. Testivoima kohdistetaan kuulan keskiön läpi kulkevan viivan suuntaisena ja suunnataan alas taaksepäin 15o kulmassa (ks. kuva 23). Testinäytteen kestotesti on suoritettava seuraavalla testivoimalla:

Fhs res w = ±0,6 D

Jos suurin sallittu staattinen massa S on suurempi kuin 120 D, testauskulmaa suurennetaan arvoon 20o.

Image

| 3.2.3 | Lisäksi on suoritettava staattinen irtoamistesti. Testissä käytettävän vetokuulan halkaisijan on oltava 49,00–49,13 mm, jotta se edustaisi kulunutta vetokuulaa. Irtoamisvoima Fa kohdistetaan kohtisuoraan vetopään poikittaiseen ja pitkittäiseen keskiakselilinjaan, ja sitä korotetaan tasaisesti ja nopeasti arvoon
  Fa = g(C+ S/1 000) kN
  ja pidetään tässä arvossa 10 sekuntia.
  Vetopää ei saa irrota kuulasta eikä missään sen osassa saa esiintyä mitään pysyvää muodonmuutosta, jolla voi olla kielteinen vaikutus sen toimintaan. |
| --- | --- |

3.2.3

Lisäksi on suoritettava staattinen irtoamistesti. Testissä käytettävän vetokuulan halkaisijan on oltava 49,00–49,13 mm, jotta se edustaisi kulunutta vetokuulaa. Irtoamisvoima Fa kohdistetaan kohtisuoraan vetopään poikittaiseen ja pitkittäiseen keskiakselilinjaan, ja sitä korotetaan tasaisesti ja nopeasti arvoon

Fa = g(C+ S/1 000) kN

ja pidetään tässä arvossa 10 sekuntia.

Vetopää ei saa irrota kuulasta eikä missään sen osassa saa esiintyä mitään pysyvää muodonmuutosta, jolla voi olla kielteinen vaikutus sen toimintaan.

3.3   Vetoaisakytkimet ja vetopalkit

| 3.3.1 | Kestotesti on suoritettava yhdelle testinäytteelle. Vetoaisakytkimen on oltava varustettu kaikilla kiinnityksillä, jotka ovat tarpeen sen kiinnittämiseksi ajoneuvoon. Kaikki vetoaisakytkimen ja ajoneuvon rungon väliset laitteet (eli vetopalkit) on testattava samoilla voimilla kuin kytkin. Testattaessa vetopalkkeja, jotka on tarkoitettu standardoituihin vetoaisakytkimiin, pystysuoraa kuormaa sovelletaan pitkittäisetäisyydellä kiinnityskohtien vaakasuoralla tasolla, joka vastaa standardinmukaisen laitteen sijaintia. |
| --- | --- |

3.3.1

Kestotesti on suoritettava yhdelle testinäytteelle. Vetoaisakytkimen on oltava varustettu kaikilla kiinnityksillä, jotka ovat tarpeen sen kiinnittämiseksi ajoneuvoon. Kaikki vetoaisakytkimen ja ajoneuvon rungon väliset laitteet (eli vetopalkit) on testattava samoilla voimilla kuin kytkin. Testattaessa vetopalkkeja, jotka on tarkoitettu standardoituihin vetoaisakytkimiin, pystysuoraa kuormaa sovelletaan pitkittäisetäisyydellä kiinnityskohtien vaakasuoralla tasolla, joka vastaa standardinmukaisen laitteen sijaintia.

| 3.3.2 | Vetoaisakytkimet nivelöidyille vetoaisoille (S = 0)
  Dynaamiset testit on suoritettava vaakasuuntaisella vaihtokuormalla Fhw = ±0,6 D, joka vaikuttaa maanpinnan suuntaisen viivan suuntaisena ja kulkee vetoajoneuvon pituussuuntaisessa keskitasossa kytkintapin keskiön kautta. |
| --- | --- |

3.3.2

Vetoaisakytkimet nivelöidyille vetoaisoille (S = 0)

Dynaamiset testit on suoritettava vaakasuuntaisella vaihtokuormalla Fhw = ±0,6 D, joka vaikuttaa maanpinnan suuntaisen viivan suuntaisena ja kulkee vetoajoneuvon pituussuuntaisessa keskitasossa kytkintapin keskiön kautta.

| 3.3.3 | Keskiakseliperävaunuissa käytettävät vetoaisakytkimet (S > O) |
| --- | --- |

3.3.3

Keskiakseliperävaunuissa käytettävät vetoaisakytkimet (S > O)

| 3.3.3.1 | Massaltaan enintään 3,5 tonnin keskiakseliperävaunu
  Massaltaan enintään 3,5 tonnin keskiakseliperävaunuissa käytettävät vetoaisakytkimet on testattava samalla tavalla kuin tämän liitteen kohdassa 3,1 kuvaillut vetokuulat ja kiinnityskorvakkeet. |
| --- | --- |

3.3.3.1

Massaltaan enintään 3,5 tonnin keskiakseliperävaunu

Massaltaan enintään 3,5 tonnin keskiakseliperävaunuissa käytettävät vetoaisakytkimet on testattava samalla tavalla kuin tämän liitteen kohdassa 3,1 kuvaillut vetokuulat ja kiinnityskorvakkeet.

| 3.3.3.2 | Massaltaan yli 3,5 tonnin keskiakseliperävaunut
  Testivoimat kohdistetaan näytteeseen vaaka- ja pystysuunnissa asynkronisessa kestotestissä. Liikkeen vaakasuuntaisen viivan on oltava yhdensuuntainen maanpinnan kanssa vetoajoneuvon pitkittäisessä keskitasossa ja kuljettava kytkintapin keskiön kautta. Liikkeen pystysuuntaisen viivan on oltava kohtisuorassa liikkeen vaakatasoiseen viivaan nähden ja kuljettava kytkintapin keskiön kautta.
  Vetoaisakytkimen ja vetosilmukan kiinnityksen on oltava sellainen, jolla ne on tarkoitettu sen kiinnitettäväksi ajoneuvoon valmistajan asennusohjeiden mukaisesti.
  Käytettävät testivoimat:
  TAULUKKO 14 – Testivoimat.







  Testivoima | Keskiarvo (kN) | Amplitudi (kN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vaakasuuntainen voima | 0 | ±0,6 Dc (ks. huom.) |
| Pystysuuntainen voima | S x g/1 000 | ±0,6 V (ks. huom.) |

3.3.3.2

Massaltaan yli 3,5 tonnin keskiakseliperävaunut

Testivoimat kohdistetaan näytteeseen vaaka- ja pystysuunnissa asynkronisessa kestotestissä. Liikkeen vaakasuuntaisen viivan on oltava yhdensuuntainen maanpinnan kanssa vetoajoneuvon pitkittäisessä keskitasossa ja kuljettava kytkintapin keskiön kautta. Liikkeen pystysuuntaisen viivan on oltava kohtisuorassa liikkeen vaakatasoiseen viivaan nähden ja kuljettava kytkintapin keskiön kautta.

Vetoaisakytkimen ja vetosilmukan kiinnityksen on oltava sellainen, jolla ne on tarkoitettu sen kiinnitettäväksi ajoneuvoon valmistajan asennusohjeiden mukaisesti.

Käytettävät testivoimat:

TAULUKKO 14 – Testivoimat.

Testivoima

Keskiarvo (kN)

Amplitudi (kN)

Vaakasuuntainen voima

0

±0,6 Dc (ks. huom.)

Pystysuuntainen voima

S x g/1 000

±0,6 V (ks. huom.)

Huom. Luokan T erityisten vetoaisakytkinten osalta arvot ovat ±0,5 Dc and ±0,5 V.

Pysty- ja vaakasuuntaisten komponenttien on oltava sinimuotoisia ja ne on kohdistettava asynkronisesti, ja niiden taajuuksien eron on oltava 1 ja 3 prosentin välillä.

| 3.3.4 | Kytkintapin lukituslaitteen staattinen testi
  Vetoaisakytkinten sulkeutuminen ja kaikki lukituslaitteet on myös tarpeen testata 0,25 D suuruisella staattisella avautumissuuntaan kohdistuvalla voimalla. Testi ei saa aiheuttaa avautumista eikä mitään vaurioita. Testivoima 0,1 D on riittävä sylinterimäisten kytkintappien osalta. |
| --- | --- |

3.3.4

Kytkintapin lukituslaitteen staattinen testi

Vetoaisakytkinten sulkeutuminen ja kaikki lukituslaitteet on myös tarpeen testata 0,25 D suuruisella staattisella avautumissuuntaan kohdistuvalla voimalla. Testi ei saa aiheuttaa avautumista eikä mitään vaurioita. Testivoima 0,1 D on riittävä sylinterimäisten kytkintappien osalta.

3.4   Vetosilmukat

| 3.4.1 | Vetosilmukat on alistettava samaan dynaamiseen testaukseen kuin vetoaisakytkimet. Vetosilmukat, joita käytetään vain perävaunuissa, joissa on nivelöidyt vapaan pystysuuntaisen liikkeen sallivat vetoaisat, on alistettava vaihtokuormitukselle kohdan 3.3.2 mukaisesti. Myös keskiakseliperävaunuissa käytettäväksi tarkoitetut vetosilmukat on testattava samalla tavalla kuin massaltaan C enintään 3,5-tonnisten perävaunujen vetokuulat (kohta 3.2) ja samalla tavalla kuin massaltaan C yli 3,5-tonnisten keskiakseliperävaunujen vetoaisakytkimet (kohta 3.3.3.2). |
| --- | --- |

3.4.1

Vetosilmukat on alistettava samaan dynaamiseen testaukseen kuin vetoaisakytkimet. Vetosilmukat, joita käytetään vain perävaunuissa, joissa on nivelöidyt vapaan pystysuuntaisen liikkeen sallivat vetoaisat, on alistettava vaihtokuormitukselle kohdan 3.3.2 mukaisesti. Myös keskiakseliperävaunuissa käytettäväksi tarkoitetut vetosilmukat on testattava samalla tavalla kuin massaltaan C enintään 3,5-tonnisten perävaunujen vetokuulat (kohta 3.2) ja samalla tavalla kuin massaltaan C yli 3,5-tonnisten keskiakseliperävaunujen vetoaisakytkimet (kohta 3.3.3.2).

| 3.4.2 | Luokan L rengasmaiset vetosilmukat testataan samalla tavalla kuin standardinmukaiset vetosilmukat. |
| --- | --- |

3.4.2

Luokan L rengasmaiset vetosilmukat testataan samalla tavalla kuin standardinmukaiset vetosilmukat.

| 3.4.3 | Vetosilmukoiden testaus on suoritettava siten, että vaihtokuorma vaikuttaa myös osiin, joita käytetään vetosilmukan kiinnittämiseksi vetoaisaan. Kaikki joustavat välikappaleet on lukittava jäykiksi. |
| --- | --- |

3.4.3

Vetosilmukoiden testaus on suoritettava siten, että vaihtokuorma vaikuttaa myös osiin, joita käytetään vetosilmukan kiinnittämiseksi vetoaisaan. Kaikki joustavat välikappaleet on lukittava jäykiksi.

3.5   Koukkutyyppiset kytkimet

| 3.5.1 | Luokan K koukkutyyppisten kytkimien on täytettävä tämän liitteen kohdassa 3.5.2 esitetyn dynaamisen testin vaatimukset. |
| --- | --- |

3.5.1

Luokan K koukkutyyppisten kytkimien on täytettävä tämän liitteen kohdassa 3.5.2 esitetyn dynaamisen testin vaatimukset.

| 3.5.2 | Dynaaminen testi |
| --- | --- |

3.5.2

Dynaaminen testi

| 3.5.2.1 | Dynaaminen testi on tykyttävä testi, jossa käytetään luokan L rengasmaista silmukkaa ja jossa kytkin on asennettuna siten kuin se olisi ajoneuvossa kaikkine ajoneuvoasennuksessa tarvittavine osineen. Tyyppihyväksyntäviranomaisen tai teknisen tutkimuslaitoksen suostumuksella joustavat osat voidaan kuitenkin korvata jäykillä. |
| --- | --- |

3.5.2.1

Dynaaminen testi on tykyttävä testi, jossa käytetään luokan L rengasmaista silmukkaa ja jossa kytkin on asennettuna siten kuin se olisi ajoneuvossa kaikkine ajoneuvoasennuksessa tarvittavine osineen. Tyyppihyväksyntäviranomaisen tai teknisen tutkimuslaitoksen suostumuksella joustavat osat voidaan kuitenkin korvata jäykillä.

| 3.5.2.2 | Jos koukkutyyppinen kytkin on tarkoitettu käytettäväksi sellaisen nivelöidyllä vetoaisalla varustetun perävaunun kanssa, jossa kytkimeen kohdistuva pystysuuntainen voima S on nolla, testivoima kohdistetaan vaakasuunnassa, jolloin se simuloi koukkuun kohdistuvaa vetojännitysvoimaa ja voiman arvo on välillä 0,05 D and 1,00 D. |
| --- | --- |

3.5.2.2

Jos koukkutyyppinen kytkin on tarkoitettu käytettäväksi sellaisen nivelöidyllä vetoaisalla varustetun perävaunun kanssa, jossa kytkimeen kohdistuva pystysuuntainen voima S on nolla, testivoima kohdistetaan vaakasuunnassa, jolloin se simuloi koukkuun kohdistuvaa vetojännitysvoimaa ja voiman arvo on välillä 0,05 D and 1,00 D.

| 3.5.2.3 | Kun koukkutyyppinen kytkin on tarkoitettu käytettäväksi keskiakseliperävaunun kanssa, testivoiman on edustettava kytkimeen kohdistuvia vaaka- ja pystysuuntaisia voimia ja se on kohdistettava kulmassa -α, eli edestä ylhäältä alas taakse (ks. kuva 21), joka vastaa kytkimeen kohdistuvien vaaka- ja pystysuuntaisten voimien resultantin laskettua kulmaa. Voima Fhs res lasketaan seuraavasti:



  ou Fh = Db
  et |
| --- | --- |

3.5.2.3

Kun koukkutyyppinen kytkin on tarkoitettu käytettäväksi keskiakseliperävaunun kanssa, testivoiman on edustettava kytkimeen kohdistuvia vaaka- ja pystysuuntaisia voimia ja se on kohdistettava kulmassa -α, eli edestä ylhäältä alas taakse (ks. kuva 21), joka vastaa kytkimeen kohdistuvien vaaka- ja pystysuuntaisten voimien resultantin laskettua kulmaa. Voima Fhs res lasketaan seuraavasti:

Formula
  ou Fh = Db
  et
  Formula

| 3.5.2.4 | Käytettävän voiman on oltava arvojen 0,05 Fhs res ja 1,00 Fhs res välillä. |
| --- | --- |

3.5.2.4

Käytettävän voiman on oltava arvojen 0,05 Fhs res ja 1,00 Fhs res välillä.

| 3.5.3 | Kytkimen lukituslaitteen staattinen testi
  Koukkutyyppisten kytkinten sulkeutuminen ja kaikki lukituslaitteet on myös tarpeen testata staattisella avautumissuuntaan kohdistuvalla voimalla, jonka suuruus on 0,25 D. Testi ei saa aiheuttaa avautumista eikä mitään vaurioita. |
| --- | --- |

3.5.3

Kytkimen lukituslaitteen staattinen testi

Koukkutyyppisten kytkinten sulkeutuminen ja kaikki lukituslaitteet on myös tarpeen testata staattisella avautumissuuntaan kohdistuvalla voimalla, jonka suuruus on 0,25 D. Testi ei saa aiheuttaa avautumista eikä mitään vaurioita.

3.6   Vetoaisat

| 3.6.1 | Vetoaisat testataan samalla tavalla kuin vetosilmukat (ks. kohta 3.4). Tyyppihyväksyntäviranomainen tai tekninen tutkimuslaitos voi luopua kestotestistä, jos osan yksinkertaisen rakenteen ansiosta sen lujuuden teoreettinen tarkastus on mahdollista. Massaltaan C enintään 3,5 tonnin keskiakseliperävaunujen vetoaisojen teoreettisen todentamisen suunnittelukuormat otetaan standardista ISO 7641/1 (1983). Massaltaan C yli 3,5 tonnin keskiakseliperävaunujen vetoaisojen teoreettisen todentamisen suunnittelukuormat on laskettava seuraavasti:
  Fsp = (g × S/1 000) + V
  jossa voiman amplitudi V on tämän säännön kohdassa 2.11.4 annettu.
  Massaltaan C yli 3,5 tonnin perävaunujen mitoitusmassoihin perustuvien suurimpien sallittujen taakkojen on oltava ISO 7641/1 (1983) -standardin kohdan 5.3 mukaisia. Taivutettujen vetoaisojen (esimerkiksi hanhenkaula) ja täysperävaunujen vetoaisojen osalta testivoiman vaakakomponentti Fhp = 1,0 × D on otettava huomioon. |
| --- | --- |

3.6.1

Vetoaisat testataan samalla tavalla kuin vetosilmukat (ks. kohta 3.4). Tyyppihyväksyntäviranomainen tai tekninen tutkimuslaitos voi luopua kestotestistä, jos osan yksinkertaisen rakenteen ansiosta sen lujuuden teoreettinen tarkastus on mahdollista. Massaltaan C enintään 3,5 tonnin keskiakseliperävaunujen vetoaisojen teoreettisen todentamisen suunnittelukuormat otetaan standardista ISO 7641/1 (1983). Massaltaan C yli 3,5 tonnin keskiakseliperävaunujen vetoaisojen teoreettisen todentamisen suunnittelukuormat on laskettava seuraavasti:

Fsp = (g × S/1 000) + V

jossa voiman amplitudi V on tämän säännön kohdassa 2.11.4 annettu.

Massaltaan C yli 3,5 tonnin perävaunujen mitoitusmassoihin perustuvien suurimpien sallittujen taakkojen on oltava ISO 7641/1 (1983) -standardin kohdan 5.3 mukaisia. Taivutettujen vetoaisojen (esimerkiksi hanhenkaula) ja täysperävaunujen vetoaisojen osalta testivoiman vaakakomponentti Fhp = 1,0 × D on otettava huomioon.

| 3.6.2 | Pystysuunnassa vapaasti liikkuvien täysperävaunujen vetoaisojen osalta on kestotestin tai teoreettisen lujuuden todentamisen lisäksi todennettava nurjahduksen kesto joko teoreettisella laskelmalla, kun mitoitusvoima on 3,0 × D, tai nurjahdustestillä mitoituskuormituksella 3,0 × D. Laskennassa käytettävien suurimpien taakkojen on oltava ISO 7641/1 (1983) -standardin kohdan 5.3 mukaisia. |
| --- | --- |

3.6.2

Pystysuunnassa vapaasti liikkuvien täysperävaunujen vetoaisojen osalta on kestotestin tai teoreettisen lujuuden todentamisen lisäksi todennettava nurjahduksen kesto joko teoreettisella laskelmalla, kun mitoitusvoima on 3,0 × D, tai nurjahdustestillä mitoituskuormituksella 3,0 × D. Laskennassa käytettävien suurimpien taakkojen on oltava ISO 7641/1 (1983) -standardin kohdan 5.3 mukaisia.

| 3.6.3 | Jos akselit ovat ohjattuja, taivutusjännityksen kesto on osoitettava teoreettisilla laskelmilla tai taivutustestillä. Kytkentäpisteessä on sovellettava vaakasuuntaista poikittaista staattista voimaa. Tämän voiman suuruus on valittava siten, että etuakselin keskiosaan kohdistetaan 0,6 × Av × g (kNm) momentti. Laskennassa käytettävien sallittujen taakkojen on oltava ISO 7641/1 (1983) -standardin kohdan 5.3 mukaisia.
  Jos kaksi ohjattua akselia kuitenkin muodostaa edessä (ohjatun) telin, momentti on korotettava arvoon 0,95 × Av × g (kNm). |
| --- | --- |

3.6.3

Jos akselit ovat ohjattuja, taivutusjännityksen kesto on osoitettava teoreettisilla laskelmilla tai taivutustestillä. Kytkentäpisteessä on sovellettava vaakasuuntaista poikittaista staattista voimaa. Tämän voiman suuruus on valittava siten, että etuakselin keskiosaan kohdistetaan 0,6 × Av × g (kNm) momentti. Laskennassa käytettävien sallittujen taakkojen on oltava ISO 7641/1 (1983) -standardin kohdan 5.3 mukaisia.

Jos kaksi ohjattua akselia kuitenkin muodostaa edessä (ohjatun) telin, momentti on korotettava arvoon 0,95 × Av × g (kNm).

3.7   Vetopöytäkytkimet

| 3.7.1 | Lujuuden perustestit ovat dynaaminen testi ja staattinen testi (nostotesti). Puoliperävaunujen aktiiviseen ohjaukseen tarkoitetuille vetopöytäkytkimille on tehtävä ylimääräinen staattinen testi (taivutustesti). Testitarkoitukseen on vetopöytäkytkin varustettava kaikilla kiinnityksillä, jotka tarvitaan sen liittämiseksi ajoneuvoon. Kiinnitysmenetelmän on oltava samanlainen kuin ajoneuvossa käytetty. Laskentaa ei voida käyttää vaihtoehtona fyysiselle testaukselle. |
| --- | --- |

3.7.1

Lujuuden perustestit ovat dynaaminen testi ja staattinen testi (nostotesti). Puoliperävaunujen aktiiviseen ohjaukseen tarkoitetuille vetopöytäkytkimille on tehtävä ylimääräinen staattinen testi (taivutustesti). Testitarkoitukseen on vetopöytäkytkin varustettava kaikilla kiinnityksillä, jotka tarvitaan sen liittämiseksi ajoneuvoon. Kiinnitysmenetelmän on oltava samanlainen kuin ajoneuvossa käytetty. Laskentaa ei voida käyttää vaihtoehtona fyysiselle testaukselle.

3.7.2   Staattiset testit

| 3.7.2.1 | Standardinmukaiset vetopöytäkytkimet, jotka on suunniteltu ohjauskiiloja tai vastaavaa laitetta varten puoliperävaunujen aktiiviseen ohjaukseen (ks. tämän säännön kohta 2.7), on riittävän lujuuden osalta testattava staattisella taivutuskokeella ohjauslaitteen toiminta-alueella niin, että samanaikaisesti niihin kohdistetaan vetopöytäkuorma. Suurin sallittu vetopöytään kohdistettava pystysuuntainen kuorma U on kohdistettava pystysuunnassa kytkimeen sen käyttöasennossa käyttämällä jäykkää levyä, joka on riittävän suuri peittämään kytkimen kokonaan.
  Kohdistetun kuorman resultantin on kuljettava vetopöytäkytkimen vaakasuuntaisen liitoksen keskiön läpi.
  Samanaikaisesti vaakasuuntainen poikittainen voima, joka edustaa puoliperävaunun aktiiviseen ohjaukseen tarvittavaa voimaa, on kohdistettava kytkintapin ohjaimen kylkiin. Tämän voiman suuruus ja vaikutussuunta on valittava niin, että momentti 0,75m × D vaikuttaa kytkintapin keskiöön. Momentti on kohdistettava voimalla, joka vaikuttaa 0,5 ± 0,1 metrin pituiseen vipuvarteen. Halkeamia ei saa ilmetä. |
| --- | --- |

3.7.2.1

Standardinmukaiset vetopöytäkytkimet, jotka on suunniteltu ohjauskiiloja tai vastaavaa laitetta varten puoliperävaunujen aktiiviseen ohjaukseen (ks. tämän säännön kohta 2.7), on riittävän lujuuden osalta testattava staattisella taivutuskokeella ohjauslaitteen toiminta-alueella niin, että samanaikaisesti niihin kohdistetaan vetopöytäkuorma. Suurin sallittu vetopöytään kohdistettava pystysuuntainen kuorma U on kohdistettava pystysuunnassa kytkimeen sen käyttöasennossa käyttämällä jäykkää levyä, joka on riittävän suuri peittämään kytkimen kokonaan.

Kohdistetun kuorman resultantin on kuljettava vetopöytäkytkimen vaakasuuntaisen liitoksen keskiön läpi.

Samanaikaisesti vaakasuuntainen poikittainen voima, joka edustaa puoliperävaunun aktiiviseen ohjaukseen tarvittavaa voimaa, on kohdistettava kytkintapin ohjaimen kylkiin. Tämän voiman suuruus ja vaikutussuunta on valittava niin, että momentti 0,75m × D vaikuttaa kytkintapin keskiöön. Momentti on kohdistettava voimalla, joka vaikuttaa 0,5 ± 0,1 metrin pituiseen vipuvarteen. Halkeamia ei saa ilmetä.

| 3.7.2.2 | Kaikille vetopöytäkytkimille on suoritettava staattinen nostotesti. Nostovoimaan Fa = g.U asti merkittävää kytkinlevyn pysyvää taipumista ei saa esiintyä yli 0,2 prosentilla sen leveydestä.
  Kun testataan luokan G50 standardinmukaisia vetopöytäkytkimiä ja samaa kytkintapin halkaisijaa varten olevia vastaavia kytkimiä, kytkintapin irtoamista kytkimestä ei saa esiintyä nostovoimalla Fa = g × 2,5 U. Kun testataan ei-standardinmukaisia kytkimiä, joiden tapin halkaisija on yli 50 mm (esim. kytkimiä, joiden tapin halkaisija on 90 mm), nostovoiman on oltava Fa = g × 1,6 U, vähimmäisarvo 500 kN.
  Voima on kohdistettava kytkinlevyyn vivulla, joka on toisesta päästään kytkinlevyn varassa ja jota nostetaan toisesta päästä 1,0–1,5 metrin etäisyydeltä kytkintapin keskiöstä (ks. kuva 24).
  Vipuvarren on oltava 90o:n kulmassa kytkintapin sisäänmenosuuntaan nähden. Jos huonoin mahdollinen tapaus on helppo määritellä, se on testattava. Jos huonointa mahdollista tapausta ei ole helppo määritellä, tyyppihyväksyntäviranomainen tai tekninen tutkimuslaitos päättää, mikä puoli testataan. Vain yksi testi tarvitaan. |
| --- | --- |

3.7.2.2

Kaikille vetopöytäkytkimille on suoritettava staattinen nostotesti. Nostovoimaan Fa = g.U asti merkittävää kytkinlevyn pysyvää taipumista ei saa esiintyä yli 0,2 prosentilla sen leveydestä.

Kun testataan luokan G50 standardinmukaisia vetopöytäkytkimiä ja samaa kytkintapin halkaisijaa varten olevia vastaavia kytkimiä, kytkintapin irtoamista kytkimestä ei saa esiintyä nostovoimalla Fa = g × 2,5 U. Kun testataan ei-standardinmukaisia kytkimiä, joiden tapin halkaisija on yli 50 mm (esim. kytkimiä, joiden tapin halkaisija on 90 mm), nostovoiman on oltava Fa = g × 1,6 U, vähimmäisarvo 500 kN.

Voima on kohdistettava kytkinlevyyn vivulla, joka on toisesta päästään kytkinlevyn varassa ja jota nostetaan toisesta päästä 1,0–1,5 metrin etäisyydeltä kytkintapin keskiöstä (ks. kuva 24).

Vipuvarren on oltava 90o:n kulmassa kytkintapin sisäänmenosuuntaan nähden. Jos huonoin mahdollinen tapaus on helppo määritellä, se on testattava. Jos huonointa mahdollista tapausta ei ole helppo määritellä, tyyppihyväksyntäviranomainen tai tekninen tutkimuslaitos päättää, mikä puoli testataan. Vain yksi testi tarvitaan.

Image

3.7.3   Dynaaminen testi

Vetopöytäkytkimeen on kohdistettava vaihtuva jännitys testitelineessä (asynkroninen dynaaminen testi) niin, että vaakasuuntaiset vaihtuvat ja pystysuuntaiset tykyttävät voimat vaikuttavat samanaikaisesti.

| 3.7.3.1 | Kun testataan vetopöytäkytkimiä, joita ei ole tarkoitettu puoliperävaunujen aktiiviseen ohjaukseen, on käytettävä seuraavia voimia:
  vaakasuuntainen: Fhw = ±0,6 × D
  pystysuuntainen: FsO = g × 1,2 U
  FsU = g × 0,4 U
  Nämä voimat on kohdistettava ajoneuvon pitkittäissuuntaisessa keskitasossa niin, että molempien voimien FsO ja FsU vaikutussuunnat kulkevat kytkimen liitoksen keskiön läpi.
  Pystysuuntainen voima Fs vaihtelee rajojen + g × 1,2 U ja + g × 0,4 U välillä ja vaakasuuntainen voima välillä +0,6 D ja –0,6 D. |
| --- | --- |

3.7.3.1

Kun testataan vetopöytäkytkimiä, joita ei ole tarkoitettu puoliperävaunujen aktiiviseen ohjaukseen, on käytettävä seuraavia voimia:

vaakasuuntainen: Fhw = ±0,6 × D

pystysuuntainen: FsO = g × 1,2 U

FsU = g × 0,4 U

Nämä voimat on kohdistettava ajoneuvon pitkittäissuuntaisessa keskitasossa niin, että molempien voimien FsO ja FsU vaikutussuunnat kulkevat kytkimen liitoksen keskiön läpi.

Pystysuuntainen voima Fs vaihtelee rajojen + g × 1,2 U ja + g × 0,4 U välillä ja vaakasuuntainen voima välillä +0,6 D ja –0,6 D.

| 3.7.3.2 | Kun testataan vetopöytäkytkimiä, jotka on tarkoitettu puoliperävaunujen aktiiviseen ohjaukseen, on käytettävä seuraavia voimia:
  vaakasuuntainen: Fhw = ±0,675 D
  pystysuuntainen: FsO ja FsU kuten kohdassa 3.7.3.1.
  Voimien vaikutussuunnat on esitetty kohdassa 3.7.3.1. |
| --- | --- |

3.7.3.2

Kun testataan vetopöytäkytkimiä, jotka on tarkoitettu puoliperävaunujen aktiiviseen ohjaukseen, on käytettävä seuraavia voimia:

vaakasuuntainen: Fhw = ±0,675 D

pystysuuntainen: FsO ja FsU kuten kohdassa 3.7.3.1.

Voimien vaikutussuunnat on esitetty kohdassa 3.7.3.1.

| 3.7.3.3 | Vetopöytäkytkinten dynaamista testiä varten asetetaan sopivaa voitelevaa materiaalia kytkinlevyn ja perävaunun levyn väliin siten, että suurin kitkakerroin F on 0,15. |
| --- | --- |

3.7.3.3

Vetopöytäkytkinten dynaamista testiä varten asetetaan sopivaa voitelevaa materiaalia kytkinlevyn ja perävaunun levyn väliin siten, että suurin kitkakerroin F on 0,15.

3.8   Vetopöytäkytkimien kiinnityslevyt

Kohdassa 3.7.3 kuvattu vetopöytäkytkinten dynaaminen testi ja kohdassa 3.7.2 kohdassa kuvatut staattiset testit on kohdistettava myös kiinnityslevyihin. Kiinnityslevyille riittää nostokokeen suorittaminen ainoastaan toiselle puolelle. Testin on perustuttava kytkimen suurimmaksi tarkoitettuun asennuskorkeuteen ja asennuslevyn suurimmaksi tarkoitettuun leveyteen ja pienimmäksi tarkoitettuun pituuteen. Tätä testiä ei ole tarpeen suorittaa, jos kiinnityslevy on muuten samanlainen kuin jo testattu, paitsi että se on kapeampi ja/tai pitempi ja sen kokonaiskorkeus pienempi. Laskentaa ei voida käyttää vaihtoehtona fyysiselle testaukselle.

3.9   Puoliperävaunujen vetopöytäkytkimien tapit

| 3.9.1 | Testitelineessä olevalle näytteelle on suoritettava vaihtuvajännityksinen dynaaminen testi. Kytkintapin testausta ei saa yhdistää vetopöytäkytkimen testaukseen. Testi on suoritettava siten, että voima kohdistetaan myös kytkintapin kiinnittämisessä puoliperävaunuun tarvittavaan kiinnitykseen. Laskentaa ei voida käyttää vaihtoehtona fyysiselle testaukselle. |
| --- | --- |

3.9.1

Testitelineessä olevalle näytteelle on suoritettava vaihtuvajännityksinen dynaaminen testi. Kytkintapin testausta ei saa yhdistää vetopöytäkytkimen testaukseen. Testi on suoritettava siten, että voima kohdistetaan myös kytkintapin kiinnittämisessä puoliperävaunuun tarvittavaan kiinnitykseen. Laskentaa ei voida käyttää vaihtoehtona fyysiselle testaukselle.

| 3.9.2 | Dynaaminen testi vaakasuuntaisella vaihtuvalla kuormalla Fhw = ±0,6 D on kohdistettava kytkintappiin käyttöasennossa.
  Voiman vaikutussuunnan on kuljettava kytkintapin, jonka halkaisija luokassa H50 on 50,8 mm (ks. liite 5, kuva 18), sylinterimäisen osan pienimmän halkaisijan keskiön läpi. |
| --- | --- |

3.9.2

Dynaaminen testi vaakasuuntaisella vaihtuvalla kuormalla Fhw = ±0,6 D on kohdistettava kytkintappiin käyttöasennossa.

Voiman vaikutussuunnan on kuljettava kytkintapin, jonka halkaisija luokassa H50 on 50,8 mm (ks. liite 5, kuva 18), sylinterimäisen osan pienimmän halkaisijan keskiön läpi.

LIITE 7

ASENNUS JA ERITYISVAATIMUKSET

1.   ASENNUS JA ERITYISVAATIMUKSET

1.1   Vetokuulien ja kiinnityskorvakkeiden kiinnittäminen

| 1.1.1 | Vetokuulat ja kiinnityskorvakkeet kiinnitetään M1-luokan ajoneuvoon, alle 3,5 tonnia painavaan M2-luokan ajoneuvoon ja N1-luokan (6) ajoneuvoon siten, että välysten ja korkeuden mitoitus on kuvan 25 mukainen. Korkeus mitataan ajoneuvon kuormatussa tilassa, joka on esitetty tämän liitteen lisäyksessä 1.
  Korkeusvaatimus ei koske luokan G maastoajoneuvoja, jotka on määritelty liitteessä 7 asiakirjassa Consolidated Resolution on the Construction vehicles (R.E.3) (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.1/ Amend.2). |
| --- | --- |

1.1.1

Vetokuulat ja kiinnityskorvakkeet kiinnitetään M1-luokan ajoneuvoon, alle 3,5 tonnia painavaan M2-luokan ajoneuvoon ja N1-luokan (6) ajoneuvoon siten, että välysten ja korkeuden mitoitus on kuvan 25 mukainen. Korkeus mitataan ajoneuvon kuormatussa tilassa, joka on esitetty tämän liitteen lisäyksessä 1.

Korkeusvaatimus ei koske luokan G maastoajoneuvoja, jotka on määritelty liitteessä 7 asiakirjassa Consolidated Resolution on the Construction vehicles (R.E.3) (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.1/ Amend.2).

| 1.1.1.1 | Kuvissa 25a ja 25b esitettyyn väliin voidaan sijoittaa varusteita, joita ei irroteta, kuten vararengas, edellyttäen että etäisyys kuulan keskiöstä varusteen takimmaiseen pystytasoon on enintään 300 mm. Varusteet on kiinnitettävä niin, että kytkemiselle ja kytkennän irrottamiselle on riittävästi tilaa ilman, että käyttäjälle koituu vaaraa tai että kytkimen kiertyminen estyy. |
| --- | --- |

1.1.1.1

Kuvissa 25a ja 25b esitettyyn väliin voidaan sijoittaa varusteita, joita ei irroteta, kuten vararengas, edellyttäen että etäisyys kuulan keskiöstä varusteen takimmaiseen pystytasoon on enintään 300 mm. Varusteet on kiinnitettävä niin, että kytkemiselle ja kytkennän irrottamiselle on riittävästi tilaa ilman, että käyttäjälle koituu vaaraa tai että kytkimen kiertyminen estyy.

| 1.1.2 | Ajoneuvon valmistajan on toimitettava vetokuulille ja kiinnityskorvakkeille asennusohjeet ja ilmoitettava, onko jäykiste tarpeen kiinnitysalueella. |
| --- | --- |

1.1.2

Ajoneuvon valmistajan on toimitettava vetokuulille ja kiinnityskorvakkeille asennusohjeet ja ilmoitettava, onko jäykiste tarpeen kiinnitysalueella.

| 1.1.3 | On oltava mahdollista kytkeä ja irrottaa vetokuulat, kun vetokuulan pitkittäissuuntaista akselia käännetään suhteessa vetokuulan ja kiinnityksen keskiviivaan | vaakasuunnassa 60o oikealle tai vasemmalle, (β = 60o, ks. kuva 25) |
| --- | --- | --- |

1.1.3

On oltava mahdollista kytkeä ja irrottaa vetokuulat, kun vetokuulan pitkittäissuuntaista akselia käännetään suhteessa vetokuulan ja kiinnityksen keskiviivaan

vaakasuunnassa 60o oikealle tai vasemmalle, (β = 60o, ks. kuva 25)

| | pystysuunnassa 10o ylös tai alas (α = 10o, ks. kuva 25) |
| --- | --- |

pystysuunnassa 10o ylös tai alas (α = 10o, ks. kuva 25)

| | aksiaalisesti 10o oikealle tai vasemmalle. |
| --- | --- |

aksiaalisesti 10o oikealle tai vasemmalle.

Image

Image

| 1.1.4 | Kun perävaunua ei ole kytketty vetoajoneuvoon, asennettu kiinnityskorvake tai vetokuula ei saa peittää tilaa, joka on tarkoitettu takarekisterikilpeä varten, tai haitata vetoajoneuvon takarekisterikilven tai vastaavan näkymistä. Jos vetokuula tai muut osat peittävät takarekisterikilpeä, ne on voitava irrottaa tai siirtää ilman työkaluja, lukuun ottamatta helppokäyttöistä (käyttövoima korkeintaan 20 Nm) avainta, jota kuljetetaan mukana ajoneuvossa. |
| --- | --- |

1.1.4

Kun perävaunua ei ole kytketty vetoajoneuvoon, asennettu kiinnityskorvake tai vetokuula ei saa peittää tilaa, joka on tarkoitettu takarekisterikilpeä varten, tai haitata vetoajoneuvon takarekisterikilven tai vastaavan näkymistä. Jos vetokuula tai muut osat peittävät takarekisterikilpeä, ne on voitava irrottaa tai siirtää ilman työkaluja, lukuun ottamatta helppokäyttöistä (käyttövoima korkeintaan 20 Nm) avainta, jota kuljetetaan mukana ajoneuvossa.

1.2.   Vetopäiden kiinnittäminen

| 1.2.1 | Luokan B vetopäät ovat sallittuja suurimmalta massaltaan enintään 3,5 tonnin perävaunuille. Kun perävaunu on vaakatasossa ja kantaa suurinta sallittua akselikuormaa, vetopäiden on oltava siten liitetty, että sen pallomaisen alueen, johon kuula sopii, keskilinja on 430 ± 35 mm vaakatason, jolla perävaunun pyörät ovat, yläpuolella.
  Matkailu- ja tavaraperävaunujen ollessa kyseessä vaakatasoiseksi asennoksi katsotaan asento, jossa lattia tai lastaustaso on vaakasuuntainen. Kun on kyse perävaunuista, joissa ei ole sellaista viitepintaa (eli veneenkuljetusperävaunu tai vastaava), perävaunun valmistajan on annettava soveltuva viiteviiva, joka määrittää vaaka-asennon. Korkeuteen liittyvää vaatimusta sovelletaan ainoastaan tämän liitteen kohdassa 1.1.1 tarkoitettuihin ajoneuvoihin kiinnitettäväksi tarkoitettuihin perävaunuihin.
  Kaikissa tapauksissa vaaka-asento on määriteltävä tarkkuudella ±1o. |
| --- | --- |

1.2.1

Luokan B vetopäät ovat sallittuja suurimmalta massaltaan enintään 3,5 tonnin perävaunuille. Kun perävaunu on vaakatasossa ja kantaa suurinta sallittua akselikuormaa, vetopäiden on oltava siten liitetty, että sen pallomaisen alueen, johon kuula sopii, keskilinja on 430 ± 35 mm vaakatason, jolla perävaunun pyörät ovat, yläpuolella.

Matkailu- ja tavaraperävaunujen ollessa kyseessä vaakatasoiseksi asennoksi katsotaan asento, jossa lattia tai lastaustaso on vaakasuuntainen. Kun on kyse perävaunuista, joissa ei ole sellaista viitepintaa (eli veneenkuljetusperävaunu tai vastaava), perävaunun valmistajan on annettava soveltuva viiteviiva, joka määrittää vaaka-asennon. Korkeuteen liittyvää vaatimusta sovelletaan ainoastaan tämän liitteen kohdassa 1.1.1 tarkoitettuihin ajoneuvoihin kiinnitettäväksi tarkoitettuihin perävaunuihin.

Kaikissa tapauksissa vaaka-asento on määriteltävä tarkkuudella ±1o.

| 1.2.2 | Vetopäitä on voitava käyttää turvallisesti kuvissa 25a ja 25b esitetyssä vetokuulan vapaassa tilassa kulmiin α = 25o ja β = 60o saakka. |
| --- | --- |

1.2.2

Vetopäitä on voitava käyttää turvallisesti kuvissa 25a ja 25b esitetyssä vetokuulan vapaassa tilassa kulmiin α = 25o ja β = 60o saakka.

1.3   Vetoaisakytkinten ja kiinnityskappaleiden kiinnitys

| 1.3.1 | Standardinmukaisten vetoaisakytkinten kiinnitysmitat:
  Standardinmukaisten vetoaisakytkintyyppien asennusmitat esitetään kuvassa 15 ja taulukossa 10, ja näitä mittoja on noudatettava. |
| --- | --- |

1.3.1

Standardinmukaisten vetoaisakytkinten kiinnitysmitat:

Standardinmukaisten vetoaisakytkintyyppien asennusmitat esitetään kuvassa 15 ja taulukossa 10, ja näitä mittoja on noudatettava.

| 1.3.2 | Kauko-ohjattujen kytkinten tarve
  Jos yhtä tai useampaa seuraavista vaatimuksista, jotka liittyvät helppoon ja turvalliseen käyttöön (kohta 1.3.3), luoksepäästävyyteen (kohta 1.3.5) tai vapaaseen käsivivun tilaan (kohta 1.3.6) ei voida täyttää, on käytettävä liitteen 5 kohdan 12.3 mukaista kauko-ohjauslaitteella varustettua kytkintä. |
| --- | --- |

1.3.2

Kauko-ohjattujen kytkinten tarve

Jos yhtä tai useampaa seuraavista vaatimuksista, jotka liittyvät helppoon ja turvalliseen käyttöön (kohta 1.3.3), luoksepäästävyyteen (kohta 1.3.5) tai vapaaseen käsivivun tilaan (kohta 1.3.6) ei voida täyttää, on käytettävä liitteen 5 kohdan 12.3 mukaista kauko-ohjauslaitteella varustettua kytkintä.

| 1.3.3 | Helppo ja turvallinen kytkimen käyttö
  Vetoaisakytkinten on oltava kiinnitetty ajoneuvoon sillä tavalla, että ne ovat helppoja ja turvallisia käyttää.
  Avaustoimintojen (ja tarvittaessa sulkemistoimintojen) lisäksi tämä sisältää myös suljetun ja lukitun kytkintapin aseman osoittimen tarkistuksen (katsomalla ja koskemalla).
  Alueella, jossa kytkintä käyttävän henkilön on seisottava, ei saa olla mitään mahdollisia vaarapisteitä kuten rakenteesta johtuvia teräviä reunoja tai kulmia, ellei niitä ole suojattu siten, että loukkaantuminen on epätodennäköistä.
  Pakotie tältä alueelta ei saa olla kummaltakaan puolelta rajoitettu tai estetty millään kytkimeen tai ajoneuvoon kiinnitetyllä varusteella.
  Mikään alleajosuojalaite ei saa estää käyttäjää pääsemästä sopivaan asentoon kytkimen käyttämiseksi. |
| --- | --- |

1.3.3

Helppo ja turvallinen kytkimen käyttö

Vetoaisakytkinten on oltava kiinnitetty ajoneuvoon sillä tavalla, että ne ovat helppoja ja turvallisia käyttää.

Avaustoimintojen (ja tarvittaessa sulkemistoimintojen) lisäksi tämä sisältää myös suljetun ja lukitun kytkintapin aseman osoittimen tarkistuksen (katsomalla ja koskemalla).

Alueella, jossa kytkintä käyttävän henkilön on seisottava, ei saa olla mitään mahdollisia vaarapisteitä kuten rakenteesta johtuvia teräviä reunoja tai kulmia, ellei niitä ole suojattu siten, että loukkaantuminen on epätodennäköistä.

Pakotie tältä alueelta ei saa olla kummaltakaan puolelta rajoitettu tai estetty millään kytkimeen tai ajoneuvoon kiinnitetyllä varusteella.

Mikään alleajosuojalaite ei saa estää käyttäjää pääsemästä sopivaan asentoon kytkimen käyttämiseksi.

| 1.3.4 | Vähimmäiskulma kytkemiselle ja irrotukselle
  Vetosilmukan kytkeminen ja irrottaminen on oltava mahdollista myös, kun vetosilmukan pituusakselia kierretään samanaikaisesti suhteessa kidan keskilinjaan seuraavasti:
  50o vaakasuunnassa oikealle tai vasemmalle
  6o pystysuunnassa ylös tai alas
  6o aksiaalisesti oikealle tai vasemmalle.
  Tämä vaatimus koskee myös luokan K koukkutyyppisiä kytkimiä. |
| --- | --- |

1.3.4

Vähimmäiskulma kytkemiselle ja irrotukselle

Vetosilmukan kytkeminen ja irrottaminen on oltava mahdollista myös, kun vetosilmukan pituusakselia kierretään samanaikaisesti suhteessa kidan keskilinjaan seuraavasti:

50o vaakasuunnassa oikealle tai vasemmalle

6o pystysuunnassa ylös tai alas

6o aksiaalisesti oikealle tai vasemmalle.

Tämä vaatimus koskee myös luokan K koukkutyyppisiä kytkimiä.

| 1.3.5 | Luoksepäästävyys
  Kytkintapin keskiön ja ajoneuvon korirakenteen reunan välinen etäisyys saa olla korkeintaan 550 mm. Jos etäisyys on suurempi kuin 420 mm, kytkin on varustettava käyttömekanismilla, jonka ansiosta sitä voidaan käyttää turvallisesti etäisyydellä, joka on korkeintaan 420 mm korirakenteen ulkoreunasta.
  Jos tekninen välttämättömyys voidaan osoittaa, voidaan 550 mm:n etäisyys kuitenkin ylittää seuraavassa esitetyllä tavalla, jos vetoaisakytkimen käytön turvallisuus ei heikkene:






  i) | enintään 650 millimetrin etäisyyteen asti ajoneuvoille, joissa on kippaava kori tai taakse kiinnitetty varuste |
| --- | --- | --- |

1.3.5

Luoksepäästävyys

Kytkintapin keskiön ja ajoneuvon korirakenteen reunan välinen etäisyys saa olla korkeintaan 550 mm. Jos etäisyys on suurempi kuin 420 mm, kytkin on varustettava käyttömekanismilla, jonka ansiosta sitä voidaan käyttää turvallisesti etäisyydellä, joka on korkeintaan 420 mm korirakenteen ulkoreunasta.

Jos tekninen välttämättömyys voidaan osoittaa, voidaan 550 mm:n etäisyys kuitenkin ylittää seuraavassa esitetyllä tavalla, jos vetoaisakytkimen käytön turvallisuus ei heikkene:

i)

enintään 650 millimetrin etäisyyteen asti ajoneuvoille, joissa on kippaava kori tai taakse kiinnitetty varuste

| ii) | enintään 1 320 millimetrin etäisyyteen asti, jos esteetön korkeus on vähintään 1 150 mm |
| --- | --- |

ii)

enintään 1 320 millimetrin etäisyyteen asti, jos esteetön korkeus on vähintään 1 150 mm

| iii) | vähintään kahdella lastaustasolla varustetuissa autonkuljetusajoneuvoissa, kun perävaunu ei ole erillään vetoajoneuvosta tavallisessa kuljetuskäytössä. |
| --- | --- |

iii)

vähintään kahdella lastaustasolla varustetuissa autonkuljetusajoneuvoissa, kun perävaunu ei ole erillään vetoajoneuvosta tavallisessa kuljetuskäytössä.

| 1.3.6 | Käsivivun vapaa tila
  Vetoaisakytkimen turvallisen käytön mahdollistamiseksi käsivivun ympärillä on oltava riittävä vapaa tila.
  Kuvassa 26 kuvattu vapaa tila katsotaan riittäväksi. Jos eri tyyppisiä standardinmukaisia vetoaisakytkimiä aiotaan asentaa ajoneuvoon, on vapaan tilan oltava sellainen, että ehdot täyttyvät myös soveltuvan, liitteen 5 kohdassa 3 annetun luokan kytkimen suurimmalla koolla.



  Vapaan tilan mittoja käytetään soveltuvasti myös vetoaisakytkimiin, joiden käsivivut osoittavat alaspäin tai joiden rakenne on erilainen.
  Vapaan tilan on myös säilyttävä tämän liitteen kohdassa 1.3.4 määritellyissä kytkennän ja irrottamisen vähimmäiskulmissa. |
| --- | --- |

1.3.6

Käsivivun vapaa tila

Vetoaisakytkimen turvallisen käytön mahdollistamiseksi käsivivun ympärillä on oltava riittävä vapaa tila.

Kuvassa 26 kuvattu vapaa tila katsotaan riittäväksi. Jos eri tyyppisiä standardinmukaisia vetoaisakytkimiä aiotaan asentaa ajoneuvoon, on vapaan tilan oltava sellainen, että ehdot täyttyvät myös soveltuvan, liitteen 5 kohdassa 3 annetun luokan kytkimen suurimmalla koolla.

Image

Vapaan tilan mittoja käytetään soveltuvasti myös vetoaisakytkimiin, joiden käsivivut osoittavat alaspäin tai joiden rakenne on erilainen.

Vapaan tilan on myös säilyttävä tämän liitteen kohdassa 1.3.4 määritellyissä kytkennän ja irrottamisen vähimmäiskulmissa.

| 1.3.7 | Vetoaisakytkimen vapaan liikkeen tila
  Ajoneuvoon kiinnitetyllä vetoaisakytkimellä on oltava vähintään 10 mm:n vapaa tila ajoneuvon kaikista muista osista kytkimen kaikissa mahdollisissa geometrisissa asennoissa, jotka on esitetty liitteen 5 kohdassa 3.
  Jos ajoneuvotyyppiin aiotaan asentaa eri tyyppisiä standardinmukaisia vetoaisakytkimiä, vapaan tilan on oltava sellainen, että ehdot täyttyvät myös liitteen 5 kohdassa 3 annetun soveltuvan luokan suurimmalla mahdollisella kytkimellä. |
| --- | --- |

1.3.7

Vetoaisakytkimen vapaan liikkeen tila

Ajoneuvoon kiinnitetyllä vetoaisakytkimellä on oltava vähintään 10 mm:n vapaa tila ajoneuvon kaikista muista osista kytkimen kaikissa mahdollisissa geometrisissa asennoissa, jotka on esitetty liitteen 5 kohdassa 3.

Jos ajoneuvotyyppiin aiotaan asentaa eri tyyppisiä standardinmukaisia vetoaisakytkimiä, vapaan tilan on oltava sellainen, että ehdot täyttyvät myös liitteen 5 kohdassa 3 annetun soveltuvan luokan suurimmalla mahdollisella kytkimellä.

| 1.3.8 | Pystysuuntaisen kiertymisen erikoisliitoksella varustettujen kytkinten sallittavuus (ks. liite 5, kohta 3.4)
  Kytkimet, joissa on sylinterimäinen tappi ja joilla saadaan aikaan kytketyn vetosilmukan pystysuuntainen kiertyminen erikoisliitoksella, sallitaan ainoastaan tapauksissa, joissa tekninen tarve voidaan osoittaa. Näin voi olla esimerkiksi taakse kippaavassa rakenteessa, kun kytkinpään on oltava nivelöity, tai raskaiden kuljetusajoneuvojen kytkimissä, kun sylinterimäisen tapin käyttö on lujuussyistä tarpeen. |
| --- | --- |

1.3.8

Pystysuuntaisen kiertymisen erikoisliitoksella varustettujen kytkinten sallittavuus (ks. liite 5, kohta 3.4)

Kytkimet, joissa on sylinterimäinen tappi ja joilla saadaan aikaan kytketyn vetosilmukan pystysuuntainen kiertyminen erikoisliitoksella, sallitaan ainoastaan tapauksissa, joissa tekninen tarve voidaan osoittaa. Näin voi olla esimerkiksi taakse kippaavassa rakenteessa, kun kytkinpään on oltava nivelöity, tai raskaiden kuljetusajoneuvojen kytkimissä, kun sylinterimäisen tapin käyttö on lujuussyistä tarpeen.

1.4   Vetosilmukoiden ja vetoaisojen kiinnittäminen perävaunuihin

| 1.4.1 | Keskiakseliperävaunujen vetoaisoissa on oltava korkeussuunnassa säädettävä tukilaite, jos pystysuuntainen kantomassa perävaunun vetosilmukassa on suurempi kuin 50 kg, kun perävaunu on tasaisesti kuormattuna sen suurimpaan teknisesti sallittuun massaan. |
| --- | --- |

1.4.1

Keskiakseliperävaunujen vetoaisoissa on oltava korkeussuunnassa säädettävä tukilaite, jos pystysuuntainen kantomassa perävaunun vetosilmukassa on suurempi kuin 50 kg, kun perävaunu on tasaisesti kuormattuna sen suurimpaan teknisesti sallittuun massaan.

| 1.4.2 | Kun vetosilmukka ja vetoaisa liitetään keskiakseliperävaunuun, jonka suurin massa C on yli 3,5 tonnia ja jossa on enemmän kuin yksi akseli, perävaunu on varustettava akselikuorman jakavalla laitteella. |
| --- | --- |

1.4.2

Kun vetosilmukka ja vetoaisa liitetään keskiakseliperävaunuun, jonka suurin massa C on yli 3,5 tonnia ja jossa on enemmän kuin yksi akseli, perävaunu on varustettava akselikuorman jakavalla laitteella.

| 1.4.3 | Nivelöityjen vetoaisojen on oltava irti maasta. Ne eivät saa pudota alle 200 millimetrin korkeudelle maasta, kun ne vapautetaan vaaka-asennosta. Ks. myös liite 5, kohdat 5.3 ja 5.4. |
| --- | --- |

1.4.3

Nivelöityjen vetoaisojen on oltava irti maasta. Ne eivät saa pudota alle 200 millimetrin korkeudelle maasta, kun ne vapautetaan vaaka-asennosta. Ks. myös liite 5, kohdat 5.3 ja 5.4.

1.5   Vetopöytäkytkinten, kiinnityslevyjen ja kytkintappien kiinnittäminen ajoneuvoihin

| 1.5.1 | Luokan G50 vetopöytäkytkimiä ei saa kiinnittää suoraan ajoneuvoon, jollei ajoneuvon valmistaja ole tätä sallinut. Kytkimet on kiinnitettävä runkoon kiinnityslevyllä. Ajoneuvon tai kytkimen valmistajan toimittamia asennusohjeita on noudatettava. |
| --- | --- |

1.5.1

Luokan G50 vetopöytäkytkimiä ei saa kiinnittää suoraan ajoneuvoon, jollei ajoneuvon valmistaja ole tätä sallinut. Kytkimet on kiinnitettävä runkoon kiinnityslevyllä. Ajoneuvon tai kytkimen valmistajan toimittamia asennusohjeita on noudatettava.

| 1.5.2 | Puoliperävaunujen on oltava varustettu tukipyörillä tai muulla varusteella, joka mahdollistaa irrotuksen ja puoliperävaunun pysäköinnin. Jos puoliperävaunut ovat siten varustettuja, että kytkinlaitteiden, sähköjärjestelmien ja jarrujärjestelmien liittäminen voidaan tehdä automaattisesti, perävaunussa on oltava tukipyörät, jotka nousevat maasta automaattisesti puoliperävaunun kytkennän jälkeen.
  Tätä vaatimusta ei sovelleta silloin, kun puoliperävaunu on tarkoitettu erikoiskäyttöön, jolloin se tavallisesti irrotetaan vain korjaamolla, tai kun lastaaminen ja purkaminen tapahtuu erityisesti sitä varten suunnitellulla alueella. |
| --- | --- |

1.5.2

Puoliperävaunujen on oltava varustettu tukipyörillä tai muulla varusteella, joka mahdollistaa irrotuksen ja puoliperävaunun pysäköinnin. Jos puoliperävaunut ovat siten varustettuja, että kytkinlaitteiden, sähköjärjestelmien ja jarrujärjestelmien liittäminen voidaan tehdä automaattisesti, perävaunussa on oltava tukipyörät, jotka nousevat maasta automaattisesti puoliperävaunun kytkennän jälkeen.

Tätä vaatimusta ei sovelleta silloin, kun puoliperävaunu on tarkoitettu erikoiskäyttöön, jolloin se tavallisesti irrotetaan vain korjaamolla, tai kun lastaaminen ja purkaminen tapahtuu erityisesti sitä varten suunnitellulla alueella.

| 1.5.3 | Ajoneuvon valmistajan tai vetopöytäkytkimen tapin valmistajan on annettava ohjeet vetopöytäkytkimen tapin kiinnittämisestä puoliperävaunussa olevaan kiinnityslevyyn. |
| --- | --- |

1.5.3

Ajoneuvon valmistajan tai vetopöytäkytkimen tapin valmistajan on annettava ohjeet vetopöytäkytkimen tapin kiinnittämisestä puoliperävaunussa olevaan kiinnityslevyyn.

| 1.5.4 | Jos puoliperävaunu on varustettu ohjauskiilalla, sen on täytettävä liitteen 5 kohdassa 7.8 esitetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

1.5.4

Jos puoliperävaunu on varustettu ohjauskiilalla, sen on täytettävä liitteen 5 kohdassa 7.8 esitetyt vaatimukset.

2.   KAUKONÄYTTÖ JA KAUKO-OHJAUS

| 2.1 | Kaukonäytön ja kauko-ohjauksen laitteita asennettaessa on otettava huomioon liitteen 5 kohdassa 12 esitetyt soveltuvat vaatimukset. |
| --- | --- |

2.1

Kaukonäytön ja kauko-ohjauksen laitteita asennettaessa on otettava huomioon liitteen 5 kohdassa 12 esitetyt soveltuvat vaatimukset.

LIITE 7

Lisäys 1

KUORMITUS VETOKUULAN KORKEUDEN MITTAAMISTA VARTEN

| 1. | Korkeuden on oltava liitteen 7 kohdan 1.1.1 mukainen. |
| --- | --- |

1.

Korkeuden on oltava liitteen 7 kohdan 1.1.1 mukainen.

| 2. | Luokan M1 ajoneuvojen (7) osalta valmistajan on ilmoituslomakkeessa (liite 2) annettava massa, jolla tämä korkeus on mitattava. Massan on oltava joko valmistajan ilmoittama akseleille jaettu suurin sallittu massa tai massa, joka saadaan kun ajoneuvo kuormataan tämän lisäyksen kohdan 2.1 mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Luokan M1 ajoneuvojen (7) osalta valmistajan on ilmoituslomakkeessa (liite 2) annettava massa, jolla tämä korkeus on mitattava. Massan on oltava joko valmistajan ilmoittama akseleille jaettu suurin sallittu massa tai massa, joka saadaan kun ajoneuvo kuormataan tämän lisäyksen kohdan 2.1 mukaisesti.

| 2.1 | Massa on vetoajoneuvon valmistajan ilmoituksen mukainen suurin massa ajokunnossa (ks. liitteessä 2 esitetyn ilmoituslomakkeen kohta 6), johon lisätään seuraavat massat: |
| --- | --- |

2.1

Massa on vetoajoneuvon valmistajan ilmoituksen mukainen suurin massa ajokunnossa (ks. liitteessä 2 esitetyn ilmoituslomakkeen kohta 6), johon lisätään seuraavat massat:

| 2.1.1 | Kaksi 68 kg:n massaa sijoitetaan kunkin istuinrivin ulommalle istumapaikalle, kun istuimet ovat normaaliin ajoon tarkoitetussa takimmaisessa säätöasennossaan. Massat sijoitetaan seuraavasti: |
| --- | --- |

2.1.1

Kaksi 68 kg:n massaa sijoitetaan kunkin istuinrivin ulommalle istumapaikalle, kun istuimet ovat normaaliin ajoon tarkoitetussa takimmaisessa säätöasennossaan. Massat sijoitetaan seuraavasti:

| 2.1.1.1 | Kun kyseessä on alkuperäisvarusteena oleva kytkinlaite tai -osa, jonka on toimittanut hyväksyttäväksi ajoneuvon valmistaja, massat sijoitetaan suunnilleen kohtaan, joka sijaitsee 100 mm pisteen ”R” etupuolella säädettävien istuimien osalta ja 50 mm pisteen ”R” etupuolella muiden istuimien osalta. Piste ”R” määritellään säännön nro 14 kohdan 5.1.1.2 mukaisesti. |
| --- | --- |

2.1.1.1

Kun kyseessä on alkuperäisvarusteena oleva kytkinlaite tai -osa, jonka on toimittanut hyväksyttäväksi ajoneuvon valmistaja, massat sijoitetaan suunnilleen kohtaan, joka sijaitsee 100 mm pisteen ”R” etupuolella säädettävien istuimien osalta ja 50 mm pisteen ”R” etupuolella muiden istuimien osalta. Piste ”R” määritellään säännön nro 14 kohdan 5.1.1.2 mukaisesti.

| 2.1.1.2 | Sellaisten kytkinlaitteiden ja -osien testausta varten, jotka on toimittanut hyväksyttäväksi riippumaton valmistaja ja jotka on tarkoitettu asennettavaksi jälkeenpäin, massat sijoitetaan suunnilleen istuvan henkilön kohdalle. |
| --- | --- |

2.1.1.2

Sellaisten kytkinlaitteiden ja -osien testausta varten, jotka on toimittanut hyväksyttäväksi riippumaton valmistaja ja jotka on tarkoitettu asennettavaksi jälkeenpäin, massat sijoitetaan suunnilleen istuvan henkilön kohdalle.

| 2.1.2 | Lisäksi kutakin 68 kg:n massaa kohti sijoitetaan ajoneuvon tavaratilaan tasaisesti 7 kg:n massa, joka edustaa henkilökohtaisia matkatavaroita. |
| --- | --- |

2.1.2

Lisäksi kutakin 68 kg:n massaa kohti sijoitetaan ajoneuvon tavaratilaan tasaisesti 7 kg:n massa, joka edustaa henkilökohtaisia matkatavaroita.

| 3. | Luokan N1 ajoneuvojen (7) osalta ajoneuvon massa, jolla korkeus on mitattava, on |
| --- | --- |

3.

Luokan N1 ajoneuvojen (7) osalta ajoneuvon massa, jolla korkeus on mitattava, on

| 3.1 | vetoajoneuvon valmistajan ilmoittama akseleille jaettu suurin sallittu massa (ks. liitteessä 2 esitetyn ilmoituslomakkeen kohta 6). |
| --- | --- |

3.1

vetoajoneuvon valmistajan ilmoittama akseleille jaettu suurin sallittu massa (ks. liitteessä 2 esitetyn ilmoituslomakkeen kohta 6).

---

(1)  Liikennettä koskevan yleissopimuksen (Wien, 1968) 1 artiklan t ja u alakohdan merkityksessä.

1

(2)  Massat T ja R ja suurin teknisesti sallittu massa voivat olla suuremmat kuin kansallisen lainsäädännön mukainen suurin sallittu massa.

2

(3)  Ks. määritelmät säännössä nro 13, joka on liitteenä vuoden 1958 sopimuksessa, joka koskee pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten ehtojen hyväksymistä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevia ehtoja. Määritelmä on myös liitteessä 7 asiakirjassa Consolidated Resolution on the Construction vehicles (R. E. 3) (asiakirja TRANS/ WP 29/ 78/ Rev. 1/ Amend. 2).

3

(4)  Teknisesti sallittu massa voi olla suurempi kuin kansallisen lainsäädännön mukaan sallittu suurin massa.

4

(5)  Saksa 1, Ranska 2, Italia 3, Alankomaat 4, Ruotsi 5, Belgia 6, Unkari 7, Tšekki 8, Espanja 9, Jugoslavia 10, Yhdistynyt kuningaskunta 11, Itävalta 12, Luxemburg 13, Sveitsi 14, 15 (antamatta), Norja 16, Suomi 17, Tanska 18, Romania 19, Puola 20, Portugali 21, Venäjän federaatio 22, Kreikka 23, Irlanti 24, Kroatia 25, Slovenia 26, Slovakia 27, Valko-Venäjä 28, Viro 29, 30 (antamatta), Bosnia ja Hertsegovina 31, Latvia 32, 33 (antamatta), Bulgaria 34, 35–36 (antamatta), Turkki 37, 38–39 (antamatta), entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 40, 41 (antamatta), Euroopan yhteisö 42 (jäsenvaltiot myöntävät hyväksynnät ECE-tunnuksillaan), Japani 43, 44 (antamatta), Australia 45 ja Ukraina 46. Seuraavat numerot annetaan muille maille aikajärjestyksessä sitä mukaa kuin ne ratifioivat pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymistä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevia ehtoja koskevan sopimuksen tai liittyvät siihen, ja Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri ilmoittaa näin annetut numerot sopimuksen sopimuspuolille.

5

(6)  Ks. määritelmät säännössä nro 13, joka on liitteenä vuoden 1958 sopimuksessa, joka koskee pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten ehtojen hyväksymistä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevia ehtoja. Määritelmä on myös liitteessä 7 asiakirjassa Consolidated Resolution on the Construction vehicles (R.E.3) (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

6

(7)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteen 7 määritelmän mukaisesti (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

7

---

| 11.5.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 121/100 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 121/100

---

Oikaistaan Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 107 – M2- tai M3-luokan ajoneuvojen yleisen rakenteen hyväksymistä koskevista yhdenmukaisista vaatimuksista

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 373, 27. joulukuuta 2006
  )

Korvataan sääntö nro 107 seuraavasti:

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 107 – M2- tai M3-luokan ajoneuvojen yleisen rakenteen hyväksymistä koskevista yhdenmukaisista vaatimuksista

Tarkistus 1

johon sisältyy:

säännön muutossarja 01 – Voimaantulopäivä: 12. elokuuta 2004

oikaisu 1 – 19.10.2004

oikaisu 2 – 25.1.2006

1.   SOVELTAMISALA

| 1.1 | Tätä sääntöä sovelletaan kaikkiin yksikerroksisiin, kaksikerroksisiin, jäykkiin tai nivellettyihin M2- tai M3-luokan ajoneuvoihin (1). |
| --- | --- |

1.1

Tätä sääntöä sovelletaan kaikkiin yksikerroksisiin, kaksikerroksisiin, jäykkiin tai nivellettyihin M2- tai M3-luokan ajoneuvoihin (1).

| 1.2 | Tämän säännön vaatimuksia ei kuitenkaan sovelleta seuraaviin ajoneuvoihin: |
| --- | --- |

1.2

Tämän säännön vaatimuksia ei kuitenkaan sovelleta seuraaviin ajoneuvoihin:

| 1.2.1 | henkilöiden, esimerkiksi vankien, turvatussa kuljetuksessa käytettävät ajoneuvot, |
| --- | --- |

1.2.1

henkilöiden, esimerkiksi vankien, turvatussa kuljetuksessa käytettävät ajoneuvot,

| 1.2.2 | erityisesti loukkaantuneiden tai sairaiden kuljettamiseen suunnitellut ajoneuvot (ambulanssit), |
| --- | --- |

1.2.2

erityisesti loukkaantuneiden tai sairaiden kuljettamiseen suunnitellut ajoneuvot (ambulanssit),

| 1.2.3 | maastoajoneuvot, |
| --- | --- |

1.2.3

maastoajoneuvot,

| 1.2.4 | erityisesti koululaisten kuljetukseen suunnitellut ajoneuvot. |
| --- | --- |

1.2.4

erityisesti koululaisten kuljetukseen suunnitellut ajoneuvot.

| 1.3 | Tämän säännön vaatimuksia sovelletaan seuraaviin ajoneuvoihin ainoastaan, jos ne ovat niiden suunnitellun käytön ja toiminnan mukaisia: |
| --- | --- |

1.3

Tämän säännön vaatimuksia sovelletaan seuraaviin ajoneuvoihin ainoastaan, jos ne ovat niiden suunnitellun käytön ja toiminnan mukaisia:

| 1.3.1 | poliisivoimien käyttöön, turvallisuuskuljetuksiin ja asevoimien käyttöön suunnitellut ajoneuvot, |
| --- | --- |

1.3.1

poliisivoimien käyttöön, turvallisuuskuljetuksiin ja asevoimien käyttöön suunnitellut ajoneuvot,

| 1.3.2 | ajoneuvot, joissa on ainoastaan niiden paikallaan ollessa käytettäväksi tarkoitettuja istuimia ja jotka on suunniteltu kuljettamaan enintään 8 henkilöä (kuljettajan lisäksi) ajoneuvon ollessa liikkeessä. Esimerkkejä näistä ajoneuvoista ovat kirjastoautot, uskonnollisiin tilaisuuksiin käytettävät ajoneuvot ja edustustiloina käytettävät ajoneuvot. Kyseisten ajoneuvojen istuinten, jotka on tarkoitettu käytettäviksi ajoneuvon ollessa liikkeessä, on oltava selvästi käyttäjien tunnistettavissa. |
| --- | --- |

1.3.2

ajoneuvot, joissa on ainoastaan niiden paikallaan ollessa käytettäväksi tarkoitettuja istuimia ja jotka on suunniteltu kuljettamaan enintään 8 henkilöä (kuljettajan lisäksi) ajoneuvon ollessa liikkeessä. Esimerkkejä näistä ajoneuvoista ovat kirjastoautot, uskonnollisiin tilaisuuksiin käytettävät ajoneuvot ja edustustiloina käytettävät ajoneuvot. Kyseisten ajoneuvojen istuinten, jotka on tarkoitettu käytettäviksi ajoneuvon ollessa liikkeessä, on oltava selvästi käyttäjien tunnistettavissa.

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| 2.1 | ’Ajoneuvolla’ M2- tai M3-luokan moottoriajoneuvoa, sellaisena kuin se määritellään edellä kohdassa 1. |
| --- | --- |

2.1

’Ajoneuvolla’ M2- tai M3-luokan moottoriajoneuvoa, sellaisena kuin se määritellään edellä kohdassa 1.

| 2.1.1 | Niiden ajoneuvojen osalta, joissa on tilaa kuljettajan lisäksi useammalle kuin 22 matkustajalle, on kolme ajoneuvoalaluokkaa: |
| --- | --- |

2.1.1

Niiden ajoneuvojen osalta, joissa on tilaa kuljettajan lisäksi useammalle kuin 22 matkustajalle, on kolme ajoneuvoalaluokkaa:

| 2.1.1.1 | ’Alaluokka I’: ajoneuvot, joihin on rakennettu alueet seisoville matkustajille siten, että matkustajien usein toistuva sisään- ja uloskäynti on mahdollista. |
| --- | --- |

2.1.1.1

’Alaluokka I’: ajoneuvot, joihin on rakennettu alueet seisoville matkustajille siten, että matkustajien usein toistuva sisään- ja uloskäynti on mahdollista.

| 2.1.1.2 | ’Alaluokka II’: ajoneuvot, jotka on rakennettu pääasiassa istuvien matkustajien kuljetukseen ja suunniteltu siten, että seisovien matkustajien kuljetus käytävällä ja/tai alueella, jonka koko on enintään kahdelle kaksoisistuimelle varattu tila, on mahdollista. |
| --- | --- |

2.1.1.2

’Alaluokka II’: ajoneuvot, jotka on rakennettu pääasiassa istuvien matkustajien kuljetukseen ja suunniteltu siten, että seisovien matkustajien kuljetus käytävällä ja/tai alueella, jonka koko on enintään kahdelle kaksoisistuimelle varattu tila, on mahdollista.

| 2.1.1.3 | ’Alaluokka III’: ajoneuvot, jotka on rakennettu yksinomaan istuvien matkustajien kuljetukseen. |
| --- | --- |

2.1.1.3

’Alaluokka III’: ajoneuvot, jotka on rakennettu yksinomaan istuvien matkustajien kuljetukseen.

| 2.1.1.4 | Ajoneuvon voidaan katsoa kuuluvan useampaan kuin yhteen alaluokkaan. Tällöin se voidaan hyväksyä jokaisessa sitä vastaavassa alaluokassa. |
| --- | --- |

2.1.1.4

Ajoneuvon voidaan katsoa kuuluvan useampaan kuin yhteen alaluokkaan. Tällöin se voidaan hyväksyä jokaisessa sitä vastaavassa alaluokassa.

| 2.1.2 | Niiden ajoneuvojen osalta, joissa on tilaa kuljettajan lisäksi enintään 22 matkustajalle, on kaksi ajoneuvoalaluokkaa: |
| --- | --- |

2.1.2

Niiden ajoneuvojen osalta, joissa on tilaa kuljettajan lisäksi enintään 22 matkustajalle, on kaksi ajoneuvoalaluokkaa:

| 2.1.2.1 | ’Alaluokka A’: ajoneuvot, jotka on suunniteltu kuljettamaan seisovia matkustajia; tähän alaluokkaan kuuluvassa ajoneuvossa on istuimia, ja sen on oltava varustettu seisovia matkustajia varten. |
| --- | --- |

2.1.2.1

’Alaluokka A’: ajoneuvot, jotka on suunniteltu kuljettamaan seisovia matkustajia; tähän alaluokkaan kuuluvassa ajoneuvossa on istuimia, ja sen on oltava varustettu seisovia matkustajia varten.

| 2.1.2.2 | ’Alaluokka B’: ajoneuvot, joita ei ole suunniteltu kuljettamaan seisovia matkustajia; tähän alaluokkaan kuuluvaa ajoneuvoa ei ole varustettu seisovia matkustajia varten. |
| --- | --- |

2.1.2.2

’Alaluokka B’: ajoneuvot, joita ei ole suunniteltu kuljettamaan seisovia matkustajia; tähän alaluokkaan kuuluvaa ajoneuvoa ei ole varustettu seisovia matkustajia varten.

| 2.1.3 | ’Nivelajoneuvolla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, joka koostuu kahdesta tai useammasta toisiinsa nivelletystä jäykästä osasta; kunkin osan matkustamojen on oltava yhteydessä toisiinsa siten, että matkustajat voivat liikkua vapaasti osien välillä; jäykät osat on liitetty pysyvästi toisiinsa siten, että niiden erottaminen on mahdollista ainoastaan käyttämällä tavallisesti vain korjaamoilla olevia laitteita. |
| --- | --- |

2.1.3

’Nivelajoneuvolla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, joka koostuu kahdesta tai useammasta toisiinsa nivelletystä jäykästä osasta; kunkin osan matkustamojen on oltava yhteydessä toisiinsa siten, että matkustajat voivat liikkua vapaasti osien välillä; jäykät osat on liitetty pysyvästi toisiinsa siten, että niiden erottaminen on mahdollista ainoastaan käyttämällä tavallisesti vain korjaamoilla olevia laitteita.

| 2.1.3.1 | ’Kaksikerroksisella nivelajoneuvolla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, joka koostuu kahdesta tai useammasta toisiinsa nivelletystä jäykästä osasta; kunkin osan matkustamot ovat yhteydessä toisiinsa ainakin yhdessä kerroksessa niin, että matkustajat voivat liikkua vapaasti niiden välillä; jäykät osat on liitetty pysyvästi toisiinsa siten, että niiden erottaminen on mahdollista ainoastaan käyttämällä tavallisesti vain korjaamoilla olevia laitteita. |
| --- | --- |

2.1.3.1

’Kaksikerroksisella nivelajoneuvolla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, joka koostuu kahdesta tai useammasta toisiinsa nivelletystä jäykästä osasta; kunkin osan matkustamot ovat yhteydessä toisiinsa ainakin yhdessä kerroksessa niin, että matkustajat voivat liikkua vapaasti niiden välillä; jäykät osat on liitetty pysyvästi toisiinsa siten, että niiden erottaminen on mahdollista ainoastaan käyttämällä tavallisesti vain korjaamoilla olevia laitteita.

| 2.1.4 | ’Matalalattialinja-autolla’ tarkoitetaan alaluokan I, II tai A ajoneuvoa, jossa vähintään 35 prosenttia seisoville matkustajille varatusta alueesta (tai nivelajoneuvojen etuosassa tai kaksikerroksisten ajoneuvojen alakerroksessa) muodostaa alueen, jossa ei ole askelmia ja josta pääsee vähintään yhdelle käyttöovelle. |
| --- | --- |

2.1.4

’Matalalattialinja-autolla’ tarkoitetaan alaluokan I, II tai A ajoneuvoa, jossa vähintään 35 prosenttia seisoville matkustajille varatusta alueesta (tai nivelajoneuvojen etuosassa tai kaksikerroksisten ajoneuvojen alakerroksessa) muodostaa alueen, jossa ei ole askelmia ja josta pääsee vähintään yhdelle käyttöovelle.

| 2.1.5 | ’Korilla’ tarkoitetaan erillistä teknistä yksikköä, joka käsittää ajoneuvon kaikki sisäiset ja ulkoiset erityisvarusteet. |
| --- | --- |

2.1.5

’Korilla’ tarkoitetaan erillistä teknistä yksikköä, joka käsittää ajoneuvon kaikki sisäiset ja ulkoiset erityisvarusteet.

| 2.1.6 | ’Kaksikerroksisella ajoneuvolla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, jossa matkustajille tarkoitetut tilat on järjestetty ainakin yhdessä osassa kahteen päällekkäin olevaan tasoon ja jonka ylemmässä kerroksessa ei ole seisoville matkustajille varattua tilaa. |
| --- | --- |

2.1.6

’Kaksikerroksisella ajoneuvolla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, jossa matkustajille tarkoitetut tilat on järjestetty ainakin yhdessä osassa kahteen päällekkäin olevaan tasoon ja jonka ylemmässä kerroksessa ei ole seisoville matkustajille varattua tilaa.

| 2.1.7 | ’Erillisellä teknisellä yksiköllä’ tarkoitetaan ajoneuvon osaksi tarkoitettua laitetta, joka voidaan tyyppihyväksyä erikseen, mutta ainoastaan yhteen tai useampaan määrättyyn ajoneuvotyyppiin kuuluvana. |
| --- | --- |

2.1.7

’Erillisellä teknisellä yksiköllä’ tarkoitetaan ajoneuvon osaksi tarkoitettua laitetta, joka voidaan tyyppihyväksyä erikseen, mutta ainoastaan yhteen tai useampaan määrättyyn ajoneuvotyyppiin kuuluvana.

2.2   ’Tyypin (tyyppien) määritelmä’

| 2.2.1 | ’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan sellaisia ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan seuraavien seikkojen osalta:






  a) | korin valmistaja, |
| --- | --- | --- |

2.2.1

’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan sellaisia ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan seuraavien seikkojen osalta:

a)

korin valmistaja,

| b) | alustan valmistaja, |
| --- | --- |

b)

alustan valmistaja,

| c) | ajoneuvokonsepti (> 22 matkustajaa tai ≤ 22 matkustajaa), |
| --- | --- |

c)

ajoneuvokonsepti (> 22 matkustajaa tai ≤ 22 matkustajaa),

| d) | korikonsepti (yksi-/kaksikerroksinen, nivelletty, matalalattiainen), |
| --- | --- |

d)

korikonsepti (yksi-/kaksikerroksinen, nivelletty, matalalattiainen),

| e) | korin tyyppi, jos kori on hyväksytty erillisenä teknisenä yksikkönä. |
| --- | --- |

e)

korin tyyppi, jos kori on hyväksytty erillisenä teknisenä yksikkönä.

| 2.2.2 | ’Korityypillä’ tarkoitetaan erillisen teknisen yksikön tyyppihyväksynnän yhteydessä sellaisten korien luokkaa, jotka eivät olennaisesti eroa toisistaan seuraavien seikkojen osalta:






  a) | korin valmistaja, |
| --- | --- | --- |

2.2.2

’Korityypillä’ tarkoitetaan erillisen teknisen yksikön tyyppihyväksynnän yhteydessä sellaisten korien luokkaa, jotka eivät olennaisesti eroa toisistaan seuraavien seikkojen osalta:

a)

korin valmistaja,

| b) | ajoneuvokonsepti (> 22 matkustajaa tai ≤ 22 matkustajaa), |
| --- | --- |

b)

ajoneuvokonsepti (> 22 matkustajaa tai ≤ 22 matkustajaa),

| c) | korikonsepti (yksi-/kaksikerroksinen, nivelletty, matalalattiainen), |
| --- | --- |

c)

korikonsepti (yksi-/kaksikerroksinen, nivelletty, matalalattiainen),

| d) | täysin varustetun ajoneuvon korin massa 10 prosentin tarkkuudella, |
| --- | --- |

d)

täysin varustetun ajoneuvon korin massa 10 prosentin tarkkuudella,

| e) | ajoneuvotyypit, joihin korityyppi voidaan asentaa. |
| --- | --- |

e)

ajoneuvotyypit, joihin korityyppi voidaan asentaa.

| 2.3 | ’Ajoneuvon tai erillisen teknisen yksikön hyväksynnällä’ tarkoitetaan kohdassa 2.2 määritellyn ajoneuvo- tai korityypin hyväksyntää ottaen huomioon tässä säännössä eritellyt rakenteelliset piirteet. |
| --- | --- |

2.3

’Ajoneuvon tai erillisen teknisen yksikön hyväksynnällä’ tarkoitetaan kohdassa 2.2 määritellyn ajoneuvo- tai korityypin hyväksyntää ottaen huomioon tässä säännössä eritellyt rakenteelliset piirteet.

| 2.4 | ’Korirakenteella’ tarkoitetaan korin sitä osaa, joka myötävaikuttaa ajoneuvon lujuuteen ajoneuvon kaatuessa. |
| --- | --- |

2.4

’Korirakenteella’ tarkoitetaan korin sitä osaa, joka myötävaikuttaa ajoneuvon lujuuteen ajoneuvon kaatuessa.

| 2.5 | ’Käyttöovella’ tarkoitetaan matkustajien käyttöön tarkoitettua ovea tavallisissa olosuhteissa ajajan istuessa. |
| --- | --- |

2.5

’Käyttöovella’ tarkoitetaan matkustajien käyttöön tarkoitettua ovea tavallisissa olosuhteissa ajajan istuessa.

| 2.6 | ’Pariovella’ tarkoitetaan ovea, jonka johdosta ajoneuvossa on kaksi sisäänkäyntiä tai kahta sisäänkäyntiä vastaava sisäänkäynti. |
| --- | --- |

2.6

’Pariovella’ tarkoitetaan ovea, jonka johdosta ajoneuvossa on kaksi sisäänkäyntiä tai kahta sisäänkäyntiä vastaava sisäänkäynti.

| 2.7 | ’Liukuovella’ tarkoitetaan ovea, joka voidaan avata tai sulkea ainoastaan liu'uttamalla sitä yhtä tai useampaa suoraa tai lähes suoraa kiskoa pitkin. |
| --- | --- |

2.7

’Liukuovella’ tarkoitetaan ovea, joka voidaan avata tai sulkea ainoastaan liu'uttamalla sitä yhtä tai useampaa suoraa tai lähes suoraa kiskoa pitkin.

| 2.8 | ’Hätäovella’ tarkoitetaan ovea, joka on tarkoitettu käytettäväksi matkustajien uloskäyntinä ainoastaan poikkeuksellisesti ja erityisesti hätätilanteessa. |
| --- | --- |

2.8

’Hätäovella’ tarkoitetaan ovea, joka on tarkoitettu käytettäväksi matkustajien uloskäyntinä ainoastaan poikkeuksellisesti ja erityisesti hätätilanteessa.

| 2.9 | ’Hätäikkunalla’ tarkoitetaan ikkunaa, ei välttämättä lasi-ikkunaa, joka on tarkoitettu käytettäväksi matkustajien uloskäyntinä ainoastaan hätätilanteessa. |
| --- | --- |

2.9

’Hätäikkunalla’ tarkoitetaan ikkunaa, ei välttämättä lasi-ikkunaa, joka on tarkoitettu käytettäväksi matkustajien uloskäyntinä ainoastaan hätätilanteessa.

| 2.10 | ’Kaksi- tai useampiosaisella ikkunalla’ tarkoitetaan hätäikkunaa, joka silloin, kun sen jakaa kahteen tai useampaan osaan kuvitteellisella pystyviivalla (-viivoilla) tai -taso(i)lla, koostuu kahdesta tai useammasta osasta, joista jokainen täyttää tavanomaista hätäikkunaa koskevat kokoon ja pääsyyn liittyvät vaatimukset. |
| --- | --- |

2.10

’Kaksi- tai useampiosaisella ikkunalla’ tarkoitetaan hätäikkunaa, joka silloin, kun sen jakaa kahteen tai useampaan osaan kuvitteellisella pystyviivalla (-viivoilla) tai -taso(i)lla, koostuu kahdesta tai useammasta osasta, joista jokainen täyttää tavanomaista hätäikkunaa koskevat kokoon ja pääsyyn liittyvät vaatimukset.

| 2.11 | ’Hätäluukulla’ tarkoitetaan katossa tai lattiassa olevaa aukkoa, joka on tarkoitettu käytettäväksi matkustajien varauloskäyntinä ainoastaan hätätilanteessa. |
| --- | --- |

2.11

’Hätäluukulla’ tarkoitetaan katossa tai lattiassa olevaa aukkoa, joka on tarkoitettu käytettäväksi matkustajien varauloskäyntinä ainoastaan hätätilanteessa.

| 2.12 | ’Varauloskäynnillä’ tarkoitetaan hätäovea, -ikkunaa tai -luukkua. |
| --- | --- |

2.12

’Varauloskäynnillä’ tarkoitetaan hätäovea, -ikkunaa tai -luukkua.

| 2.13 | ’Uloskäynnillä’ tarkoitetaan käyttöovea, kerrostenvälistä portaikkoa tai hätäovea. |
| --- | --- |

2.13

’Uloskäynnillä’ tarkoitetaan käyttöovea, kerrostenvälistä portaikkoa tai hätäovea.

| 2.14 | ’Lattialla tai kerroksella’ tarkoitetaan sitä osaa korista, jonka yläpinta kannattaa seisovia matkustajia, istuvien matkustajien jalkoja, kuljettajaa ja mahdollisia henkilökunnan jäseniä ja joka voi kannattaa istuinkiinnityksiä. |
| --- | --- |

2.14

’Lattialla tai kerroksella’ tarkoitetaan sitä osaa korista, jonka yläpinta kannattaa seisovia matkustajia, istuvien matkustajien jalkoja, kuljettajaa ja mahdollisia henkilökunnan jäseniä ja joka voi kannattaa istuinkiinnityksiä.

| 2.15 | ’Käytävällä’ tarkoitetaan tilaa, jota pitkin matkustajat pääsevät istuimelta tai istuinriviltä toiselle istuimelle tai istuinriville tai sisäänkäynnille käyttöovelta tai käyttöovelle, kerrostenväliseltä portaikolta tai portaikolle sekä seisoville matkustajille varatulta alueelta tai alueelle; siihen eivät kuulu: |
| --- | --- |

2.15

’Käytävällä’ tarkoitetaan tilaa, jota pitkin matkustajat pääsevät istuimelta tai istuinriviltä toiselle istuimelle tai istuinriville tai sisäänkäynnille käyttöovelta tai käyttöovelle, kerrostenväliseltä portaikolta tai portaikolle sekä seisoville matkustajille varatulta alueelta tai alueelle; siihen eivät kuulu:

| 2.15.1 | kunkin istuimen edessä oleva 300 mm:n tila paitsi siinä tapauksessa, että sivuittain oleva istuin on sijoitettu pyörän kaaren yläpuolelle, jolloin kyseinen mitta voidaan vähentää 225 mm:iin, |
| --- | --- |

2.15.1

kunkin istuimen edessä oleva 300 mm:n tila paitsi siinä tapauksessa, että sivuittain oleva istuin on sijoitettu pyörän kaaren yläpuolelle, jolloin kyseinen mitta voidaan vähentää 225 mm:iin,

| 2.15.2 | askelmien tai portaikon yläpuolella oleva tila, eikä |
| --- | --- |

2.15.2

askelmien tai portaikon yläpuolella oleva tila, eikä

| 2.15.3 | mikään tila, josta pääsee ainoastaan yhdelle istuimelle tai istuinriville tai kahdelle vastakkain olevalle poikittaisistuimelle tai istuinriville. |
| --- | --- |

2.15.3

mikään tila, josta pääsee ainoastaan yhdelle istuimelle tai istuinriville tai kahdelle vastakkain olevalle poikittaisistuimelle tai istuinriville.

| 2.16 | ’Sisäänkäynnillä’ tarkoitetaan tilaa, joka jatkuu käyttöovelta sisälle ajoneuvoon ylimmän askelman uloimpaan reunaan (käytävän reunaan), kerrostenväliseen portaikkoon tai varauloskäynnille johtavaan portaikkoon. Jos ovella ei ole askelmaa, sisäänkäynniksi katsotaan tila, joka mitataan liitteen 3 kohdan 7.7.1 mukaisesti 300 mm:n etäisyydelle oven kaksoislevyn sisäpinnan alkuasennosta. |
| --- | --- |

2.16

’Sisäänkäynnillä’ tarkoitetaan tilaa, joka jatkuu käyttöovelta sisälle ajoneuvoon ylimmän askelman uloimpaan reunaan (käytävän reunaan), kerrostenväliseen portaikkoon tai varauloskäynnille johtavaan portaikkoon. Jos ovella ei ole askelmaa, sisäänkäynniksi katsotaan tila, joka mitataan liitteen 3 kohdan 7.7.1 mukaisesti 300 mm:n etäisyydelle oven kaksoislevyn sisäpinnan alkuasennosta.

| 2.17 | ’Ohjaamolla’ tarkoitetaan hätätilanteita lukuun ottamatta yksinomaan kuljettajan käyttöön tarkoitettua tilaa, jossa ovat kuljettajan istuin, ohjauspyörä, hallintalaitteet, mittarit ja muut ajoneuvon ajamisessa ja toiminnassa tarvittavat laitteet. |
| --- | --- |

2.17

’Ohjaamolla’ tarkoitetaan hätätilanteita lukuun ottamatta yksinomaan kuljettajan käyttöön tarkoitettua tilaa, jossa ovat kuljettajan istuin, ohjauspyörä, hallintalaitteet, mittarit ja muut ajoneuvon ajamisessa ja toiminnassa tarvittavat laitteet.

| 2.18 | ’Ajokuntoisen ajoneuvon massalla’ tarkoitetaan ajokuntoisen kuormaamattoman ajoneuvon massaa koreineen ja kytkentälaitteineen, jos kyseessä on vetoajoneuvo, tai alustan ja ohjaamon yhteismassaa, jos valmistaja ei asenna koria ja/tai kytkentälaitetta (mukaan luettuna jäähdytysneste, öljyt, 90 prosenttia polttoaineesta, 100 prosenttia muista nesteistä kuin jätevesistä, työkalut, vararengas ja kuljettaja (75 kg), ja linja-autojen osalta henkilökunnan jäsenen massa (75 kg), jos ajoneuvossa on istuin henkilökunnan jäsenelle). |
| --- | --- |

2.18

’Ajokuntoisen ajoneuvon massalla’ tarkoitetaan ajokuntoisen kuormaamattoman ajoneuvon massaa koreineen ja kytkentälaitteineen, jos kyseessä on vetoajoneuvo, tai alustan ja ohjaamon yhteismassaa, jos valmistaja ei asenna koria ja/tai kytkentälaitetta (mukaan luettuna jäähdytysneste, öljyt, 90 prosenttia polttoaineesta, 100 prosenttia muista nesteistä kuin jätevesistä, työkalut, vararengas ja kuljettaja (75 kg), ja linja-autojen osalta henkilökunnan jäsenen massa (75 kg), jos ajoneuvossa on istuin henkilökunnan jäsenelle).

| 2.19 | ’Suurimmalla teknisesti sallitulla kokonaismassalla (M)’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa ajoneuvon suurinta massaa, joka perustuu ajoneuvon rakenteeseen ja suorituskykyyn. Suurinta teknisesti sallittua kokonaismassaa käytetään ajoneuvon luokan määrittämiseksi. |
| --- | --- |

2.19

’Suurimmalla teknisesti sallitulla kokonaismassalla (M)’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa ajoneuvon suurinta massaa, joka perustuu ajoneuvon rakenteeseen ja suorituskykyyn. Suurinta teknisesti sallittua kokonaismassaa käytetään ajoneuvon luokan määrittämiseksi.

| 2.20 | ’Matkustajalla’ tarkoitetaan henkilöä, joka ei ole kuljettaja eikä henkilökunnan jäsen. |
| --- | --- |

2.20

’Matkustajalla’ tarkoitetaan henkilöä, joka ei ole kuljettaja eikä henkilökunnan jäsen.

| 2.21 | ’Liikuntaesteisellä matkustajalla’ tarkoitetaan kaikkia henkilöitä, joiden on erityisen vaikea käyttää julkisia liikennevälineitä, kuten vammaisia (aistivammaiset, kehitysvammaiset ja pyörätuolin käyttäjät mukaan luettuina), raajavammaisia, pienikokoisia henkilöitä, painavien matkatavaroiden kanssa matkustavia, vanhuksia, raskaana olevia naisia, kärrylaukkua kuljettavia henkilöitä sekä lasten kanssa liikkuvia henkilöitä (rattaissa istuvat lapset mukaan luettuina). |
| --- | --- |

2.21

’Liikuntaesteisellä matkustajalla’ tarkoitetaan kaikkia henkilöitä, joiden on erityisen vaikea käyttää julkisia liikennevälineitä, kuten vammaisia (aistivammaiset, kehitysvammaiset ja pyörätuolin käyttäjät mukaan luettuina), raajavammaisia, pienikokoisia henkilöitä, painavien matkatavaroiden kanssa matkustavia, vanhuksia, raskaana olevia naisia, kärrylaukkua kuljettavia henkilöitä sekä lasten kanssa liikkuvia henkilöitä (rattaissa istuvat lapset mukaan luettuina).

| 2.22 | ’Pyörätuolin käyttäjällä’ tarkoitetaan henkilöä, joka sairauden tai vamman vuoksi käyttää liikkumiseen pyörätuolia. |
| --- | --- |

2.22

’Pyörätuolin käyttäjällä’ tarkoitetaan henkilöä, joka sairauden tai vamman vuoksi käyttää liikkumiseen pyörätuolia.

| 2.23 | ’Henkilökunnan jäsenellä’ tarkoitetaan henkilöä, jonka tehtävänä on toimia apukuljettajana tai mahdollisena avustajana. |
| --- | --- |

2.23

’Henkilökunnan jäsenellä’ tarkoitetaan henkilöä, jonka tehtävänä on toimia apukuljettajana tai mahdollisena avustajana.

| 2.24 | ’Matkustamolla’ tarkoitetaan matkustajien käyttöön tarkoitettua tilaa, ei kuitenkaan tilaa, jossa on kiinteitä laitteistoja, kuten baareja, pienoiskeittiöitä, WC-tiloja tai matkatavara- tai tavaratiloja. |
| --- | --- |

2.24

’Matkustamolla’ tarkoitetaan matkustajien käyttöön tarkoitettua tilaa, ei kuitenkaan tilaa, jossa on kiinteitä laitteistoja, kuten baareja, pienoiskeittiöitä, WC-tiloja tai matkatavara- tai tavaratiloja.

| 2.25 | ’Konekäyttöisellä käyttöovella’ tarkoitetaan käyttöovea, joka toimii ainoastaan muulla kuin lihasenergialla ja jonka avaamista ja sulkemista ohjaa kuljettaja tai henkilökunnan jäsen kauko-ohjauksella, jos se ei tapahdu automaattisesti. |
| --- | --- |

2.25

’Konekäyttöisellä käyttöovella’ tarkoitetaan käyttöovea, joka toimii ainoastaan muulla kuin lihasenergialla ja jonka avaamista ja sulkemista ohjaa kuljettaja tai henkilökunnan jäsen kauko-ohjauksella, jos se ei tapahdu automaattisesti.

| 2.26 | ’Automaattisella käyttöovella’ tarkoitetaan konekäyttöistä käyttöovea, joka voidaan avata (muilla kuin hätätilanteessa käytettävillä hallintalaitteilla) vasta sen jälkeen, kun matkustaja on käyttänyt hallintalaitetta ja kuljettaja on aktivoinut hallintalaitteet, ja joka sulkeutuu tämän jälkeen automaattisesti. |
| --- | --- |

2.26

’Automaattisella käyttöovella’ tarkoitetaan konekäyttöistä käyttöovea, joka voidaan avata (muilla kuin hätätilanteessa käytettävillä hallintalaitteilla) vasta sen jälkeen, kun matkustaja on käyttänyt hallintalaitetta ja kuljettaja on aktivoinut hallintalaitteet, ja joka sulkeutuu tämän jälkeen automaattisesti.

| 2.27 | ’Ajonestolaitteella’ tarkoitetaan automaattista laitetta, joka estää ajoneuvon liikkeelle lähdön pysähdyksen jälkeen. |
| --- | --- |

2.27

’Ajonestolaitteella’ tarkoitetaan automaattista laitetta, joka estää ajoneuvon liikkeelle lähdön pysähdyksen jälkeen.

| 2.28 | ’Kuljettajan ohjaamalla käyttöovella’ tarkoitetaan käyttöovea, jonka tavallisesti kuljettaja avaa ja sulkee. |
| --- | --- |

2.28

’Kuljettajan ohjaamalla käyttöovella’ tarkoitetaan käyttöovea, jonka tavallisesti kuljettaja avaa ja sulkee.

| 2.29 | ’Ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille tarkoitetulla istuimella’ tarkoitetaan istuinta, jossa on ylimääräistä tilaa liikuntaesteistä matkustajaa varten ja joka on merkitty tätä tarkoitusta varten. |
| --- | --- |

2.29

’Ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille tarkoitetulla istuimella’ tarkoitetaan istuinta, jossa on ylimääräistä tilaa liikuntaesteistä matkustajaa varten ja joka on merkitty tätä tarkoitusta varten.

| 2.30 | ’Ajoneuvoon pääsyä helpottavalla laitteella’ tarkoitetaan laitetta, jonka avulla helpotetaan pyörätuolin pääsyä ajoneuvoon, esimerkiksi hissiä tai ramppia. |
| --- | --- |

2.30

’Ajoneuvoon pääsyä helpottavalla laitteella’ tarkoitetaan laitetta, jonka avulla helpotetaan pyörätuolin pääsyä ajoneuvoon, esimerkiksi hissiä tai ramppia.

| 2.31 | ’Niiausjärjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmää, jolla ajoneuvon koria lasketaan kokonaan tai osittain suhteessa tavanomaiseen kulkuasentoon. |
| --- | --- |

2.31

’Niiausjärjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmää, jolla ajoneuvon koria lasketaan kokonaan tai osittain suhteessa tavanomaiseen kulkuasentoon.

| 2.32 | ’Hissillä’ tarkoitetaan laitetta tai järjestelmää, jossa on nostosilta, jota voidaan nostaa tai laskea siten, että matkustajat voivat liikkua matkustamon lattian ja maanpinnan tai jalkakäytävän välillä. |
| --- | --- |

2.32

’Hissillä’ tarkoitetaan laitetta tai järjestelmää, jossa on nostosilta, jota voidaan nostaa tai laskea siten, että matkustajat voivat liikkua matkustamon lattian ja maanpinnan tai jalkakäytävän välillä.

| 2.33 | ’Rampilla’ tarkoitetaan laitetta, joka yhdistää matkustamon lattian ja maanpinnan tai jalkakäytävän. |
| --- | --- |

2.33

’Rampilla’ tarkoitetaan laitetta, joka yhdistää matkustamon lattian ja maanpinnan tai jalkakäytävän.

| 2.34 | ’Siirrettävällä rampilla’ tarkoitetaan ramppia, joka voidaan irrottaa ajoneuvon rakenteesta ja jota kuljettaja tai henkilökunnan jäsen voi käyttää. |
| --- | --- |

2.34

’Siirrettävällä rampilla’ tarkoitetaan ramppia, joka voidaan irrottaa ajoneuvon rakenteesta ja jota kuljettaja tai henkilökunnan jäsen voi käyttää.

| 2.35 | ’Irrotettavalla istuimella’ tarkoitetaan istuinta, joka voidaan helposti irrottaa ajoneuvosta. |
| --- | --- |

2.35

’Irrotettavalla istuimella’ tarkoitetaan istuinta, joka voidaan helposti irrottaa ajoneuvosta.

| 2.36 | ’Etuosalla’ ja ’takaosalla’ tarkoitetaan ajoneuvon etuosaa tai takaosaa tavanomaisen kulkusuunnan mukaisesti, ja termit ’edessä oleva’, ’etummainen’, ’takana oleva’ ja ’takimmainen’ on ymmärrettävä vastaavasti. |
| --- | --- |

2.36

’Etuosalla’ ja ’takaosalla’ tarkoitetaan ajoneuvon etuosaa tai takaosaa tavanomaisen kulkusuunnan mukaisesti, ja termit ’edessä oleva’, ’etummainen’, ’takana oleva’ ja ’takimmainen’ on ymmärrettävä vastaavasti.

| 2.37 | ’Kerrostenvälisellä portaikolla’ tarkoitetaan portaikkoa, joka yhdistää yläkerroksen ja alakerroksen. |
| --- | --- |

2.37

’Kerrostenvälisellä portaikolla’ tarkoitetaan portaikkoa, joka yhdistää yläkerroksen ja alakerroksen.

| 2.38 | ’Erillisellä osastolla’ tarkoitetaan ajoneuvossa olevaa tilaa, jossa matkustajat tai henkilökunnan jäsenet voivat olla ajoneuvon ollessa käytössä ja joka on erillään matkustajien tai henkilökunnan muista tiloista, paitsi jos tilan väliseinä on sellainen, että matkustajilla on näköyhteys seuraavaan matkustajatilaan ja jos tila on yhdistetty muihin tiloihin käytävällä, jossa ei ole ovia. |
| --- | --- |

2.38

’Erillisellä osastolla’ tarkoitetaan ajoneuvossa olevaa tilaa, jossa matkustajat tai henkilökunnan jäsenet voivat olla ajoneuvon ollessa käytössä ja joka on erillään matkustajien tai henkilökunnan muista tiloista, paitsi jos tilan väliseinä on sellainen, että matkustajilla on näköyhteys seuraavaan matkustajatilaan ja jos tila on yhdistetty muihin tiloihin käytävällä, jossa ei ole ovia.

| 2.39 | ’Varauloskäynnille johtavalla portaikolla’ tarkoitetaan yläkerroksesta lähtevää portaikkoa, joka päättyy hätäovelle. |
| --- | --- |

2.39

’Varauloskäynnille johtavalla portaikolla’ tarkoitetaan yläkerroksesta lähtevää portaikkoa, joka päättyy hätäovelle.

3.   HYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVA HAKEMUS

| 3.1 | Hyväksyntää koskeva hakemus






  a) | ajoneuvotyypin, |
| --- | --- | --- |

3.1

Hyväksyntää koskeva hakemus

a)

ajoneuvotyypin,

| b) | erillisen teknisen yksikön tyypin tai |
| --- | --- |

b)

erillisen teknisen yksikön tyypin tai

| c) | erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyllä korityypillä varustetun ajoneuvotyypin |
| --- | --- |

c)

erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyllä korityypillä varustetun ajoneuvotyypin

rakenteellisten piirteiden osalta on jätettävä valmistajan tai valmistajan valtuutetun edustajan toimesta.

| 3.2 | Jos hyväksyntähakemus koskee ajoneuvoa, joka on valmistettu asentamalla alusta jo tyyppihyväksyttyyn koriin, valmistajalla tarkoitetaan kokoajaa. |
| --- | --- |

3.2

Jos hyväksyntähakemus koskee ajoneuvoa, joka on valmistettu asentamalla alusta jo tyyppihyväksyttyyn koriin, valmistajalla tarkoitetaan kokoajaa.

| 3.3 | Rakenteellisia piirteitä koskevan ilmoituslomakkeen malli on liitteessä 1 olevassa 1 osassa. |
| --- | --- |

3.3

Rakenteellisia piirteitä koskevan ilmoituslomakkeen malli on liitteessä 1 olevassa 1 osassa.

| 3.3.1 | Lisäys 1: ajoneuvotyyppi |
| --- | --- |

3.3.1

Lisäys 1: ajoneuvotyyppi

| 3.3.2 | Lisäys 2: korityyppi |
| --- | --- |

3.3.2

Lisäys 2: korityyppi

| 3.3.3 | Lisäys 3: erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyllä korilla varustettu ajoneuvotyyppi. |
| --- | --- |

3.3.3

Lisäys 3: erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyllä korilla varustettu ajoneuvotyyppi.

| 3.4 | Tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustava(t) ajoneuvo(t) tai kori(t). |
| --- | --- |

3.4

Tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustava(t) ajoneuvo(t) tai kori(t).

4.   HYVÄKSYNTÄ

| 4.1 | Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvo tai kori vastaa kohdan 5 vaatimuksia, on kyseiselle ajoneuvo- tai korityypille annettava tyyppihyväksyntä. |
| --- | --- |

4.1

Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvo tai kori vastaa kohdan 5 vaatimuksia, on kyseiselle ajoneuvo- tai korityypille annettava tyyppihyväksyntä.

| 4.2 | Jokaiselle hyväksytylle ajoneuvotyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 01, mikä vastaa muutossarjaa 01) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa muulle kohdassa 2.2 tarkoitetulle ajoneuvo- tai korityypille. |
| --- | --- |

4.2

Jokaiselle hyväksytylle ajoneuvotyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 01, mikä vastaa muutossarjaa 01) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa muulle kohdassa 2.2 tarkoitetulle ajoneuvo- tai korityypille.

| 4.3 | Tätä sääntöä soveltaville sopimuksen osapuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvo- tai korityypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

4.3

Tätä sääntöä soveltaville sopimuksen osapuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvo- tai korityypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

| 4.4 | Jokaiseen tämän säännön perusteella hyväksytyn tyypin mukaiseen ajoneuvoon tai koriin on kiinnitettävä näkyvästi hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn helppopääsyiseen kohtaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, jonka osat ovat seuraavat: |
| --- | --- |

4.4

Jokaiseen tämän säännön perusteella hyväksytyn tyypin mukaiseen ajoneuvoon tai koriin on kiinnitettävä näkyvästi hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn helppopääsyiseen kohtaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, jonka osat ovat seuraavat:

| 4.4.1 | kirjainta ”E” ympäröivä ympyrä, jota seuraa hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (2) ja |
| --- | --- |

4.4.1

kirjainta ”E” ympäröivä ympyrä, jota seuraa hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (2) ja

| 4.4.2 | edellä kohdassa 4.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero sekä |
| --- | --- |

4.4.2

edellä kohdassa 4.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero sekä

| 4.4.3 | lisätunnus, joka koostuu sitä alaluokkaa tai niitä alaluokkia merkitsevistä roomalaisista numeroista, joita varten ajoneuvo tai kori on hyväksytty. Erillisenä hyväksytyssä korissa on lisäksi oltava merkittynä S-kirjain. |
| --- | --- |

4.4.3

lisätunnus, joka koostuu sitä alaluokkaa tai niitä alaluokkia merkitsevistä roomalaisista numeroista, joita varten ajoneuvo tai kori on hyväksytty. Erillisenä hyväksytyssä korissa on lisäksi oltava merkittynä S-kirjain.

| 4.5 | Jos ajoneuvo on sellaisen ajoneuvotyypin mukainen, jolle on myönnetty hyväksyntä yhden tai useamman sopimukseen liitetyn säännön nojalla maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön nojalla, kohdassa 4.4.1 tarkoitettua tunnusta ei tarvitse toistaa. Tällöin sääntöjen ja hyväksyntien numerot sekä kaikkien niiden sääntöjen lisäsymbolit, joiden perusteella on myönnetty hyväksyntä maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella, on sijoitettava pystysarakkeisiin kohdassa 4.4.1 määritellyn symbolin oikealle puolelle. |
| --- | --- |

4.5

Jos ajoneuvo on sellaisen ajoneuvotyypin mukainen, jolle on myönnetty hyväksyntä yhden tai useamman sopimukseen liitetyn säännön nojalla maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön nojalla, kohdassa 4.4.1 tarkoitettua tunnusta ei tarvitse toistaa. Tällöin sääntöjen ja hyväksyntien numerot sekä kaikkien niiden sääntöjen lisäsymbolit, joiden perusteella on myönnetty hyväksyntä maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella, on sijoitettava pystysarakkeisiin kohdassa 4.4.1 määritellyn symbolin oikealle puolelle.

| 4.6 | Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvästi kiinnitetty. |
| --- | --- |

4.6

Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvästi kiinnitetty.

| 4.7 | Hyväksyntämerkki on sijoitettava valmistajan kiinnittämään ajoneuvon tai korin tyyppikilpeen tai lähelle sitä. |
| --- | --- |

4.7

Hyväksyntämerkki on sijoitettava valmistajan kiinnittämään ajoneuvon tai korin tyyppikilpeen tai lähelle sitä.

| 4.8 | Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä. |
| --- | --- |

4.8

Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä.

5.   VAATIMUKSET

| 5.1 | Kaikkien ajoneuvojen on oltava tämän säännön liitteen 3 mukaisia (sellaisena kuin liitettä on muutettu liitteellä 9 kaksikerroksisten ajoneuvojen osalta). Erillisinä hyväksyttyjen korien on oltava vastaavasti liitteen 5 ja/tai 10 mukaisia. Liitteen 10 mukaisesti hyväksytyllä korilla varustetun ajoneuvon hyväksyntä suoritetaan kyseisen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

5.1

Kaikkien ajoneuvojen on oltava tämän säännön liitteen 3 mukaisia (sellaisena kuin liitettä on muutettu liitteellä 9 kaksikerroksisten ajoneuvojen osalta). Erillisinä hyväksyttyjen korien on oltava vastaavasti liitteen 5 ja/tai 10 mukaisia. Liitteen 10 mukaisesti hyväksytyllä korilla varustetun ajoneuvon hyväksyntä suoritetaan kyseisen liitteen mukaisesti.

| 5.2 | Alaluokkaan I kuuluvien ajoneuvojen on oltava liitteessä 8 esitettyjen teknisten vaatimusten mukaisesti sellaisia, että liikuntaesteiset ja pyörätuolia käyttävät henkilöt pääsevät niihin. |
| --- | --- |

5.2

Alaluokkaan I kuuluvien ajoneuvojen on oltava liitteessä 8 esitettyjen teknisten vaatimusten mukaisesti sellaisia, että liikuntaesteiset ja pyörätuolia käyttävät henkilöt pääsevät niihin.

| 5.3 | Sopimuspuolet voivat vapaasti valita sopivimman ratkaisun, jolla helpotetaan pääsyä muihin kuin alaluokkaan I kuuluviin ajoneuvoihin. Jos kuitenkin muita kuin alaluokan I ajoneuvoja varustetaan liikuntaesteisille ja/tai pyörätuolia käyttäville henkilöille tarkoitetuilla laitteilla, niiden on oltava liitteessä 8 esitettyjen asiaankuuluvien vaatimusten mukaiset. |
| --- | --- |

5.3

Sopimuspuolet voivat vapaasti valita sopivimman ratkaisun, jolla helpotetaan pääsyä muihin kuin alaluokkaan I kuuluviin ajoneuvoihin. Jos kuitenkin muita kuin alaluokan I ajoneuvoja varustetaan liikuntaesteisille ja/tai pyörätuolia käyttäville henkilöille tarkoitetuilla laitteilla, niiden on oltava liitteessä 8 esitettyjen asiaankuuluvien vaatimusten mukaiset.

| 5.4 | Tämän säännön vaatimukset eivät estä sopimuspuolen kansallisia viranomaisia täsmentämästä, että tietyt toimintatyypit on varattu ajoneuvoille, jotka on varustettu liikuntaesteisiä matkustajia varten liitteen 8 mukaisesti. |
| --- | --- |

5.4

Tämän säännön vaatimukset eivät estä sopimuspuolen kansallisia viranomaisia täsmentämästä, että tietyt toimintatyypit on varattu ajoneuvoille, jotka on varustettu liikuntaesteisiä matkustajia varten liitteen 8 mukaisesti.

6.   AJONEUVO- TAI KORITYYPIN MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

| 6.1 | Ajoneuvo- tai korityyppiin mahdollisesti tehtävistä muutoksista on ilmoitettava hallinnolliselle yksikölle, joka on hyväksynyt kyseisen ajoneuvotyypin. Tämän jälkeen kyseinen osasto voi joko |
| --- | --- |

6.1

Ajoneuvo- tai korityyppiin mahdollisesti tehtävistä muutoksista on ilmoitettava hallinnolliselle yksikölle, joka on hyväksynyt kyseisen ajoneuvotyypin. Tämän jälkeen kyseinen osasto voi joko

| 6.1.1 | katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että ajoneuvo tai kori joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, tai |
| --- | --- |

6.1.1

katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että ajoneuvo tai kori joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, tai

| 6.1.2 | vaatia uuden testausselosteen testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta. |
| --- | --- |

6.1.2

vaatia uuden testausselosteen testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta.

| 6.2 | Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan tiedoksi kohdan 4.3 mukaisella menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen osapuolille. |
| --- | --- |

6.2

Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan tiedoksi kohdan 4.3 mukaisella menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen osapuolille.

| 6.3 | Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille vuoden 1958 sopimuksen osapuolille, jotka soveltavat tätä sääntöä, tämän säännön liitteen 1 lisäyksessä 2 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

6.3

Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille vuoden 1958 sopimuksen osapuolille, jotka soveltavat tätä sääntöä, tämän säännön liitteen 1 lisäyksessä 2 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

7.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on vastattava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) vahvistettuja menettelyjä, ja seuraavien vaatimusten on täytyttävä:

| 7.1 | Tämän säännön nojalla hyväksytyt ajoneuvot ja korit on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä täyttämällä kohdassa 5 määrätyt vaatimukset. |
| --- | --- |

7.1

Tämän säännön nojalla hyväksytyt ajoneuvot ja korit on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä täyttämällä kohdassa 5 määrätyt vaatimukset.

| 7.2 | Tyyppihyväksynnän myöntänyt toimivaltainen viranomainen voi milloin tahansa tarkastaa kuhunkin tuotantolaitokseen sovellettavat vaatimustenmukaisuuden tarkastusmenetelmät. Tarkastukset on tavanomaisesti suoritettava kerran kahdessa vuodessa. |
| --- | --- |

7.2

Tyyppihyväksynnän myöntänyt toimivaltainen viranomainen voi milloin tahansa tarkastaa kuhunkin tuotantolaitokseen sovellettavat vaatimustenmukaisuuden tarkastusmenetelmät. Tarkastukset on tavanomaisesti suoritettava kerran kahdessa vuodessa.

8.   TUOTANNON VAATIMUSTENVASTAISUUDEN SEURAAMUKSET

| 8.1 | Tämän säännön nojalla ajoneuvo- tai korityypille myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohdassa 5 määrättyjä vaatimuksia ei noudateta. |
| --- | --- |

8.1

Tämän säännön nojalla ajoneuvo- tai korityypille myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohdassa 5 määrättyjä vaatimuksia ei noudateta.

| 8.2 | Jos tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteen 1 lisäyksessä 2 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

8.2

Jos tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteen 1 lisäyksessä 2 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

9.   TUOTANNON LOPULLINEN LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn ajoneuvo- tai korityypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen osapuolille tämän säännön liitteen 1 osassa 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

10.   SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET

| 10.1 | Muutossarjan 01 virallisesta voimaantulosta alkaen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä tähän sääntöön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, perustuvaa ECE-hyväksyntää. |
| --- | --- |

10.1

Muutossarjan 01 virallisesta voimaantulosta alkaen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä tähän sääntöön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, perustuvaa ECE-hyväksyntää.

| 10.2 | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä kansallista tyyppihyväksyntää ajoneuvotyypiltä, joka on hyväksytty tämän säännön muutossarjan 01 nojalla. |
| --- | --- |

10.2

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä kansallista tyyppihyväksyntää ajoneuvotyypiltä, joka on hyväksytty tämän säännön muutossarjan 01 nojalla.

| 10.3 | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat 36 kuukauden kuluttua voimaantulosta myöntää hyväksyntiä vain sellaisille ajoneuvotyypeille, jotka täyttävät tämän säännön vaatimukset, sellaisena kuin sääntö on muutettuna muutossarjalla 01. |
| --- | --- |

10.3

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat 36 kuukauden kuluttua voimaantulosta myöntää hyväksyntiä vain sellaisille ajoneuvotyypeille, jotka täyttävät tämän säännön vaatimukset, sellaisena kuin sääntö on muutettuna muutossarjalla 01.

| 10.4 | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat 72 kuukauden kuluttua tämän säännön muutossarjan 01 voimaantulosta evätä ensimmäisen kansallisen rekisteröinnin (ensimmäisen käyttöönoton) sellaiselta ajoneuvolta, joka ei täytä tämän säännön muutossarjan 01 mukaisia vaatimuksia. |
| --- | --- |

10.4

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat 72 kuukauden kuluttua tämän säännön muutossarjan 01 voimaantulosta evätä ensimmäisen kansallisen rekisteröinnin (ensimmäisen käyttöönoton) sellaiselta ajoneuvolta, joka ei täytä tämän säännön muutossarjan 01 mukaisia vaatimuksia.

11.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TEKNISTEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ HALLINTOVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta.

12.   SALLITTUA AKSELIPAINOA TAI AJONEUVON KOKONAISPAINOA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

Sopimuksen 3 artiklan mukaisesti kyseisen sopimuksen osapuolilta ei suljeta pois mahdollisuutta estää alueellaan sellaisten ajoneuvotyyppien rekisteröintiä, jotka jokin toinen sopimuspuoli on hyväksynyt tämän säännön nojalla ja joiden matkustaja- ja matkatavarakapasiteetti aiheuttaa sen, että akselipaino tai ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa on suurempi kuin kyseisen sopimuspuolen alueella voimassa olevissa säännöksissä sallitaan.

LIITELUETTELO

| Liite 1 | ECE-tyyppihyväksyntäasiakirjat |
| --- | --- |

Liite 1

| Osa 1 | Ilmoituslomakkeiden mallit |
| --- | --- |

Osa 1

| Osa 2 | Tyyppihyväksyntätodistuksen malli |
| --- | --- |

Osa 2

| Liite 2 | Hyväksyntämerkkien sijoittelu |
| --- | --- |

Liite 2

| Liite 3 | Vaatimukset, jotka kaikkien ajoneuvojen on täytettävä |
| --- | --- |

Liite 3

| Lisäys: | Staattisen kallistuksensietovaatimuksen määrittäminen laskennallisesti |
| --- | --- |

Lisäys:

| Liite 4 | Selittävät kaaviot |
| --- | --- |

Liite 4

| Liite 5 | Korirakenteen lujuus |
| --- | --- |

Liite 5

| Liite 6 | Ohjeet konekäyttöisten ovien sulkemisvoimien mittaamiseksi |
| --- | --- |

Liite 6

| Liite 7 | Enintään 22 matkustajalle tarkoitettuja ajoneuvoja koskevat erityisvaatimukset |
| --- | --- |

Liite 7

| Liite 8 | Liikuntaesteisten matkustajien ajoneuvoon pääsyä helpottavia teknisiä laitteita koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

Liite 8

| Liite 9 | Kaksikerroksisia ajoneuvoja koskevat erityisvaatimukset |
| --- | --- |

Liite 9

| Liite 10 | Erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksyntä ja erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyllä korilla varustetun ajoneuvon tyyppihyväksyntä |
| --- | --- |

Liite 10

| Liite 11 | Massat ja mitat |
| --- | --- |

Liite 11

LIITE 1

ECE-TYYPPIHYVÄKSYNTÄASIAKIRJAT

OSA 1

Ilmoituslomakkeiden mallit

Lisäys 1

M2- tai M3-luokan ajoneuvojen yleisen rakenteen tyyppihyväksyntää koskevista yhdenmukaisista hyväksymisvaatimuksista annetun säännön nro 107 mukainen

ILMOITUSLOMAKKEEN MALLI

Seuraavat tiedot on soveltuvin osin toimitettava kolmena kappaleena, ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-koossa tai tähän kokoon taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.Jos järjestelmissä, osissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on sähköohjattuja toimintoja, tiedot niiden suoritusarvoista on toimitettava.

1.   YLEISTÄ

| 1.1. | Merkki (valmistajan toiminimi): |
| --- | --- |

1.1.

Merkki (valmistajan toiminimi):

| 1.2. | Tyyppi: |
| --- | --- |

1.2.

Tyyppi:

| 1.2.1. | Alusta: |
| --- | --- |

1.2.1.

Alusta:

| 1.2.2. | Kori / koko ajoneuvo: |
| --- | --- |

1.2.2.

Kori / koko ajoneuvo:

| 1.3. | Tyypin tunnistustavat, jos ne on merkitty ajoneuvoon (3): |
| --- | --- |

1.3.

Tyypin tunnistustavat, jos ne on merkitty ajoneuvoon (3):

| 1.3.1. | Alusta: |
| --- | --- |

1.3.1.

Alusta:

| 1.3.2. | Kori / koko ajoneuvo: |
| --- | --- |

1.3.2.

Kori / koko ajoneuvo:

| 1.3.3. | Näiden merkintöjen sijainti: |
| --- | --- |

1.3.3.

Näiden merkintöjen sijainti:

| 1.3.3.1. | Alusta: |
| --- | --- |

1.3.3.1.

Alusta:

| 1.3.3.2. | Kori / koko ajoneuvo: |
| --- | --- |

1.3.3.2.

Kori / koko ajoneuvo:

| 1.4. | Ajoneuvoluokka (4): |
| --- | --- |

1.4.

Ajoneuvoluokka (4):

| 1.5. | Valmistajan nimi ja osoite: |
| --- | --- |

1.5.

Valmistajan nimi ja osoite:

| 1.6. | Kokoonpanotehtaan (-tehtaiden) osoite (osoitteet): |
| --- | --- |

1.6.

Kokoonpanotehtaan (-tehtaiden) osoite (osoitteet):

2.   AJONEUVON YLEISET RAKENNEOMINAISUUDET

| 2.1. | Valokuvat ja/tai piirustukset ajoneuvotyypistä: |
| --- | --- |

2.1.

Valokuvat ja/tai piirustukset ajoneuvotyypistä:

| 2.2. | Koko ajoneuvon mittapiirustus: |
| --- | --- |

2.2.

Koko ajoneuvon mittapiirustus:

| 2.3. | Akseleiden ja pyörien lukumäärä: |
| --- | --- |

2.3.

Akseleiden ja pyörien lukumäärä:

| 2.3.1. | Paripyörillä varustettujen akseleiden lukumäärä ja sijainti: |
| --- | --- |

2.3.1.

Paripyörillä varustettujen akseleiden lukumäärä ja sijainti:

| 2.3.2. | Ohjaavien akseleiden lukumäärä ja sijainti: |
| --- | --- |

2.3.2.

Ohjaavien akseleiden lukumäärä ja sijainti:

| 2.4. | Alusta (jos sellainen on) (yleispiirustus): |
| --- | --- |

2.4.

Alusta (jos sellainen on) (yleispiirustus):

| 2.5. | Pitkittäispalkkien materiaali (5): |
| --- | --- |

2.5.

Pitkittäispalkkien materiaali (5):

| 2.6. | Moottorin sijainti ja asennustapa: |
| --- | --- |

2.6.

Moottorin sijainti ja asennustapa:

| 2.7. | Ohjaamo (etuohjaamo tai tavanomainen ohjaamo) (6): |
| --- | --- |

2.7.

Ohjaamo (etuohjaamo tai tavanomainen ohjaamo) (6):

| 2.8. | Ohjauksen kätisyys: vasen/oikea |
| --- | --- |

2.8.

Ohjauksen kätisyys: vasen/oikea

| 2.8.1. | Ajoneuvo on varustettu siten, että sillä voi ajaa oikeanpuoleisessa/vasemmanpuoleisessa (7) liikenteessä. |
| --- | --- |

2.8.1.

Ajoneuvo on varustettu siten, että sillä voi ajaa oikeanpuoleisessa/vasemmanpuoleisessa (7) liikenteessä.

| 2.9. | Ilmoitettava, onko ajoneuvo tarkoitettu vetämään perävaunua ja onko perävaunu puoliperävaunu, vetoaisalla varustettu perävaunu vai keskiakseliperävaunu. |
| --- | --- |

2.9.

Ilmoitettava, onko ajoneuvo tarkoitettu vetämään perävaunua ja onko perävaunu puoliperävaunu, vetoaisalla varustettu perävaunu vai keskiakseliperävaunu.

3.   MASSAT JA MITAT (8) (kg, mm) (viitataan piirustukseen tarvittaessa)

| 3.1. | Akseliväli(t) (täysin kuormitettuna) (9): |
| --- | --- |

3.1.

Akseliväli(t) (täysin kuormitettuna) (9):

| 3.2. | Ajoneuvon mittojen alue (äärimitat) |
| --- | --- |

3.2.

Ajoneuvon mittojen alue (äärimitat)

| 3.2.1. | Alustat, joissa on kori |
| --- | --- |

3.2.1.

Alustat, joissa on kori

| 3.2.1.1. | Pituus (10): |
| --- | --- |

3.2.1.1.

Pituus (10):

| 3.2.1.2. | Leveys (11): |
| --- | --- |

3.2.1.2.

Leveys (11):

| 3.2.1.3. | Korkeus (ajokunnossa) (12) (jos pyöräntuentaa voidaan säätää korkeussuunnassa, ilmoitetaan tavallinen ajoasento): |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Korkeus (ajokunnossa) (12) (jos pyöräntuentaa voidaan säätää korkeussuunnassa, ilmoitetaan tavallinen ajoasento):

| 3.2.1.4. | Etuylitys (13): |
| --- | --- |

3.2.1.4.

Etuylitys (13):

| 3.2.1.5. | Takaylitys (14): |
| --- | --- |

3.2.1.5.

Takaylitys (14):

| 3.3. | Ajoneuvon keskipisteen äärimmäiset sijainnit teknisesti suurimmalla sallitulla kuormalla pituus-, sivu- ja pystysuunnassa. |
| --- | --- |

3.3.

Ajoneuvon keskipisteen äärimmäiset sijainnit teknisesti suurimmalla sallitulla kuormalla pituus-, sivu- ja pystysuunnassa.

| 3.4. | Ajoneuvon massa ajokunnossa koreineen ja, jos kyseessä on muuhun kuin M1-luokkaan kuuluva vetoajoneuvo, kytkentälaitteineen, jos valmistaja on sellaisen asentanut, tai alustan massa taikka alustan massa ohjaamon kanssa ilman koria ja/tai kytkentälaitetta, jos valmistaja ei asenna koria ja/tai kytkentälaitetta (mukaan luettuna nesteet, työkalut, varapyörä ja kuljettaja sekä, kun kyseessä on linja-auto, henkilökunnan jäsenen massa, jos ajoneuvossa on istuin henkilökunnan jäsenelle) (15) (kunkin variantin suurin ja pienin arvo): |
| --- | --- |

3.4.

Ajoneuvon massa ajokunnossa koreineen ja, jos kyseessä on muuhun kuin M1-luokkaan kuuluva vetoajoneuvo, kytkentälaitteineen, jos valmistaja on sellaisen asentanut, tai alustan massa taikka alustan massa ohjaamon kanssa ilman koria ja/tai kytkentälaitetta, jos valmistaja ei asenna koria ja/tai kytkentälaitetta (mukaan luettuna nesteet, työkalut, varapyörä ja kuljettaja sekä, kun kyseessä on linja-auto, henkilökunnan jäsenen massa, jos ajoneuvossa on istuin henkilökunnan jäsenelle) (15) (kunkin variantin suurin ja pienin arvo):

| 3.4.1. | Tämän massan jakautuminen akseleille ja puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus (kunkin variantin suurin ja pienin arvo): |
| --- | --- |

3.4.1.

Tämän massan jakautuminen akseleille ja puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus (kunkin variantin suurin ja pienin arvo):

| 3.5. | Valmistajan ilmoittama suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna (16) (kunkin vaihtoehdon suurin ja pienin arvo): |
| --- | --- |

3.5.

Valmistajan ilmoittama suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna (16) (kunkin vaihtoehdon suurin ja pienin arvo):

| 3.5.1. | Tämän massan jakautuminen akseleiden kesken (kunkin muunnoksen suurin ja pienin arvo): |
| --- | --- |

3.5.1.

Tämän massan jakautuminen akseleiden kesken (kunkin muunnoksen suurin ja pienin arvo):

| 3.6. | Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselikuormitus/-massa: |
| --- | --- |

3.6.

Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselikuormitus/-massa:

| 3.7. | Suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa: |
| --- | --- |

3.7.

Suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa:

| 3.7.1. | moottoriajoneuvossa: |
| --- | --- |

3.7.1.

moottoriajoneuvossa:

4.   KORI

| 4.1. | Korin tyyppi: yksikerroksinen/kaksikerroksinen/nivelletty/matalalattiainen (7) |
| --- | --- |

4.1.

Korin tyyppi: yksikerroksinen/kaksikerroksinen/nivelletty/matalalattiainen (7)

| 4.2. | Käytetyt materiaalit ja rakennusmenetelmät: |
| --- | --- |

4.2.

Käytetyt materiaalit ja rakennusmenetelmät:

5.   MATKUSTAJIEN KULJETUKSESSA KÄYTETTÄVIÄ, KULJETTAJAN ISTUIMEN LISÄKSI ENEMMÄN KUIN KAHDEKSAN ISTUINTA KÄSITTÄVIÄ AJONEUVOJA KOSKEVAT ERITYISSÄÄNNÖKSET

| 5.1. | Ajoneuvon alaluokka (alaluokka I, alaluokka II, alaluokka III, alaluokka A, alaluokka B): |
| --- | --- |

5.1.

Ajoneuvon alaluokka (alaluokka I, alaluokka II, alaluokka III, alaluokka A, alaluokka B):

| 5.2. | Matkustajille varattu alue (m2): |
| --- | --- |

5.2.

Matkustajille varattu alue (m2):

| 5.2.1. | Kokonaisalue (So): |
| --- | --- |

5.2.1.

Kokonaisalue (So):

| 5.2.2. | Yläkerros (Soa): (7) |
| --- | --- |

5.2.2.

Yläkerros (Soa): (7)

| 5.2.3. | Alakerros (Sob): (7) |
| --- | --- |

5.2.3.

Alakerros (Sob): (7)

| 5.2.4. | Seisovia matkustajia varten (S1): |
| --- | --- |

5.2.4.

Seisovia matkustajia varten (S1):

| 5.3. | Matkustajien lukumäärä (istuvat ja seisovat): |
| --- | --- |

5.3.

Matkustajien lukumäärä (istuvat ja seisovat):

| 5.3.1. | Kokonaismäärä (N): |
| --- | --- |

5.3.1.

Kokonaismäärä (N):

| 5.3.2. | Yläkerros (Na): (7) |
| --- | --- |

5.3.2.

Yläkerros (Na): (7)

| 5.3.3. | Alakerros (Nb): (7) |
| --- | --- |

5.3.3.

Alakerros (Nb): (7)

| 5.4. | (Istuvien) matkustajien lukumäärä: |
| --- | --- |

5.4.

(Istuvien) matkustajien lukumäärä:

| 5.4.1. | Kokonaismäärä (A): |
| --- | --- |

5.4.1.

Kokonaismäärä (A):

| 5.4.2. | Yläkerros (Aa): (7) |
| --- | --- |

5.4.2.

Yläkerros (Aa): (7)

| 5.4.3. | Alakerros (Ab): (7) |
| --- | --- |

5.4.3.

Alakerros (Ab): (7)

| 5.5. | Henkilökunnan jäsenen istuin: kyllä/ei (7) |
| --- | --- |

5.5.

Henkilökunnan jäsenen istuin: kyllä/ei (7)

| 5.6. | Käyttöovien lukumäärä: |
| --- | --- |

5.6.

Käyttöovien lukumäärä:

| 5.7. | Varauloskäyntien (ovet, ikkunat, kattoluukut, kerrostenvälinen portaikko, varauloskäynnille johtava portaikko) lukumäärä: |
| --- | --- |

5.7.

Varauloskäyntien (ovet, ikkunat, kattoluukut, kerrostenvälinen portaikko, varauloskäynnille johtava portaikko) lukumäärä:

| 5.7.1. | Yhteensä: |
| --- | --- |

5.7.1.

Yhteensä:

| 5.7.2. | Yläkerros: (7) |
| --- | --- |

5.7.2.

Yläkerros: (7)

| 5.7.3. | Alakerros: (7) |
| --- | --- |

5.7.3.

Alakerros: (7)

| 5.8. | Matkatavaratilojen koko (m3): |
| --- | --- |

5.8.

Matkatavaratilojen koko (m3):

| 5.9. | Matkatavaroiden kuljetustila katolla (m2): |
| --- | --- |

5.9.

Matkatavaroiden kuljetustila katolla (m2):

| 5.10. | Ajoneuvoon pääsyä helpottavat tekniset laitteet (esim. rampit, nostolavat, niiausjärjestelmät), jos sellaisia on asennettu: |
| --- | --- |

5.10.

Ajoneuvoon pääsyä helpottavat tekniset laitteet (esim. rampit, nostolavat, niiausjärjestelmät), jos sellaisia on asennettu:

| 5.11. | KORIRAKENTEEN LUJUUS: |
| --- | --- |

5.11.

| 5.11.1. | Säännön nro 66 mukainen tyyppihyväksynnän numero, jos tiedossa: |
| --- | --- |

5.11.1.

Säännön nro 66 mukainen tyyppihyväksynnän numero, jos tiedossa:

| 5.11.2. | Niiden korirakenteiden osalta, joita ei ole vielä hyväksytty: |
| --- | --- |

5.11.2.

Niiden korirakenteiden osalta, joita ei ole vielä hyväksytty:

| 5.11.2.1. | Yksityiskohtainen kuvaus ajoneuvotyypin korirakenteesta, myös mitoista, muodosta ja rakennemateriaaleista sekä sen mahdollisesta kiinnityksestä alustan runkoon: |
| --- | --- |

5.11.2.1.

Yksityiskohtainen kuvaus ajoneuvotyypin korirakenteesta, myös mitoista, muodosta ja rakennemateriaaleista sekä sen mahdollisesta kiinnityksestä alustan runkoon:

| 5.11.2.2. | Piirustus ajoneuvosta sekä niistä sisustuksen osista, jotka vaikuttavat korirakenteen tai jäljelle jäävän tilan lujuuteen: |
| --- | --- |

5.11.2.2.

Piirustus ajoneuvosta sekä niistä sisustuksen osista, jotka vaikuttavat korirakenteen tai jäljelle jäävän tilan lujuuteen:

| 5.11.2.3. | Ajokunnossa olevan ajoneuvon painopisteen sijainti pituus-, poikittais- ja pystysuunnassa: |
| --- | --- |

5.11.2.3.

Ajokunnossa olevan ajoneuvon painopisteen sijainti pituus-, poikittais- ja pystysuunnassa:

| 5.11.2.4. | Matkustajien uloimpien istuimien keskiviivojen välinen enimmäisetäisyys: |
| --- | --- |

5.11.2.4.

Matkustajien uloimpien istuimien keskiviivojen välinen enimmäisetäisyys:

Selitykset:

LIITE 1

ECE-TYYPPIHYVÄKSYNTÄASIAKIRJAT

OSA 1

Ilmoituslomakkeiden mallit

Lisäys 2

ILMOITUSLOMAKKEEN MALLI

M2- tai M3-luokan ajoneuvojen korin yleisen rakenteen tyyppihyväksyntää koskevista yhdenmukaisista hyväksymisvaatimuksista annetun säännön nro 107 mukainen

Seuraavat tiedot on soveltuvin osin toimitettava kolmena kappaleena, ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-koossa tai tähän kokoon taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.Jos järjestelmissä, osissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on sähköohjattuja toimintoja, tiedot niiden suoritusarvoista on toimitettava.

1.   YLEISTÄ

| 1.1. | Merkki (valmistajan toiminimi): |
| --- | --- |

1.1.

Merkki (valmistajan toiminimi):

| 1.2. | Tyyppi: |
| --- | --- |

1.2.

Tyyppi:

| 1.3. | Tyypin tunnistustavat, jos ne on merkitty ajoneuvoon (b): |
| --- | --- |

1.3.

Tyypin tunnistustavat, jos ne on merkitty ajoneuvoon (b):

| 1.3.1. | Kori / koko ajoneuvo: |
| --- | --- |

1.3.1.

Kori / koko ajoneuvo:

| 1.3.2. | Tämän merkinnän sijainti: |
| --- | --- |

1.3.2.

Tämän merkinnän sijainti:

| 1.3.3. | Kori / koko ajoneuvo: |
| --- | --- |

1.3.3.

Kori / koko ajoneuvo:

| 1.4. | Osien ja erillisten teknisten yksiköiden osalta ECE-tyyppihyväksyntämerkin sijainti ja kiinnitystapa: |
| --- | --- |

1.4.

Osien ja erillisten teknisten yksiköiden osalta ECE-tyyppihyväksyntämerkin sijainti ja kiinnitystapa:

| 1.5. | Kokoonpanotehtaan (-tehtaiden) osoite (osoitteet): |
| --- | --- |

1.5.

Kokoonpanotehtaan (-tehtaiden) osoite (osoitteet):

2.   AJONEUVON YLEISET RAKENNEOMINAISUUDET

| 2.1. | Valokuvat ja/tai piirustukset edustavasta ajoneuvosta: |
| --- | --- |

2.1.

Valokuvat ja/tai piirustukset edustavasta ajoneuvosta:

| 2.2. | Koko ajoneuvon mittapiirustus: |
| --- | --- |

2.2.

Koko ajoneuvon mittapiirustus:

| 2.3. | Akseleiden ja pyörien lukumäärä: |
| --- | --- |

2.3.

Akseleiden ja pyörien lukumäärä:

| 2.4. | Alusta (jos sellainen on) (yleispiirustus): |
| --- | --- |

2.4.

Alusta (jos sellainen on) (yleispiirustus):

| 2.5. | Pitkittäispalkkien materiaali (d): |
| --- | --- |

2.5.

Pitkittäispalkkien materiaali (d):

| 2.6. | Moottorin sijainti ja asennustapa: |
| --- | --- |

2.6.

Moottorin sijainti ja asennustapa:

| 2.7. | Ohjaamo (etuohjaamo tai tavanomainen ohjaamo) (z): |
| --- | --- |

2.7.

Ohjaamo (etuohjaamo tai tavanomainen ohjaamo) (z):

| 2.8. | Ohjauksen kätisyys: vasen/oikea |
| --- | --- |

2.8.

Ohjauksen kätisyys: vasen/oikea

3.   MASSAT JA MITAT (e) (kg, mm) (viitataan piirustukseen tarvittaessa)

| 3.1. | Akseliväli(t) (täysin kuormitettuna) (f): |
| --- | --- |

3.1.

Akseliväli(t) (täysin kuormitettuna) (f):

| 3.2. | Ajoneuvon mittojen alue (äärimitat): |
| --- | --- |

3.2.

Ajoneuvon mittojen alue (äärimitat):

| 3.2.1. | Ilman alustaa hyväksytyn korin osalta: |
| --- | --- |

3.2.1.

Ilman alustaa hyväksytyn korin osalta:

| 3.2.1.1. | Pituus (j): |
| --- | --- |

3.2.1.1.

Pituus (j):

| 3.2.1.2. | Leveys (k): |
| --- | --- |

3.2.1.2.

Leveys (k):

| 3.2.1.3. | Korkeus (ajokunnossa) (l) (jos pyöräntuentaa voidaan säätää korkeussuunnassa, ilmoitetaan tavallinen ajoasento): |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Korkeus (ajokunnossa) (l) (jos pyöräntuentaa voidaan säätää korkeussuunnassa, ilmoitetaan tavallinen ajoasento):

4.   KORI

| 4.1. | Korin tyyppi: yksikerroksinen/kaksikerroksinen/nivelletty/matalalattiainen (1) |
| --- | --- |

4.1.

Korin tyyppi: yksikerroksinen/kaksikerroksinen/nivelletty/matalalattiainen (1)

| 4.2. | Käytetyt materiaalit ja rakennusmenetelmät: |
| --- | --- |

4.2.

Käytetyt materiaalit ja rakennusmenetelmät:

5.   MATKUSTAJIEN KULJETUKSESSA KÄYTETTÄVIÄ, KULJETTAJAN ISTUIMEN LISÄKSI ENEMMÄN KUIN KAHDEKSAN ISTUINTA KÄSITTÄVIÄ AJONEUVOJA KOSKEVAT ERITYISSÄÄNNÖKSET

| 5.1. | Ajoneuvon alaluokka (alaluokka I, alaluokka II, alaluokka III, alaluokka A, alaluokka B): |
| --- | --- |

5.1.

Ajoneuvon alaluokka (alaluokka I, alaluokka II, alaluokka III, alaluokka A, alaluokka B):

| 5.1.1. | Alustatyypit, joihin voidaan asentaa tyyppihyväksytty kori (valmistaja(t) ja ajoneuvotyypit): |
| --- | --- |

5.1.1.

Alustatyypit, joihin voidaan asentaa tyyppihyväksytty kori (valmistaja(t) ja ajoneuvotyypit):

| 5.2. | Matkustajille varattu alue (m2): |
| --- | --- |

5.2.

Matkustajille varattu alue (m2):

| 5.2.1. | Kokonaisalue (So): |
| --- | --- |

5.2.1.

Kokonaisalue (So):

| 5.2.1.1. | Yläkerros (Soa): (1) |
| --- | --- |

5.2.1.1.

Yläkerros (Soa): (1)

| 5.2.1.2. | Alakerros (Sob): (1) |
| --- | --- |

5.2.1.2.

Alakerros (Sob): (1)

| 5.2.2. | Seisovia matkustajia varten (S1): |
| --- | --- |

5.2.2.

Seisovia matkustajia varten (S1):

| 5.3. | Matkustajien lukumäärä (istuvat ja seisovat): |
| --- | --- |

5.3.

Matkustajien lukumäärä (istuvat ja seisovat):

| 5.3.1. | Kokonaismäärä (N): |
| --- | --- |

5.3.1.

Kokonaismäärä (N):

| 5.3.2. | Yläkerros (Na): (1) |
| --- | --- |

5.3.2.

Yläkerros (Na): (1)

| 5.3.3. | Alakerros (Nb): (1) |
| --- | --- |

5.3.3.

Alakerros (Nb): (1)

| 5.4. | Matkustajaistuinten lukumäärä: |
| --- | --- |

5.4.

Matkustajaistuinten lukumäärä:

| 5.4.1. | Kokonaismäärä (A): |
| --- | --- |

5.4.1.

Kokonaismäärä (A):

| 5.4.2. | Yläkerros (Aa): (1) |
| --- | --- |

5.4.2.

Yläkerros (Aa): (1)

| 5.4.3. | Alakerros (Ab): (1) |
| --- | --- |

5.4.3.

Alakerros (Ab): (1)

| 5.5. | Käyttöovien lukumäärä: |
| --- | --- |

5.5.

Käyttöovien lukumäärä:

| 5.6. | Varauloskäyntien (ovet, ikkunat, kattoluukut, kerrostenvälinen portaikko, varauloskäynnille johtava portaikko) lukumäärä: |
| --- | --- |

5.6.

Varauloskäyntien (ovet, ikkunat, kattoluukut, kerrostenvälinen portaikko, varauloskäynnille johtava portaikko) lukumäärä:

| 5.6.1. | Yhteensä: |
| --- | --- |

5.6.1.

Yhteensä:

| 5.6.2. | Yläkerros: (1) |
| --- | --- |

5.6.2.

Yläkerros: (1)

| 5.6.3. | Alakerros: (1) |
| --- | --- |

5.6.3.

Alakerros: (1)

| 5.7. | Matkatavaratilojen koko (m3): |
| --- | --- |

5.7.

Matkatavaratilojen koko (m3):

| 5.8. | Matkatavaroiden kuljetustila katolla (m2): |
| --- | --- |

5.8.

Matkatavaroiden kuljetustila katolla (m2):

| 5.9. | Ajoneuvoon pääsyä helpottavat tekniset laitteet (esim. rampit, nostolavat, niiausjärjestelmät), jos sellaisia on asennettu: |
| --- | --- |

5.9.

Ajoneuvoon pääsyä helpottavat tekniset laitteet (esim. rampit, nostolavat, niiausjärjestelmät), jos sellaisia on asennettu:

| 5.10. | KORIRAKENTEEN LUJUUS: |
| --- | --- |

5.10.

KORIRAKENTEEN LUJUUS:

| 5.10.1. | Säännön nro 66 mukainen tyyppihyväksynnän numero, jos tiedossa: |
| --- | --- |

5.10.1.

Säännön nro 66 mukainen tyyppihyväksynnän numero, jos tiedossa:

| 5.10.2. | Niiden korirakenteiden osalta, joita ei ole vielä hyväksytty: |
| --- | --- |

5.10.2.

Niiden korirakenteiden osalta, joita ei ole vielä hyväksytty:

| 5.10.2.1. | Yksityiskohtainen kuvaus ajoneuvotyypin korirakenteesta, myös mitoista, muodosta ja rakennemateriaaleista sekä sen mahdollisesta kiinnityksestä alustan runkoon: |
| --- | --- |

5.10.2.1.

Yksityiskohtainen kuvaus ajoneuvotyypin korirakenteesta, myös mitoista, muodosta ja rakennemateriaaleista sekä sen mahdollisesta kiinnityksestä alustan runkoon:

| 5.10.2.2. | Piirustus ajoneuvosta sekä niistä sisustuksen osista, jotka vaikuttavat korirakenteen tai jäljelle jäävän tilan lujuuteen: |
| --- | --- |

5.10.2.2.

Piirustus ajoneuvosta sekä niistä sisustuksen osista, jotka vaikuttavat korirakenteen tai jäljelle jäävän tilan lujuuteen:

| 5.10.2.3. | Ajokunnossa olevan ajoneuvon painopisteen sijainti pituus-, poikittais- ja pystysuunnassa: |
| --- | --- |

5.10.2.3.

Ajokunnossa olevan ajoneuvon painopisteen sijainti pituus-, poikittais- ja pystysuunnassa:

| 5.10.2.4. | Matkustajien uloimpien istuimien keskiviivojen välinen enimmäisetäisyys: |
| --- | --- |

5.10.2.4.

Matkustajien uloimpien istuimien keskiviivojen välinen enimmäisetäisyys:

| 5.11. | Tämän säännön kohdat, jotka on täytettävä ja osoitettava tämän erillisen teknisen yksikön osalta: |
| --- | --- |

5.11.

Tämän säännön kohdat, jotka on täytettävä ja osoitettava tämän erillisen teknisen yksikön osalta:

Selitykset: Katso lisäys 1.

LIITE 1

ECE-TYYPPIHYVÄKSYNTÄASIAKIRJAT

OSA 1

Ilmoituslomakkeiden mallit

Lisäys 3

ILMOITUSLOMAKKEEN MALLI

M2- tai M3-luokan ajoneuvon, jonka kori on aiemmin hyväksytty erillisenä teknisenä yksikkönä, yleisen rakenteen tyyppihyväksyntää koskevista yhdenmukaisista hyväksymisvaatimuksista annetun säännön nro 107 mukainen

Seuraavat tiedot on soveltuvin osin toimitettava kolmena kappaleena, ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-koossa tai tähän kokoon taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.Jos järjestelmissä, osissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on sähköohjattuja toimintoja, tiedot niiden suoritusarvoista on toimitettava.

1.   YLEISTÄ

| 1.1. | Merkki (valmistajan nimi): |
| --- | --- |

1.1.

Merkki (valmistajan nimi):

| 1.2. | Tyyppi: |
| --- | --- |

1.2.

Tyyppi:

| 1.2.1. | Alusta: |
| --- | --- |

1.2.1.

Alusta:

| 1.2.2. | Kori / koko ajoneuvo: |
| --- | --- |

1.2.2.

Kori / koko ajoneuvo:

| 1.3. | Tyypin tunnistustavat, jos ne on merkitty ajoneuvoon (b): |
| --- | --- |

1.3.

Tyypin tunnistustavat, jos ne on merkitty ajoneuvoon (b):

| 1.3.1. | Alusta: |
| --- | --- |

1.3.1.

Alusta:

| 1.3.2. | Kori / koko ajoneuvo: |
| --- | --- |

1.3.2.

Kori / koko ajoneuvo:

| 1.3.3. | Merkintöjen sijainti: |
| --- | --- |

1.3.3.

Merkintöjen sijainti:

| 1.3.3.1. | Alusta: |
| --- | --- |

1.3.3.1.

Alusta:

| 1.3.3.2. | Kori / koko ajoneuvo: |
| --- | --- |

1.3.3.2.

Kori / koko ajoneuvo:

| 1.4. | Ajoneuvoluokka (c): |
| --- | --- |

1.4.

Ajoneuvoluokka (c):

| 1.5. | Valmistajan nimi ja osoite: |
| --- | --- |

1.5.

Valmistajan nimi ja osoite:

| 1.6. | Kokoonpanotehtaan (-tehtaiden) osoite (osoitteet): |
| --- | --- |

1.6.

Kokoonpanotehtaan (-tehtaiden) osoite (osoitteet):

2.   AJONEUVON YLEISET RAKENNEOMINAISUUDET

| 2.1. | Valokuvat ja/tai piirustukset ajoneuvotyypistä: |
| --- | --- |

2.1.

Valokuvat ja/tai piirustukset ajoneuvotyypistä:

| 2.2. | Koko ajoneuvon mittapiirustus: |
| --- | --- |

2.2.

Koko ajoneuvon mittapiirustus:

| 2.3. | Akseleiden ja pyörien lukumäärä: |
| --- | --- |

2.3.

Akseleiden ja pyörien lukumäärä:

| 2.3.1. | Paripyörillä varustettujen akseleiden lukumäärä ja sijainti: |
| --- | --- |

2.3.1.

Paripyörillä varustettujen akseleiden lukumäärä ja sijainti:

| 2.4. | Alusta (jos sellainen on) (yleispiirustus): |
| --- | --- |

2.4.

Alusta (jos sellainen on) (yleispiirustus):

| 2.5. | Pitkittäispalkkien materiaali (d): |
| --- | --- |

2.5.

Pitkittäispalkkien materiaali (d):

| 2.6. | Moottorin sijainti ja asennustapa: |
| --- | --- |

2.6.

Moottorin sijainti ja asennustapa:

| 2.7. | Ohjauksen kätisyys: vasen/oikea |
| --- | --- |

2.7.

Ohjauksen kätisyys: vasen/oikea

| 2.7.1. | Ajoneuvo on varustettu siten, että sillä voi ajaa oikeanpuoleisessa/vasemmanpuoleisessa (1) liikenteessä. |
| --- | --- |

2.7.1.

Ajoneuvo on varustettu siten, että sillä voi ajaa oikeanpuoleisessa/vasemmanpuoleisessa (1) liikenteessä.

3.   MASSAT JA MITAT (e) (KG, MM) (VIITATAAN PIIRUSTUKSEEN TARVITTAESSA)

| 3.1. | Akseliväli(t) (täysin kuormitettuna) (f): |
| --- | --- |

3.1.

Akseliväli(t) (täysin kuormitettuna) (f):

| 3.2. | Ajoneuvon mittojen alue (äärimitat) |
| --- | --- |

3.2.

Ajoneuvon mittojen alue (äärimitat)

| 3.2.1. | Alustat, joissa on kori |
| --- | --- |

3.2.1.

Alustat, joissa on kori

| 3.2.1.1. | Pituus (j): |
| --- | --- |

3.2.1.1.

Pituus (j):

| 3.2.1.2. | Leveys (k): |
| --- | --- |

3.2.1.2.

Leveys (k):

| 3.2.1.2.1. | Suurin leveys: |
| --- | --- |

3.2.1.2.1.

Suurin leveys:

| 3.2.1.3. | Korkeus (ajokunnossa) (l) (jos pyöräntuentaa voidaan säätää korkeussuunnassa, ilmoitetaan tavallinen ajoasento): |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Korkeus (ajokunnossa) (l) (jos pyöräntuentaa voidaan säätää korkeussuunnassa, ilmoitetaan tavallinen ajoasento):

| 3.3. | Ajoneuvon massa ajokunnossa koreineen ja, jos kyseessä on muuhun kuin M1-luokkaan kuuluva vetoajoneuvo, kytkentälaitteineen, jos valmistaja on sellaisen asentanut, tai alustan massa taikka alustan massa ohjaamon kanssa ilman koria ja/tai kytkentälaitetta, jos valmistaja ei asenna koria ja/tai kytkentälaitetta (mukaan luettuna nesteet, työkalut, varapyörä ja kuljettaja sekä, kun kyseessä on linja-auto, henkilökunnan jäsenen massa, jos ajoneuvossa on istuin henkilökunnan jäsenelle) (°) (kunkin variantin suurin ja pienin arvo): |
| --- | --- |

3.3.

Ajoneuvon massa ajokunnossa koreineen ja, jos kyseessä on muuhun kuin M1-luokkaan kuuluva vetoajoneuvo, kytkentälaitteineen, jos valmistaja on sellaisen asentanut, tai alustan massa taikka alustan massa ohjaamon kanssa ilman koria ja/tai kytkentälaitetta, jos valmistaja ei asenna koria ja/tai kytkentälaitetta (mukaan luettuna nesteet, työkalut, varapyörä ja kuljettaja sekä, kun kyseessä on linja-auto, henkilökunnan jäsenen massa, jos ajoneuvossa on istuin henkilökunnan jäsenelle) (°) (kunkin variantin suurin ja pienin arvo):

| 3.3.1. | Tämän massan jakautuminen akseleille ja puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus (kunkin variantin suurin ja pienin arvo): |
| --- | --- |

3.3.1.

Tämän massan jakautuminen akseleille ja puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus (kunkin variantin suurin ja pienin arvo):

| 3.4. | Valmistajan ilmoittama suurin teknisesti sallittu kokonaismassa (y) (vähimmäis- ja enimmäisarvo): |
| --- | --- |

3.4.

Valmistajan ilmoittama suurin teknisesti sallittu kokonaismassa (y) (vähimmäis- ja enimmäisarvo):

| 3.4.1. | Tämän massan jakautuminen akseleille sekä puoliperävaunujen tai keskiakseliperävaunujen kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus: (vähimmäis- ja enimmäisarvo): |
| --- | --- |

3.4.1.

Tämän massan jakautuminen akseleille sekä puoliperävaunujen tai keskiakseliperävaunujen kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus: (vähimmäis- ja enimmäisarvo):

| 3.5. | Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa/-kuormitus: |
| --- | --- |

3.5.

Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa/-kuormitus:

4.   KORIRAKENTEEN LUJUUS:

| 4.1. | Säännön nro 66 mukainen tyyppihyväksynnän numero, jos tiedossa: |
| --- | --- |

4.1.

Säännön nro 66 mukainen tyyppihyväksynnän numero, jos tiedossa:

| 4.2. | Niiden korirakenteiden osalta, joita ei ole vielä hyväksytty: |
| --- | --- |

4.2.

Niiden korirakenteiden osalta, joita ei ole vielä hyväksytty:

| 4.2.1. | Yksityiskohtainen kuvaus ajoneuvotyypin korirakenteesta, myös mitoista, muodosta ja rakennemateriaaleista sekä sen mahdollisesta kiinnityksestä alustan runkoon: |
| --- | --- |

4.2.1.

Yksityiskohtainen kuvaus ajoneuvotyypin korirakenteesta, myös mitoista, muodosta ja rakennemateriaaleista sekä sen mahdollisesta kiinnityksestä alustan runkoon:

| 4.2.2. | Piirustus ajoneuvosta sekä niistä sisustuksen osista, jotka vaikuttavat korirakenteen tai jäljelle jäävän tilan lujuuteen: |
| --- | --- |

4.2.2.

Piirustus ajoneuvosta sekä niistä sisustuksen osista, jotka vaikuttavat korirakenteen tai jäljelle jäävän tilan lujuuteen:

| 4.3. | Ajokunnossa olevan ajoneuvon painopisteen sijainti pituus-, poikittais- ja pystysuunnassa: |
| --- | --- |

4.3.

Ajokunnossa olevan ajoneuvon painopisteen sijainti pituus-, poikittais- ja pystysuunnassa:

| 4.4. | Matkustajien uloimpien istuimien keskiviivojen välinen enimmäisetäisyys. |
| --- | --- |

4.4.

Matkustajien uloimpien istuimien keskiviivojen välinen enimmäisetäisyys.

Selitykset: Katso lisäys 1.

LIITE 1

OSA 2

Lisäys 1

ILMOITUS

(enimmäiskoko: A4 (210 mm × 297 mm))

Image

Image

LIITE 1

OSA 2

Lisäys 2

ILMOITUS

(enimmäiskoko: A4 (210 mm × 297 mm))

Image

Image

LIITE 1

OSA 2

Lisäys 3

ILMOITUS

(enimmäiskoko: A4 (210 mm × 297 mm))

Image

Image

LIITE 2

HYVÄKSYNTÄMERKKIEN SIJOITTELU

Malli A

(Ks. tämän säännön kohta 4.4)

Image

a = 8 mm min

Edellä esitetystä ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on rakenteellisten ominaisuuksiensa osalta hyväksytty Alankomaissa (E 4) alaluokkaan III kuuluvaksi säännön nro 107 mukaisesti hyväksyntänumerolla 012439. Hyväksyntänumero osoittaa, että hyväksyntä on myönnetty säännön nro 107 mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01.

Malli B

(Ks. tämän säännön kohta 4.5)

Image

a = 8 mm min

Edellä esitetystä ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E 4) säännön nro 107 ja säännön nro 43 mukaisesti. (17) Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä numeroa osoittavat, että hyväksyntien myöntämispäivinä sääntö nro 107 sisälsi muutossarjan 01 ja sääntö nro 31 oli alkuperäisessä muodossaan.

Malli C

(Ks. tämän säännön kohta 4.4.3)

Image

a = 8 mm min

Edellä esitetystä ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen korityyppi on erikseen hyväksytty rakenteellisten ominaisuuksiensa osalta Alankomaissa (E 4) alaluokkaan III kuuluvana erillisenä korina (kirjain S) säännön nro 107 mukaisesti hyväksyntänumerolla 012439. Hyväksyntänumero osoittaa, että hyväksyntä myönnettiin säännön nro 107 mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01.

LIITE 3

VAATIMUKSET, JOTKA KAIKKIEN AJONEUVOJEN ON TÄYTETTÄVÄ

| 1.–6. | (varattu) |
| --- | --- |

1.–6.

(varattu)

7.   VAATIMUKSET

7.1   Yleistä

| 7.1.1. | Jollei toisin ilmoiteta, kaikki mittaukset on tehtävä ajoneuvon massan ollessa ajokunnossa, ajoneuvon ollessa pysähtyneenä tasaisella ja vaakasuoralla alustalla tavanomaisessa ajokunnossa. Jos niiausjärjestelmä on asennettu, sen on oltava asennossa, jossa ajoneuvo on tavanomaisessa ajokorkeudessaan. Jos kyseessä on korin hyväksyminen erillisenä teknisenä yksikkönä, valmistajan on ilmoitettava korin asento suhteessa tasaiseen vaakasuoraan alustaan. |
| --- | --- |

7.1.1.

Jollei toisin ilmoiteta, kaikki mittaukset on tehtävä ajoneuvon massan ollessa ajokunnossa, ajoneuvon ollessa pysähtyneenä tasaisella ja vaakasuoralla alustalla tavanomaisessa ajokunnossa. Jos niiausjärjestelmä on asennettu, sen on oltava asennossa, jossa ajoneuvo on tavanomaisessa ajokorkeudessaan. Jos kyseessä on korin hyväksyminen erillisenä teknisenä yksikkönä, valmistajan on ilmoitettava korin asento suhteessa tasaiseen vaakasuoraan alustaan.

| 7.1.2. | Vaikka tässä säännössä edellytettäisiin, että ajoneuvon jokin pinta on vaakasuorassa tai tietyssä kulmassa ajoneuvon massan ollessa ajokunnossa, pinta voi ylittää tämän kaltevuuden tai olla tietyssä kaltevuudessa ajoneuvon massan ollessa ajokunnossa, jos ajoneuvossa on mekaaninen jousitus, edellyttäen, että tämä vaatimus täyttyy ajoneuvon ollessa valmistajan ilmoittamassa kuormitustilassa. Jos ajoneuvoon on asennettu niiausjärjestelmä, se ei saa olla käytössä. |
| --- | --- |

7.1.2.

Vaikka tässä säännössä edellytettäisiin, että ajoneuvon jokin pinta on vaakasuorassa tai tietyssä kulmassa ajoneuvon massan ollessa ajokunnossa, pinta voi ylittää tämän kaltevuuden tai olla tietyssä kaltevuudessa ajoneuvon massan ollessa ajokunnossa, jos ajoneuvossa on mekaaninen jousitus, edellyttäen, että tämä vaatimus täyttyy ajoneuvon ollessa valmistajan ilmoittamassa kuormitustilassa. Jos ajoneuvoon on asennettu niiausjärjestelmä, se ei saa olla käytössä.

7.2.   Massat ja mitat

| 7.2.1. | Ajoneuvojen on oltava liitteessä 11 esitettyjen vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

7.2.1.

Ajoneuvojen on oltava liitteessä 11 esitettyjen vaatimusten mukainen.

7.2.2.   Matkustajille varattu alue

| 7.2.2.1. | Matkustajille varattu kokonaispinta-ala S0 lasketaan vähentämällä ajoneuvon kokonaislattiapinta-alasta |
| --- | --- |

7.2.2.1.

Matkustajille varattu kokonaispinta-ala S0 lasketaan vähentämällä ajoneuvon kokonaislattiapinta-alasta

| 7.2.2.1.1. | ohjaamon pinta-ala; |
| --- | --- |

7.2.2.1.1.

ohjaamon pinta-ala;

| 7.2.2.1.2. | askelmien pinta-ala ovilla ja kaikkien muiden enintään 300 mm syvien askelmien pinta-ala sekä oven ja sen mekanismin toimimiseen tarvittava pinta-ala; |
| --- | --- |

7.2.2.1.2.

askelmien pinta-ala ovilla ja kaikkien muiden enintään 300 mm syvien askelmien pinta-ala sekä oven ja sen mekanismin toimimiseen tarvittava pinta-ala;

| 7.2.2.1.3. | kaikkien sellaisten osien pinta-ala, joiden yläpuolella pystysuuntainen vapaa tila on korkeintaan 1 350 mm lattiasta mitattuna ja ottamatta huomioon kohdissa 7.7.8.6.3 ja 7.7.8.6.4 määriteltyä rakenteellista estettä. Alaluokkaan A tai B kuuluvien ajoneuvojen osalta tämä korkeus voidaan vähentää 1 200 mm:iin; |
| --- | --- |

7.2.2.1.3.

kaikkien sellaisten osien pinta-ala, joiden yläpuolella pystysuuntainen vapaa tila on korkeintaan 1 350 mm lattiasta mitattuna ja ottamatta huomioon kohdissa 7.7.8.6.3 ja 7.7.8.6.4 määriteltyä rakenteellista estettä. Alaluokkaan A tai B kuuluvien ajoneuvojen osalta tämä korkeus voidaan vähentää 1 200 mm:iin;

| 7.2.2.1.4. | ajoneuvon kaikkien niiden osien pinta-ala, joihin pääsy on matkustajilta estetty kohdan 7.9.4 mukaisesti; |
| --- | --- |

7.2.2.1.4.

ajoneuvon kaikkien niiden osien pinta-ala, joihin pääsy on matkustajilta estetty kohdan 7.9.4 mukaisesti;

| 7.2.2.1.5. | kaikkien sellaisten tilojen pinta-ala, jotka on varattu ainoastaan tavaroiden ja matkatavaroiden kuljettamiseen ja joihin pääsy on matkustajilta estetty; |
| --- | --- |

7.2.2.1.5.

kaikkien sellaisten tilojen pinta-ala, jotka on varattu ainoastaan tavaroiden ja matkatavaroiden kuljettamiseen ja joihin pääsy on matkustajilta estetty;

| 7.2.2.1.6. | esteettömäksi työtilaksi varattu pinta-ala tarjoilupisteissä; |
| --- | --- |

7.2.2.1.6.

esteettömäksi työtilaksi varattu pinta-ala tarjoilupisteissä;

| 7.2.2.1.7. | ajoneuvon kaikkien portaikkojen, varauloskäynnille johtavien portaikkojen, kerrostenvälisten portaikkojen tai askelmien lattiapinta-ala. |
| --- | --- |

7.2.2.1.7.

ajoneuvon kaikkien portaikkojen, varauloskäynnille johtavien portaikkojen, kerrostenvälisten portaikkojen tai askelmien lattiapinta-ala.

| 7.2.2.2. | Seisoville matkustajille varattu pinta-ala S1 lasketaan vähentämällä pinta-alasta S0: |
| --- | --- |

7.2.2.2.

Seisoville matkustajille varattu pinta-ala S1 lasketaan vähentämällä pinta-alasta S0:

| 7.2.2.2.1. | lattian kaikkien sellaisten kohtien pinta-ala, joiden kaltevuus ylittää kohdassa 7.7.6 määrätyt suurimmat sallitut arvot; |
| --- | --- |

7.2.2.2.1.

lattian kaikkien sellaisten kohtien pinta-ala, joiden kaltevuus ylittää kohdassa 7.7.6 määrätyt suurimmat sallitut arvot;

| 7.2.2.2.2. | kaikkien sellaisten kohtien pinta-ala, joihin seisova matkustaja ei pääse silloin, kun kaikki istuimet, lukuun ottamatta taitettavia istuimia, ovat käytössä; |
| --- | --- |

7.2.2.2.2.

kaikkien sellaisten kohtien pinta-ala, joihin seisova matkustaja ei pääse silloin, kun kaikki istuimet, lukuun ottamatta taitettavia istuimia, ovat käytössä;

| 7.2.2.2.3. | kaikkien sellaisten kohtien pinta-ala, joiden yläpuolella vapaa tila lattiasta on vähemmän kuin kohdassa 7.7.5.1 määritelty käytävän korkeus (kädensijoja ei oteta huomioon tässä yhteydessä); |
| --- | --- |

7.2.2.2.3.

kaikkien sellaisten kohtien pinta-ala, joiden yläpuolella vapaa tila lattiasta on vähemmän kuin kohdassa 7.7.5.1 määritelty käytävän korkeus (kädensijoja ei oteta huomioon tässä yhteydessä);

| 7.2.2.2.4. | pinta-ala eteenpäin siitä poikittaisesta pystytasosta, joka kulkee kuljettajan istuimen (taaimmassa säätöasennossaan) istuinosan pinnan keskikohdan poikki; |
| --- | --- |

7.2.2.2.4.

pinta-ala eteenpäin siitä poikittaisesta pystytasosta, joka kulkee kuljettajan istuimen (taaimmassa säätöasennossaan) istuinosan pinnan keskikohdan poikki;

| 7.2.2.2.5. | kunkin istuimen edessä oleva 300 mm:n tila paitsi siinä tapauksessa, että sivuittain oleva istuin on sijoitettu pyörän kaaren yläpuolelle, jolloin kyseinen mitta voidaan vähentää 225 mm:iin. Jos istuinten määrä vaihtelee, katso kohta 7.2.2.4 niiden istuinten osalta, joiden katsotaan olevan käytössä; |
| --- | --- |

7.2.2.2.5.

kunkin istuimen edessä oleva 300 mm:n tila paitsi siinä tapauksessa, että sivuittain oleva istuin on sijoitettu pyörän kaaren yläpuolelle, jolloin kyseinen mitta voidaan vähentää 225 mm:iin. Jos istuinten määrä vaihtelee, katso kohta 7.2.2.4 niiden istuinten osalta, joiden katsotaan olevan käytössä;

| 7.2.2.2.6. | mikä tahansa pinta, jota ei suljeta pois edellä olevissa kohdissa 7.2.2.2.1–7.2.2.2.5 ja johon ei voida sijoittaa 400 mm × 300 mm:n suuruista suorakulmiota; |
| --- | --- |

7.2.2.2.6.

mikä tahansa pinta, jota ei suljeta pois edellä olevissa kohdissa 7.2.2.2.1–7.2.2.2.5 ja johon ei voida sijoittaa 400 mm × 300 mm:n suuruista suorakulmiota;

| 7.2.2.2.7. | alaluokan II ajoneuvoissa pinta-ala, jossa ei saa seistä; |
| --- | --- |

7.2.2.2.7.

alaluokan II ajoneuvoissa pinta-ala, jossa ei saa seistä;

| 7.2.2.2.8. | kaksikerroksisissa ajoneuvoissa yläkerroksen koko pinta-ala; |
| --- | --- |

7.2.2.2.8.

kaksikerroksisissa ajoneuvoissa yläkerroksen koko pinta-ala;

| 7.2.2.2.9. | pyörätuolitilan (-tilojen) pinta-ala, kun kyseisen tilan katsotaan olevan pyörätuolin käyttäjän (käyttäjien) käytössä, katso kohta 7.2.2.4. |
| --- | --- |

7.2.2.2.9.

pyörätuolitilan (-tilojen) pinta-ala, kun kyseisen tilan katsotaan olevan pyörätuolin käyttäjän (käyttäjien) käytössä, katso kohta 7.2.2.4.

| 7.2.2.3. | Ajoneuvossa on oltava lukumäärä (P) kohdan 7.7.8 vaatimusten mukaisia istumapaikkoja, taitettavia istuimia lukuun ottamatta. Jos ajoneuvo kuuluu alaluokkaan I, II tai A, istumapaikkojen lukumäärän kussakin kerroksessa on oltava vähintään yhtä suuri kuin kyseisessä kerroksessa matkustajille ja henkilökunnalle (jos sellaista on) varatun lattia-alan neliömetrien lukumäärä pyöristettynä lähimpään kokonaislukuun; tätä lukumäärää voidaan vähentää 10 prosentilla alaluokan I ajoneuvojen osalta yläkerrosta lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

7.2.2.3.

Ajoneuvossa on oltava lukumäärä (P) kohdan 7.7.8 vaatimusten mukaisia istumapaikkoja, taitettavia istuimia lukuun ottamatta. Jos ajoneuvo kuuluu alaluokkaan I, II tai A, istumapaikkojen lukumäärän kussakin kerroksessa on oltava vähintään yhtä suuri kuin kyseisessä kerroksessa matkustajille ja henkilökunnalle (jos sellaista on) varatun lattia-alan neliömetrien lukumäärä pyöristettynä lähimpään kokonaislukuun; tätä lukumäärää voidaan vähentää 10 prosentilla alaluokan I ajoneuvojen osalta yläkerrosta lukuun ottamatta.

| 7.2.2.4. | Jos ajoneuvon istumapaikkojen lukumäärä voi vaihdella, seisoville matkustajille varattu alue (S1) ja kohdan 7.2.3 säännökset määritellään soveltuvin osin kaikissa seuraavissa tilanteissa: |
| --- | --- |

7.2.2.4.

Jos ajoneuvon istumapaikkojen lukumäärä voi vaihdella, seisoville matkustajille varattu alue (S1) ja kohdan 7.2.3 säännökset määritellään soveltuvin osin kaikissa seuraavissa tilanteissa:

| 7.2.2.4.1. | kaikki mahdolliset istuimet ovat käytössä, jonka jälkeen jäljelle jäävä seisoville matkustajille varattu alue ja, jos tilaa on jäljellä, kaikki pyörätuolitilat ovat käytössä; |
| --- | --- |

7.2.2.4.1.

kaikki mahdolliset istuimet ovat käytössä, jonka jälkeen jäljelle jäävä seisoville matkustajille varattu alue ja, jos tilaa on jäljellä, kaikki pyörätuolitilat ovat käytössä;

| 7.2.2.4.2. | kaikki mahdolliset seisoville matkustajille varatut alueet ovat käytössä, jonka jälkeen jäljelle jäävät istuville matkustajille varatut istuimet ja, jos tilaa on jäljellä, kaikki pyörätuolitilat ovat käytössä; |
| --- | --- |

7.2.2.4.2.

kaikki mahdolliset seisoville matkustajille varatut alueet ovat käytössä, jonka jälkeen jäljelle jäävät istuville matkustajille varatut istuimet ja, jos tilaa on jäljellä, kaikki pyörätuolitilat ovat käytössä;

| 7.2.2.4.3. | kaikki mahdolliset pyörätuolitilat ovat käytössä, jonka jälkeen jäljelle jäävä seisoville matkustajille varattu alue ja tämän jälkeen jäljelle jäävät käytettävissä olevat istuimet ovat käytössä. |
| --- | --- |

7.2.2.4.3.

kaikki mahdolliset pyörätuolitilat ovat käytössä, jonka jälkeen jäljelle jäävä seisoville matkustajille varattu alue ja tämän jälkeen jäljelle jäävät käytettävissä olevat istuimet ovat käytössä.

7.2.3.   Ajoneuvojen merkitseminen

| 7.2.3.1. | Ajoneuvon sisäpuolella on oltava selvästi näkyvässä paikassa etuoven läheisyydessä merkintä, jossa on vähintään 15 mm korkeilla kirjaimilla tai kuvamerkeillä ja vähintään 25 mm korkeilla numeroilla: |
| --- | --- |

7.2.3.1.

Ajoneuvon sisäpuolella on oltava selvästi näkyvässä paikassa etuoven läheisyydessä merkintä, jossa on vähintään 15 mm korkeilla kirjaimilla tai kuvamerkeillä ja vähintään 25 mm korkeilla numeroilla:

| 7.2.3.1.1. | ajoneuvossa olevien istumapaikkojen enimmäismäärä, |
| --- | --- |

7.2.3.1.1.

ajoneuvossa olevien istumapaikkojen enimmäismäärä,

| 7.2.3.1.2. | ajoneuvossa olevien seisomapaikkojen, jos sellaisia on, enimmäismäärä, |
| --- | --- |

7.2.3.1.2.

ajoneuvossa olevien seisomapaikkojen, jos sellaisia on, enimmäismäärä,

| 7.2.3.1.3. | ajoneuvossa olevien pyörätuolipaikkojen, jos sellaisia on, enimmäismäärä. |
| --- | --- |

7.2.3.1.3.

ajoneuvossa olevien pyörätuolipaikkojen, jos sellaisia on, enimmäismäärä.

| 7.2.3.2. | Jos ajoneuvo on suunniteltu siten, että siinä on vaihteleva määrä istumapaikkoja, seisoville matkustajille varattua tilaa tai kuljetettavia pyörätuoleja, kohdan 7.2.3.1 vaatimuksia sovelletaan kuhunkin istumapaikkojen enimmäismäärään ja tarvittaessa sitä vastaavaan määrään pyörätuoleja ja seisovia matkustajia. |
| --- | --- |

7.2.3.2.

Jos ajoneuvo on suunniteltu siten, että siinä on vaihteleva määrä istumapaikkoja, seisoville matkustajille varattua tilaa tai kuljetettavia pyörätuoleja, kohdan 7.2.3.1 vaatimuksia sovelletaan kuhunkin istumapaikkojen enimmäismäärään ja tarvittaessa sitä vastaavaan määrään pyörätuoleja ja seisovia matkustajia.

| 7.2.3.3. | Kuljettajalle varatulla alueella on oltava kuljettajalle selvästi näkyvässä paikassa tila, johon on merkitty vähintään 10 mm korkeilla kirjaimilla tai kuvamerkeillä ja vähintään 12 mm korkeilla numeroilla: |
| --- | --- |

7.2.3.3.

Kuljettajalle varatulla alueella on oltava kuljettajalle selvästi näkyvässä paikassa tila, johon on merkitty vähintään 10 mm korkeilla kirjaimilla tai kuvamerkeillä ja vähintään 12 mm korkeilla numeroilla:

| 7.2.3.3.1. | matkatavaroiden massa, jonka saa kuljettaa silloin, kun ajoneuvossa on suurin mahdollinen määrä matkustajia ja henkilökuntaa ja ajoneuvo ei ylitä suurinta teknisesti sallittua massaa tai minkään akselin sallittua massaa. Tähän sisältyy matkatavaroiden massa: |
| --- | --- |

7.2.3.3.1.

matkatavaroiden massa, jonka saa kuljettaa silloin, kun ajoneuvossa on suurin mahdollinen määrä matkustajia ja henkilökuntaa ja ajoneuvo ei ylitä suurinta teknisesti sallittua massaa tai minkään akselin sallittua massaa. Tähän sisältyy matkatavaroiden massa:

| 7.2.3.3.1.1. | matkatavaratiloissa (massa B, liitteen 11 kohta 7.4.3.3.1), |
| --- | --- |

7.2.3.3.1.1.

matkatavaratiloissa (massa B, liitteen 11 kohta 7.4.3.3.1),

| 7.2.3.3.1.2. | katolla, jos se on varustettu matkatavaroiden kuljettamista varten (massa BX, liitteen 11 kohta 7.4.3.3.1). |
| --- | --- |

7.2.3.3.1.2.

katolla, jos se on varustettu matkatavaroiden kuljettamista varten (massa BX, liitteen 11 kohta 7.4.3.3.1).

7.3.   Korirakenteen lujuus

| 7.3.1. | Kaikkien yksikerroksisten, alaluokkien II ja III ajoneuvojen korien on oltava liitteen 5 vaatimusten mukaisia. |
| --- | --- |

7.3.1.

Kaikkien yksikerroksisten, alaluokkien II ja III ajoneuvojen korien on oltava liitteen 5 vaatimusten mukaisia.

7.4.   Vakaustesti

| 7.4.1. | Ajoneuvon vakauden on oltava sellainen, että pistettä, jossa ajoneuvo kaatuu, ei ylitetä, vaikka alustaa, jolla ajoneuvo on, kallistettaisiin molemmille sivuille vuorotellen 28 asteen kulmaan vaakatasosta. |
| --- | --- |

7.4.1.

Ajoneuvon vakauden on oltava sellainen, että pistettä, jossa ajoneuvo kaatuu, ei ylitetä, vaikka alustaa, jolla ajoneuvo on, kallistettaisiin molemmille sivuille vuorotellen 28 asteen kulmaan vaakatasosta.

| 7.4.2. | Edellä mainitussa testissä ajoneuvon massan on oltava ajokunnossa tämän säännön kohdassa 2.18 määritellyllä tavalla, minkä lisäksi: |
| --- | --- |

7.4.2.

Edellä mainitussa testissä ajoneuvon massan on oltava ajokunnossa tämän säännön kohdassa 2.18 määritellyllä tavalla, minkä lisäksi:

| 7.4.2.1. | Kullekin matkustajan istuimelle on asetettava kuormitus, joka on yhtä suuri kuin Q (sellaisena kuin se on määritelty liitteen 11 kohdassa 7.4.3.3.1). Jos ajoneuvo on tarkoitettu seisoville matkustajille tai jos siinä on henkilökunnan jäsen, joka ei istu, kuormitusten Q tai niitä vastaavien 75 kg:n kuormitusten painopiste on jaettava tasaisesti seisovien matkustajien tai henkilökunnan alueelle 875 mm:n korkeudelle. Jos ajoneuvo on varustettu kuljettamaan matkatavaroita katolla, kiinnitetään katolle kyseisiä matkatavaroita vastaava tasaisesti jaettu massa (BX), joka ei saa olla pienempi kuin valmistajan liitteen 11 kohdan 7.4.3.3.1 mukaisesti ilmoittama massa. Muissa matkatavaraosastoissa ei saa olla mitään matkatavaroita. |
| --- | --- |

7.4.2.1.

Kullekin matkustajan istuimelle on asetettava kuormitus, joka on yhtä suuri kuin Q (sellaisena kuin se on määritelty liitteen 11 kohdassa 7.4.3.3.1). Jos ajoneuvo on tarkoitettu seisoville matkustajille tai jos siinä on henkilökunnan jäsen, joka ei istu, kuormitusten Q tai niitä vastaavien 75 kg:n kuormitusten painopiste on jaettava tasaisesti seisovien matkustajien tai henkilökunnan alueelle 875 mm:n korkeudelle. Jos ajoneuvo on varustettu kuljettamaan matkatavaroita katolla, kiinnitetään katolle kyseisiä matkatavaroita vastaava tasaisesti jaettu massa (BX), joka ei saa olla pienempi kuin valmistajan liitteen 11 kohdan 7.4.3.3.1 mukaisesti ilmoittama massa. Muissa matkatavaraosastoissa ei saa olla mitään matkatavaroita.

| 7.4.2.2. | Jos ajoneuvossa on vaihteleva määrä istumapaikkoja tai seisomapaikkoja tai jos se on suunniteltu kuljettamaan yhtä tai useampia pyörätuoleja, kaikilla matkustamon alueilla, joilla kyseistä vaihtelua esiintyy, kohdassa 7.4.2.1 esitettyjen kuormitusten on oltava suurempia kuin:






  a) | niiden istuvien matkustajien massa, jotka voivat olla alueella, mukaan luettuna mahdollisten irrotettavien istuinten massa, tai |
| --- | --- | --- |

7.4.2.2.

Jos ajoneuvossa on vaihteleva määrä istumapaikkoja tai seisomapaikkoja tai jos se on suunniteltu kuljettamaan yhtä tai useampia pyörätuoleja, kaikilla matkustamon alueilla, joilla kyseistä vaihtelua esiintyy, kohdassa 7.4.2.1 esitettyjen kuormitusten on oltava suurempia kuin:

a)

niiden istuvien matkustajien massa, jotka voivat olla alueella, mukaan luettuna mahdollisten irrotettavien istuinten massa, tai

| b) | niiden seisovien matkustajien massa, jotka voivat olla alueella, tai |
| --- | --- |

b)

niiden seisovien matkustajien massa, jotka voivat olla alueella, tai

| c) | niiden pyörätuolien ja pyörätuolien käyttäjien massa, jotka voivat olla alueella, jolloin kukin 250 kg:n kokonaismassa sijoitetaan 500 mm:n korkeudelle lattiasta kunkin pyörätuolitilan keskikohdassa, tai |
| --- | --- |

c)

niiden pyörätuolien ja pyörätuolien käyttäjien massa, jotka voivat olla alueella, jolloin kukin 250 kg:n kokonaismassa sijoitetaan 500 mm:n korkeudelle lattiasta kunkin pyörätuolitilan keskikohdassa, tai

| d) | niiden istuvien matkustajien, seisovien matkustajien ja pyörätuolin käyttäjien tai näiden yhdistelmien massa, jotka voivat olla alueella. |
| --- | --- |

d)

niiden istuvien matkustajien, seisovien matkustajien ja pyörätuolin käyttäjien tai näiden yhdistelmien massa, jotka voivat olla alueella.

| 7.4.3. | Kunkin sellaisen askelman korkeus, jota käytetään estämään ajoneuvon pyörää liukumasta sivuttain kallistustestilaitteessa, saa olla korkeintaan kaksi kolmasosaa alustan, jolla ajoneuvo on ennen kuin sitä kallistetaan, ja ajoneuvon pyörän vanteen sen osan välisestä etäisyydestä, joka on lähinnä tätä alustaa, kun ajoneuvo on kuormitettu kohdan 7.4.2 mukaisesti. |
| --- | --- |

7.4.3.

Kunkin sellaisen askelman korkeus, jota käytetään estämään ajoneuvon pyörää liukumasta sivuttain kallistustestilaitteessa, saa olla korkeintaan kaksi kolmasosaa alustan, jolla ajoneuvo on ennen kuin sitä kallistetaan, ja ajoneuvon pyörän vanteen sen osan välisestä etäisyydestä, joka on lähinnä tätä alustaa, kun ajoneuvo on kuormitettu kohdan 7.4.2 mukaisesti.

| 7.4.4. | Testin aikana mitkään ajoneuvon osat, joita ei ole tarkoitettu joutumaan keskenään kosketukseen tavallisessa käytössä, eivät saa joutua keskenään kosketukseen eikä millekään osalle saa aiheutua vahinkoa tai sitä saada siirtää. |
| --- | --- |

7.4.4.

Testin aikana mitkään ajoneuvon osat, joita ei ole tarkoitettu joutumaan keskenään kosketukseen tavallisessa käytössä, eivät saa joutua keskenään kosketukseen eikä millekään osalle saa aiheutua vahinkoa tai sitä saada siirtää.

| 7.4.5. | Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää laskentamenetelmää osoittamaan, että ajoneuvo ei kaadu kohdissa 7.4.1 ja 7.4.2 kuvatuissa olosuhteissa. Kyseisissä laskelmissa otetaan huomioon seuraavat parametrit: |
| --- | --- |

7.4.5.

Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää laskentamenetelmää osoittamaan, että ajoneuvo ei kaadu kohdissa 7.4.1 ja 7.4.2 kuvatuissa olosuhteissa. Kyseisissä laskelmissa otetaan huomioon seuraavat parametrit:

| 7.4.5.1. | massat ja mitat, |
| --- | --- |

7.4.5.1.

massat ja mitat,

| 7.4.5.2. | painopisteen korkeus, |
| --- | --- |

7.4.5.2.

painopisteen korkeus,

| 7.4.5.3. | jousivakiot, |
| --- | --- |

7.4.5.3.

jousivakiot,

| 7.4.5.4. | renkaiden pysty- ja vaakakertoimet, |
| --- | --- |

7.4.5.4.

renkaiden pysty- ja vaakakertoimet,

| 7.4.5.5. | ilmajousien ilmanpaineen hallintalaitteiden ominaisuudet, |
| --- | --- |

7.4.5.5.

ilmajousien ilmanpaineen hallintalaitteiden ominaisuudet,

| 7.4.5.6. | momenttien keskipisteen sijainti, |
| --- | --- |

7.4.5.6.

momenttien keskipisteen sijainti,

| 7.4.5.7. | korin vääntöjäykkyys.
  Laskentamenetelmä kuvataan tämän liitteen lisäyksessä 1. |
| --- | --- |

7.4.5.7.

korin vääntöjäykkyys.

Laskentamenetelmä kuvataan tämän liitteen lisäyksessä 1.

7.5.   Palontorjunta

7.5.1.   Moottoritila

| 7.5.1.1. | Moottoritilassa ei saa käyttää mitään syttyviä äänieristeitä tai aineita, joihin polttoaine, voiteluaine tai muu palava aine voi imeytyä, ellei ainetta peitetä tiiviillä levyllä. |
| --- | --- |

7.5.1.1.

Moottoritilassa ei saa käyttää mitään syttyviä äänieristeitä tai aineita, joihin polttoaine, voiteluaine tai muu palava aine voi imeytyä, ellei ainetta peitetä tiiviillä levyllä.

| 7.5.1.2. | Varotoimenpiteenä on toteutettava joko moottoritilan asianmukainen järjestely tai valumisaukkojen varaaminen, jotta vältetään mahdollisimman hyvin polttoaineen, voiteluöljyn tai minkä tahansa muun palavan aineen kerääntyminen mihinkään moottoritilan osaan. |
| --- | --- |

7.5.1.2.

Varotoimenpiteenä on toteutettava joko moottoritilan asianmukainen järjestely tai valumisaukkojen varaaminen, jotta vältetään mahdollisimman hyvin polttoaineen, voiteluöljyn tai minkä tahansa muun palavan aineen kerääntyminen mihinkään moottoritilan osaan.

| 7.5.1.3. | Lämpöä eristävästä aineesta tehty väliseinä asennetaan moottoritilan tai muun lämmönlähteen (kuten laitteen, joka on suunniteltu keräämään vapautuva energia pitkässä alamäessä, esim. hidastin, tai korin sisätilojen lämmityslaitteen, ei kuitenkaan lämpimän veden kierrolla toimivan laitteen) ja ajoneuvon muun osan väliin. Kaikkien väliseinän yhteydessä käytettävien osien, kuten kiinnikkeiden liittimien ja tiivisteiden, on oltava tulenkestäviä. |
| --- | --- |

7.5.1.3.

Lämpöä eristävästä aineesta tehty väliseinä asennetaan moottoritilan tai muun lämmönlähteen (kuten laitteen, joka on suunniteltu keräämään vapautuva energia pitkässä alamäessä, esim. hidastin, tai korin sisätilojen lämmityslaitteen, ei kuitenkaan lämpimän veden kierrolla toimivan laitteen) ja ajoneuvon muun osan väliin. Kaikkien väliseinän yhteydessä käytettävien osien, kuten kiinnikkeiden liittimien ja tiivisteiden, on oltava tulenkestäviä.

| 7.5.1.4. | Matkustamossa saa olla muulla kuin lämpimällä vedellä toimiva lämmityslaite, jos se on koteloitu laitteen tuottaman lämpötilan kestävällä aineella, ei päästä myrkyllistä kaasua ja on sijoitettu niin, että yksikään matkustaja ei voi joutua kosketukseen minkään kuuman pinnan kanssa. |
| --- | --- |

7.5.1.4.

Matkustamossa saa olla muulla kuin lämpimällä vedellä toimiva lämmityslaite, jos se on koteloitu laitteen tuottaman lämpötilan kestävällä aineella, ei päästä myrkyllistä kaasua ja on sijoitettu niin, että yksikään matkustaja ei voi joutua kosketukseen minkään kuuman pinnan kanssa.

7.5.2.   Sähkölaitteet ja johdotus

| 7.5.2.1. | Kaikkien johtojen on oltava hyvin eristettyjä, ja kaikkien johtojen sekä sähkölaitteiden on kestettävä niitä lämpötila- ja kosteusolosuhteita, joille ne ovat alttiina. Moottoritilan osalta on kiinnitettävä erityistä huomiota niiden sopivuuteen kestää ympäristön lämpötiloja ja kaikkien todennäköisten epäpuhtauksien vaikutuksia. |
| --- | --- |

7.5.2.1.

Kaikkien johtojen on oltava hyvin eristettyjä, ja kaikkien johtojen sekä sähkölaitteiden on kestettävä niitä lämpötila- ja kosteusolosuhteita, joille ne ovat alttiina. Moottoritilan osalta on kiinnitettävä erityistä huomiota niiden sopivuuteen kestää ympäristön lämpötiloja ja kaikkien todennäköisten epäpuhtauksien vaikutuksia.

| 7.5.2.2. | Missään virtapiirissä käytetyssä johdossa ei saa olla suurempaa virtaa kuin on hyväksyttävää kyseiselle johdolle sen asennustavan ja ympäristön enimmäislämpötilan perusteella. |
| --- | --- |

7.5.2.2.

Missään virtapiirissä käytetyssä johdossa ei saa olla suurempaa virtaa kuin on hyväksyttävää kyseiselle johdolle sen asennustavan ja ympäristön enimmäislämpötilan perusteella.

| 7.5.2.3. | Jokaisessa virtapiirissä, joka antaa virtaa muille laitteiston osille kuin sytyttimelle, sytytysvirtapiirille (ottomoottori), hehkutulpille, moottorin pysäytyslaitteelle, latausvirtapiirille ja akun maadoitukselle, on oltava joko varoke tai virrankatkaisin. Ne voidaan kuitenkin suojata tavallisella varokkeella tai tavallisella virrankatkaisimella edellyttäen, että sen luokiteltu teho on korkeintaan 16 A. |
| --- | --- |

7.5.2.3.

Jokaisessa virtapiirissä, joka antaa virtaa muille laitteiston osille kuin sytyttimelle, sytytysvirtapiirille (ottomoottori), hehkutulpille, moottorin pysäytyslaitteelle, latausvirtapiirille ja akun maadoitukselle, on oltava joko varoke tai virrankatkaisin. Ne voidaan kuitenkin suojata tavallisella varokkeella tai tavallisella virrankatkaisimella edellyttäen, että sen luokiteltu teho on korkeintaan 16 A.

| 7.5.2.4. | Kaikki johdot on suojattava hyvin, ja niiden on pysyttävä varmasti paikoillaan siten, että ne eivät voi vaurioitua leikkautumalla, kulumalla tai hankautumalla. |
| --- | --- |

7.5.2.4.

Kaikki johdot on suojattava hyvin, ja niiden on pysyttävä varmasti paikoillaan siten, että ne eivät voi vaurioitua leikkautumalla, kulumalla tai hankautumalla.

| 7.5.2.5. | Jos ajoneuvon yhdessä tai useammassa virtapiirissä jännite on tehollisarvoltaan suurempi kuin 100 volttia, liitetään kyseisen energianlähteen jokaiseen maadoittamattomaan napaan käsikäyttöinen kytkin, jonka avulla kaikki tällaiset virtapiirit voidaan erottaa sähköenergian päälähteestä, ja se sijoitetaan ajoneuvon sisälle paikkaan, johon kuljettaja ulottuu helposti, mutta edellyttäen, että tällaisella kytkimellä ei voida katkaista virtaa ajoneuvon pakollisia ulkovalaisimia syöttävistä virtapiireistä. Tätä kohtaa ei sovelleta korkeajännitteisiin sytytysvirtapiireihin eikä ajoneuvossa olevan laitteiston osan sisäisiin erillisiin virtapiireihin. |
| --- | --- |

7.5.2.5.

Jos ajoneuvon yhdessä tai useammassa virtapiirissä jännite on tehollisarvoltaan suurempi kuin 100 volttia, liitetään kyseisen energianlähteen jokaiseen maadoittamattomaan napaan käsikäyttöinen kytkin, jonka avulla kaikki tällaiset virtapiirit voidaan erottaa sähköenergian päälähteestä, ja se sijoitetaan ajoneuvon sisälle paikkaan, johon kuljettaja ulottuu helposti, mutta edellyttäen, että tällaisella kytkimellä ei voida katkaista virtaa ajoneuvon pakollisia ulkovalaisimia syöttävistä virtapiireistä. Tätä kohtaa ei sovelleta korkeajännitteisiin sytytysvirtapiireihin eikä ajoneuvossa olevan laitteiston osan sisäisiin erillisiin virtapiireihin.

| 7.5.2.6. | Kaikki sähköjohdot on sijoitettava niin, että mikään osa ei joudu kosketuksiin minkään polttoaineputken eikä pakokaasun poistojärjestelmän minkään osan kanssa eikä altistu liialliselle kuumuudelle, ellei niitä ole varustettu sopivalla erityiseristeellä tai suojalla, esimerkiksi sähkömagneettisella poistoventtiilillä. |
| --- | --- |

7.5.2.6.

Kaikki sähköjohdot on sijoitettava niin, että mikään osa ei joudu kosketuksiin minkään polttoaineputken eikä pakokaasun poistojärjestelmän minkään osan kanssa eikä altistu liialliselle kuumuudelle, ellei niitä ole varustettu sopivalla erityiseristeellä tai suojalla, esimerkiksi sähkömagneettisella poistoventtiilillä.

7.5.3.   Akut

| 7.5.3.1. | Kaikki akut on kiinnitettävä lujasti helppopääsyiseen paikkaan. |
| --- | --- |

7.5.3.1.

Kaikki akut on kiinnitettävä lujasti helppopääsyiseen paikkaan.

| 7.5.3.2. | Akkutila on erotettava matkustamosta ja ohjaamosta, ja sen tuuletus on johdettava ulkoilmaan. |
| --- | --- |

7.5.3.2.

Akkutila on erotettava matkustamosta ja ohjaamosta, ja sen tuuletus on johdettava ulkoilmaan.

| 7.5.3.3. | Kennon pinteet on suojattava oikosululta. |
| --- | --- |

7.5.3.3.

Kennon pinteet on suojattava oikosululta.

7.5.4.   Palosammuttimet ja ensiapuvälineet

| 7.5.4.1. | Ajoneuvossa on oltava tilaa yhdelle tai useammalle sammuttimelle, joista yhden on oltava kuljettajan istuimen lähellä. Alaluokan A tai B ajoneuvoissa tämän tilan on oltava vähintään 8 dm3 ja alaluokan I, II tai III ajoneuvoissa vähintään 15 dm3. |
| --- | --- |

7.5.4.1.

Ajoneuvossa on oltava tilaa yhdelle tai useammalle sammuttimelle, joista yhden on oltava kuljettajan istuimen lähellä. Alaluokan A tai B ajoneuvoissa tämän tilan on oltava vähintään 8 dm3 ja alaluokan I, II tai III ajoneuvoissa vähintään 15 dm3.

| 7.5.4.2. | Yhden tai useamman ensiapupakkauksen sijoittamista varten on varattava tilaa. Tämän tilan on oltava vähintään 7 dm3, vähimmäismitta ei saa olla alle 80 mm. |
| --- | --- |

7.5.4.2.

Yhden tai useamman ensiapupakkauksen sijoittamista varten on varattava tilaa. Tämän tilan on oltava vähintään 7 dm3, vähimmäismitta ei saa olla alle 80 mm.

| 7.5.4.3. | Palosammuttimet ja ensiapupakkaukset voidaan suojata varkauksien tai ilkivallan varalta (esimerkiksi ajoneuvon sisällä olevaan lukittavaan kaappiin tai särjettävän lasin taakse) edellyttäen, että kyseisten esineiden sijainti merkitään selvästi ja että ne saadaan helposti käyttöön hätätilanteessa. |
| --- | --- |

7.5.4.3.

Palosammuttimet ja ensiapupakkaukset voidaan suojata varkauksien tai ilkivallan varalta (esimerkiksi ajoneuvon sisällä olevaan lukittavaan kaappiin tai särjettävän lasin taakse) edellyttäen, että kyseisten esineiden sijainti merkitään selvästi ja että ne saadaan helposti käyttöön hätätilanteessa.

7.5.5.   Materiaalit

Herkästi syttyviä aineita ei saa sijoittaa 100 mm:ä lähemmäksi pakokaasun poistojärjestelmää tai mitään muuta merkittävää lämmön lähdettä, ellei ainetta ole tehokkaasti suojattu. Tarvittaessa on käytettävä suojausta estämään rasvaa tai muita herkästi syttyviä aineita joutumasta kosketuksiin pakokaasun poistojärjestelmän tai muiden merkittävien lämmönlähteiden kanssa. Tässä kohdassa herkästi syttyvällä aineella tarkoitetaan sellaista ainetta, jota ei ole tarkoitettu kestämään kyseisessä paikassa todennäköisesti ilmeneviä lämpötiloja.

7.6.   Uloskäynnit

7.6.1.   Uloskäyntien lukumäärä

| 7.6.1.1. | Ajoneuvossa on oltava vähintään kaksi ovea, joko kaksi käyttöovea tai yksi käyttöovi ja yksi hätäovi. Tarvittavien käyttöovien vähimmäismäärä on seuraava:







  Matkustajien lukumäärä | Käyttöovien lukumäärä |
| --- | --- | --- |
| Alaluokat I ja A | Alaluokka II | Alaluokat III ja B |
| 9–45 | 1 | 1 | 1 |
| 46–70 | 2 | 1 | 1 |
| 71–100 | 3 | 2 | 1 |
| >100 | 4 | 3 | 1 |

7.6.1.1.

Matkustajien lukumäärä

Käyttöovien lukumäärä

Alaluokat I ja A

Alaluokka II

Alaluokat III ja B

9–45

1

1

1

46–70

2

1

1

71–100

3

2

1

>100

4

3

1

| 7.6.1.2. | Nivelajoneuvon jokaisessa jäykässä osassa on oltava vähintään yksi käyttöovi, paitsi että alaluokan I nivelajoneuvon etuosassa on oltava vähintään kaksi käyttöovea. |
| --- | --- |

7.6.1.2.

Nivelajoneuvon jokaisessa jäykässä osassa on oltava vähintään yksi käyttöovi, paitsi että alaluokan I nivelajoneuvon etuosassa on oltava vähintään kaksi käyttöovea.

| 7.6.1.3. | Tässä tarkoituksessa ulkoisella voimanlähteellä toimivalla hallintajärjestelmällä varustettuja käyttöovia ei saa pitää hätäovina, ellei niitä voida vaivattomasti avata käsin sen jälkeen, kun kohdassa 7.6.5.1 määrätty hallintalaite on tarvittaessa aktivoitu. |
| --- | --- |

7.6.1.3.

Tässä tarkoituksessa ulkoisella voimanlähteellä toimivalla hallintajärjestelmällä varustettuja käyttöovia ei saa pitää hätäovina, ellei niitä voida vaivattomasti avata käsin sen jälkeen, kun kohdassa 7.6.5.1 määrätty hallintalaite on tarvittaessa aktivoitu.

| 7.6.1.4. | Uloskäyntien vähimmäismäärän on oltava sellainen, että erillisessä osastossa olevien uloskäyntien kokonaismäärä on seuraava:





  Matkustajien ja henkilökunnan jäsenten lukumäärä kussakin osastossa | Uloskäyntien vähimmäismäärä yhteensä |
| --- | --- | --- |
| 1–8 | 2 |
| 9–16 | 3 |
| 17–30 | 4 |
| 31–45 | 5 |
| 46–60 | 6 |
| 61–75 | 7 |
| 76–90 | 8 |
| 91–110 | 9 |
| 111–130 | 10 |
| >130 | 11 |

7.6.1.4.

Matkustajien ja henkilökunnan jäsenten lukumäärä kussakin osastossa

Uloskäyntien vähimmäismäärä yhteensä

1–8

2

9–16

3

17–30

4

31–45

5

46–60

6

61–75

7

76–90

8

91–110

9

111–130

10

>130

11

Hätäluukut voidaan laskea ainoastaan yhdeksi edellä mainituksi varauloskäynniksi.

| 7.6.1.5. | Nivelajoneuvon jokaista jäykkää osaa pidetään erillisenä ajoneuvona määritettäessä uloskäyntien vähimmäismäärä ja sijainti, kohtaa 7.6.2.4 lukuun ottamatta. WC-tiloja ja keittiöitä ei pidetä erillisinä osastoina määritettäessä varauloskäyntien lukumäärää. Matkustajien lukumäärä määritetään jokaista jäykkää osaa kohden. |
| --- | --- |

7.6.1.5.

Nivelajoneuvon jokaista jäykkää osaa pidetään erillisenä ajoneuvona määritettäessä uloskäyntien vähimmäismäärä ja sijainti, kohtaa 7.6.2.4 lukuun ottamatta. WC-tiloja ja keittiöitä ei pidetä erillisinä osastoina määritettäessä varauloskäyntien lukumäärää. Matkustajien lukumäärä määritetään jokaista jäykkää osaa kohden.

| 7.6.1.6. | Parikäyttöovi lasketaan kahdeksi oveksi ja pari-ikkuna tai useampiosainen ikkuna kahdeksi hätäikkunaksi. |
| --- | --- |

7.6.1.6.

Parikäyttöovi lasketaan kahdeksi oveksi ja pari-ikkuna tai useampiosainen ikkuna kahdeksi hätäikkunaksi.

| 7.6.1.7. | Jos ohjaamosta ei pääse matkustamoon sellaista käytävää pitkin, joka täyttää jonkin kohdassa 7.7.5.1.1 kuvatuista edellytyksistä, on noudatettava seuraavia vaatimuksia: |
| --- | --- |

7.6.1.7.

Jos ohjaamosta ei pääse matkustamoon sellaista käytävää pitkin, joka täyttää jonkin kohdassa 7.7.5.1.1 kuvatuista edellytyksistä, on noudatettava seuraavia vaatimuksia:

| 7.6.1.7.1. | Ohjaamossa on oltava kaksi uloskäyntiä, jotka eivät saa olla samalla sivuseinällä; jos yksi uloskäynneistä on ikkuna, sen on oltava kohtien 7.6.3.1 ja 7.6.8 hätäikkunaa koskevien vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

7.6.1.7.1.

Ohjaamossa on oltava kaksi uloskäyntiä, jotka eivät saa olla samalla sivuseinällä; jos yksi uloskäynneistä on ikkuna, sen on oltava kohtien 7.6.3.1 ja 7.6.8 hätäikkunaa koskevien vaatimusten mukainen.

| 7.6.1.7.2. | Kuljettajan vieressä saa olla yksi tai kaksi istuinta ylimääräisiä henkilöitä varten, jolloin molempien kohdassa 7.6.1.7.1 mainittujen uloskäyntien on oltava ovia. Kuljettajan ovi hyväksytään kyseisten istuinten käyttäjien hätäoveksi edellyttäen, että esimerkiksi kuljettajan istuin, ohjauspyörä, moottorikotelo, vaihdetanko tai käsijarruvipu eivät muodosta liian suurta estettä. Kyseisiä ylimääräisiä henkilöitä varten tarkoitettu ovi hyväksytään kuljettajan hätäoveksi. Osastoon, johon ohjaamo kuuluu, voidaan asentaa korkeintaan viisi ylimääräistä istuinta edellyttäen, että ylimääräiset istuimet ja kyseisille istuimille varattu tila ovat kaikkien tämän säännön vaatimusten mukaisia ja että vähintään yksi matkustamoon johtava ovi on kohdan 7.6.3 hätäovea koskevien vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

7.6.1.7.2.

Kuljettajan vieressä saa olla yksi tai kaksi istuinta ylimääräisiä henkilöitä varten, jolloin molempien kohdassa 7.6.1.7.1 mainittujen uloskäyntien on oltava ovia. Kuljettajan ovi hyväksytään kyseisten istuinten käyttäjien hätäoveksi edellyttäen, että esimerkiksi kuljettajan istuin, ohjauspyörä, moottorikotelo, vaihdetanko tai käsijarruvipu eivät muodosta liian suurta estettä. Kyseisiä ylimääräisiä henkilöitä varten tarkoitettu ovi hyväksytään kuljettajan hätäoveksi. Osastoon, johon ohjaamo kuuluu, voidaan asentaa korkeintaan viisi ylimääräistä istuinta edellyttäen, että ylimääräiset istuimet ja kyseisille istuimille varattu tila ovat kaikkien tämän säännön vaatimusten mukaisia ja että vähintään yksi matkustamoon johtava ovi on kohdan 7.6.3 hätäovea koskevien vaatimusten mukainen.

| 7.6.1.7.3. | Edellä kohdissa 7.6.1.7.1 ja 7.6.1.7.2 kuvatuissa olosuhteissa ohjaamon uloskäyntejä ei lasketa kohtien 7.6.1.1 ja 7.6.1.2 vaatimusten mukaisiksi oviksi eikä kohdan 7.6.1.4 vaatimusten mukaisiksi uloskäynneiksi, lukuun ottamatta kohdissa 7.6.1.7.1 ja 7.6.1.7.2 mainittua tapausta. Kyseisiin uloskäynteihin ei sovelleta kohtia 7.6.3–7.6.7, 7.7.1, 7.7.2 eikä 7.7.7. |
| --- | --- |

7.6.1.7.3.

Edellä kohdissa 7.6.1.7.1 ja 7.6.1.7.2 kuvatuissa olosuhteissa ohjaamon uloskäyntejä ei lasketa kohtien 7.6.1.1 ja 7.6.1.2 vaatimusten mukaisiksi oviksi eikä kohdan 7.6.1.4 vaatimusten mukaisiksi uloskäynneiksi, lukuun ottamatta kohdissa 7.6.1.7.1 ja 7.6.1.7.2 mainittua tapausta. Kyseisiin uloskäynteihin ei sovelleta kohtia 7.6.3–7.6.7, 7.7.1, 7.7.2 eikä 7.7.7.

| 7.6.1.8. | Jos ohjaamoon ja sen vieressä oleville istuimille pääsee varsinaisesta matkustamosta sellaista käytävää pitkin, joka täyttää jonkin kohdassa 7.7.5.1.1 kuvatuista edellytyksistä, ohjaamosta ulos johtava uloskäynti ei ole välttämätön. |
| --- | --- |

7.6.1.8.

Jos ohjaamoon ja sen vieressä oleville istuimille pääsee varsinaisesta matkustamosta sellaista käytävää pitkin, joka täyttää jonkin kohdassa 7.7.5.1.1 kuvatuista edellytyksistä, ohjaamosta ulos johtava uloskäynti ei ole välttämätön.

| 7.6.1.9. | Kohdan 7.6.1.8 mukainen kuljettajan ovi tai muu ohjaamon uloskäynti voidaan laskea matkustajien uloskäynniksi ainoastaan, jos |
| --- | --- |

7.6.1.9.

Kohdan 7.6.1.8 mukainen kuljettajan ovi tai muu ohjaamon uloskäynti voidaan laskea matkustajien uloskäynniksi ainoastaan, jos

| 7.6.1.9.1. | kyseistä uloskäyntiä käytettäessä ei tarvitse ahtautua ohjauspyörän ja kuljettajan istuimen välistä, |
| --- | --- |

7.6.1.9.1.

kyseistä uloskäyntiä käytettäessä ei tarvitse ahtautua ohjauspyörän ja kuljettajan istuimen välistä,

| 7.6.1.9.2. | se on kohdan 7.6.3.1 mukaisten hätäovien kokoa koskevien vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

7.6.1.9.2.

se on kohdan 7.6.3.1 mukaisten hätäovien kokoa koskevien vaatimusten mukainen.

| 7.6.1.10. | Kohtien 7.6.1.8 ja 7.6.1.9 säännökset eivät estä sitä, että kuljettajan istuimen ja matkustamon välillä olisi ovi tai muu este, edellyttäen että kuljettaja voi poistaa kyseisen esteen nopeasti hätätilanteessa. Tällaisella esteellä suojatussa osastossa olevaa kuljettajan ovea ei voida laskea matkustajien uloskäynniksi. |
| --- | --- |

7.6.1.10.

Kohtien 7.6.1.8 ja 7.6.1.9 säännökset eivät estä sitä, että kuljettajan istuimen ja matkustamon välillä olisi ovi tai muu este, edellyttäen että kuljettaja voi poistaa kyseisen esteen nopeasti hätätilanteessa. Tällaisella esteellä suojatussa osastossa olevaa kuljettajan ovea ei voida laskea matkustajien uloskäynniksi.

| 7.6.1.11. | Hätäovien ja -ikkunoiden lisäksi alaluokkien II, III ja B ajoneuvoihin on asennettava hätäluukkuja. Niitä voidaan asentaa myös alaluokkien I ja A ajoneuvoihin. Luukkujen vähimmäismäärä on seuraava:





  Matkustajien lukumäärä | Luukkujen lukumäärä |
| --- | --- | --- |
| enintään 50 | l |
| enemmän kuin 50 | 2 |

7.6.1.11.

Matkustajien lukumäärä

Luukkujen lukumäärä

enintään 50

l

enemmän kuin 50

2

7.6.2.   Uloskäyntien sijoittaminen

Enemmän kuin 22 matkustajaistuinta sisältävien ajoneuvojen on oltava jäljempänä esitettyjen vaatimusten mukaiset. Enintään 22 matkustajan kuljettamiseen tarkoitetut ajoneuvot voivat olla joko jäljempänä esitettyjen vaatimusten tai liitteen 7 kohdan 1.2 vaatimusten mukaiset.

| 7.6.2.1. | Käyttöovi (-ovet) on sijoitettava sille puolelle ajoneuvoa, joka on lähimpänä tien vierustaa sen maan liikennesuunnan mukaisesti, jossa ajoneuvolle on tarkoitus myöntää liikennöintilupa, ja ainakin yhden ovista on oltava ajoneuvon etuosassa. Tämä ei estä asentamasta ajoneuvon takapäätyyn ovea pyörätuolia käyttäviä matkustajia varten. |
| --- | --- |

7.6.2.1.

Käyttöovi (-ovet) on sijoitettava sille puolelle ajoneuvoa, joka on lähimpänä tien vierustaa sen maan liikennesuunnan mukaisesti, jossa ajoneuvolle on tarkoitus myöntää liikennöintilupa, ja ainakin yhden ovista on oltava ajoneuvon etuosassa. Tämä ei estä asentamasta ajoneuvon takapäätyyn ovea pyörätuolia käyttäviä matkustajia varten.

| 7.6.2.2. | Kaksi kohdassa 7.6.1.1 tarkoitetuista ovista on erotettava niin, että etäisyys niiden keskipisteiden kautta kulkevien poikittaisten pystytasojen välillä on vähintään 40 prosenttia matkustajaosaston kokonaispituudesta. Jos toinen kyseisistä ovista muodostaa osan pariovea, kyseinen etäisyys mitataan kahden toisistaan kauimpana olevan oven välillä. |
| --- | --- |

7.6.2.2.

Kaksi kohdassa 7.6.1.1 tarkoitetuista ovista on erotettava niin, että etäisyys niiden keskipisteiden kautta kulkevien poikittaisten pystytasojen välillä on vähintään 40 prosenttia matkustajaosaston kokonaispituudesta. Jos toinen kyseisistä ovista muodostaa osan pariovea, kyseinen etäisyys mitataan kahden toisistaan kauimpana olevan oven välillä.

| 7.6.2.3. | Uloskäynnit on sijoitettava siten, että niiden lukumäärä ajoneuvon kummallakin sivulla on suurin piirtein sama. |
| --- | --- |

7.6.2.3.

Uloskäynnit on sijoitettava siten, että niiden lukumäärä ajoneuvon kummallakin sivulla on suurin piirtein sama.

| 7.6.2.4. | Vähintään yksi uloskäynti on sijoitettava joko ajoneuvon etu- tai takapäätyyn. Alaluokan I ajoneuvoissa ja ajoneuvoissa, joissa takaosa on pysyvästi erotettu matkustamosta, tämä vaatimus täyttyy, jos niihin on asennettu hätäluukku. |
| --- | --- |

7.6.2.4.

Vähintään yksi uloskäynti on sijoitettava joko ajoneuvon etu- tai takapäätyyn. Alaluokan I ajoneuvoissa ja ajoneuvoissa, joissa takaosa on pysyvästi erotettu matkustamosta, tämä vaatimus täyttyy, jos niihin on asennettu hätäluukku.

| 7.6.2.5. | Ajoneuvon samalla puolella olevat uloskäynnit sijoitetaan sopivin välein ajoneuvon pituudelle. |
| --- | --- |

7.6.2.5.

Ajoneuvon samalla puolella olevat uloskäynnit sijoitetaan sopivin välein ajoneuvon pituudelle.

| 7.6.2.6. | Ajoneuvon takapäädyssä saa olla ovi, jos se ei ole käyttöovi. |
| --- | --- |

7.6.2.6.

Ajoneuvon takapäädyssä saa olla ovi, jos se ei ole käyttöovi.

| 7.6.2.7. | Jos ajoneuvoon on asennettu hätäluukkuja, ne on sijoitettava seuraavasti: jos luukkuja on ainoastaan yksi, se sijoitetaan ajoneuvon keskimmäiseen kolmannekseen; jos luukkuja on kaksi, niiden välisen etäisyyden on oltava vähintään kaksi metriä mitattuna ajoneuvon pitkittäisakselin suuntaisesti aukkojen niistä reunoista, jotka ovat lähimpänä toisiaan. |
| --- | --- |

7.6.2.7.

Jos ajoneuvoon on asennettu hätäluukkuja, ne on sijoitettava seuraavasti: jos luukkuja on ainoastaan yksi, se sijoitetaan ajoneuvon keskimmäiseen kolmannekseen; jos luukkuja on kaksi, niiden välisen etäisyyden on oltava vähintään kaksi metriä mitattuna ajoneuvon pitkittäisakselin suuntaisesti aukkojen niistä reunoista, jotka ovat lähimpänä toisiaan.

7.6.3.   Uloskäyntien vähimmäismitat

| 7.6.3.1. | Eri uloskäyntien vähimmäismittojen on oltava seuraavat: | Alaluokka I | Alaluokka II ja III | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Käyttöovi | Oviaukko | Korkeus (mm) | 1 800 | 1 650 | — |
| Leveys (mm) | Yksipuolinen ovi: 650
  Pariovi: 1 200 | Tätä mittaa voidaan pienentää 100 mm:llä, kun mittaus tehdään kädensijojen tasolla. |
| Hätäovi | | Korkeus (mm) | 1 250 | — |
| | Leveys (mm) | 550 | |
| Hätäikkuna | Pinta-ala (mm2) | 400 000 | Tälle alueelle on voitava piirtää 500 × 700 mm:n suorakulmio. |
| Ajoneuvon takapäädyssä sijaitseva hätäikkuna, jos valmistaja ei ole varustanut ajoneuvoa edellä säädettyjen vähimmäismittojen mukaisella hätäikkunalla. | Hätäikkunan aukkoon on mahduttava 350 mm korkea ja 1 550 mm leveä suorakaide. Suorakaiteen nurkat voidaan pyöristää enintään 250 mm:n kaarevuussädettä vastaavasti. |
| Hätäluukku | Luukun aukko | Pinta-ala (mm2) | 400 000 | Tälle alueelle on voitava piirtää 500 × 700 mm:n suorakulmio. |

7.6.3.1.

Alaluokka I

Alaluokka II ja III

Huomioita

Käyttöovi

Oviaukko

Korkeus (mm)

1 800

1 650

—

Leveys (mm)

Yksipuolinen ovi: 650

Pariovi: 1 200

Tätä mittaa voidaan pienentää 100 mm:llä, kun mittaus tehdään kädensijojen tasolla.

Hätäovi

Korkeus (mm)

1 250

—

Leveys (mm)

550

Hätäikkuna

Pinta-ala (mm2)

400 000

Tälle alueelle on voitava piirtää 500 × 700 mm:n suorakulmio.

Ajoneuvon takapäädyssä sijaitseva hätäikkuna, jos valmistaja ei ole varustanut ajoneuvoa edellä säädettyjen vähimmäismittojen mukaisella hätäikkunalla.

Hätäikkunan aukkoon on mahduttava 350 mm korkea ja 1 550 mm leveä suorakaide. Suorakaiteen nurkat voidaan pyöristää enintään 250 mm:n kaarevuussädettä vastaavasti.

Hätäluukku

Luukun aukko

Pinta-ala (mm2)

400 000

Tälle alueelle on voitava piirtää 500 × 700 mm:n suorakulmio.

| 7.6.3.2. | Enintään 22 matkustajan kuljettamiseen tarkoitetut ajoneuvot voivat olla joko kohdassa 7.6.3.1 esitettyjen vaatimusten tai liitteen 7 kohdassa 1.1 olevien vaatimusten mukaiset. |
| --- | --- |

7.6.3.2.

Enintään 22 matkustajan kuljettamiseen tarkoitetut ajoneuvot voivat olla joko kohdassa 7.6.3.1 esitettyjen vaatimusten tai liitteen 7 kohdassa 1.1 olevien vaatimusten mukaiset.

7.6.4.   Kaikkia käyttöovia koskevat tekniset vaatimukset

| 7.6.4.1. | Jokainen käyttöovi on voitava avata helposti niin ajoneuvon sisä- kuin ulkopuoleltakin ajoneuvon ollessa paikallaan (mutta ei välttämättä ajoneuvon liikkuessa). Tämä vaatimus ei kuitenkaan estä sitä mahdollisuutta, että ovi voidaan lukita ulkopuolelta, edellyttäen että ovi voidaan aina avata sisäpuolelta. |
| --- | --- |

7.6.4.1.

Jokainen käyttöovi on voitava avata helposti niin ajoneuvon sisä- kuin ulkopuoleltakin ajoneuvon ollessa paikallaan (mutta ei välttämättä ajoneuvon liikkuessa). Tämä vaatimus ei kuitenkaan estä sitä mahdollisuutta, että ovi voidaan lukita ulkopuolelta, edellyttäen että ovi voidaan aina avata sisäpuolelta.

| 7.6.4.2. | Jokaisen ohjauslaitteen tai muun laitteen, joka on tarkoitettu oven avaamiseen ulkopuolelta, on oltava 1 000–1 500 mm:n korkeudella maasta ja enintään 500 mm:n etäisyydellä ovesta. Alaluokkien I, II ja III ajoneuvoissa jokaisen hallintalaitteen tai muun laitteen, joka on tarkoitettu oven avaamiseen sisäpuolelta, on oltava 1 000–1 500 mm:n korkeudella lattian tai hallintalaitetta lähimpänä olevan askelman yläpinnasta ja enintään 500 mm:n etäisyydellä ovesta. Tätä ei sovelleta ohjaamossa sijaitseviin hallintalaitteisiin. |
| --- | --- |

7.6.4.2.

Jokaisen ohjauslaitteen tai muun laitteen, joka on tarkoitettu oven avaamiseen ulkopuolelta, on oltava 1 000–1 500 mm:n korkeudella maasta ja enintään 500 mm:n etäisyydellä ovesta. Alaluokkien I, II ja III ajoneuvoissa jokaisen hallintalaitteen tai muun laitteen, joka on tarkoitettu oven avaamiseen sisäpuolelta, on oltava 1 000–1 500 mm:n korkeudella lattian tai hallintalaitetta lähimpänä olevan askelman yläpinnasta ja enintään 500 mm:n etäisyydellä ovesta. Tätä ei sovelleta ohjaamossa sijaitseviin hallintalaitteisiin.

| 7.6.4.3. | Jokainen yksiosainen käsikäyttöinen käyttöovi, joka on saranaovi tai nivelovi, on saranoitava tai nivellettävä siten, että jos ovi joutuu kosketuksiin paikallaan olevan kohteen kanssa ajoneuvon liikkuessa eteenpäin, se pyrkii sulkeutumaan. |
| --- | --- |

7.6.4.3.

Jokainen yksiosainen käsikäyttöinen käyttöovi, joka on saranaovi tai nivelovi, on saranoitava tai nivellettävä siten, että jos ovi joutuu kosketuksiin paikallaan olevan kohteen kanssa ajoneuvon liikkuessa eteenpäin, se pyrkii sulkeutumaan.

| 7.6.4.4. | Jos käsikäyttöisessä käyttöovessa käytetään jousilukitusta, sen on oltava kaksivaiheinen. |
| --- | --- |

7.6.4.4.

Jos käsikäyttöisessä käyttöovessa käytetään jousilukitusta, sen on oltava kaksivaiheinen.

| 7.6.4.5. | Käyttöoven sisäpuolella ei saa olla mitään laitetta, jonka tarkoituksena on peittää askelmat sisäpuolella oven ollessa suljettuna. Tämä ei estä sitä, ettei ovisyvennyksessä voisi olla oven ollessa suljettuna oven toimintamekanismia ja muita oven sisäpuolelle kiinnitettyjä varusteita, jotka eivät ulotu lattialle, jolla matkustajat voivat seistä. Kyseinen mekanismi ja laitteet eivät saa olla vaarallisia matkustajille. |
| --- | --- |

7.6.4.5.

Käyttöoven sisäpuolella ei saa olla mitään laitetta, jonka tarkoituksena on peittää askelmat sisäpuolella oven ollessa suljettuna. Tämä ei estä sitä, ettei ovisyvennyksessä voisi olla oven ollessa suljettuna oven toimintamekanismia ja muita oven sisäpuolelle kiinnitettyjä varusteita, jotka eivät ulotu lattialle, jolla matkustajat voivat seistä. Kyseinen mekanismi ja laitteet eivät saa olla vaarallisia matkustajille.

| 7.6.4.6. | Jos suora näkyvyys ei ole riittävä, on asennettava optisia tai muita laitteita, jotta kuljettaja pystyy havaitsemaan istuimeltaan jokaisen sellaisen sivukäyttöoven, joka ei ole automaattinen käyttöovi, välittömässä läheisyydessä sisä- tai ulkopuolella olevat matkustajat.
  Enintään 22 matkustajan kuljettamiseen tarkoitetun ajoneuvon takapäädyssä olevan käyttöoven osalta tämä vaatimus täyttyy, jos kuljettaja pystyy havaitsemaan 1,3 metrin pituisen henkilön, joka seisoo 1 metrin päässä ajoneuvon takapäädystä. |
| --- | --- |

7.6.4.6.

Jos suora näkyvyys ei ole riittävä, on asennettava optisia tai muita laitteita, jotta kuljettaja pystyy havaitsemaan istuimeltaan jokaisen sellaisen sivukäyttöoven, joka ei ole automaattinen käyttöovi, välittömässä läheisyydessä sisä- tai ulkopuolella olevat matkustajat.

Enintään 22 matkustajan kuljettamiseen tarkoitetun ajoneuvon takapäädyssä olevan käyttöoven osalta tämä vaatimus täyttyy, jos kuljettaja pystyy havaitsemaan 1,3 metrin pituisen henkilön, joka seisoo 1 metrin päässä ajoneuvon takapäädystä.

| 7.6.4.7. | Jokainen ajoneuvon sisäpuolelle avautuva ovi ja sen mekanismi on rakennettava siten, ettei sen liike vahingoita matkustajia tavallisissa käyttöolosuhteissa. Tarvittaessa on asennettava asianmukaiset turvalaitteet. |
| --- | --- |

7.6.4.7.

Jokainen ajoneuvon sisäpuolelle avautuva ovi ja sen mekanismi on rakennettava siten, ettei sen liike vahingoita matkustajia tavallisissa käyttöolosuhteissa. Tarvittaessa on asennettava asianmukaiset turvalaitteet.

| 7.6.4.8. | Jos käyttöovi sijaitsee WC-tilojen tai muun ajoneuvon sisäpuolella olevan osaston oven vieressä, käyttöoven tahaton käyttö on estettävä. Tätä vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta, jos ovi lukkiutuu automaattisesti ajoneuvon liikkuessa vähintään 5 km:n tuntinopeudella. |
| --- | --- |

7.6.4.8.

Jos käyttöovi sijaitsee WC-tilojen tai muun ajoneuvon sisäpuolella olevan osaston oven vieressä, käyttöoven tahaton käyttö on estettävä. Tätä vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta, jos ovi lukkiutuu automaattisesti ajoneuvon liikkuessa vähintään 5 km:n tuntinopeudella.

| 7.6.4.9. | Enintään 22 matkustajan kuljettamiseen tarkoitetuissa ajoneuvoissa ajoneuvon takapäädyssä sijaitsevien käyttöovien puoliskoja on voitava avata enintään 115 astetta ja vähintään 85 astetta, ja kun ne ovat auki, ne on voitava pitää automaattisesti tässä asennossa. Tämä ei tarkoita, etteikö kyseistä lukkoa voitaisi ohittaa ja ovea avata kyseistä kulmaa avoimemmaksi silloin, kun se on turvallista, esimerkiksi peruuttamisen mahdollistamiseksi korkeaa laituria kohden kuormausta varten tai ovien avaamiseksi 270 astetta, jotta ajoneuvon taakse jää avoin kuormausalue. |
| --- | --- |

7.6.4.9.

Enintään 22 matkustajan kuljettamiseen tarkoitetuissa ajoneuvoissa ajoneuvon takapäädyssä sijaitsevien käyttöovien puoliskoja on voitava avata enintään 115 astetta ja vähintään 85 astetta, ja kun ne ovat auki, ne on voitava pitää automaattisesti tässä asennossa. Tämä ei tarkoita, etteikö kyseistä lukkoa voitaisi ohittaa ja ovea avata kyseistä kulmaa avoimemmaksi silloin, kun se on turvallista, esimerkiksi peruuttamisen mahdollistamiseksi korkeaa laituria kohden kuormausta varten tai ovien avaamiseksi 270 astetta, jotta ajoneuvon taakse jää avoin kuormausalue.

7.6.5.   Konekäyttöisiä käyttöovia koskevat tekniset lisävaatimukset

| 7.6.5.1. | Hätätilanteessa jokainen konekäyttöinen käyttöovi on voitava avata sisäpuolelta ajoneuvon ollessa paikallaan (muttei välttämättä ajoneuvon liikkuessa) ja ulkopuolelta silloin, kun se ei ole lukittu, ohjauslaitteilla, jotka voimanlähteen toiminnasta riippumatta |
| --- | --- |

7.6.5.1.

Hätätilanteessa jokainen konekäyttöinen käyttöovi on voitava avata sisäpuolelta ajoneuvon ollessa paikallaan (muttei välttämättä ajoneuvon liikkuessa) ja ulkopuolelta silloin, kun se ei ole lukittu, ohjauslaitteilla, jotka voimanlähteen toiminnasta riippumatta

| 7.6.5.1.1. | ohittavat kaikki muut oven ohjauslaitteet, |
| --- | --- |

7.6.5.1.1.

ohittavat kaikki muut oven ohjauslaitteet,

| 7.6.5.1.2. | jos ne ovat ajoneuvojen sisäpuolella, sijoitetaan oveen tai 300 mm:n päähän ovesta vähintään 1 600 mm:n korkeudelle ensimmäisestä askelmasta, |
| --- | --- |

7.6.5.1.2.

jos ne ovat ajoneuvojen sisäpuolella, sijoitetaan oveen tai 300 mm:n päähän ovesta vähintään 1 600 mm:n korkeudelle ensimmäisestä askelmasta,

| 7.6.5.1.3. | ovat helposti nähtävissä ja selvästi tunnistettavissa ovea lähestyttäessä ja oven edessä seisottaessa ja jotka, jos kyse on tavanomaisten avaamislaitteiden lisäksi asennetuista ohjauslaitteista, on selkeästi merkitty hätätilanteissa käytettäviksi, |
| --- | --- |

7.6.5.1.3.

ovat helposti nähtävissä ja selvästi tunnistettavissa ovea lähestyttäessä ja oven edessä seisottaessa ja jotka, jos kyse on tavanomaisten avaamislaitteiden lisäksi asennetuista ohjauslaitteista, on selkeästi merkitty hätätilanteissa käytettäviksi,

| 7.6.5.1.4. | ovat sellaisia, että yksi välittömästi oven edessä seisova henkilö voi niitä käyttää, |
| --- | --- |

7.6.5.1.4.

ovat sellaisia, että yksi välittömästi oven edessä seisova henkilö voi niitä käyttää,

| 7.6.5.1.5. | avaavat oven tai joiden avulla ovi voidaan helposti avata käsin, |
| --- | --- |

7.6.5.1.5.

avaavat oven tai joiden avulla ovi voidaan helposti avata käsin,

| 7.6.5.1.6. | voidaan suojata helposti siirrettävällä tai särjettävällä laitteella, jotta päästään käsiksi hätäohjauslaitteeseen; hätäohjauslaitteen käytön tai ohjauslaitteen suojakannen poiston on aiheutettava kuljettajalle sekä kuuluva että näkyvä hälytysmerkki, ja |
| --- | --- |

7.6.5.1.6.

voidaan suojata helposti siirrettävällä tai särjettävällä laitteella, jotta päästään käsiksi hätäohjauslaitteeseen; hätäohjauslaitteen käytön tai ohjauslaitteen suojakannen poiston on aiheutettava kuljettajalle sekä kuuluva että näkyvä hälytysmerkki, ja

| 7.6.5.1.7. | jos kyse on kuljettajan ohjaamasta ovesta, joka ei ole kohdan 7.6.5.6.2 vaatimusten mukainen, toimivat siten, että kun ohjauslaitteita on käytetty oven avaamiseksi ja kun ne on palautettu tavanomaiseen asentoonsa, ovi ei sulkeudu uudestaan, ennen kuin kuljettaja käyttää sulkemislaitetta. |
| --- | --- |

7.6.5.1.7.

jos kyse on kuljettajan ohjaamasta ovesta, joka ei ole kohdan 7.6.5.6.2 vaatimusten mukainen, toimivat siten, että kun ohjauslaitteita on käytetty oven avaamiseksi ja kun ne on palautettu tavanomaiseen asentoonsa, ovi ei sulkeudu uudestaan, ennen kuin kuljettaja käyttää sulkemislaitetta.

| 7.6.5.2. | Ajoneuvo voidaan varustaa laitteella, jota kuljettaja käyttää kuljettajan istuimelta ja jolla ajoneuvon ulkopuolella olevat hätäohjauslaitteet kytketään pois päältä käyttöovien lukitsemiseksi ulkopuolelta. Tällaisessa tapauksessa ulkopuolella olevien hätäohjauslaitteiden on automaattisesti kytkeydyttävä uudelleen päälle joko moottorin käynnistyessä tai ennen kuin ajoneuvo saavuttaa 20 km:n tuntinopeuden. Tämän jälkeen hätäohjauslaite ei saa kytkeytyä automaattisesti pois päältä, vaan se edellyttää kuljettajan toimenpiteen. |
| --- | --- |

7.6.5.2.

Ajoneuvo voidaan varustaa laitteella, jota kuljettaja käyttää kuljettajan istuimelta ja jolla ajoneuvon ulkopuolella olevat hätäohjauslaitteet kytketään pois päältä käyttöovien lukitsemiseksi ulkopuolelta. Tällaisessa tapauksessa ulkopuolella olevien hätäohjauslaitteiden on automaattisesti kytkeydyttävä uudelleen päälle joko moottorin käynnistyessä tai ennen kuin ajoneuvo saavuttaa 20 km:n tuntinopeuden. Tämän jälkeen hätäohjauslaite ei saa kytkeytyä automaattisesti pois päältä, vaan se edellyttää kuljettajan toimenpiteen.

| 7.6.5.3. | Kuljettajan on voitava käyttää jokaista kuljettajan ohjaamaa käyttöovea istuimeltaan ohjauslaitteilla, jotka jalkakäyttöisiä ohjauslaitteita lukuun ottamatta on merkitty selvästi. |
| --- | --- |

7.6.5.3.

Kuljettajan on voitava käyttää jokaista kuljettajan ohjaamaa käyttöovea istuimeltaan ohjauslaitteilla, jotka jalkakäyttöisiä ohjauslaitteita lukuun ottamatta on merkitty selvästi.

| 7.6.5.4. | Jokaisen konekäyttöisen käyttöoven, joka ei ole täysin kiinni, on aktivoitava syttymään merkkivalo, jonka kuljettaja näkee selvästi kaikissa valaistusolosuhteissa istuessaan tavanomaisessa ajoasennossa. Tämä merkkivalo hälyttää aina, kun oven jäykkä rakenne on täysin avoimen asennon ja pisteen, joka on 30 mm:n päässä täysin suljetusta asennosta, välillä. Yksi merkkivalo voi käsittää yhden tai useamman oven. Tällaista merkkivaloa ei kuitenkaan asenneta etuosan käyttöoveen, joka ei täytä kohtien 7.6.5.6.1.1 ja 7.6.5.6.1.2 vaatimuksia. |
| --- | --- |

7.6.5.4.

Jokaisen konekäyttöisen käyttöoven, joka ei ole täysin kiinni, on aktivoitava syttymään merkkivalo, jonka kuljettaja näkee selvästi kaikissa valaistusolosuhteissa istuessaan tavanomaisessa ajoasennossa. Tämä merkkivalo hälyttää aina, kun oven jäykkä rakenne on täysin avoimen asennon ja pisteen, joka on 30 mm:n päässä täysin suljetusta asennosta, välillä. Yksi merkkivalo voi käsittää yhden tai useamman oven. Tällaista merkkivaloa ei kuitenkaan asenneta etuosan käyttöoveen, joka ei täytä kohtien 7.6.5.6.1.1 ja 7.6.5.6.1.2 vaatimuksia.

| 7.6.5.5. | Ohjauslaitteiden, joilla kuljettaja avaa ja sulkee konekäyttöisen käyttöoven, on oltava sellaiset, että kuljettaja pystyy vaihtamaan oven liikesuunnan missä tahansa sulkeutumis- tai avautumisvaiheessa. |
| --- | --- |

7.6.5.5.

Ohjauslaitteiden, joilla kuljettaja avaa ja sulkee konekäyttöisen käyttöoven, on oltava sellaiset, että kuljettaja pystyy vaihtamaan oven liikesuunnan missä tahansa sulkeutumis- tai avautumisvaiheessa.

| 7.6.5.6. | Jokaisen konekäyttöisen käyttöoven rakenteen ja ohjausjärjestelmän on oltava sellainen, että ovi ei vahingoita matkustajaa tai että matkustaja ei jää oven väliin sen sulkeutuessa. |
| --- | --- |

7.6.5.6.

Jokaisen konekäyttöisen käyttöoven rakenteen ja ohjausjärjestelmän on oltava sellainen, että ovi ei vahingoita matkustajaa tai että matkustaja ei jää oven väliin sen sulkeutuessa.

| 7.6.5.6.1. | Tämän vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos noudatetaan seuraavia kahta vaatimusta: |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.

Tämän vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos noudatetaan seuraavia kahta vaatimusta:

| 7.6.5.6.1.1. | Ensimmäinen vaatimus on, että kun enintään 150 N:n sulkuvoima vastustaa oven sulkeutumista missä tahansa liitteessä 6 kuvatussa mittauspisteessä, oven on avauduttava uudelleen automaattisesti täysin avoimeksi ja, automaattista käyttöovea lukuun ottamatta, pysyttävä avoimena, kunnes käytetään sulkemislaitetta. Sulkuvoima voidaan mitata millä tahansa toimivaltaisen viranomaisen hyväksymällä menetelmällä. Ohjeet annetaan tämän säännön liitteessä 6. Enimmäisvoima voi olla suurempi kuin 150 N lyhyen aikaa, edellyttäen että se ei ole suurempi kuin 300 N. Uudelleenavautumisjärjestelmä voidaan tarkastaa sellaisen koesauvan avulla, jossa on 60 mm korkea ja 30 mm leveä osa ja jonka nurkat on pyöristetty 5 mm:iin. |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.1.

Ensimmäinen vaatimus on, että kun enintään 150 N:n sulkuvoima vastustaa oven sulkeutumista missä tahansa liitteessä 6 kuvatussa mittauspisteessä, oven on avauduttava uudelleen automaattisesti täysin avoimeksi ja, automaattista käyttöovea lukuun ottamatta, pysyttävä avoimena, kunnes käytetään sulkemislaitetta. Sulkuvoima voidaan mitata millä tahansa toimivaltaisen viranomaisen hyväksymällä menetelmällä. Ohjeet annetaan tämän säännön liitteessä 6. Enimmäisvoima voi olla suurempi kuin 150 N lyhyen aikaa, edellyttäen että se ei ole suurempi kuin 300 N. Uudelleenavautumisjärjestelmä voidaan tarkastaa sellaisen koesauvan avulla, jossa on 60 mm korkea ja 30 mm leveä osa ja jonka nurkat on pyöristetty 5 mm:iin.

| 7.6.5.6.1.2. | Toinen vaatimus on, että jos ovet sulkeutuvat matkustajan ranteen tai sormien ollessa sen välissä: |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.2.

Toinen vaatimus on, että jos ovet sulkeutuvat matkustajan ranteen tai sormien ollessa sen välissä:

| 7.6.5.6.1.2.1. | ovi avautuu uudelleen automaattisesti täysin avoimeksi ja, automaattista käyttöovea lukuun ottamatta, pysyy avoimena, kunnes käytetään sulkemislaitetta, tai |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.2.1.

ovi avautuu uudelleen automaattisesti täysin avoimeksi ja, automaattista käyttöovea lukuun ottamatta, pysyy avoimena, kunnes käytetään sulkemislaitetta, tai

| 7.6.5.6.1.2.2. | matkustaja voi vetää ranteensa tai sormensa helposti pois oven välistä ilman loukkaantumisvaaraa. Tämä vaatimus voidaan tarkistaa kädellä tai kohdassa 7.6.5.6.1.1 mainitulla koesauvalla, jota on kavennettu toisesta päästä 300 mm:n pituudelta 30 mm:n paksuudesta 5 mm:n paksuiseksi. Sitä ei saa kiillottaa eikä voidella. Jos sauva jää oven väliin, se on voitava poistaa helposti, tai |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.2.2.

matkustaja voi vetää ranteensa tai sormensa helposti pois oven välistä ilman loukkaantumisvaaraa. Tämä vaatimus voidaan tarkistaa kädellä tai kohdassa 7.6.5.6.1.1 mainitulla koesauvalla, jota on kavennettu toisesta päästä 300 mm:n pituudelta 30 mm:n paksuudesta 5 mm:n paksuiseksi. Sitä ei saa kiillottaa eikä voidella. Jos sauva jää oven väliin, se on voitava poistaa helposti, tai

| 7.6.5.6.1.2.3. | ovi pysyy asennossa, joka sallii vapaan kulun koesauvalle, jossa on 60 mm korkea ja 20 mm leveä osa ja jonka nurkat on pyöristetty 5 mm:iin. Tämän asennon on oltava korkeintaan 30 mm:n päässä täysin suljetusta asennosta. |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.2.3.

ovi pysyy asennossa, joka sallii vapaan kulun koesauvalle, jossa on 60 mm korkea ja 20 mm leveä osa ja jonka nurkat on pyöristetty 5 mm:iin. Tämän asennon on oltava korkeintaan 30 mm:n päässä täysin suljetusta asennosta.

| 7.6.5.6.2. | Etuosassa olevan käyttöoven osalta kohdan 7.6.5.6 vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos: |
| --- | --- |

7.6.5.6.2.

Etuosassa olevan käyttöoven osalta kohdan 7.6.5.6 vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos:

| 7.6.5.6.2.1. | ovi täyttää kohtien 7.6.5.6.1.1 ja 7.6.5.6.1.2 vaatimukset, tai |
| --- | --- |

7.6.5.6.2.1.

ovi täyttää kohtien 7.6.5.6.1.1 ja 7.6.5.6.1.2 vaatimukset, tai

| 7.6.5.6.2.2. | oveen asennetaan pehmeät reunat; ne eivät kuitenkaan saa olla niin pehmeät, että jos ovet sulkeutuvat kohdassa 7.6.5.6.1.1 mainitun koesauvan ollessa niiden välissä, ovien jäykkä rakenne pääsee täysin sulkeutumaan. |
| --- | --- |

7.6.5.6.2.2.

oveen asennetaan pehmeät reunat; ne eivät kuitenkaan saa olla niin pehmeät, että jos ovet sulkeutuvat kohdassa 7.6.5.6.1.1 mainitun koesauvan ollessa niiden välissä, ovien jäykkä rakenne pääsee täysin sulkeutumaan.

| 7.6.5.7. | Silloin kun konekäyttöinen käyttöovi pysyy kiinni ainoastaan jatkuvalla tehonsyötöllä, ajoneuvossa on oltava merkkivalo, joka ilmoittaa kuljettajalle kaikista oven voimanlähteen häiriöistä. |
| --- | --- |

7.6.5.7.

Silloin kun konekäyttöinen käyttöovi pysyy kiinni ainoastaan jatkuvalla tehonsyötöllä, ajoneuvossa on oltava merkkivalo, joka ilmoittaa kuljettajalle kaikista oven voimanlähteen häiriöistä.

| 7.6.5.8. | Jos ajoneuvoon asennetaan liikkeellelähdön estävä laite, se saa toimia vain enintään 5 km:n tuntinopeudessa, ja sen on oltava toimintakyvytön tätä suuremmilla nopeuksilla. |
| --- | --- |

7.6.5.8.

Jos ajoneuvoon asennetaan liikkeellelähdön estävä laite, se saa toimia vain enintään 5 km:n tuntinopeudessa, ja sen on oltava toimintakyvytön tätä suuremmilla nopeuksilla.

| 7.6.5.9. | Jos ajoneuvoon ei ole asennettu liikkeellelähdön estävää laitetta, kuljettajaa varoittavan äänimerkin on hälytettävä, jos ajoneuvo lähtee pysähdyksen jälkeen liikkeelle, vaikka konekäyttöinen käyttöovi ei ole täysin sulkeutunut. Kyseisen äänimerkin on hälytettävä yli 5 km:n tuntinopeudessa kohdan 7.6.5.6.1.2.3 vaatimusten mukaisten ovien osalta. |
| --- | --- |

7.6.5.9.

Jos ajoneuvoon ei ole asennettu liikkeellelähdön estävää laitetta, kuljettajaa varoittavan äänimerkin on hälytettävä, jos ajoneuvo lähtee pysähdyksen jälkeen liikkeelle, vaikka konekäyttöinen käyttöovi ei ole täysin sulkeutunut. Kyseisen äänimerkin on hälytettävä yli 5 km:n tuntinopeudessa kohdan 7.6.5.6.1.2.3 vaatimusten mukaisten ovien osalta.

7.6.6.   Konekäyttöisiä käyttöovia koskevat tekniset lisävaatimukset

7.6.6.1.   Aukaisulaitteiden aktivointi

| 7.6.6.1.1. | Lukuun ottamatta sitä, mitä kohdassa 7.6.5.1 säädetään, ainoastaan kuljettajan on voitava istuimeltaan kytkeä jokaisen automaattisesti toimivan käyttöoven aukaisulaitteet päälle ja pois päältä. |
| --- | --- |

7.6.6.1.1.

Lukuun ottamatta sitä, mitä kohdassa 7.6.5.1 säädetään, ainoastaan kuljettajan on voitava istuimeltaan kytkeä jokaisen automaattisesti toimivan käyttöoven aukaisulaitteet päälle ja pois päältä.

| 7.6.6.1.2. | Kytkeminen päälle ja pois päältä voi tapahtua joko suoraan katkaisijan avulla tai välillisesti esimerkiksi avaamalla ja sulkemalla edessä oleva käyttöovi. |
| --- | --- |

7.6.6.1.2.

Kytkeminen päälle ja pois päältä voi tapahtua joko suoraan katkaisijan avulla tai välillisesti esimerkiksi avaamalla ja sulkemalla edessä oleva käyttöovi.

| 7.6.6.1.3. | Kuljettajan suorittama aukaisulaitteiden aktivointi on osoitettava ajoneuvon sisäpuolella ja, jos ovi on määrä avata ulkopuolelta, myös ajoneuvon ulkopuolella; osoittimen (esimerkiksi valaistun painonapin tai valaistun merkin) on oltava kyseisessä ovessa tai sen vieressä. |
| --- | --- |

7.6.6.1.3.

Kuljettajan suorittama aukaisulaitteiden aktivointi on osoitettava ajoneuvon sisäpuolella ja, jos ovi on määrä avata ulkopuolelta, myös ajoneuvon ulkopuolella; osoittimen (esimerkiksi valaistun painonapin tai valaistun merkin) on oltava kyseisessä ovessa tai sen vieressä.

| 7.6.6.1.4. | Kun aktivointi tapahtuu suoraan katkaisijan avulla, järjestelmän toiminnan tila on osoitettava selkeästi kuljettajalle, esimerkiksi katkaisijan asennon tai merkkivalon tai valaistun katkaisijan avulla. Katkaisija on erityisesti merkittävä ja sijoitettava siten, ettei sitä voi sekoittaa muihin hallintalaitteisiin. |
| --- | --- |

7.6.6.1.4.

Kun aktivointi tapahtuu suoraan katkaisijan avulla, järjestelmän toiminnan tila on osoitettava selkeästi kuljettajalle, esimerkiksi katkaisijan asennon tai merkkivalon tai valaistun katkaisijan avulla. Katkaisija on erityisesti merkittävä ja sijoitettava siten, ettei sitä voi sekoittaa muihin hallintalaitteisiin.

7.6.6.2.   Automaattisten käyttöovien avaaminen

| 7.6.6.2.1. | Kun kuljettaja on aktivoinut avauslaitteet, matkustajien on voitava avata ovi seuraavasti: |
| --- | --- |

7.6.6.2.1.

Kun kuljettaja on aktivoinut avauslaitteet, matkustajien on voitava avata ovi seuraavasti:

| 7.6.6.2.1.1. | sisäpuolelta esimerkiksi painamalla painonappia tai ohittamalla valoeste, ja |
| --- | --- |

7.6.6.2.1.1.

sisäpuolelta esimerkiksi painamalla painonappia tai ohittamalla valoeste, ja

| 7.6.6.2.1.2. | ulkopuolelta, lukuun ottamatta ainoastaan uloskäyntinä käytettäväksi tarkoitettua ja sellaiseksi merkittyä ovea, esimerkiksi painamalla valaistua painonappia, painonappia valaistun merkin alapuolella tai vastaavaa laitetta, jossa on asianmukaiset ohjeet. |
| --- | --- |

7.6.6.2.1.2.

ulkopuolelta, lukuun ottamatta ainoastaan uloskäyntinä käytettäväksi tarkoitettua ja sellaiseksi merkittyä ovea, esimerkiksi painamalla valaistua painonappia, painonappia valaistun merkin alapuolella tai vastaavaa laitetta, jossa on asianmukaiset ohjeet.

| 7.6.6.2.2. | Kohdassa 7.6.6.2.1.1 mainitun painonapin painaminen ja kohdassa 7.7.9.1 mainitun pysäyttämismerkinantolaitteen käyttäminen voivat lähettää merkin, joka tallentuu muistiin ja joka avaa oven sen jälkeen, kun kuljettaja on aktivoinut aukaisulaitteet. |
| --- | --- |

7.6.6.2.2.

Kohdassa 7.6.6.2.1.1 mainitun painonapin painaminen ja kohdassa 7.7.9.1 mainitun pysäyttämismerkinantolaitteen käyttäminen voivat lähettää merkin, joka tallentuu muistiin ja joka avaa oven sen jälkeen, kun kuljettaja on aktivoinut aukaisulaitteet.

7.6.6.3.   Automaattisten käyttöovien sulkeminen

| 7.6.6.3.1. | Kun automaattinen käyttöovi on avattu, sen on sulkeuduttava uudelleen automaattisesti tietyn ajan kuluttua. Jos matkustaja nousee ajoneuvoon tai poistuu siitä kyseisenä aikana, turvalaitteen (esimerkiksi jalan painallus askelmalle, valoeste, yksisuuntainen portti) on varmistettava, että oven sulkeutuminen viivästyy riittävästi. |
| --- | --- |

7.6.6.3.1.

Kun automaattinen käyttöovi on avattu, sen on sulkeuduttava uudelleen automaattisesti tietyn ajan kuluttua. Jos matkustaja nousee ajoneuvoon tai poistuu siitä kyseisenä aikana, turvalaitteen (esimerkiksi jalan painallus askelmalle, valoeste, yksisuuntainen portti) on varmistettava, että oven sulkeutuminen viivästyy riittävästi.

| 7.6.6.3.2. | Jos matkustaja nousee ajoneuvoon tai poistuu siitä silloin, kun ovi on sulkeutumassa, sulkeutumisen on pysähdyttävä automaattisesti, ja oven on palattava avoimeen asentoon. Oven liikkeen suunnanmuutos voidaan aktivoida jollakin kohdassa 7.6.6.3.1 tarkoitetulla turvalaitteella tai millä tahansa muulla laitteella. |
| --- | --- |

7.6.6.3.2.

Jos matkustaja nousee ajoneuvoon tai poistuu siitä silloin, kun ovi on sulkeutumassa, sulkeutumisen on pysähdyttävä automaattisesti, ja oven on palattava avoimeen asentoon. Oven liikkeen suunnanmuutos voidaan aktivoida jollakin kohdassa 7.6.6.3.1 tarkoitetulla turvalaitteella tai millä tahansa muulla laitteella.

| 7.6.6.3.3. | Matkustajan on voitava avata uudelleen kohdan 7.6.6.3.1 mukaisesti automaattisesti sulkeutunut ovi kohdan 7.6.6.2 mukaisesti; tätä ei sovelleta, jos kuljettaja on kytkenyt aukaisulaitteet pois päältä. |
| --- | --- |

7.6.6.3.3.

Matkustajan on voitava avata uudelleen kohdan 7.6.6.3.1 mukaisesti automaattisesti sulkeutunut ovi kohdan 7.6.6.2 mukaisesti; tätä ei sovelleta, jos kuljettaja on kytkenyt aukaisulaitteet pois päältä.

| 7.6.6.3.4. | Kun kuljettaja on kytkenyt automaattisten käyttöovien aukaisulaitteet pois päältä, avointen ovien on sulkeuduttava kohtien 7.6.6.3.1 ja 7.6.6.3.2 mukaisesti. |
| --- | --- |

7.6.6.3.4.

Kun kuljettaja on kytkenyt automaattisten käyttöovien aukaisulaitteet pois päältä, avointen ovien on sulkeuduttava kohtien 7.6.6.3.1 ja 7.6.6.3.2 mukaisesti.

7.6.6.4.   Erityiskäyttöön, esimerkiksi lastenvaunujen kanssa liikkuvia matkustajia, liikuntaesteisiä matkustajia jne. varten, merkittyjen ovien automaattisen sulkeutumisen estäminen

| 7.6.6.4.1. | Kuljettajan on voitava estää ovien automaattinen sulkeutuminen aktivoimalla erityinen ohjauslaite. Matkustajan on myös voitava suoraan estää ovien automaattinen sulkeutuminen painamalla erityistä painonappia. |
| --- | --- |

7.6.6.4.1.

Kuljettajan on voitava estää ovien automaattinen sulkeutuminen aktivoimalla erityinen ohjauslaite. Matkustajan on myös voitava suoraan estää ovien automaattinen sulkeutuminen painamalla erityistä painonappia.

| 7.6.6.4.2. | Ovien automaattisen sulkeutumisen estämisestä on tultava ilmoitus kuljettajalle esimerkiksi merkkivalolla. |
| --- | --- |

7.6.6.4.2.

Ovien automaattisen sulkeutumisen estämisestä on tultava ilmoitus kuljettajalle esimerkiksi merkkivalolla.

| 7.6.6.4.3. | Kuljettaja voi joka tapauksessa käynnistää ovien automaattisen sulkeutumisen uudelleen. |
| --- | --- |

7.6.6.4.3.

Kuljettaja voi joka tapauksessa käynnistää ovien automaattisen sulkeutumisen uudelleen.

| 7.6.6.4.4. | Kohtaa 7.6.6.3 sovelletaan oven myöhempään sulkeutumiseen. |
| --- | --- |

7.6.6.4.4.

Kohtaa 7.6.6.3 sovelletaan oven myöhempään sulkeutumiseen.

7.6.7.   Hätäovia koskevat tekniset vaatimukset

| 7.6.7.1. | Hätäovet on voitava avata helposti sekä sisä- että ulkopuolelta ajoneuvon ollessa paikallaan. Tämä vaatimus ei kuitenkaan estä mahdollisuutta lukita ovea ulkopuolelta, edellyttäen että ovi voidaan aina avata sisäpuolelta käyttämällä tavallista aukaisumekanismia. |
| --- | --- |

7.6.7.1.

Hätäovet on voitava avata helposti sekä sisä- että ulkopuolelta ajoneuvon ollessa paikallaan. Tämä vaatimus ei kuitenkaan estä mahdollisuutta lukita ovea ulkopuolelta, edellyttäen että ovi voidaan aina avata sisäpuolelta käyttämällä tavallista aukaisumekanismia.

| 7.6.7.2. | Hätäovet, silloin kun niitä sellaisina käytetään, eivät saa olla konekäyttöisiä, paitsi jos ovet sen jälkeen, kun kohdassa 7.6.5.1 kuvattu ohjauslaite on aktivoitu ja palautettu tavalliseen asentoonsa, sulkeutuvat uudelleen vasta kun kuljettaja käyttää sulkemislaitetta. Ne eivät saa myöskään olla liukuovia, paitsi enintään 22 matkustajan kuljettamiseen tarkoitetuissa ajoneuvoissa. Näissä ajoneuvoissa liukuovi, josta on osoitettu, että se voidaan avata ilman työkaluja etuosan törmäystestin jälkeen säännön nro 33 mukaisesti, voidaan hyväksyä hätäoveksi. |
| --- | --- |

7.6.7.2.

Hätäovet, silloin kun niitä sellaisina käytetään, eivät saa olla konekäyttöisiä, paitsi jos ovet sen jälkeen, kun kohdassa 7.6.5.1 kuvattu ohjauslaite on aktivoitu ja palautettu tavalliseen asentoonsa, sulkeutuvat uudelleen vasta kun kuljettaja käyttää sulkemislaitetta. Ne eivät saa myöskään olla liukuovia, paitsi enintään 22 matkustajan kuljettamiseen tarkoitetuissa ajoneuvoissa. Näissä ajoneuvoissa liukuovi, josta on osoitettu, että se voidaan avata ilman työkaluja etuosan törmäystestin jälkeen säännön nro 33 mukaisesti, voidaan hyväksyä hätäoveksi.

| 7.6.7.3. | Jokaisen ohjauslaitteen tai muun laitteen, joka on tarkoitettu hätäoven avaamiseen ulkopuolelta, on oltava 1 000–1 500 mm:n korkeudella maasta ja enintään 500 mm:n etäisyydellä ovesta. Alaluokkien I, II ja III ajoneuvoissa jokaisen hallintalaitteen tai muun laitteen, joka on tarkoitettu hätäoven avaamiseen sisäpuolelta, on oltava 1 000–1 500 mm:n korkeudella lattian tai hallintalaitetta lähimpänä olevan askelman yläpinnasta ja enintään 500 mm:n etäisyydellä ovesta. Tätä ei sovelleta ohjaamossa sijaitseviin hallintalaitteisiin. |
| --- | --- |

7.6.7.3.

Jokaisen ohjauslaitteen tai muun laitteen, joka on tarkoitettu hätäoven avaamiseen ulkopuolelta, on oltava 1 000–1 500 mm:n korkeudella maasta ja enintään 500 mm:n etäisyydellä ovesta. Alaluokkien I, II ja III ajoneuvoissa jokaisen hallintalaitteen tai muun laitteen, joka on tarkoitettu hätäoven avaamiseen sisäpuolelta, on oltava 1 000–1 500 mm:n korkeudella lattian tai hallintalaitetta lähimpänä olevan askelman yläpinnasta ja enintään 500 mm:n etäisyydellä ovesta. Tätä ei sovelleta ohjaamossa sijaitseviin hallintalaitteisiin.

| 7.6.7.4. | Ajoneuvon sivulle asennetun saranoidun hätäoven saranoiden on oltava oven etureunassa, ja oven on avauduttava ulospäin. Vastahihnat, ketjut tai muut rajoittavat laitteet sallitaan, jos ne eivät estä ovea avautumasta vähintään 100 asteen kulmaan ja pysymään auki tässä kulmassa. Jos hätäoven oviaukkoa pääsee vapaasti säätämään, 100 asteen vähimmäiskulmaa koskevaa vaatimusta ei sovelleta. |
| --- | --- |

7.6.7.4.

Ajoneuvon sivulle asennetun saranoidun hätäoven saranoiden on oltava oven etureunassa, ja oven on avauduttava ulospäin. Vastahihnat, ketjut tai muut rajoittavat laitteet sallitaan, jos ne eivät estä ovea avautumasta vähintään 100 asteen kulmaan ja pysymään auki tässä kulmassa. Jos hätäoven oviaukkoa pääsee vapaasti säätämään, 100 asteen vähimmäiskulmaa koskevaa vaatimusta ei sovelleta.

| 7.6.7.5. | Hätäovien tahaton käyttö on estettävä. Tätä vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta, jos hätäovi lukkiutuu automaattisesti ajoneuvon liikkuessa vähintään 5 km:n tuntinopeudella. |
| --- | --- |

7.6.7.5.

Hätäovien tahaton käyttö on estettävä. Tätä vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta, jos hätäovi lukkiutuu automaattisesti ajoneuvon liikkuessa vähintään 5 km:n tuntinopeudella.

| 7.6.7.6. | Kaikki hätäovet on varustettava äänimerkillä, joka varoittaa kuljettajaa siitä, etteivät ne ole tiiviisti sulkeutuneet. Varoittavan äänimerkin on toimittava oven rivan tai kahvan liikkeen eikä itse oven liikkeen perusteella. |
| --- | --- |

7.6.7.6.

Kaikki hätäovet on varustettava äänimerkillä, joka varoittaa kuljettajaa siitä, etteivät ne ole tiiviisti sulkeutuneet. Varoittavan äänimerkin on toimittava oven rivan tai kahvan liikkeen eikä itse oven liikkeen perusteella.

7.6.8.   Hätäikkunoita koskevat tekniset vaatimukset

| 7.6.8.1. | Jokaisen saranoilla varustetun tai työnnettävän hätäikkunan on avauduttava ulospäin. Työnnettävät ikkunatyypit eivät saa irrota kokonaan ajoneuvosta niitä käytettäessä. Työnnettävien ikkunoiden tahaton käyttö on estettävä tehokkaasti. |
| --- | --- |

7.6.8.1.

Jokaisen saranoilla varustetun tai työnnettävän hätäikkunan on avauduttava ulospäin. Työnnettävät ikkunatyypit eivät saa irrota kokonaan ajoneuvosta niitä käytettäessä. Työnnettävien ikkunoiden tahaton käyttö on estettävä tehokkaasti.

| 7.6.8.2. | Jokaisen hätäikkunan on oltava: |
| --- | --- |

7.6.8.2.

Jokaisen hätäikkunan on oltava:

| 7.6.8.2.1. | joko helposti ja välittömästi käytettävissä ajoneuvon sisä- ja ulkopuolelta hyväksyttäväksi tunnustetun laitteen avulla, tai |
| --- | --- |

7.6.8.2.1.

joko helposti ja välittömästi käytettävissä ajoneuvon sisä- ja ulkopuolelta hyväksyttäväksi tunnustetun laitteen avulla, tai

| 7.6.8.2.2. | valmistettu helposti särjettävästä turvalasista. Tällä jälkimmäisellä määräyksellä estetään mahdollisuus käyttää kerroslasista tai muovista valmistettuja ikkunaruutuja. Jokaisen hätäikkunan viereen on varattava työväline, jota ajoneuvon sisällä olevat henkilöt voivat helposti käyttää, varmistamaan, että ikkuna voidaan särkeä. |
| --- | --- |

7.6.8.2.2.

valmistettu helposti särjettävästä turvalasista. Tällä jälkimmäisellä määräyksellä estetään mahdollisuus käyttää kerroslasista tai muovista valmistettuja ikkunaruutuja. Jokaisen hätäikkunan viereen on varattava työväline, jota ajoneuvon sisällä olevat henkilöt voivat helposti käyttää, varmistamaan, että ikkuna voidaan särkeä.

| 7.6.8.3. | Jokainen hätäikkuna, joka voidaan lukita ulkopuolelta, on rakennettava siten, että se voidaan avata ajoneuvon sisäpuolelta milloin tahansa. |
| --- | --- |

7.6.8.3.

Jokainen hätäikkuna, joka voidaan lukita ulkopuolelta, on rakennettava siten, että se voidaan avata ajoneuvon sisäpuolelta milloin tahansa.

| 7.6.8.4. | Jos hätäikkuna on saranoitu vaakatasossa yläreunastaan, siinä on oltava asianmukainen laite, jolla se pysyy täysin avoimena. Jokaisen saranoidun hätäikkunan on toimittava niin, ettei se estä vapaata kulkua ajoneuvon sisä- tai ulkopuolelta. |
| --- | --- |

7.6.8.4.

Jos hätäikkuna on saranoitu vaakatasossa yläreunastaan, siinä on oltava asianmukainen laite, jolla se pysyy täysin avoimena. Jokaisen saranoidun hätäikkunan on toimittava niin, ettei se estä vapaata kulkua ajoneuvon sisä- tai ulkopuolelta.

| 7.6.8.5. | Ajoneuvon sivulle asennetun hätäikkunan alareuna saa olla saranoidun hätäikkunan tapauksessa enintään 1 200 mm:n mutta vähintään 650 mm:n korkeudella tai särjettävästä lasista tehdyn ikkunan tapauksessa 500 mm:n korkeudella välittömästi sen alapuolella olevasta lattiatasosta (lukuun ottamatta kaikkia paikallisia eroja, kuten pyörän tai vaihteiston suojusta).
  Saranoidun hätäikkunan tapauksessa alareunan korkeutta voidaan kuitenkin laskea 500 mm:n vähimmäiskorkeuteen, jos ikkuna-aukko on varustettu 650 mm:n korkeudelle ulottuvalla suojalaitteella, joka estää matkustajia putoamasta ajoneuvosta. Jos ikkuna-aukko on varustettu suojalaitteella, ikkuna-aukon on suojalaitteen yläpuolella oltava vähintään hätäikkunalle säädettyä vähimmäiskokoa. |
| --- | --- |

7.6.8.5.

Ajoneuvon sivulle asennetun hätäikkunan alareuna saa olla saranoidun hätäikkunan tapauksessa enintään 1 200 mm:n mutta vähintään 650 mm:n korkeudella tai särjettävästä lasista tehdyn ikkunan tapauksessa 500 mm:n korkeudella välittömästi sen alapuolella olevasta lattiatasosta (lukuun ottamatta kaikkia paikallisia eroja, kuten pyörän tai vaihteiston suojusta).

Saranoidun hätäikkunan tapauksessa alareunan korkeutta voidaan kuitenkin laskea 500 mm:n vähimmäiskorkeuteen, jos ikkuna-aukko on varustettu 650 mm:n korkeudelle ulottuvalla suojalaitteella, joka estää matkustajia putoamasta ajoneuvosta. Jos ikkuna-aukko on varustettu suojalaitteella, ikkuna-aukon on suojalaitteen yläpuolella oltava vähintään hätäikkunalle säädettyä vähimmäiskokoa.

| 7.6.8.6. | Jokaiseen saranoituun hätäikkunaan, jota ei selvästi näe kuljettajan istuimelta, on asennettava äänimerkkilaite, joka varoittaa kuljettajaa, jos ikkuna ei ole täysin sulkeutunut. Kyseisen laitteen on aktivoiduttava ikkunan lukon liikkeestä eikä itse ikkunan liikkeestä. |
| --- | --- |

7.6.8.6.

Jokaiseen saranoituun hätäikkunaan, jota ei selvästi näe kuljettajan istuimelta, on asennettava äänimerkkilaite, joka varoittaa kuljettajaa, jos ikkuna ei ole täysin sulkeutunut. Kyseisen laitteen on aktivoiduttava ikkunan lukon liikkeestä eikä itse ikkunan liikkeestä.

7.6.9.   Hätäluukkuja koskevat tekniset vaatimukset

| 7.6.9.1. | Kunkin hätäluukun on toimittava siten, että se ei estä vapaata kulkua sisälle ajoneuvoon tai sieltä ulos. |
| --- | --- |

7.6.9.1.

Kunkin hätäluukun on toimittava siten, että se ei estä vapaata kulkua sisälle ajoneuvoon tai sieltä ulos.

| 7.6.9.2. | Kattoluukkujen on oltava joko työnnettäviä, saranoituja tai valmistettu helposti särjettävästä turvalasista. Lattialuukkujen on oltava joko saranoituja tai työnnettäviä, ja ne on varustettava äänimerkin antavalla varoituslaitteella, joka varoittaa kuljettajaa, jos luukku ei ole kunnolla suljettu. Lattialuukun lukon, eikä luukun liikkeen, on aktivoitava kyseinen laite. Lattialuukkujen tahaton käyttö on estettävä. Tätä vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta, jos lattialuukku lukkiutuu automaattisesti ajoneuvon liikkuessa vähintään 5 km:n tuntinopeudella. |
| --- | --- |

7.6.9.2.

Kattoluukkujen on oltava joko työnnettäviä, saranoituja tai valmistettu helposti särjettävästä turvalasista. Lattialuukkujen on oltava joko saranoituja tai työnnettäviä, ja ne on varustettava äänimerkin antavalla varoituslaitteella, joka varoittaa kuljettajaa, jos luukku ei ole kunnolla suljettu. Lattialuukun lukon, eikä luukun liikkeen, on aktivoitava kyseinen laite. Lattialuukkujen tahaton käyttö on estettävä. Tätä vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta, jos lattialuukku lukkiutuu automaattisesti ajoneuvon liikkuessa vähintään 5 km:n tuntinopeudella.

| 7.6.9.3. | Työnnettävät mallit eivät saa irrota täysin ajoneuvosta niitä käytettäessä, jotta luukusta ei aiheudu vaaraa muille tienkäyttäjille. Työnnettävien luukkujen on toimittava siten, että niiden tahaton käyttö on estetty tehokkaasti. Työnnettävien lattialuukkujen on avauduttava ainoastaan sisälle matkustamoon. |
| --- | --- |

7.6.9.3.

Työnnettävät mallit eivät saa irrota täysin ajoneuvosta niitä käytettäessä, jotta luukusta ei aiheudu vaaraa muille tienkäyttäjille. Työnnettävien luukkujen on toimittava siten, että niiden tahaton käyttö on estetty tehokkaasti. Työnnettävien lattialuukkujen on avauduttava ainoastaan sisälle matkustamoon.

| 7.6.9.4. | Saranoitujen hätäluukkujen saranoiden on oltava joko luukun ajoneuvon etuosan tai sen takaosan puoleisessa reunassa, ja luukun on avauduttava saranoilla vähintään 100 asteen kulmaan. Saranoitujen lattialuukkujen on avauduttava saranoilla sisälle matkustamoon. |
| --- | --- |

7.6.9.4.

Saranoitujen hätäluukkujen saranoiden on oltava joko luukun ajoneuvon etuosan tai sen takaosan puoleisessa reunassa, ja luukun on avauduttava saranoilla vähintään 100 asteen kulmaan. Saranoitujen lattialuukkujen on avauduttava saranoilla sisälle matkustamoon.

| 7.6.9.5. | Hätäluukut on voitava helposti avata tai poistaa sisä- ja ulkopuolelta. Tämä vaatimus ei kuitenkaan estä mahdollisuutta lukita hätäluukkua turvallisuussyistä silloin, kun se on vartioimatta, edellyttäen että hätäluukku voidaan aina avata tai poistaa sisäpuolelta käyttämällä tavallista aukaisu- tai poistomekanismia. Kun hätäluukku on helposti särjettävä, luukun viereen on varattava työväline, jota ajoneuvon sisällä olevat henkilöt voivat helposti käyttää, varmistamaan, että luukku voidaan särkeä. |
| --- | --- |

7.6.9.5.

Hätäluukut on voitava helposti avata tai poistaa sisä- ja ulkopuolelta. Tämä vaatimus ei kuitenkaan estä mahdollisuutta lukita hätäluukkua turvallisuussyistä silloin, kun se on vartioimatta, edellyttäen että hätäluukku voidaan aina avata tai poistaa sisäpuolelta käyttämällä tavallista aukaisu- tai poistomekanismia. Kun hätäluukku on helposti särjettävä, luukun viereen on varattava työväline, jota ajoneuvon sisällä olevat henkilöt voivat helposti käyttää, varmistamaan, että luukku voidaan särkeä.

7.6.10.   Sisäänvedettäviä apuaskelmia koskevat tekniset vaatimukset

Jos ajoneuvoon on asennettu sisäänvedettävät apuaskelmat, niiden on oltava seuraavien vaatimusten mukaiset:

| 7.6.10.1. | Sisäänvedettävien apuaskelmien toiminta voidaan synkronoida vastaavan käyttöoven tai hätäoven toiminnan kanssa. |
| --- | --- |

7.6.10.1.

Sisäänvedettävien apuaskelmien toiminta voidaan synkronoida vastaavan käyttöoven tai hätäoven toiminnan kanssa.

| 7.6.10.2. | Kun ovi on kiinni, mikään sisäänvedettävä askelman osa ei saa ulottua 10 mm kauemmaksi korin reunasta. |
| --- | --- |

7.6.10.2.

Kun ovi on kiinni, mikään sisäänvedettävä askelman osa ei saa ulottua 10 mm kauemmaksi korin reunasta.

| 7.6.10.3. | Kun ovi on auki ja sisäänvedettävä apuaskelma on käytössä, pinta-alan on oltava tämän liitteen kohdan 7.7.7 vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

7.6.10.3.

Kun ovi on auki ja sisäänvedettävä apuaskelma on käytössä, pinta-alan on oltava tämän liitteen kohdan 7.7.7 vaatimusten mukainen.

| 7.6.10.4. | Jos askelma on konekäyttöinen, ei saa olla mahdollista, että ajoneuvo liikkuu paikaltaan omalla käyttövoimallaan, jos apuaskelma on ulkona. Käsikäyttöisen apuaskelman osalta äänimerkin on kiinnitettävä kuljettajan huomio siihen, että askelma ei ole täysin sisällä. |
| --- | --- |

7.6.10.4.

Jos askelma on konekäyttöinen, ei saa olla mahdollista, että ajoneuvo liikkuu paikaltaan omalla käyttövoimallaan, jos apuaskelma on ulkona. Käsikäyttöisen apuaskelman osalta äänimerkin on kiinnitettävä kuljettajan huomio siihen, että askelma ei ole täysin sisällä.

| 7.6.10.5. | Konekäyttöistä askelmaa ei voida työntää ulos ajoneuvon ollessa liikkeessä. Jos apuaskelman ohjauslaite menee epäkuntoon, apuaskelman on vetäydyttävä sisään ja pysyttävä tässä asennossa. Tällainen häiriö tai askelman vaurioituminen tai tukkeutuminen ei kuitenkaan saa estää askelman yhteydessä olevan oven toimintaa. |
| --- | --- |

7.6.10.5.

Konekäyttöistä askelmaa ei voida työntää ulos ajoneuvon ollessa liikkeessä. Jos apuaskelman ohjauslaite menee epäkuntoon, apuaskelman on vetäydyttävä sisään ja pysyttävä tässä asennossa. Tällainen häiriö tai askelman vaurioituminen tai tukkeutuminen ei kuitenkaan saa estää askelman yhteydessä olevan oven toimintaa.

| 7.6.10.6. | Matkustajan seistessä konekäyttöisellä sisäänvedettävällä apuaskelmalla sen yhteydessä olevaa ovea ei voi sulkea. Tämän vaatimuksen noudattaminen on tarkastettava asettamalla pientä lasta edustava 15 kg:n paino askelman keskelle. Tätä vaatimusta ei sovelleta oveen, joka on suoraan kuljettajan näkökentässä. |
| --- | --- |

7.6.10.6.

Matkustajan seistessä konekäyttöisellä sisäänvedettävällä apuaskelmalla sen yhteydessä olevaa ovea ei voi sulkea. Tämän vaatimuksen noudattaminen on tarkastettava asettamalla pientä lasta edustava 15 kg:n paino askelman keskelle. Tätä vaatimusta ei sovelleta oveen, joka on suoraan kuljettajan näkökentässä.

| 7.6.10.7. | Sisäänvedettävän apuaskelman liike ei saa aiheuttaa ruumiillista vahinkoa matkustajille eikä linja-autopysäkillä odottaville henkilöille. |
| --- | --- |

7.6.10.7.

Sisäänvedettävän apuaskelman liike ei saa aiheuttaa ruumiillista vahinkoa matkustajille eikä linja-autopysäkillä odottaville henkilöille.

| 7.6.10.8. | Sisäänvedettävien apuaskelmien ajoneuvon etu- tai takaosan puoleiset kulmat on pyöristettävä vähintään 5 mm:n sädettä vastaavasti; reunat on pyöristettävä vähintään 2,5 mm:n sädettä vastaavasti. |
| --- | --- |

7.6.10.8.

Sisäänvedettävien apuaskelmien ajoneuvon etu- tai takaosan puoleiset kulmat on pyöristettävä vähintään 5 mm:n sädettä vastaavasti; reunat on pyöristettävä vähintään 2,5 mm:n sädettä vastaavasti.

| 7.6.10.9. | Matkustajaoven ollessa auki sisäänvedettävän askelman on pysyttävä varmasti ulkona. Kun 136 kg:n massa asetetaan yksittäisen apuaskelman keskelle tai 272 kg:n massa kaksoisaskelman keskelle, mikään kohta askelmasta ei saa taipua enempää kuin 10 mm. |
| --- | --- |

7.6.10.9.

Matkustajaoven ollessa auki sisäänvedettävän askelman on pysyttävä varmasti ulkona. Kun 136 kg:n massa asetetaan yksittäisen apuaskelman keskelle tai 272 kg:n massa kaksoisaskelman keskelle, mikään kohta askelmasta ei saa taipua enempää kuin 10 mm.

7.6.11.   Merkinnät

| 7.6.11.1. | Jokainen varauloskäynti on merkittävä ajoneuvon sisä- ja ulkopuolelle sijoitettavalla maininnalla ”Varauloskäynti”, ja tarvittaessa sitä täydentävällä kansainvälisellä tunnuksella. |
| --- | --- |

7.6.11.1.

Jokainen varauloskäynti on merkittävä ajoneuvon sisä- ja ulkopuolelle sijoitettavalla maininnalla ”Varauloskäynti”, ja tarvittaessa sitä täydentävällä kansainvälisellä tunnuksella.

| 7.6.11.2. | Hätätapauksissa käytettävät käyttöovien ja kaikkien varauloskäyntien hallintalaitteet on merkittävä sellaisiksi ajoneuvon sisä- ja ulkopuolella joko kuvaavalla tunnusmerkillä tai selkeäsanaisella tekstillä. |
| --- | --- |

7.6.11.2.

Hätätapauksissa käytettävät käyttöovien ja kaikkien varauloskäyntien hallintalaitteet on merkittävä sellaisiksi ajoneuvon sisä- ja ulkopuolella joko kuvaavalla tunnusmerkillä tai selkeäsanaisella tekstillä.

| 7.6.11.3. | Jokaisen uloskäynnin hätätapauksessa käytettävään hallintalaitteeseen tai sen läheisyyteen on sijoitettava selkeät käyttöohjeet. |
| --- | --- |

7.6.11.3.

Jokaisen uloskäynnin hätätapauksessa käytettävään hallintalaitteeseen tai sen läheisyyteen on sijoitettava selkeät käyttöohjeet.

| 7.6.11.4. | Kohtien 7.6.11.1–7.6.11.3 mukaisiksi tarkoitettujen tekstimerkintöjen kielestä päättävät hyväksyntäviranomaiset, jotka ottavat huomioon sen maan (ne maat), jo(i)ssa hakijan on tarkoitus pitää kaupan ajoneuvoa, ja jotka tarvittaessa toimivat yhdessä kyseisen maan (kyseisten maiden) toimivaltaisten viranomaisten kanssa. Jos sen maan (niiden maiden) viranomaiset, jo(i)ssa ajoneuvo on tarkoitus rekisteröidä, muuttavat kielen, tämä muutos ei edellytä uutta tyyppihyväksyntämenettelyä. |
| --- | --- |

7.6.11.4.

Kohtien 7.6.11.1–7.6.11.3 mukaisiksi tarkoitettujen tekstimerkintöjen kielestä päättävät hyväksyntäviranomaiset, jotka ottavat huomioon sen maan (ne maat), jo(i)ssa hakijan on tarkoitus pitää kaupan ajoneuvoa, ja jotka tarvittaessa toimivat yhdessä kyseisen maan (kyseisten maiden) toimivaltaisten viranomaisten kanssa. Jos sen maan (niiden maiden) viranomaiset, jo(i)ssa ajoneuvo on tarkoitus rekisteröidä, muuttavat kielen, tämä muutos ei edellytä uutta tyyppihyväksyntämenettelyä.

7.7.   Sisustaa koskevat järjestelyt

7.7.1.   Pääsy käyttöoville (katso liite 4, kuva 1)

| 7.7.1.1. | Ajoneuvon siitä sivuseinästä, johon ovi on asennettu, sisälle ulottuvassa vapaassa tilassa on voitava kuljettaa vapaasti 20 mm paksua, 400 mm leveää ja lattiasta mitattuna 700 mm korkeaa suorakaiteen muotoista levyä, jonka päälle on symmetrisesti asetettu toinen 550 mm leveä levy; toisen levyn korkeus on se, mitä kyseessä olevan ajoneuvoalaluokan osalta määrätään. Kaksoislevyä on pidettävä oviaukon kanssa samansuuntaisena, kun sitä liikutetaan aloitusasennosta, jossa ajoneuvon sisustaa lähinnä oleva tason pinta sivuaa aukon ulointa reunaa, asentoon, jossa se koskettaa ensimmäistä askelmaa, minkä jälkeen sitä pidetään suorassa kulmassa sisäänkäyntiä käyttävän henkilön todennäköisten liikkeiden suuntaan nähden. |
| --- | --- |

7.7.1.1.

Ajoneuvon siitä sivuseinästä, johon ovi on asennettu, sisälle ulottuvassa vapaassa tilassa on voitava kuljettaa vapaasti 20 mm paksua, 400 mm leveää ja lattiasta mitattuna 700 mm korkeaa suorakaiteen muotoista levyä, jonka päälle on symmetrisesti asetettu toinen 550 mm leveä levy; toisen levyn korkeus on se, mitä kyseessä olevan ajoneuvoalaluokan osalta määrätään. Kaksoislevyä on pidettävä oviaukon kanssa samansuuntaisena, kun sitä liikutetaan aloitusasennosta, jossa ajoneuvon sisustaa lähinnä oleva tason pinta sivuaa aukon ulointa reunaa, asentoon, jossa se koskettaa ensimmäistä askelmaa, minkä jälkeen sitä pidetään suorassa kulmassa sisäänkäyntiä käyttävän henkilön todennäköisten liikkeiden suuntaan nähden.

| 7.7.1.2. | Ylemmän suorakaiteen muotoisen levyn korkeus määräytyy asiaankuuluvan ajoneuvoalaluokan ja -luokan mukaan jäljempänä olevassa taulukossa esitetyllä tavalla. Vaihtoehtona voidaan käyttää 500 mm korkeaa puolisuunnikkaan muotoista osaa, joka toimii siirtymäkohtana ylemmän ja alemman levyn leveyksien välillä. Tällöin suorakulmaisen osan ja tämän ylemmän levyn puolisuunnikkaan muotoisen osan kokonaiskorkeuden on oltava 1 100 mm kaikkien useammalle kuin 22 matkustajalle tarkoitettujen ajoneuvoalaluokkien osalta ja 950 mm kaikkien enintään 22 matkustajalle tarkoitettujen ajoneuvoalaluokkien osalta.








  Ajoneuvoluokka | Ylemmän levyn korkeus (mm)
  (Mitta ’A’ kuvassa 1) | Kokonaiskorkeus | Leveys |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Vaihtoehtoinen puolisuunnikkaan muotoinen osa | | |
| Alaluokka A (18) | 950 | 950 | 1 650 | 550 (19) |
| Alaluokka B (18) | 700 | 950 | 1 400 | |
| Alaluokka I | 1 100 | 1 100 | 1 800 | |
| Alaluokka II | 950 | 1 100 | 1 650 | |
| Alaluokka III | 850 | 1 100 | 1 550 | |

7.7.1.2.

Ajoneuvoluokka

Ylemmän levyn korkeus (mm)

(Mitta ’A’ kuvassa 1)

Kokonaiskorkeus

Leveys

Vaihtoehtoinen puolisuunnikkaan muotoinen osa

Alaluokka A (18)

950

950

1 650

550 (19)

Alaluokka B (18)

700

950

1 400

Alaluokka I

1 100

1 100

1 800

Alaluokka II

950

1 100

1 650

Alaluokka III

850

1 100

1 550

| 7.7.1.3. | Kun kaksoislevyn keskilinjaa on kuljetettu 300 mm sen aloitusasennosta ja kun se koskettaa askelman pintaa, se on pidettävä kyseisessä asennossa. |
| --- | --- |

7.7.1.3.

Kun kaksoislevyn keskilinjaa on kuljetettu 300 mm sen aloitusasennosta ja kun se koskettaa askelman pintaa, se on pidettävä kyseisessä asennossa.

| 7.7.1.4. | Sylinterimäistä mallinetta (katso liite 4, kuva 6), jota käytetään testaamaan käytävän väljyyttä, on liikutettava tämän jälkeen käytävältä alkaen ajoneuvosta poistuvan henkilön todennäköisen liikkeen suuntaan, kunnes sen keskilinja on saavuttanut pystytason, joka käsittää ylimmän askelman yläreunan, tai kunnes mallineen yläosaa sivuava taso koskettaa kaksoislevyä, sen mukaan kumpi tapahtuu ensin, ja se on pidettävä kyseisessä asennossa (liite 4, kuva 2). |
| --- | --- |

7.7.1.4.

Sylinterimäistä mallinetta (katso liite 4, kuva 6), jota käytetään testaamaan käytävän väljyyttä, on liikutettava tämän jälkeen käytävältä alkaen ajoneuvosta poistuvan henkilön todennäköisen liikkeen suuntaan, kunnes sen keskilinja on saavuttanut pystytason, joka käsittää ylimmän askelman yläreunan, tai kunnes mallineen yläosaa sivuava taso koskettaa kaksoislevyä, sen mukaan kumpi tapahtuu ensin, ja se on pidettävä kyseisessä asennossa (liite 4, kuva 2).

| 7.7.1.5. | Kohdassa 7.7.1.4 kuvatussa asennossa olevan mallineen ja kohdassa 7.7.1.3 kuvatussa asennossa olevan kaksoislevyn välillä on oltava vapaa tila, jonka ylä- ja alarajat esitetään liitteen 4 kuvassa 2. Tässä vapaassa tilassa on voitava kuljettaa vapaasti pystysuoraa levyä, jonka muoto ja mitat ovat samat kuin mallineella (kohta 7.7.5.1) ja jonka keskiosa ja paksuus ovat korkeintaan 20 mm. Kyseistä levyä on liikutettava mallineen sivuasennosta, kunnes sen ulkosivu joutuu kosketukseen kaksoislevyn sisäpuolen kanssa koskettaen askelman yläreunan määrittämää tasoa tai tasoja sisäänkäyntiä käyttävän henkilön todennäköisen liikkeen suuntaan (liite 4, kuva 2). |
| --- | --- |

7.7.1.5.

Kohdassa 7.7.1.4 kuvatussa asennossa olevan mallineen ja kohdassa 7.7.1.3 kuvatussa asennossa olevan kaksoislevyn välillä on oltava vapaa tila, jonka ylä- ja alarajat esitetään liitteen 4 kuvassa 2. Tässä vapaassa tilassa on voitava kuljettaa vapaasti pystysuoraa levyä, jonka muoto ja mitat ovat samat kuin mallineella (kohta 7.7.5.1) ja jonka keskiosa ja paksuus ovat korkeintaan 20 mm. Kyseistä levyä on liikutettava mallineen sivuasennosta, kunnes sen ulkosivu joutuu kosketukseen kaksoislevyn sisäpuolen kanssa koskettaen askelman yläreunan määrittämää tasoa tai tasoja sisäänkäyntiä käyttävän henkilön todennäköisen liikkeen suuntaan (liite 4, kuva 2).

| 7.7.1.6. | Kyseistä mallinetta ei saa voida kuljettaa esteettä missään tilassa, joka ulottuu 300 mm eteen- tai taaksepäin suuntautuvan istuimen tai 225 mm pyöräkotelon kohdalle sijoitetun istuimen kuormittamattoman istuinosan eteen ja kyseisen istuinosan yläosaan saakka. |
| --- | --- |

7.7.1.6.

Kyseistä mallinetta ei saa voida kuljettaa esteettä missään tilassa, joka ulottuu 300 mm eteen- tai taaksepäin suuntautuvan istuimen tai 225 mm pyöräkotelon kohdalle sijoitetun istuimen kuormittamattoman istuinosan eteen ja kyseisen istuinosan yläosaan saakka.

| 7.7.1.7. | Kokoontaitettavan istuimen osalta kyseinen tila on määriteltävä istuimen ollessa käyttöasennossa. |
| --- | --- |

7.7.1.7.

Kokoontaitettavan istuimen osalta kyseinen tila on määriteltävä istuimen ollessa käyttöasennossa.

| 7.7.1.8. | Henkilökunnan käyttämä kokoontaitettava istuin voi kuitenkin estää kulun käyttöovelle silloin, kun se on käyttöasennossa, jos: |
| --- | --- |

7.7.1.8.

Henkilökunnan käyttämä kokoontaitettava istuin voi kuitenkin estää kulun käyttöovelle silloin, kun se on käyttöasennossa, jos:

| 7.7.1.8.1. | sekä itse ajoneuvossa että ilmoituslomakkeessa (katso liite 1) on selkeästi osoitettu, että istuin on tarkoitettu ainoastaan henkilökunnan käyttöön, |
| --- | --- |

7.7.1.8.1.

sekä itse ajoneuvossa että ilmoituslomakkeessa (katso liite 1) on selkeästi osoitettu, että istuin on tarkoitettu ainoastaan henkilökunnan käyttöön,

| 7.7.1.8.2. | kun istuinta ei käytetä, se taittuu kokoon automaattisesti, kuten on tarpeen kohtien 7.7.1.1 tai 7.7.1.2 ja 7.7.1.3, 7.7.1.4 ja 7.7.1.5 vaatimusten täyttämiseksi, |
| --- | --- |

7.7.1.8.2.

kun istuinta ei käytetä, se taittuu kokoon automaattisesti, kuten on tarpeen kohtien 7.7.1.1 tai 7.7.1.2 ja 7.7.1.3, 7.7.1.4 ja 7.7.1.5 vaatimusten täyttämiseksi,

| 7.7.1.8.3. | ovea ei pidetä kohdan 7.6.1.4 mukaisena pakollisena uloskäyntinä, |
| --- | --- |

7.7.1.8.3.

ovea ei pidetä kohdan 7.6.1.4 mukaisena pakollisena uloskäyntinä,

| 7.7.1.8.4. | istuimen ollessa käyttöasennossa tai kokoontaitetussa asennossa sen mikään osa ei saa olla edempänä pystytasoa, joka kulkee taaimmassa säätöasennossaan olevan kuljettajan istuimen istuinpinnan keskeltä ajoneuvon vastakkaiselle puolelle asennetun ulkopuolisen taustapeilin keskelle. |
| --- | --- |

7.7.1.8.4.

istuimen ollessa käyttöasennossa tai kokoontaitetussa asennossa sen mikään osa ei saa olla edempänä pystytasoa, joka kulkee taaimmassa säätöasennossaan olevan kuljettajan istuimen istuinpinnan keskeltä ajoneuvon vastakkaiselle puolelle asennetun ulkopuolisen taustapeilin keskelle.

| 7.7.1.9. | Enintään 22 matkustajalle tarkoitettujen ajoneuvojen oviaukkoa ja sinne johtavaa reittiä pidetään esteettömänä, jos |
| --- | --- |

7.7.1.9.

Enintään 22 matkustajalle tarkoitettujen ajoneuvojen oviaukkoa ja sinne johtavaa reittiä pidetään esteettömänä, jos

| 7.7.1.9.1. | ajoneuvon pituusakselin suuntaisesti mitattuna vapaata tilaa on vähintään 220 mm joka kohdassa ja 550 mm joka kohdassa, joka on yli 500 mm lattian tai askelmien yläpuolella (liite 4, kuva 3), |
| --- | --- |

7.7.1.9.1.

ajoneuvon pituusakselin suuntaisesti mitattuna vapaata tilaa on vähintään 220 mm joka kohdassa ja 550 mm joka kohdassa, joka on yli 500 mm lattian tai askelmien yläpuolella (liite 4, kuva 3),

| 7.7.1.9.2. | kohtisuorassa ajoneuvon pituusakselia vasten mitattuna vapaata tilaa on vähintään 300 mm joka kohdassa ja 550 mm joka kohdassa, joka on yli 1 200 mm lattian tai askelmien yläpuolella tai alle 300 mm katon alapuolella (liite 4, kuva 4). |
| --- | --- |

7.7.1.9.2.

kohtisuorassa ajoneuvon pituusakselia vasten mitattuna vapaata tilaa on vähintään 300 mm joka kohdassa ja 550 mm joka kohdassa, joka on yli 1 200 mm lattian tai askelmien yläpuolella tai alle 300 mm katon alapuolella (liite 4, kuva 4).

| 7.7.1.10. | Käyttöoven ja hätäoven kohdan 7.6.3.1 mittoja ja kohtien 7.7.1.1–7.7.1.7, 7.7.2.1–7.7.2.3, 7.7.5.1 ja 7.7.8.5 vaatimuksia ei sovelleta alaluokan B ajoneuvoihin, joiden suurin teknisesti sallittu paino on korkeintaan 3,5 tonnia ja joissa on korkeintaan 12 matkustajan istuinta ja joissa jokaiselta istuimelta pääsee esteettä vähintään kahdelle ovelle. |
| --- | --- |

7.7.1.10.

Käyttöoven ja hätäoven kohdan 7.6.3.1 mittoja ja kohtien 7.7.1.1–7.7.1.7, 7.7.2.1–7.7.2.3, 7.7.5.1 ja 7.7.8.5 vaatimuksia ei sovelleta alaluokan B ajoneuvoihin, joiden suurin teknisesti sallittu paino on korkeintaan 3,5 tonnia ja joissa on korkeintaan 12 matkustajan istuinta ja joissa jokaiselta istuimelta pääsee esteettä vähintään kahdelle ovelle.

| 7.7.1.11. | Lattian enimmäiskaltevuus ulos- ja sisäänkäynnin kohdalla saa olla korkeintaan 5 prosenttia mitattuna vaakasuoralla pinnalla olevassa ajoneuvossa, jonka massa on ajokunnossa. Niiauslaite ei saa olla toiminnassa. |
| --- | --- |

7.7.1.11.

Lattian enimmäiskaltevuus ulos- ja sisäänkäynnin kohdalla saa olla korkeintaan 5 prosenttia mitattuna vaakasuoralla pinnalla olevassa ajoneuvossa, jonka massa on ajokunnossa. Niiauslaite ei saa olla toiminnassa.

7.7.2.   Pääsy hätäoville (katso liite 4, kuva 5)

Seuraavia vaatimuksia ei sovelleta kuljettajan oviin, joita käytetään varauloskäynteinä enintään 22 matkustajalle tarkoitetuissa ajoneuvoissa.

| 7.7.2.1. | Käytävän ja hätäoven aukon välisessä vapaassa tilassa on voitava kuljettaa vapaasti halkaisijaltaan 300 mm olevaa ja 700 mm korkeaa pystysuoraa mallinetta, joka kannattaa toista, halkaisijaltaan 550 mm olevaa pystysuoraa mallinetta, jolloin yhdistelmän kokonaiskorkeus on 1 400 mm.
  Ylemmän mallineen halkaisijaa voidaan pienentää 400 mm:iin yläpäässä silloin, kun sen kulmia on viistottu korkeintaan 30 astetta vaakatasosta. |
| --- | --- |

7.7.2.1.

Käytävän ja hätäoven aukon välisessä vapaassa tilassa on voitava kuljettaa vapaasti halkaisijaltaan 300 mm olevaa ja 700 mm korkeaa pystysuoraa mallinetta, joka kannattaa toista, halkaisijaltaan 550 mm olevaa pystysuoraa mallinetta, jolloin yhdistelmän kokonaiskorkeus on 1 400 mm.

Ylemmän mallineen halkaisijaa voidaan pienentää 400 mm:iin yläpäässä silloin, kun sen kulmia on viistottu korkeintaan 30 astetta vaakatasosta.

| 7.7.2.2. | Ensimmäisen mallineen alaosan on oltava toisen mallineen ulkoreunojen sisällä. |
| --- | --- |

7.7.2.2.

Ensimmäisen mallineen alaosan on oltava toisen mallineen ulkoreunojen sisällä.

| 7.7.2.3. | Silloin kun kyseisen reitin kohdalle on asennettu kokoontaitettavia istuimia, vapaan tilan määrittämisen on tapahduttava mallineen osalta istuimen ollessa käyttöasennossa. |
| --- | --- |

7.7.2.3.

Silloin kun kyseisen reitin kohdalle on asennettu kokoontaitettavia istuimia, vapaan tilan määrittämisen on tapahduttava mallineen osalta istuimen ollessa käyttöasennossa.

| 7.7.2.4. | Vaihtoehtona kaksoismallineelle voidaan käyttää kohdassa 7.7.5.1 kuvattua mittausvälinettä (katso liite 4, kuva 6). |
| --- | --- |

7.7.2.4.

Vaihtoehtona kaksoismallineelle voidaan käyttää kohdassa 7.7.5.1 kuvattua mittausvälinettä (katso liite 4, kuva 6).

7.7.3.   Pääsy hätäikkunoille

| 7.7.3.1. | Testimittausväline on voitava kuljettaa käytävältä ajoneuvon ulkopuolelle jokaisen hätäikkunan kautta. |
| --- | --- |

7.7.3.1.

Testimittausväline on voitava kuljettaa käytävältä ajoneuvon ulkopuolelle jokaisen hätäikkunan kautta.

| 7.7.3.2. | Testimittausvälineen liikkeen suunnan on oltava sama kuin mitä hätätapauksessa ajoneuvosta poistuvan matkustajan liikkeen suunnan odotettaisiin olevan. Testimittausväline on pidettävä kohtisuorassa kyseistä liikkeen suuntaa vasten. |
| --- | --- |

7.7.3.2.

Testimittausvälineen liikkeen suunnan on oltava sama kuin mitä hätätapauksessa ajoneuvosta poistuvan matkustajan liikkeen suunnan odotettaisiin olevan. Testimittausväline on pidettävä kohtisuorassa kyseistä liikkeen suuntaa vasten.

| 7.7.3.3. | Testimittausvälineen on oltava 600 × 400 mm:n kokoisen ohuen levyn muotoinen, jonka kulmia on pyöristetty 200 mm:n säteellä. Kuitenkin ajoneuvon takaosassa olevan hätäikkunan osalta testimittausväline voi vaihtoehtoisesti olla kooltaan 1 400 mm × 350 mm, jolloin sen kulmia on pyöristetty 175 mm:n säteellä. |
| --- | --- |

7.7.3.3.

Testimittausvälineen on oltava 600 × 400 mm:n kokoisen ohuen levyn muotoinen, jonka kulmia on pyöristetty 200 mm:n säteellä. Kuitenkin ajoneuvon takaosassa olevan hätäikkunan osalta testimittausväline voi vaihtoehtoisesti olla kooltaan 1 400 mm × 350 mm, jolloin sen kulmia on pyöristetty 175 mm:n säteellä.

7.7.4.   Pääsy hätäluukuille

7.7.4.1.   Katossa sijaitsevat hätäluukut

| 7.7.4.1.1. | Lukuun ottamatta alaluokan I ajoneuvoja, ainakin yksi hätäluukuista on sijoitettava siten, että nelisivuinen katkaistu pyramidi, jonka sivukulma on 20 astetta ja korkeus 1 600 mm, koskettaa istuimen tai vastaavan tuen jotakin osaa. Pyramidin keskiviivan on oltava pystysuunnassa, ja sen kapeamman osan on kosketettava hätäluukun aukkoa. Tuet voivat olla taitettavia tai liikutettavia edellyttäen, että ne voidaan lukita käyttöasentoonsa. Tätä asentoa käytetään testauksessa. |
| --- | --- |

7.7.4.1.1.

Lukuun ottamatta alaluokan I ajoneuvoja, ainakin yksi hätäluukuista on sijoitettava siten, että nelisivuinen katkaistu pyramidi, jonka sivukulma on 20 astetta ja korkeus 1 600 mm, koskettaa istuimen tai vastaavan tuen jotakin osaa. Pyramidin keskiviivan on oltava pystysuunnassa, ja sen kapeamman osan on kosketettava hätäluukun aukkoa. Tuet voivat olla taitettavia tai liikutettavia edellyttäen, että ne voidaan lukita käyttöasentoonsa. Tätä asentoa käytetään testauksessa.

| 7.7.4.1.2. | Kun katon rakenteellinen paksuus ylittää 150 mm, pyramidin kapeamman osan on kosketettava hätäluukun aukkoa katon ulkopinnan tasolla. |
| --- | --- |

7.7.4.1.2.

Kun katon rakenteellinen paksuus ylittää 150 mm, pyramidin kapeamman osan on kosketettava hätäluukun aukkoa katon ulkopinnan tasolla.

7.7.4.2.   Lattiassa sijaitsevat hätäluukut

Lattiaan asennettujen hätäluukkujen tapauksessa luukusta on päästävä suoraan ja esteettömästi ajoneuvon ulkopuolelle ja luukku on sijoitettava paikkaan, jossa luukun päällä on käytävän korkeuden verran vapaata tilaa. Mahdollisten lämmönlähteiden tai liikkuvien osien on sijaittava kauttaaltaan vähintään 500 mm:n etäisyydellä luukun aukosta.

Testimittausvälineenä käytetään ohutta, mitoiltaan 600 × 400 mm olevaa levyä, jonka kulmia on pyöristetty 200 mm:n sädettä vastaavasti, ja sitä on voitava liikuttaa vaakasuorassa asennossa 1 metrin korkeudelta ajoneuvon lattiasta maahan saakka.

7.7.5.   Käytävät (katso liite 4, kuva 6)

| 7.7.5.1. | Ajoneuvon käytävän on oltava suunniteltu ja rakennettu siten, että mittausvälinettä, joka koostuu kahdesta sama-akselisesta mallineesta, joiden väliin on asetettu käänteisesti katkaistu kartio, voidaan kuljettaa siinä vapaasti; mittausvälineen mitat ovat seuraavat (millimetreinä): | Alaluokka I | Alaluokka II | Alaluokka III | Alaluokka A | Alaluokka B |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mallineen alaosan halkaisija ’A’ | 450 | 350 | 300 | 350 | 300 |
| Mallineen alaosan korkeus | 900 | 900 | 900 | 900 | 900 |
| Mallineen yläosan halkaisija ’C’ | 550 | 550 | 450 | 550 | 450 |
| Mallineen yläosan korkeus ’B’ | 500 (20) | 500 (20) | 500 (20) | 500 (20) | 300 |
| Kokonaiskorkeus ’H’ | 1 900 (20) | 1 900 (20) | 1 900 (20) | 1 900 (20) | 1 500 |

7.7.5.1.

Alaluokka I

Alaluokka II

Alaluokka III

Alaluokka A

Alaluokka B

Mallineen alaosan halkaisija ’A’

450

350

300

350

300

Mallineen alaosan korkeus

900

900

900

900

900

Mallineen yläosan halkaisija ’C’

550

550

450

550

450

Mallineen yläosan korkeus ’B’

500 (20)

500 (20)

500 (20)

500 (20)

300

Kokonaiskorkeus ’H’

1 900 (20)

1 900 (20)

1 900 (20)

1 900 (20)

1 500

| 7.7.5.1.1. | Jos istuimen tai istuinrivin edessä ei ole uloskäyntiä: |
| --- | --- |

7.7.5.1.1.

Jos istuimen tai istuinrivin edessä ei ole uloskäyntiä:

| 7.7.5.1.1.1. | Eteenpäin suunnattujen istuinten kohdalla kohdassa 7.7.5.1 määritetyn mallineen etureunan on ulotuttava vähintään siihen asti, missä poikittainen pystytaso sivuaa etummaisimman istuinrivin istuinten takaosan etummaisinta kohtaa, ja sen on pysyttävä kyseisessä asennossa. Tältä tasolta on voitava liikuttaa liitteen 4 kuvassa 7 esitettyä levyä niin, että kun aloitetaan asennosta, jossa se koskettaa mallinetta, ajoneuvon ulkopuolen suuntaista levyn sivua siirretään eteenpäin 660 mm. |
| --- | --- |

7.7.5.1.1.1.

Eteenpäin suunnattujen istuinten kohdalla kohdassa 7.7.5.1 määritetyn mallineen etureunan on ulotuttava vähintään siihen asti, missä poikittainen pystytaso sivuaa etummaisimman istuinrivin istuinten takaosan etummaisinta kohtaa, ja sen on pysyttävä kyseisessä asennossa. Tältä tasolta on voitava liikuttaa liitteen 4 kuvassa 7 esitettyä levyä niin, että kun aloitetaan asennosta, jossa se koskettaa mallinetta, ajoneuvon ulkopuolen suuntaista levyn sivua siirretään eteenpäin 660 mm.

| 7.7.5.1.1.2. | Sivuttaisten istuinten tapauksessa mallineen etummaisen osan on ulotuttava vähintään poikittaiselle tasolle, joka kohtaa etummaisen istuimen keskustan läpäisevän pystytason (liite 4, kuva 7). |
| --- | --- |

7.7.5.1.1.2.

Sivuttaisten istuinten tapauksessa mallineen etummaisen osan on ulotuttava vähintään poikittaiselle tasolle, joka kohtaa etummaisen istuimen keskustan läpäisevän pystytason (liite 4, kuva 7).

| 7.7.5.1.1.3. | Taaksepäin suunnattujen istuinten ollessa kyseessä mallineen etummaisen osan on ulotuttava vähintään poikittaiselle tasolle, joka sivuaa etummaisen rivin tai istuimen istuinosan pintaa (liite 4, kuva 7). |
| --- | --- |

7.7.5.1.1.3.

Taaksepäin suunnattujen istuinten ollessa kyseessä mallineen etummaisen osan on ulotuttava vähintään poikittaiselle tasolle, joka sivuaa etummaisen rivin tai istuimen istuinosan pintaa (liite 4, kuva 7).

| 7.7.5.2. | Alaluokan I ajoneuvojen osalta mallineen alaosan halkaisijaa voidaan pienentää 450 mm:stä 400 mm:iin missä tahansa osassa käytävää taaksepäin: |
| --- | --- |

7.7.5.2.

Alaluokan I ajoneuvojen osalta mallineen alaosan halkaisijaa voidaan pienentää 450 mm:stä 400 mm:iin missä tahansa osassa käytävää taaksepäin:

| 7.7.5.2.1. | poikittaisesta pystytasosta, joka sijaitsee 1,5 m taka-akselin keskilinjasta eteenpäin (etummaisesta taka-akselista, jos ajoneuvossa on useampi kuin yksi taka-akseli), sekä |
| --- | --- |

7.7.5.2.1.

poikittaisesta pystytasosta, joka sijaitsee 1,5 m taka-akselin keskilinjasta eteenpäin (etummaisesta taka-akselista, jos ajoneuvossa on useampi kuin yksi taka-akseli), sekä

| 7.7.5.2.2. | poikittaisesta pystytasosta, joka sijaitsee takimmaisimman käyttöoven takareunalla. |
| --- | --- |

7.7.5.2.2.

poikittaisesta pystytasosta, joka sijaitsee takimmaisimman käyttöoven takareunalla.

| 7.7.5.3. | Alaluokan III ajoneuvojen osalta käytävän toisella puolella tai molemmilla puolilla olevia istuimia voidaan liikuttaa sivuttain, jolloin on mahdollista kaventaa käytävää siten, että mallineen alaosan halkaisija on 220 mm, edellyttäen että kussakin istuimessa on hallintalaite, joka on helposti käytävällä seisovan henkilön ulottuvilla ja jonka toiminta riittää palauttamaan istuimen helposti ja mikäli mahdollista automaattisesti jopa kuormitettuna asentoon, joka vastaa 300 mm:n vähimmäisleveyttä. |
| --- | --- |

7.7.5.3.

Alaluokan III ajoneuvojen osalta käytävän toisella puolella tai molemmilla puolilla olevia istuimia voidaan liikuttaa sivuttain, jolloin on mahdollista kaventaa käytävää siten, että mallineen alaosan halkaisija on 220 mm, edellyttäen että kussakin istuimessa on hallintalaite, joka on helposti käytävällä seisovan henkilön ulottuvilla ja jonka toiminta riittää palauttamaan istuimen helposti ja mikäli mahdollista automaattisesti jopa kuormitettuna asentoon, joka vastaa 300 mm:n vähimmäisleveyttä.

| 7.7.5.4. | Nivelajoneuvoissa kohdassa 7.7.5.1 määritettyä mittausvälinettä on voitava kuljettaa esteettä nivelosan läpi. Mikään osa kyseisen osan pehmeästä eristeestä, palkeiden osat mukaan lukien, ei saa työntyä käytävälle. |
| --- | --- |

7.7.5.4.

Nivelajoneuvoissa kohdassa 7.7.5.1 määritettyä mittausvälinettä on voitava kuljettaa esteettä nivelosan läpi. Mikään osa kyseisen osan pehmeästä eristeestä, palkeiden osat mukaan lukien, ei saa työntyä käytävälle.

| 7.7.5.5. | Käytäviin voidaan asentaa askelmia. Kyseisten askelmien on oltava päältä vähintään käytävän levyisiä. |
| --- | --- |

7.7.5.5.

Käytäviin voidaan asentaa askelmia. Kyseisten askelmien on oltava päältä vähintään käytävän levyisiä.

| 7.7.5.6. | Kokoontaitettavia istuimia, joilla matkustajat voisivat istua käytävällä, ei sallita. |
| --- | --- |

7.7.5.6.

Kokoontaitettavia istuimia, joilla matkustajat voisivat istua käytävällä, ei sallita.

| 7.7.5.7. | Sivuittain liukuvia istuimia, jotka työntyvät käytävälle yhdessä säätöasennossa, ei sallita lukuun ottamatta alaluokan III ajoneuvoja ja jollei kohdassa 7.7.5.3 säädetyistä edellytyksistä muuta johdu. |
| --- | --- |

7.7.5.7.

Sivuittain liukuvia istuimia, jotka työntyvät käytävälle yhdessä säätöasennossa, ei sallita lukuun ottamatta alaluokan III ajoneuvoja ja jollei kohdassa 7.7.5.3 säädetyistä edellytyksistä muuta johdu.

| 7.7.5.8. | Niiden ajoneuvojen tapauksessa, joihin sovelletaan kohtaa 7.7.1.9, käytävä ei ole välttämätön, jos kyseisessä kohdassa määrättyjä sisäänkäyntiä koskevia edellytyksiä noudatetaan. |
| --- | --- |

7.7.5.8.

Niiden ajoneuvojen tapauksessa, joihin sovelletaan kohtaa 7.7.1.9, käytävä ei ole välttämätön, jos kyseisessä kohdassa määrättyjä sisäänkäyntiä koskevia edellytyksiä noudatetaan.

| 7.7.5.9. | Käytävien ja sisäänkäyntien pintojen on oltava liukumatonta ainetta. |
| --- | --- |

7.7.5.9.

Käytävien ja sisäänkäyntien pintojen on oltava liukumatonta ainetta.

7.7.6.   Käytävän kaltevuus

Käytävän kaltevuus mitattuna kuormaamattomassa vaakasuoralla pinnalla olevassa ajoneuvossa, jonka niiausjärjestelmä ei ole aktivoituna, saa olla enintään:

| 7.7.6.1. | 8 prosenttia alaluokkien I, II ja A ajoneuvoissa, tai |
| --- | --- |

7.7.6.1.

8 prosenttia alaluokkien I, II ja A ajoneuvoissa, tai

| 7.7.6.2. | (varattu) |
| --- | --- |

7.7.6.2.

(varattu)

| 7.7.6.3 | 12,5 prosenttia alaluokkien III ja B ajoneuvoissa, ja |
| --- | --- |

7.7.6.3

12,5 prosenttia alaluokkien III ja B ajoneuvoissa, ja

| 7.7.6.4. | 5 prosenttia, kun kyseessä on osa tasosta, joka on kohtisuorassa ajoneuvon symmetriatason pituusakselia vastaan. |
| --- | --- |

7.7.6.4.

5 prosenttia, kun kyseessä on osa tasosta, joka on kohtisuorassa ajoneuvon symmetriatason pituusakselia vastaan.

7.7.7.   Askelmat (katso liite 4, kuva 8)

| 7.7.7.1. | Matkustajille tarkoitettujen käyttöovella ja hätäovilla sekä ajoneuvon sisällä olevien askelmien enimmäis- ja vähimmäiskorkeuden niiausjärjestelmän ollessa kytkettynä pois päältä sekä vähimmäissyvyyden on oltava seuraavat:







  Alaluokat | I ja A | II, III ja B |
| --- | --- | --- | --- |
| Ensimmäinen askelma maan pinnalta ’D’ | Enimmäiskorkeus (mm) | 340 (22) | 380 (22)
   (23)
   (24) |
| | Vähimmäissyvyys (mm) | 300 (21) |
| Muut askelmat ’E’ | Enimmäiskorkeus (mm) | 250 (25) | 350 (26) |
| | Vähimmäiskorkeus (mm) | 120 |
| | Vähimmäissyvyys (mm) | 200 |

7.7.7.1.

Alaluokat

I ja A

II, III ja B

Ensimmäinen askelma maan pinnalta ’D’

Enimmäiskorkeus (mm)

340 (22)

380 (22)
   (23)
   (24)

Vähimmäissyvyys (mm)

300 (21)

Muut askelmat ’E’

Enimmäiskorkeus (mm)

250 (25)

350 (26)

Vähimmäiskorkeus (mm)

120

Vähimmäissyvyys (mm)

200

| Huomautus: | 1. | Parioviaukoissa sisäänkäynnin kummankin puolen askelmia pidetään erillisinä yksiköinä. |
| --- | --- | --- |

Huomautus:

1.

Parioviaukoissa sisäänkäynnin kummankin puolen askelmia pidetään erillisinä yksiköinä.

| 2. | Liitteen 4 kuvassa 8 olevan mitan E ei tarvitse olla sama jokaisen askelman kohdalla. |
| --- | --- |

2.

Liitteen 4 kuvassa 8 olevan mitan E ei tarvitse olla sama jokaisen askelman kohdalla.

| 7.7.7.1.1. | Siirtymää upotetulta käytävältä istuinalueelle ei pidetä askelmana. Käytävätason ja istuinalueen lattian välinen pystysuora etäisyys saa kuitenkin olla enintään 350 mm. |
| --- | --- |

7.7.7.1.1.

Siirtymää upotetulta käytävältä istuinalueelle ei pidetä askelmana. Käytävätason ja istuinalueen lattian välinen pystysuora etäisyys saa kuitenkin olla enintään 350 mm.

| 7.7.7.2. | Tämän säännön kohtaa 7.7.7 sovellettaessa askelman korkeus on mitattava sen leveyden keskikohdasta. Lisäksi valmistajien olisi erityisesti otettava huomioon liikuntaesteisten matkustajien pääsy ajoneuvoon siten, että askelkorkeus pidetään mahdollisimman pienenä. |
| --- | --- |

7.7.7.2.

Tämän säännön kohtaa 7.7.7 sovellettaessa askelman korkeus on mitattava sen leveyden keskikohdasta. Lisäksi valmistajien olisi erityisesti otettava huomioon liikuntaesteisten matkustajien pääsy ajoneuvoon siten, että askelkorkeus pidetään mahdollisimman pienenä.

| 7.7.7.3. | Ensimmäisen askelman korkeus maasta on mitattava ajoneuvon ollessa tasaisella pinnalla ja sen massan ajokunnossa tämän säännön kohdan 2.18 mukaisesti ja renkaan varusteiden ja ilmanpaineen ollessa sellaiset kuin valmistaja ne määrittelee tämän säännön kohdan 2.19 mukaisesti ilmoitetun kuormitetun ajoneuvon teknisesti sallitun enimmäismassan (M) osalta. |
| --- | --- |

7.7.7.3.

Ensimmäisen askelman korkeus maasta on mitattava ajoneuvon ollessa tasaisella pinnalla ja sen massan ajokunnossa tämän säännön kohdan 2.18 mukaisesti ja renkaan varusteiden ja ilmanpaineen ollessa sellaiset kuin valmistaja ne määrittelee tämän säännön kohdan 2.19 mukaisesti ilmoitetun kuormitetun ajoneuvon teknisesti sallitun enimmäismassan (M) osalta.

| 7.7.7.4. | Jos askelmia on useampi kuin yksi, kukin askelma voi ulottua enintään 100 mm seuraavan askelman pystysuoran projektion alueelle, ja pystysuoran projektion on jätettävä vähintään 200 mm:n vapaa pinta alempana olevalle askelmatasolle (katso liite 4, kuva 8), ja kaikki askelmien reunat on suunniteltava siten, että kompastumisen vaara on mahdollisimman pieni ja käyttäen selvästi erottuvia värejä. |
| --- | --- |

7.7.7.4.

Jos askelmia on useampi kuin yksi, kukin askelma voi ulottua enintään 100 mm seuraavan askelman pystysuoran projektion alueelle, ja pystysuoran projektion on jätettävä vähintään 200 mm:n vapaa pinta alempana olevalle askelmatasolle (katso liite 4, kuva 8), ja kaikki askelmien reunat on suunniteltava siten, että kompastumisen vaara on mahdollisimman pieni ja käyttäen selvästi erottuvia värejä.

| 7.7.7.5. | Jokaisen askelman leveyden ja muodon on oltava sellainen, että jäljempänä olevassa taulukossa esitetty suorakaide voidaan asettaa askelmalle siten, että enintään 5 prosenttia soveltuvasta suorakaiteesta ulottuu askelman yli. Parioviaukoissa kummankin oviaukon puoliskon on täytettävä tämä vaatimus.







  Matkustajien lukumäärä | > 22 | < 22 |
| --- | --- | --- | --- |
| Alue | Ensimmäinen askelma (mm) | 400 × 300 | 400 × 200 |
| | Muut askelmat (mm) | 400 × 200 | 400 × 200 |

7.7.7.5.

Matkustajien lukumäärä

> 22

< 22

Alue

Ensimmäinen askelma (mm)

400 × 300

400 × 200

Muut askelmat (mm)

400 × 200

400 × 200

| 7.7.7.6. | Kaikissa askelmissa on oltava liukastumista estävä pinta. |
| --- | --- |

7.7.7.6.

Kaikissa askelmissa on oltava liukastumista estävä pinta.

| 7.7.7.7. | Askelman enimmäiskaltevuus mihin tahansa suuntaan ei saa ylittää 5:tä prosenttia, kun kuormaamaton ajoneuvo seisoo pehmeällä vaakasuoralla pinnalla normaalissa matkatilanteessa (erityisesti huomattava, että niiauslaite ei saa olla kytkettynä). |
| --- | --- |

7.7.7.7.

Askelman enimmäiskaltevuus mihin tahansa suuntaan ei saa ylittää 5:tä prosenttia, kun kuormaamaton ajoneuvo seisoo pehmeällä vaakasuoralla pinnalla normaalissa matkatilanteessa (erityisesti huomattava, että niiauslaite ei saa olla kytkettynä).

7.7.8.   Matkustajien istuimet ja istuville matkustajille varattu tila

7.7.8.1.   Istuimen vähimmäisleveys

| 7.7.8.1.1. | Istuinosan vähimmäisleveyden, (liitteen 4 kuvassa 9 oleva) mitta F, mitattuna pystytasolta, joka kulkee kyseisen istumapaikan keskeltä, on oltava seuraava:





  Alaluokka I, II, A, B | 200 mm. |
| --- | --- | --- |
| Alaluokka III | 225 mm. |

7.7.8.1.1.

Alaluokka I, II, A, B

200 mm.

Alaluokka III

225 mm.

| 7.7.8.1.2. | Kutakin istumapaikkaa varten tarvittavan tilan vähimmäisleveyden, (liitteen 4 kuvassa 9 oleva) mitta G, mitattuna kyseisen istumapaikan keskeltä kulkevalta pystytasolta 270–650 mm:n korkeudelta kuormittamattomasta istuinosasta, on oltava:





  yksittäiset istuimet: | 250 mm |
| --- | --- | --- |
| kahdelle tai useammalle matkustajalle tarkoitetut yhtenäiset istuinrivit: | 225 mm. |

7.7.8.1.2.

yksittäiset istuimet:

250 mm

kahdelle tai useammalle matkustajalle tarkoitetut yhtenäiset istuinrivit:

225 mm.

| 7.7.8.1.3. | Ajoneuvoissa, joiden leveys on enintään 2,35 m, kutakin istumapaikkaa varten tarvittavan tilan leveyden, mitattuna kyseisen istumapaikan keskeltä kulkevalta pystytasolta 270–650 mm:n korkeudelta kuormittamattomasta istuinosasta, on oltava 200 mm (katso liite 4, kuva 9 A). Jos tätä kohtaa noudatetaan, kohdan 7.7.8.1.2 vaatimuksia ei sovelleta. |
| --- | --- |

7.7.8.1.3.

Ajoneuvoissa, joiden leveys on enintään 2,35 m, kutakin istumapaikkaa varten tarvittavan tilan leveyden, mitattuna kyseisen istumapaikan keskeltä kulkevalta pystytasolta 270–650 mm:n korkeudelta kuormittamattomasta istuinosasta, on oltava 200 mm (katso liite 4, kuva 9 A). Jos tätä kohtaa noudatetaan, kohdan 7.7.8.1.2 vaatimuksia ei sovelleta.

| 7.7.8.1.4. | Ajoneuvoissa, joiden kuljetuskapasiteetti on enintään 22 matkustajaa, ajoneuvon seinän vieressä olevien istuinten osalta käytettävissä olevaan tilaan ei kuulu yläosassa oleva kolmionmuotoinen ala, jonka leveys on 20 mm ja korkeus 100 mm (katso liite 4, kuva 10). Lisäksi turvavöitä ja niiden kiinnityspisteitä sekä häikäisysuojaa varten tarvittavia tiloja ei pidetä käytettävissä olevaan tilaan kuuluvina. |
| --- | --- |

7.7.8.1.4.

Ajoneuvoissa, joiden kuljetuskapasiteetti on enintään 22 matkustajaa, ajoneuvon seinän vieressä olevien istuinten osalta käytettävissä olevaan tilaan ei kuulu yläosassa oleva kolmionmuotoinen ala, jonka leveys on 20 mm ja korkeus 100 mm (katso liite 4, kuva 10). Lisäksi turvavöitä ja niiden kiinnityspisteitä sekä häikäisysuojaa varten tarvittavia tiloja ei pidetä käytettävissä olevaan tilaan kuuluvina.

7.7.8.2.   Istuinosan vähimmäissyvyys (mitta K, katso liite 4, kuva 11)

Istuinosan vähimmäissyvyyden on oltava:

| 7.7.8.2.1. | 350 mm alaluokkien I, A ja B ajoneuvoissa, ja |
| --- | --- |

7.7.8.2.1.

350 mm alaluokkien I, A ja B ajoneuvoissa, ja

| 7.7.8.2.2. | 400 mm alaluokkien II ja III ajoneuvoissa. |
| --- | --- |

7.7.8.2.2.

400 mm alaluokkien II ja III ajoneuvoissa.

7.7.8.3.   Istuinosan korkeus (mitta H, katso liite 4, kuva 11)

Kuormittamattoman istuinosan korkeuden suhteessa lattiaan on oltava sellainen, että etäisyys lattiasta vaakatasoon, joka sivuaa istuinosan yläpinnan etuosaa, on 400–500 mm: tätä korkeutta voidaan kuitenkin vähentää pyörän kaarien ja moottoritilan kohdalla siten, että se on vähintään 350 mm.

7.7.8.4.   Istuinten välinen tila (katso liite 4, kuva 12)

| 7.7.8.4.1. | Samansuuntaisten istuinten osalta istuimen selän etuosan etäisyyden sen edellä olevan istuimen selän takaosasta (mitta H) mitattuna vaakatasossa ja kaikissa korkeuksissa istuinosan yläpinnasta 620 mm:iin lattiasta, on oltava vähintään:





  H |
| --- | --- |
| Alaluokka I, A ja B | 650 mm |
| Alaluokka II ja III | 680 mm |

7.7.8.4.1.

H

Alaluokka I, A ja B

650 mm

Alaluokka II ja III

680 mm

| 7.7.8.4.2. | Kaikki mitat on otettava istuinosan ja istuinten selkänojien ollessa kuormittamattomia pystytasosta, joka kulkee yksittäisen istumapaikan keskiviivan kautta. |
| --- | --- |

7.7.8.4.2.

Kaikki mitat on otettava istuinosan ja istuinten selkänojien ollessa kuormittamattomia pystytasosta, joka kulkee yksittäisen istumapaikan keskiviivan kautta.

| 7.7.8.4.3. | Silloin kun poikittain olevat istuimet ovat vastakkain, vähimmäisetäisyyden toisiaan vastakkain olevien istuinten selkien etupinnan välillä, mitattuna istuinosan korkeimmista kohdista, on oltava vähintään 1 300 mm. |
| --- | --- |

7.7.8.4.3.

Silloin kun poikittain olevat istuimet ovat vastakkain, vähimmäisetäisyyden toisiaan vastakkain olevien istuinten selkien etupinnan välillä, mitattuna istuinosan korkeimmista kohdista, on oltava vähintään 1 300 mm.

| 7.7.8.4.4. | Mittaukset tehdään, kun säädettävien matkustajaistuinten ja kuljettajan istuinten selkänoja ja muut istuinsäädöt ovat valmistajan määrittelemässä tavanomaisessa käyttöasennossa. |
| --- | --- |

7.7.8.4.4.

Mittaukset tehdään, kun säädettävien matkustajaistuinten ja kuljettajan istuinten selkänoja ja muut istuinsäädöt ovat valmistajan määrittelemässä tavanomaisessa käyttöasennossa.

| 7.7.8.4.5. | Mittaukset tehdään tuolin selkänojaan mahdollisesti asennetun kokoontaitettavan pöydän ollessa kokoontaitetussa asennossa. |
| --- | --- |

7.7.8.4.5.

Mittaukset tehdään tuolin selkänojaan mahdollisesti asennetun kokoontaitettavan pöydän ollessa kokoontaitetussa asennossa.

| 7.7.8.4.6. | Kiskoille tai muulle järjestelmälle, jonka avulla liikenteenharjoittaja tai käyttäjä voi helposti muunnella ajoneuvon sisätilan järjestelyä, asennetut istuimet on mitattava valmistajan tyyppihyväksyntähakemuksessa määrittämässä tavanomaisessa käyttöasennossa. |
| --- | --- |

7.7.8.4.6.

Kiskoille tai muulle järjestelmälle, jonka avulla liikenteenharjoittaja tai käyttäjä voi helposti muunnella ajoneuvon sisätilan järjestelyä, asennetut istuimet on mitattava valmistajan tyyppihyväksyntähakemuksessa määrittämässä tavanomaisessa käyttöasennossa.

7.7.8.5.   Istuvia matkustajia varten varattu tila (katso liite 4, kuva 13)

| 7.7.8.5.1. | Jokaisen matkustajan istuimen eteen on varattava vapaa vähimmäistila liitteessä 4 olevan kuvan 13 mukaisesti. Edessä olevan istuimen selkänoja tai väliseinä, jonka ääriviivat vastaavat suurin piirtein taivutetun istuimen selkänojaa, voivat ulottua tähän tilaan kohdassa 7.7.8.4 säädetyllä tavalla. Tässä tilassa sallitaan myös istuimen jalkojen sijainti, jos matkustajan jaloille jää riittävästi tilaa. Enintään 22 matkustajan kuljettamiseen tarkoitetuissa ajoneuvoissa sallitaan kojelaudan, tuulilasin, heijastinsuojan, turvavöiden ja turvavöiden kiinnityspisteiden sijainti kuljettajan istuimen vieressä olevien istuinten edessä. |
| --- | --- |

7.7.8.5.1.

Jokaisen matkustajan istuimen eteen on varattava vapaa vähimmäistila liitteessä 4 olevan kuvan 13 mukaisesti. Edessä olevan istuimen selkänoja tai väliseinä, jonka ääriviivat vastaavat suurin piirtein taivutetun istuimen selkänojaa, voivat ulottua tähän tilaan kohdassa 7.7.8.4 säädetyllä tavalla. Tässä tilassa sallitaan myös istuimen jalkojen sijainti, jos matkustajan jaloille jää riittävästi tilaa. Enintään 22 matkustajan kuljettamiseen tarkoitetuissa ajoneuvoissa sallitaan kojelaudan, tuulilasin, heijastinsuojan, turvavöiden ja turvavöiden kiinnityspisteiden sijainti kuljettajan istuimen vieressä olevien istuinten edessä.

| 7.7.8.5.2. | Alaluokissa I ja II on varattava kuitenkin vähintään kaksi ja alaluokassa A vähintään yksi eteen- tai taaksepäin suunnattu istuin, joka on erityisesti tarkoitettu ja merkitty muille liikuntaesteisille matkustajille kuin pyörätuolin käyttäjille, linja-auton helppopääsyisimpään osaan. Kyseiset istuimet on suunniteltava liikuntaesteisiä matkustajia varten siten, että niissä on riittävästi tilaa, asianmukaisesti muotoillut ja sijoitetut kädensijat istuimelle pääsyn ja siltä nousemisen helpottamiseksi ja siten, että istuma-asennosta yltää merkinantolaitteeseen kohdan 7.7.9 mukaisesti. |
| --- | --- |

7.7.8.5.2.

Alaluokissa I ja II on varattava kuitenkin vähintään kaksi ja alaluokassa A vähintään yksi eteen- tai taaksepäin suunnattu istuin, joka on erityisesti tarkoitettu ja merkitty muille liikuntaesteisille matkustajille kuin pyörätuolin käyttäjille, linja-auton helppopääsyisimpään osaan. Kyseiset istuimet on suunniteltava liikuntaesteisiä matkustajia varten siten, että niissä on riittävästi tilaa, asianmukaisesti muotoillut ja sijoitetut kädensijat istuimelle pääsyn ja siltä nousemisen helpottamiseksi ja siten, että istuma-asennosta yltää merkinantolaitteeseen kohdan 7.7.9 mukaisesti.

| 7.7.8.5.2.1. | Kyseisten istuinten on käsitettävä vähintään 110 prosenttia kohdassa 7.7.8.5.1 määritellystä tilasta. |
| --- | --- |

7.7.8.5.2.1.

Kyseisten istuinten on käsitettävä vähintään 110 prosenttia kohdassa 7.7.8.5.1 määritellystä tilasta.

7.7.8.6.   Istumapaikan yläpuolella oleva vapaa tila

| 7.7.8.6.1. | Lukuun ottamatta enintään 22 matkustajan kuljettamiseen tarkoitettujen ajoneuvojen ensimmäisen rivin istuimia, jokaisen istuinpaikan ja siihen liittyvän jalkatilan yläpuolella on oltava vapaa tila, jonka korkeus on vähintään 900 mm mitattuna kuormittamattoman istuinosan korkeimmasta kohdasta ja vähintään 1 350 mm mitattuna jalkatilan lattian keskitasolta. Kohdan 7.7.1.10 soveltamisalaan kuuluvien ajoneuvojen osalta tätä mittaa voidaan vähentää 1 200 mm:iin mitattuna lattiasta. |
| --- | --- |

7.7.8.6.1.

Lukuun ottamatta enintään 22 matkustajan kuljettamiseen tarkoitettujen ajoneuvojen ensimmäisen rivin istuimia, jokaisen istuinpaikan ja siihen liittyvän jalkatilan yläpuolella on oltava vapaa tila, jonka korkeus on vähintään 900 mm mitattuna kuormittamattoman istuinosan korkeimmasta kohdasta ja vähintään 1 350 mm mitattuna jalkatilan lattian keskitasolta. Kohdan 7.7.1.10 soveltamisalaan kuuluvien ajoneuvojen osalta tätä mittaa voidaan vähentää 1 200 mm:iin mitattuna lattiasta.

| 7.7.8.6.2. | Tämän vapaan tilan on ulotuttava alueelle, joka määritetään: |
| --- | --- |

7.7.8.6.2.

Tämän vapaan tilan on ulotuttava alueelle, joka määritetään:

| 7.7.8.6.2.1. | pitkittäissuuntaisilla pystytasoilla, jotka ovat 200 mm istumapaikan pystysuoran keskitason molemmin puolin, ja |
| --- | --- |

7.7.8.6.2.1.

pitkittäissuuntaisilla pystytasoilla, jotka ovat 200 mm istumapaikan pystysuoran keskitason molemmin puolin, ja

| 7.7.8.6.2.2. | poikittaisella pystytasolla, joka kulkee istuimen selkänojan takimmaisen yläpisteen kautta, sekä poikittaisella pystytasolla, joka on 280 mm kuormittamattoman istuinosan etummaisen kohdan edessä, molemmat mitattuna istumapaikan pystysuoralta keskitasolta. |
| --- | --- |

7.7.8.6.2.2.

poikittaisella pystytasolla, joka kulkee istuimen selkänojan takimmaisen yläpisteen kautta, sekä poikittaisella pystytasolla, joka on 280 mm kuormittamattoman istuinosan etummaisen kohdan edessä, molemmat mitattuna istumapaikan pystysuoralta keskitasolta.

| 7.7.8.6.3. | Kohdissa 7.7.8.6.1 ja 7.7.8.6.2 määritellystä vapaasta tilasta voidaan sulkea pois seuraavat alueet: |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.

Kohdissa 7.7.8.6.1 ja 7.7.8.6.2 määritellystä vapaasta tilasta voidaan sulkea pois seuraavat alueet:

| 7.7.8.6.3.1. | uloimpien istuinten yläosassa suorakulmainen alue, jonka korkeus on 150 mm ja leveys 100 mm (katso liite 4, kuva 14), |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.1.

uloimpien istuinten yläosassa suorakulmainen alue, jonka korkeus on 150 mm ja leveys 100 mm (katso liite 4, kuva 14),

| 7.7.8.6.3.2. | uloimpien istumapaikkojen yläosassa kolmionmuotoinen alue, jonka kärki on 650 mm:n korkeudella lattiasta ja jonka kanta on 100 mm leveä (katso liite 4, kuva 15), |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.2.

uloimpien istumapaikkojen yläosassa kolmionmuotoinen alue, jonka kärki on 650 mm:n korkeudella lattiasta ja jonka kanta on 100 mm leveä (katso liite 4, kuva 15),

| 7.7.8.6.3.3. | ulommaisten istuinten jalkatilassa alue, jonka poikkileikkauksen pinta-ala on enintään 0,02 m2 (0,03 m2 alaluokan I matalalattia-ajoneuvojen osalta) ja suurin leveys enintään 100 mm (150 mm alaluokan I matalalattia-ajoneuvojen osalta) (katso liite 4, kuva 16), |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.3.

ulommaisten istuinten jalkatilassa alue, jonka poikkileikkauksen pinta-ala on enintään 0,02 m2 (0,03 m2 alaluokan I matalalattia-ajoneuvojen osalta) ja suurin leveys enintään 100 mm (150 mm alaluokan I matalalattia-ajoneuvojen osalta) (katso liite 4, kuva 16),

| 7.7.8.6.3.4. | enintään 22 matkustajan kuljettamiseen tarkoitetussa ajoneuvossa korin takanurkkia lähimpänä olevien istumapaikkojen osalta vapaan tilan ulommainen takareuna, joka osoitetaan piirustuksessa, voidaan pyöristää enintään 150 mm:n sädettä vastaavasti (katso liite 4, kuva 17). |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.4.

enintään 22 matkustajan kuljettamiseen tarkoitetussa ajoneuvossa korin takanurkkia lähimpänä olevien istumapaikkojen osalta vapaan tilan ulommainen takareuna, joka osoitetaan piirustuksessa, voidaan pyöristää enintään 150 mm:n sädettä vastaavasti (katso liite 4, kuva 17).

| 7.7.8.6.4. | Kohdissa 7.7.8.6.1, 7.7.8.6.2 ja 7.7.8.6.3 määritettyyn vapaaseen tilaan sallitaan lisäksi seuraavat rakenteelliset esteet: |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.

Kohdissa 7.7.8.6.1, 7.7.8.6.2 ja 7.7.8.6.3 määritettyyn vapaaseen tilaan sallitaan lisäksi seuraavat rakenteelliset esteet:

| 7.7.8.6.4.1. | toisen istuimen selkänojan, tukien ja lisälaitteiden muodostama rakenteellinen este (esimerkiksi kokoontaitettava pöytä), |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.1.

toisen istuimen selkänojan, tukien ja lisälaitteiden muodostama rakenteellinen este (esimerkiksi kokoontaitettava pöytä),

| 7.7.8.6.4.2. | enintään 22 matkustajan kuljettamiseen tarkoitetuissa ajoneuvoissa pyörän kaaren muodostama rakenteellinen este edellyttäen, että toinen seuraavista edellytyksistä täyttyy: |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.2.

enintään 22 matkustajan kuljettamiseen tarkoitetuissa ajoneuvoissa pyörän kaaren muodostama rakenteellinen este edellyttäen, että toinen seuraavista edellytyksistä täyttyy:

| 7.7.8.6.4.2.1. | rakenteellinen este ei ulotu istumapaikan pystysuoran keskitason yli (katso liite 4, kuva 18), tai |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.2.1.

rakenteellinen este ei ulotu istumapaikan pystysuoran keskitason yli (katso liite 4, kuva 18), tai

| 7.7.8.6.4.2.2. | istuvan matkustajan jaloille varatun alueen, jonka syvyys on 300 mm, lähintä reunaa siirretään eteenpäin korkeintaan 200 mm kuormittamattoman istuinosan reunasta ja korkeintaan 600 mm istuimen selkänojan eteen, kun kyseiset mitat otetaan istumapaikan pystysuoralta keskitasolta (katso liite 4, kuva 19). Kun on kyse kahdesta vastakkain olevasta istuimesta, tätä säännöstä sovelletaan ainoastaan toiseen istuimista, ja jäljelle jäävän istuvien matkustajien jalkatilan on oltava vähintään 400 mm. |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.2.2.

istuvan matkustajan jaloille varatun alueen, jonka syvyys on 300 mm, lähintä reunaa siirretään eteenpäin korkeintaan 200 mm kuormittamattoman istuinosan reunasta ja korkeintaan 600 mm istuimen selkänojan eteen, kun kyseiset mitat otetaan istumapaikan pystysuoralta keskitasolta (katso liite 4, kuva 19). Kun on kyse kahdesta vastakkain olevasta istuimesta, tätä säännöstä sovelletaan ainoastaan toiseen istuimista, ja jäljelle jäävän istuvien matkustajien jalkatilan on oltava vähintään 400 mm.

| 7.7.8.6.4.3. | Enintään 22 matkustajan kuljettamiseen tarkoitetuissa ajoneuvoissa avonaisten kippi-ikkunoiden ja niiden kiinnityslaitteiden, kojelaudan, tuulilasin, heijastinsuojan, turvavöiden ja turvavöiden kiinnityspisteiden sekä etuosan kuvun muodostama rakenteellinen este kuljettajan istuimen vieressä olevien istuinten tilassa. |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.3.

Enintään 22 matkustajan kuljettamiseen tarkoitetuissa ajoneuvoissa avonaisten kippi-ikkunoiden ja niiden kiinnityslaitteiden, kojelaudan, tuulilasin, heijastinsuojan, turvavöiden ja turvavöiden kiinnityspisteiden sekä etuosan kuvun muodostama rakenteellinen este kuljettajan istuimen vieressä olevien istuinten tilassa.

7.7.9.   Yhteydenpito kuljettajan kanssa

| 7.7.9.1. | Alaluokkien I, II ja A ajoneuvoissa matkustajien on voitava antaa kuljettajalle merkki ajoneuvon pysäyttämiseksi. Kaikkien kyseisten merkinantolaitteiden käyttölaitteissa on oltava ulkonevat painonapit, alaluokkien I ja A ajoneuvoissa enintään 1 200 mm:n korkeudella lattiasta, ja niiden on oltava väreiltään selvästi erottuvia. Käyttölaitteita on sijoitettava riittävästi ja tasaisesti koko ajoneuvoon. Käyttölaitteen aktivoituminen on myös osoitettava matkustajille yhdellä tai useammalla valaistulla merkillä. Merkissä on oltava sanat ”bussi pysähtyy” tai muu vastaava teksti ja/tai sopiva kuvamerkki, ja sen on pysyttävä valaistuna, kunnes käyttöovi avautuu (käyttöovet avautuvat). Nivelajoneuvoissa on oltava kyseinen merkki ajoneuvon jokaisessa jäykässä osassa. Kaksikerroksisissa ajoneuvoissa niitä on oltava molemmissa kerroksissa. |
| --- | --- |

7.7.9.1.

Alaluokkien I, II ja A ajoneuvoissa matkustajien on voitava antaa kuljettajalle merkki ajoneuvon pysäyttämiseksi. Kaikkien kyseisten merkinantolaitteiden käyttölaitteissa on oltava ulkonevat painonapit, alaluokkien I ja A ajoneuvoissa enintään 1 200 mm:n korkeudella lattiasta, ja niiden on oltava väreiltään selvästi erottuvia. Käyttölaitteita on sijoitettava riittävästi ja tasaisesti koko ajoneuvoon. Käyttölaitteen aktivoituminen on myös osoitettava matkustajille yhdellä tai useammalla valaistulla merkillä. Merkissä on oltava sanat ”bussi pysähtyy” tai muu vastaava teksti ja/tai sopiva kuvamerkki, ja sen on pysyttävä valaistuna, kunnes käyttöovi avautuu (käyttöovet avautuvat). Nivelajoneuvoissa on oltava kyseinen merkki ajoneuvon jokaisessa jäykässä osassa. Kaksikerroksisissa ajoneuvoissa niitä on oltava molemmissa kerroksissa.

7.7.9.2.   Yhteydenpito henkilökunnan tilaan

Jos ajoneuvossa on henkilökunnalle tarkoitettu tila, josta ei pääse ohjaamoon eikä matkustamoon, kuljettajan ja kyseisen henkilökunnan tilan välille on asennettava merkinantolaite.

7.7.10.   Kuumien juomien automaatit ja keittovälineet

| 7.7.10.1. | Kuumien juomien automaatit ja keittovälineet on asennettava tai suojattava siten, ettei kenenkään matkustajan päälle läiky kuumaa ruokaa tai juomaa hätäjarrutuksen tai kaarreajon yhteydessä. |
| --- | --- |

7.7.10.1.

Kuumien juomien automaatit ja keittovälineet on asennettava tai suojattava siten, ettei kenenkään matkustajan päälle läiky kuumaa ruokaa tai juomaa hätäjarrutuksen tai kaarreajon yhteydessä.

| 7.7.10.2. | Ajoneuvojen, joissa on kuumien juomien automaatteja tai keittovälineitä, kaikissa matkustajaistuimissa on oltava riittävä varustus kuuman ruoan tai juoman alas laskemista varten ajoneuvon ollessa liikkeessä. |
| --- | --- |

7.7.10.2.

Ajoneuvojen, joissa on kuumien juomien automaatteja tai keittovälineitä, kaikissa matkustajaistuimissa on oltava riittävä varustus kuuman ruoan tai juoman alas laskemista varten ajoneuvon ollessa liikkeessä.

7.7.11.   Ovet ajoneuvon sisätiloissa oleviin osastoihin

Jokaisen WC-tiloihin tai muuhun sisätilassa olevaan osastoon johtavan oven on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| 7.7.11.1. | sen on oltava itsestään sulkeutuva, eikä siihen saa asentaa mitään laitetta pitämään sitä avoimena, jos se voisi avoimena olla matkustajien esteenä hätätilanteessa, |
| --- | --- |

7.7.11.1.

sen on oltava itsestään sulkeutuva, eikä siihen saa asentaa mitään laitetta pitämään sitä avoimena, jos se voisi avoimena olla matkustajien esteenä hätätilanteessa,

| 7.7.11.2. | se ei saa avoimena peittää mitään kädensijaa, ohjauslaitetta, aukaisulaitetta tai pakollista merkintää, joka liittyy käyttöoviin, hätäoviin, varauloskäynteihin, palosammuttimiin tai ensiapupakkauksiin, |
| --- | --- |

7.7.11.2.

se ei saa avoimena peittää mitään kädensijaa, ohjauslaitetta, aukaisulaitetta tai pakollista merkintää, joka liittyy käyttöoviin, hätäoviin, varauloskäynteihin, palosammuttimiin tai ensiapupakkauksiin,

| 7.7.11.3. | siinä on oltava laite, jonka avulla ovi voidaan avata osaston ulkopuolelta hätätilanteessa, |
| --- | --- |

7.7.11.3.

siinä on oltava laite, jonka avulla ovi voidaan avata osaston ulkopuolelta hätätilanteessa,

| 7.7.11.4. | sitä ei voi lukita ulkopuolelta, ellei sitä voida aina avata sisäpuolelta. |
| --- | --- |

7.7.11.4.

sitä ei voi lukita ulkopuolelta, ellei sitä voida aina avata sisäpuolelta.

7.8.   Keinovalaistus

| 7.8.1. | Ajoneuvossa on oltava sisätilojen sähkövalaistus, jolla valaistaan: |
| --- | --- |

7.8.1.

Ajoneuvossa on oltava sisätilojen sähkövalaistus, jolla valaistaan:

| 7.8.1.1. | kaikki matkustamot, henkilökunnan tilat, WC-tilat ja nivelajoneuvon nivelosat, |
| --- | --- |

7.8.1.1.

kaikki matkustamot, henkilökunnan tilat, WC-tilat ja nivelajoneuvon nivelosat,

| 7.8.1.2. | kaikki askelmat, |
| --- | --- |

7.8.1.2.

kaikki askelmat,

| 7.8.1.3. | pääsy jokaiselle uloskäynnille ja välittömästi käyttöoven (käyttöovien) ympärillä oleva alue, |
| --- | --- |

7.8.1.3.

pääsy jokaiselle uloskäynnille ja välittömästi käyttöoven (käyttöovien) ympärillä oleva alue,

| 7.8.1.4. | kaikkien uloskäyntien sisäpuolella olevat merkinnät ja hallintalaitteet, |
| --- | --- |

7.8.1.4.

kaikkien uloskäyntien sisäpuolella olevat merkinnät ja hallintalaitteet,

| 7.8.1.5. | kaikki paikat, joissa on esteitä. |
| --- | --- |

7.8.1.5.

kaikki paikat, joissa on esteitä.

| 7.8.2. | On oltava vähintään kaksi sisäistä valaistusvirtapiiriä, jotka järjestetään siten, että toisen häiriö ei vaikuta toiseen. Virtapiiriä, joka syöttää ainoastaan sisään- ja uloskäyntien pysyvää valaistusta, voidaan pitää toisena näistä virtapiireistä. |
| --- | --- |

7.8.2.

On oltava vähintään kaksi sisäistä valaistusvirtapiiriä, jotka järjestetään siten, että toisen häiriö ei vaikuta toiseen. Virtapiiriä, joka syöttää ainoastaan sisään- ja uloskäyntien pysyvää valaistusta, voidaan pitää toisena näistä virtapiireistä.

| 7.8.3. | Kuljettaja on suojattava sisätilojen keinovalaistuksen aiheuttamalta häikäisyltä ja heijastuksilta. |
| --- | --- |

7.8.3.

Kuljettaja on suojattava sisätilojen keinovalaistuksen aiheuttamalta häikäisyltä ja heijastuksilta.

7.9.   Nivelajoneuvojen nivelosa

| 7.9.1. | Nivelosa, joka yhdistää ajoneuvon jäykät osat, on suunniteltava ja rakennettava siten, että vähintään yksi rotaatioliike vähintään yhden vaaka- ja vähintään yhden pystyakselin ympäri on mahdollinen. |
| --- | --- |

7.9.1.

Nivelosa, joka yhdistää ajoneuvon jäykät osat, on suunniteltava ja rakennettava siten, että vähintään yksi rotaatioliike vähintään yhden vaaka- ja vähintään yhden pystyakselin ympäri on mahdollinen.

| 7.9.2. | Kun ajokuntoisessa ajomassassaan oleva nivelajoneuvo on paikallaan vaakatasossa olevalla pinnalla, ei kummankaan jäykän osan lattian ja pyörivän alustan tai tämän alustan korvaavan osan lattian välillä saa olla peittämätöntä aukkoa, jonka leveys on suurempi kuin: |
| --- | --- |

7.9.2.

Kun ajokuntoisessa ajomassassaan oleva nivelajoneuvo on paikallaan vaakatasossa olevalla pinnalla, ei kummankaan jäykän osan lattian ja pyörivän alustan tai tämän alustan korvaavan osan lattian välillä saa olla peittämätöntä aukkoa, jonka leveys on suurempi kuin:

| 7.9.2.1. | 10 mm ajoneuvon kaikkien pyörien ollessa samassa tasossa, tai |
| --- | --- |

7.9.2.1.

10 mm ajoneuvon kaikkien pyörien ollessa samassa tasossa, tai

| 7.9.2.2. | 20 mm, kun nivelosan vieressä olevan akselin pyörät ovat 150 mm korkeammalla pinnalla kuin muiden akselien pyörät. |
| --- | --- |

7.9.2.2.

20 mm, kun nivelosan vieressä olevan akselin pyörät ovat 150 mm korkeammalla pinnalla kuin muiden akselien pyörät.

| 7.9.3. | Jäykkien osien ja pyörivän alustan lattiatasojen välinen ero saa liitoskohdasta mitattuna olla enintään: |
| --- | --- |

7.9.3.

Jäykkien osien ja pyörivän alustan lattiatasojen välinen ero saa liitoskohdasta mitattuna olla enintään:

| 7.9.3.1. | 20 mm kohdassa 7.9.2.1 kuvatuissa olosuhteissa, tai |
| --- | --- |

7.9.3.1.

20 mm kohdassa 7.9.2.1 kuvatuissa olosuhteissa, tai

| 7.9.3.2. | 30 mm kohdassa 7.9.2.2 kuvatuissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

7.9.3.2.

30 mm kohdassa 7.9.2.2 kuvatuissa olosuhteissa.

| 7.9.4. | Nivelajoneuvoissa on estettävä matkustajien pääsy nivelosan sellaiseen kohtaan, |
| --- | --- |

7.9.4.

Nivelajoneuvoissa on estettävä matkustajien pääsy nivelosan sellaiseen kohtaan,

| 7.9.4.1. | jossa lattialla on peittämätön aukko, joka ei täytä kohdan 7.9.2 vaatimuksia, |
| --- | --- |

7.9.4.1.

jossa lattialla on peittämätön aukko, joka ei täytä kohdan 7.9.2 vaatimuksia,

| 7.9.4.2. | jonka lattia ei pysty kannattamaan matkustajien painoa, |
| --- | --- |

7.9.4.2.

jonka lattia ei pysty kannattamaan matkustajien painoa,

| 7.9.4.3. | jossa seinien liike aiheuttaa vaaraa matkustajille. |
| --- | --- |

7.9.4.3.

jossa seinien liike aiheuttaa vaaraa matkustajille.

7.10.   Nivelajoneuvon suunnan pitäminen

Kun nivelajoneuvo liikkuu suoraa linjaa pitkin, sen jäykän osan pitkittäissuuntaisten keskitasojen on muodostettava yksi yhtenäinen taso, jossa ei ole taipumia.

7.11.   Kaiteet ja kädensijat

7.11.1.   Yleiset vaatimukset

| 7.11.1.1. | Kaiteiden ja kädensijojen on oltava riittävän lujia. |
| --- | --- |

7.11.1.1.

Kaiteiden ja kädensijojen on oltava riittävän lujia.

| 7.11.1.2. | Ne on suunniteltava ja asennettava siten, että ne eivät aiheuta matkustajille loukkaantumisvaaraa. |
| --- | --- |

7.11.1.2.

Ne on suunniteltava ja asennettava siten, että ne eivät aiheuta matkustajille loukkaantumisvaaraa.

| 7.11.1.3. | Kaiteiden ja kädensijojen on oltava sellaisia, että matkustajat voivat tarttua niihin helposti ja tukevasti. Jokaisessa kaiteessa on oltava vähintään 100 mm:n pituinen osa, josta saa otteen kädellä. Osan kaikkien mittojen on oltava vähintään 20 mm ja korkeintaan 45 mm, lukuun ottamatta kaiteita, jotka ovat ovissa ja istuimissa sekä alaluokan II, III tai B ajoneuvojen sisäänkäynneissä. Tällaisissa tapauksissa sallitaan kaiteet, joiden vähimmäismitta on 15 mm, jos jokin muu mitta on vähintään 25 mm. Kaiteissa ei saa olla teräviä kulmia. |
| --- | --- |

7.11.1.3.

Kaiteiden ja kädensijojen on oltava sellaisia, että matkustajat voivat tarttua niihin helposti ja tukevasti. Jokaisessa kaiteessa on oltava vähintään 100 mm:n pituinen osa, josta saa otteen kädellä. Osan kaikkien mittojen on oltava vähintään 20 mm ja korkeintaan 45 mm, lukuun ottamatta kaiteita, jotka ovat ovissa ja istuimissa sekä alaluokan II, III tai B ajoneuvojen sisäänkäynneissä. Tällaisissa tapauksissa sallitaan kaiteet, joiden vähimmäismitta on 15 mm, jos jokin muu mitta on vähintään 25 mm. Kaiteissa ei saa olla teräviä kulmia.

| 7.11.1.4. | Kaiteen tai kädensijan ja sen viereisen ajoneuvon korin osan tai seinien välillä on oltava vähintään 40 mm vapaata tilaa. Kuitenkin kun on kyse ovessa tai istuimessa tai alaluokan II, III tai B ajoneuvojen sisäänkäynnissä olevasta kaiteesta, sallitaan 35 mm:n vähimmäistila. |
| --- | --- |

7.11.1.4.

Kaiteen tai kädensijan ja sen viereisen ajoneuvon korin osan tai seinien välillä on oltava vähintään 40 mm vapaata tilaa. Kuitenkin kun on kyse ovessa tai istuimessa tai alaluokan II, III tai B ajoneuvojen sisäänkäynnissä olevasta kaiteesta, sallitaan 35 mm:n vähimmäistila.

| 7.11.1.5. | Jokaisen kaiteen, kädensijan tai tangon on oltava väriltään selkeästi erottuva ja liukumatonta ainetta. |
| --- | --- |

7.11.1.5.

Jokaisen kaiteen, kädensijan tai tangon on oltava väriltään selkeästi erottuva ja liukumatonta ainetta.

7.11.2.   Kaiteet ja kädensijat seisovia matkustajia varten

| 7.11.2.1. | Kaiteita ja/tai kädensijoja on oltava riittävä määrä jokaista sellaista lattiatilan alaa kohti, joka on tarkoitettu seisoville matkustajille kohdan 7.2.2 mukaisesti. Tätä tarkoitusta varten kiinnipitolenkkejä, jos niitä on, voidaan pitää kädensijoina, jos ne on kiinnitetty asianmukaisesti. Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos liitteen 4 kuvassa 20 esitetyn testausvälineen liikkuva varsi ulottuu kaikista mahdollisista testausvälineen kohdista vähintään kahteen kaiteeseen tai kädensijaan. Testausvälinettä voidaan vapaasti kääntää sen pystyakselin ympäri. |
| --- | --- |

7.11.2.1.

Kaiteita ja/tai kädensijoja on oltava riittävä määrä jokaista sellaista lattiatilan alaa kohti, joka on tarkoitettu seisoville matkustajille kohdan 7.2.2 mukaisesti. Tätä tarkoitusta varten kiinnipitolenkkejä, jos niitä on, voidaan pitää kädensijoina, jos ne on kiinnitetty asianmukaisesti. Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos liitteen 4 kuvassa 20 esitetyn testausvälineen liikkuva varsi ulottuu kaikista mahdollisista testausvälineen kohdista vähintään kahteen kaiteeseen tai kädensijaan. Testausvälinettä voidaan vapaasti kääntää sen pystyakselin ympäri.

| 7.11.2.2. | Kohdassa 7.11.2.1 kuvattua menettelyä sovellettaessa otetaan huomioon ainoastaan ne kaiteet ja kädensijat, jotka ovat vähintään 800 mm:n ja korkeintaan 1 900 mm:n korkeudella lattiasta. |
| --- | --- |

7.11.2.2.

Kohdassa 7.11.2.1 kuvattua menettelyä sovellettaessa otetaan huomioon ainoastaan ne kaiteet ja kädensijat, jotka ovat vähintään 800 mm:n ja korkeintaan 1 900 mm:n korkeudella lattiasta.

| 7.11.2.3. | Jokaisessa paikassa, jossa seisova matkustaja voi olla, vähintään yhden kaiteen tai kädensijan on oltava enintään 1 500 mm:n korkeudella kyseisen paikan lattiasta. Tätä ei sovelleta oven viereiseen tilaan, jossa avoin ovi tai sen mekanismi estäisi kädensijan käytön. |
| --- | --- |

7.11.2.3.

Jokaisessa paikassa, jossa seisova matkustaja voi olla, vähintään yhden kaiteen tai kädensijan on oltava enintään 1 500 mm:n korkeudella kyseisen paikan lattiasta. Tätä ei sovelleta oven viereiseen tilaan, jossa avoin ovi tai sen mekanismi estäisi kädensijan käytön.

| 7.11.2.4. | Alueet, joissa seisovia matkustajia voi olla ja joita ei ole erotettu istuimilla ajoneuvon sivu- tai takaseinistä, on varustettava seinien suuntaisilla vaakatasossa olevilla kaiteilla, jotka asennetaan 800–1 500 mm:n korkeudelle lattiasta. |
| --- | --- |

7.11.2.4.

Alueet, joissa seisovia matkustajia voi olla ja joita ei ole erotettu istuimilla ajoneuvon sivu- tai takaseinistä, on varustettava seinien suuntaisilla vaakatasossa olevilla kaiteilla, jotka asennetaan 800–1 500 mm:n korkeudelle lattiasta.

7.11.3.   Kaiteet ja kädensijat käyttöovien läheisyydessä

| 7.11.3.1. | Oviaukkoihin on asennettava kaiteet ja/tai kädensijat molemmille puolille. Pariovissa tämä vaatimus voidaan täyttää asentamalla keskelle yksi tanko tai kaide. |
| --- | --- |

7.11.3.1.

Oviaukkoihin on asennettava kaiteet ja/tai kädensijat molemmille puolille. Pariovissa tämä vaatimus voidaan täyttää asentamalla keskelle yksi tanko tai kaide.

| 7.11.3.2. | Käyttöovilla sijaitsevien kaiteiden ja/tai kädensijojen on oltava sellaisia, että niissä on kohta, josta käyttöoven lähellä maassa tai sen jälkeen millä tahansa askelmalla seisova henkilö saa otteen. Tällaisten kohtien on sijaittava pystytasossa 800–1 100 mm:n korkeudella maasta tai kunkin askelman pinnasta, ja vaakatasossa: |
| --- | --- |

7.11.3.2.

Käyttöovilla sijaitsevien kaiteiden ja/tai kädensijojen on oltava sellaisia, että niissä on kohta, josta käyttöoven lähellä maassa tai sen jälkeen millä tahansa askelmalla seisova henkilö saa otteen. Tällaisten kohtien on sijaittava pystytasossa 800–1 100 mm:n korkeudella maasta tai kunkin askelman pinnasta, ja vaakatasossa:

| 7.11.3.2.1. | sopivassa kohdassa maassa seisovan henkilön kannalta enintään 400 mm ensimmäisen askelman ulkoreunasta sisäänpäin, sekä |
| --- | --- |

7.11.3.2.1.

sopivassa kohdassa maassa seisovan henkilön kannalta enintään 400 mm ensimmäisen askelman ulkoreunasta sisäänpäin, sekä

| 7.11.3.2.2. | sopivassa kohdassa yksittäiseen askelmaan nähden, ei ulospäin kyseisen askelman ulkoreunasta ja korkeintaan 600 mm sisäänpäin samasta reunasta. |
| --- | --- |

7.11.3.2.2.

sopivassa kohdassa yksittäiseen askelmaan nähden, ei ulospäin kyseisen askelman ulkoreunasta ja korkeintaan 600 mm sisäänpäin samasta reunasta.

7.11.4.   Kaiteet ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille tarkoitettuja istuimia varten

| 7.11.4.1. | Kohdassa 7.7.8.5.2 kuvattujen ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille tarkoitettujen istuimien ja ajoneuvoon nousemista ja siitä poistumista varten sopivan käyttöoven välillä on oltava kaide vaakatasossa 800–900 mm:n korkeudella lattiasta. Kaiteessa saa olla aukko, jotta kyseisestä kohdasta pääsee pyörätuolitilaan, pyöräkotelon kohdalla olevalle istuimelle, portaikkoon, sisäänkäynnille tai käytävälle. Kaiteessa oleva aukko ei saa olla pidempi kuin 1 050 mm, ja ainakin aukon toisella puolella on oltava pystykaide. |
| --- | --- |

7.11.4.1.

Kohdassa 7.7.8.5.2 kuvattujen ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille tarkoitettujen istuimien ja ajoneuvoon nousemista ja siitä poistumista varten sopivan käyttöoven välillä on oltava kaide vaakatasossa 800–900 mm:n korkeudella lattiasta. Kaiteessa saa olla aukko, jotta kyseisestä kohdasta pääsee pyörätuolitilaan, pyöräkotelon kohdalla olevalle istuimelle, portaikkoon, sisäänkäynnille tai käytävälle. Kaiteessa oleva aukko ei saa olla pidempi kuin 1 050 mm, ja ainakin aukon toisella puolella on oltava pystykaide.

7.12.   Askelsyvennysten suojaaminen

| 7.12.1. | Jokaiseen kohtaan, josta istuva matkustaja voisi sinkoutua eteenpäin askelsyvennykseen äkkijarrutuksen vuoksi, on asennettava suoja. Suojan vähimmäiskorkeuden on oltava 800 mm matkustajan jalkatilan lattiasta ja sen on ulotuttava ajoneuvon seinästä sisäänpäin vähintään 100 mm sellaisen istumapaikan pituussuuntaisen keskiviivan yli, jolta matkustaja voi sinkoutua eteenpäin, tai sisimmän askelman rintaan sen mukaan, kumpi mitta on pienempi. |
| --- | --- |

7.12.1.

Jokaiseen kohtaan, josta istuva matkustaja voisi sinkoutua eteenpäin askelsyvennykseen äkkijarrutuksen vuoksi, on asennettava suoja. Suojan vähimmäiskorkeuden on oltava 800 mm matkustajan jalkatilan lattiasta ja sen on ulotuttava ajoneuvon seinästä sisäänpäin vähintään 100 mm sellaisen istumapaikan pituussuuntaisen keskiviivan yli, jolta matkustaja voi sinkoutua eteenpäin, tai sisimmän askelman rintaan sen mukaan, kumpi mitta on pienempi.

7.13.   Matkatavarahyllyt ja ajoneuvossa olevien henkilöiden suojaaminen

Ajoneuvossa olevat henkilöt on suojattava tavaroilta, jotka saattavat pudota matkatavarahyllyiltä jarrutettaessa tai kaarreajossa. Jos matkatavaratiloja on, ne on suunniteltava siten, että matkatavarat eivät pääse putoamaan äkkijarrutuksessa.

7.14.   Nostoluukut, jos sellaisia on

| 7.14.1. | Jokainen ajoneuvon lattiassa oleva nostoluukku, joka ei ole hätäluukku, on asennettava ja kiinnitettävä niin, ettei sitä voida siirtää tai avata ilman työkaluja tai avaimia, ja nosto- tai kiinnityslaite saa työntyä enintään 8 mm lattiatason yläpuolelle. Ulokkeiden reunat on pyöristettävä. |
| --- | --- |

7.14.1.

Jokainen ajoneuvon lattiassa oleva nostoluukku, joka ei ole hätäluukku, on asennettava ja kiinnitettävä niin, ettei sitä voida siirtää tai avata ilman työkaluja tai avaimia, ja nosto- tai kiinnityslaite saa työntyä enintään 8 mm lattiatason yläpuolelle. Ulokkeiden reunat on pyöristettävä.

7.15.   Visuaalinen ajanviete

| 7.15.1. | Matkustajille tarkoitettu visuaalinen ajanviete, esimerkiksi televisio tai videot, on sijoitettava siten, että ne ovat kuljettajan näkökentän ulkopuolella, kun hän istuu tavanomaisessa ajoasennossa. Tämä ei koske sellaista TV-monitoria tai vastaavaa laitetta, jota kuljettaja käyttää ajoneuvon valvonnassa tai ohjauksessa esimerkiksi tarkkaillakseen käyttöovia. |
| --- | --- |

7.15.1.

Matkustajille tarkoitettu visuaalinen ajanviete, esimerkiksi televisio tai videot, on sijoitettava siten, että ne ovat kuljettajan näkökentän ulkopuolella, kun hän istuu tavanomaisessa ajoasennossa. Tämä ei koske sellaista TV-monitoria tai vastaavaa laitetta, jota kuljettaja käyttää ajoneuvon valvonnassa tai ohjauksessa esimerkiksi tarkkaillakseen käyttöovia.

LIITE 3

Lisäys

STAATTISEN KALLISTUKSENSIETOVAATIMUKSEN MÄÄRITTÄMINEN LASKENNALLISESTI

| 1. | Testien suorittamisesta vastaavan tutkimuslaitoksen hyväksymällä laskentamenetelmällä voidaan osoittaa, että ajoneuvo on liitteen 3 kohdassa 7.4 esitetyn vaatimuksen mukainen. |
| --- | --- |

1.

Testien suorittamisesta vastaavan tutkimuslaitoksen hyväksymällä laskentamenetelmällä voidaan osoittaa, että ajoneuvo on liitteen 3 kohdassa 7.4 esitetyn vaatimuksen mukainen.

| 2. | Testien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos voi vaatia, että ajoneuvon osille suoritetaan testejä laskennassa tehtyjen olettamusten varmistamiseksi. |
| --- | --- |

2.

Testien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos voi vaatia, että ajoneuvon osille suoritetaan testejä laskennassa tehtyjen olettamusten varmistamiseksi.

| 3. | Laskennan valmistelut |
| --- | --- |

3.

Laskennan valmistelut

| 3.1. | Ajoneuvo on esitettävä kolmiulotteisen järjestelmän avulla. |
| --- | --- |

3.1.

Ajoneuvo on esitettävä kolmiulotteisen järjestelmän avulla.

| 3.2. | Ajoneuvon korin painopisteen sijainnin sekä ajoneuvon jousituksen ja renkaiden eri jousivakioiden vuoksi akselit eivät yleensä nouse yhtä aikaa ajoneuvon yhdellä puolella sivuttaisen kiihdytyksen johdosta. Tämän vuoksi korin sivuttainen kallistuminen jokaisen akselin yli on varmistettava olettamuksella, että toisen akselin (toisten akseleiden) pyörät pysyvät maassa. |
| --- | --- |

3.2.

Ajoneuvon korin painopisteen sijainnin sekä ajoneuvon jousituksen ja renkaiden eri jousivakioiden vuoksi akselit eivät yleensä nouse yhtä aikaa ajoneuvon yhdellä puolella sivuttaisen kiihdytyksen johdosta. Tämän vuoksi korin sivuttainen kallistuminen jokaisen akselin yli on varmistettava olettamuksella, että toisen akselin (toisten akseleiden) pyörät pysyvät maassa.

| 3.3. | Asioiden yksinkertaistamiseksi oletetaan, että jousittamattomien massojen painopiste sijaitsee ajoneuvon pituustasossa linjalla, joka kulkee pyörän rotaatioakselin keskustan kautta. Pyörimisnavan pieni siirtymä, joka johtuu akselin taipumasta, voidaan jättää huomiotta. Ilmajousituksen säätöä ei pidä ottaa huomioon. |
| --- | --- |

3.3.

Asioiden yksinkertaistamiseksi oletetaan, että jousittamattomien massojen painopiste sijaitsee ajoneuvon pituustasossa linjalla, joka kulkee pyörän rotaatioakselin keskustan kautta. Pyörimisnavan pieni siirtymä, joka johtuu akselin taipumasta, voidaan jättää huomiotta. Ilmajousituksen säätöä ei pidä ottaa huomioon.

| 3.4. | Vähintään seuraavat parametrit on otettava huomioon:
  Ajoneuvoa koskevat tiedot kuten akseliväli, renkaan kulutuspinnan leveys, jousitetut/jousittamattomat massat, ajoneuvon painopisteen sijainti, jousto ja kimmojoustavuus sekä ajoneuvon jousituksen jousivakio, ottaen huomioon myös epälineaarisuudet, renkaiden vaaka- ja pystyjousivakiot, korirakenteen vääntöjäykkyys sekä akselien pyörimisnavan sijainti. |
| --- | --- |

3.4.

Vähintään seuraavat parametrit on otettava huomioon:

Ajoneuvoa koskevat tiedot kuten akseliväli, renkaan kulutuspinnan leveys, jousitetut/jousittamattomat massat, ajoneuvon painopisteen sijainti, jousto ja kimmojoustavuus sekä ajoneuvon jousituksen jousivakio, ottaen huomioon myös epälineaarisuudet, renkaiden vaaka- ja pystyjousivakiot, korirakenteen vääntöjäykkyys sekä akselien pyörimisnavan sijainti.

| 4. | Laskentamenetelmän paikkansapitävyys |
| --- | --- |

4.

Laskentamenetelmän paikkansapitävyys

| 4.1. | Laskentamenetelmän paikkansapitävyys on osoitettava tutkimuslaitosta tyydyttävällä tavalla, esimerkiksi samanlaisella ajoneuvolla tehdyn vertailutestin perusteella. |
| --- | --- |

4.1.

Laskentamenetelmän paikkansapitävyys on osoitettava tutkimuslaitosta tyydyttävällä tavalla, esimerkiksi samanlaisella ajoneuvolla tehdyn vertailutestin perusteella.

LIITE 4

SELITTÄVÄT KAAVIOT

Kuva 1

PÄÄSY KÄYTTÖOVILLE

(katso liitteessä 3 oleva 7.7.1 kohta)

Image

vaihtoehdot

Alaluokat I, II ja III: A = 1 100 mm

Alaluokat A ja B: A = 950 mm

| Matkustajien lukumäärä | < 22 (27) | > 22 |
| --- | --- | --- |
| Alaluokat | A | B | I | II | III |
| Mitta A (mm) | 950 | 700 | 1 100 | 950 | 850 |
| Kaksoislevyn kokonaiskorkeus | 1 650 | 1 400 | 1 800 | 1 650 | 1 550 |

Matkustajien lukumäärä

< 22 (27)

> 22

Alaluokat

A

B

I

II

III

Mitta A (mm)

950

700

1 100

950

850

Kaksoislevyn kokonaiskorkeus

1 650

1 400

1 800

1 650

1 550

Kuva 2

PÄÄSY KÄYTTÖOVILLE

(katso liitteessä 3 oleva 7.7.1.4 kohta)

Image

Kuva 3

ESTEETTÖMÄN OVELLE PÄÄSYN MÄÄRITTELY

(katso liitteen 3 kohta 7.7.1.9.1)

Image

Kuva 4

ESTEETTÖMÄN OVELLE PÄÄSYN MÄÄRITTELY

(katso liitteen 3 kohta 7.7.1.9.2)

Image

Kuva 5

PÄÄSY HÄTÄOVILLE

(katso liitteen 3 kohta 7.7.2)

Image

Kuva 6

KÄYTÄVÄT

(katso liitteen 3 kohta 7.7.5)

Image

| Alaluokat | A | B | I | II | III |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mitat (mm) | A | 350 | 300 | 450 | 350 | 300 |
| C | 550 | 450 | 550 | 550 | 450 |
| B | 500 (28) | 300 | 500 (28) | 500 (28) | 500 (28) |
| H | 1 900 (28) | 1 500 | 1 900 (28) | 1 900 (28) | 1 900 (28) |

Alaluokat

A

B

I

II

III

Mitat (mm)

A

350

300

450

350

300

C

550

450

550

550

450

B

500 (28)

300

500 (28)

500 (28)

500 (28)

H

1 900 (28)

1 500

1 900 (28)

1 900 (28)

1 900 (28)

Kuva 7

KÄYTÄVÄN RAJAT EDESSÄ

(katso liitteen 3 kohta 7.7.5.1.1.1)

Image

Kuva 8

ASKELMAT MATKUSTAJIA VARTEN

(katso liitteen 3 kohta 7.7.7)

Image

Korkeus maanpinnasta, kuormittamaton ajoneuvo

| Alaluokat | I ja A | II, III ja B |
| --- | --- | --- |
| Ensimmäinen askelma maan pinnalta ’D’ | Enimmäiskorkeus (mm) | 340 (30) | 380 (30)
   (31)
   (34) |
| Vähimmäissyvyys (mm) | 300 (29) |
| Muut askelmat ’E’ | Enimmäiskorkeus (mm) | 250 (32) | 350 (33) |
| Vähimmäiskorkeus (mm) | 120 |
| Vähimmäissyvyys (mm) | 200 |

Alaluokat

I ja A

II, III ja B

Ensimmäinen askelma maan pinnalta ’D’

Enimmäiskorkeus (mm)

340 (30)

380 (30)
   (31)
   (34)

Vähimmäissyvyys (mm)

300 (29)

Muut askelmat ’E’

Enimmäiskorkeus (mm)

250 (32)

350 (33)

Vähimmäiskorkeus (mm)

120

Vähimmäissyvyys (mm)

200

| Huomautus: | 1. | Parioviaukoissa sisäänkäynnin kummankin puolella olevia askelmia pidetään erillisinä yksiköinä. |
| --- | --- | --- |

Huomautus:

1.

Parioviaukoissa sisäänkäynnin kummankin puolella olevia askelmia pidetään erillisinä yksiköinä.

| 2. | Mitan E ei tarvitse olla sama jokaisen askelman kohdalla. |
| --- | --- |

2.

Mitan E ei tarvitse olla sama jokaisen askelman kohdalla.

Kuva 9

MATKUSTAJIEN ISTUINTEN MITAT

(katso liitteen 3 kohta 7.7.8.1)

Image

| | G (mm) min |
| --- | --- |
| F (mm) min | Yhtenäiset istuimet | Yksittäiset istuimet |
| 200 (35) | 225 | 250 |

G (mm) min

F (mm) min

Yhtenäiset istuimet

Yksittäiset istuimet

200 (35)

225

250

Kuva 9A

MATKUSTAJIEN ISTUINTEN MITAT

(katso liitteen 3 kohta 7.7.8.1.3)

Image

| | G (mm) min |
| --- | --- |
| F (mm) min | Yhtenäiset istuimet | Yksittäiset istuimet |
| 200 | 200 | 200 |

G (mm) min

F (mm) min

Yhtenäiset istuimet

Yksittäiset istuimet

200

200

200

Kuva 10

SALLITTU RAKENTEELLINEN ESTE OLKAPÄÄN KORKEUDELLA

Poikittaissuunnassa vähintään käytettävissä oleva tila olkapään korkeudella ajoneuvon seinän vieressä olevalla istuimella

(katso liitteen 3 kohta 7.7.8.1.4)

Image

| G = | 225 mm yhtenäisellä istuimella |
| --- | --- |
| G = | 250 mm yksittäisellä istuimella |
| G = | 200 mm, jos ajoneuvon leveys on alle 2,35 m |

G =

225 mm yhtenäisellä istuimella

G =

250 mm yksittäisellä istuimella

G =

200 mm, jos ajoneuvon leveys on alle 2,35 m

Kuva 11

ISTUINOSAN SYVYYS JA KORKEUS

(katso liitteen 3 kohdat 7.7.8.2 ja 7.7.8.3)

Image

| H = | 400/500 mm (36) |
| --- | --- |
| K = | vähintään 350 mm (37) |

H =

400/500 mm (36)

K =

vähintään 350 mm (37)

Kuva 12

ISTUINTEN VÄLINEN TILA

(katso liitteen 3 kohta 7.7.8.4)

Image

| | H |
| --- | --- |
| Alaluokat I, A ja B | 650 mm |
| Alaluokat II ja III | 680 mm |

H

Alaluokat I, A ja B

650 mm

Alaluokat II ja III

680 mm

Kuva 13

ISTUVIA MATKUSTAJIA VARTEN VARATTU TILA

(katso liitteen 3 kohta 7.7.8.5)

Image

Kuva 14

SALLITTU RAKENTEELLINEN ESTE ISTUIMEN YLÄPUOLELLA OLEVASSA TILASSA

Poikittaissuunnassa pienin mahdollinen vapaa tila ajoneuvon seinän vieressä olevien istuinpaikkojen yläpuolella

(katso liitteen 3 kohta 7.7.8.6.3.1)

Image

Kuva 15

SALLITTU RAKENTEELLINEN ESTE ISTUMAPAIKAN YLÄPUOLELLA

(katso liitteen 3 kohta 7.7.8.6.3.2)

Image

Kuva 16

SALLITTU RAKENTEELLINEN ESTE MATKUSTAMON JALKATILASSA KÄYTETTÄVISSÄ OLEVASSA TILASSA

(katso liitteen 3 kohta 7.7.8.6.3.3)

Image

| (*) | 150 mm alaluokan I matalalattia-ajoneuvojen tapauksessa. |
| --- | --- |

(*)

150 mm alaluokan I matalalattia-ajoneuvojen tapauksessa.

| (**) | 0,03 m2 alaluokan I matalalattia-ajoneuvojen tapauksessa. |
| --- | --- |

(**)

0,03 m2 alaluokan I matalalattia-ajoneuvojen tapauksessa.

Kuva 17

SALLITTU RAKENTEELLINEN ESTE TAKANURKASSA OLEVIEN ISTUINTEN KOHDALLA

Näkymä kuvatun alueen istuimista (kaksi takana sivuseinän vieressä olevaa istuinta)

(katso liitteen 3 kohta 7.7.8.6.3.4)

Image

Kuva 18

ENINTÄÄN SIVUSEINÄN VIERESSÄ OLEVAN ISTUIMEN KESKILINJALLE ULOTTUVAN PYÖRÄKOTELON VAATIMA TILA

(katso liitteen 3 kohta 7.7.8.6.4.2.1)

Image

Kuva 19

SIVUSEINÄN VIERESSÄ OLEVAN ISTUIMEN KESKILINJAA PIDEMMÄLLE ULOTTUVAN PYÖRÄKOTELON VAATIMA TILA

(katso liitteen 3 kohta 7.7.8.6.4.2.2)

Image

Kuva 20

TESTAUSLAITE KÄDENSIJOJEN ASETTELUA VARTEN

(katso liitteen 3 kohta 7.11.2.1)

Image

Kuva 21

VIITTEENÄ KÄYTETTÄVÄ PYÖRÄTUOLI

(katso liitteen 8 kohta 3.6.4)

Image

Kokonaispituus, l: 1 200 mm

Kokonaisleveys, b: 700 mm

Kokonaiskorkeus, h: 1 090 mm

Huomautus:

Kun henkilö istuu pyörätuolissa, kokonaispituus kasvaa 50 mm:llä ja korkeus maasta mitattuna on 1 350 mm.

Kuva 22

VÄHINTÄÄN VAADITTAVA VAPAA TILA PYÖRÄTUOLIN KÄYTTÄJÄLLE PYÖRÄTUOLILLE VARATUSSA TILASSA

(katso liitteen 8 kohta 3.6.1)

Image

Kuva 23

(katso liitteen 8 kohta 3.4)

Kuva 23A

PYÖRÄTUOLIN KÄYTTÄJIÄ ESITTÄVÄ KUVAMERKKI

Image

Kuva 23B

MUITA LIIKUNTAESTEISIÄ KUIN PYÖRÄTUOLIA KÄYTTÄVIÄ ESITTÄVÄ KUVAMERKKI

Image

LIITE 5

KORIRAKENTEEN LUJUUS

(katso liitteen 3 kohta 7.3)

1.   SOVELTAMISALA

Tätä liitettä sovelletaan kaikkiin yksikerroksisiin alaluokkien II ja III ajoneuvoihin.

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä liitteessä tarkoitetaan

| 2.1. | ’jäljelle jäävällä tilalla’ tilaa, jonka on säilyttävä matkustajaosastossa jonkin tässä liitteessä kuvatun rakenteeseen kohdistuvan testin suorittamisen aikana ja sen jälkeen; |
| --- | --- |

2.1.

’jäljelle jäävällä tilalla’ tilaa, jonka on säilyttävä matkustajaosastossa jonkin tässä liitteessä kuvatun rakenteeseen kohdistuvan testin suorittamisen aikana ja sen jälkeen;

| 2.2. | ’korirakenteella’ ajoneuvon rakenteen sitä osaa, joka myötävaikuttaa ajoneuvon lujuuteen ajoneuvon kaatuessa; |
| --- | --- |

2.2.

’korirakenteella’ ajoneuvon rakenteen sitä osaa, joka myötävaikuttaa ajoneuvon lujuuteen ajoneuvon kaatuessa;

| 2.3. | ’korin osalla’ tarkoitetaan sitä osaa, jossa on vähintään kaksi samanlaista pystysuoraa ajoneuvon rakenteen osaan tai osiin kuuluvaa pylvästä molemmilla puolilla; |
| --- | --- |

2.3.

’korin osalla’ tarkoitetaan sitä osaa, jossa on vähintään kaksi samanlaista pystysuoraa ajoneuvon rakenteen osaan tai osiin kuuluvaa pylvästä molemmilla puolilla;

| 2.4. | ’kokonaisenergialla’ tarkoitetaan energiaa, jonka oletetaan absorboituneen ajoneuvon koko rakenteeseen. Tämä voidaan määrittää tässä liitteessä esitetyllä tavalla. |
| --- | --- |

2.4.

’kokonaisenergialla’ tarkoitetaan energiaa, jonka oletetaan absorboituneen ajoneuvon koko rakenteeseen. Tämä voidaan määrittää tässä liitteessä esitetyllä tavalla.

3.   YLEISET MÄÄRITELMÄT JA VAATIMUKSET

Jos korirakenne on hyväksytty säännön nro 66 määräysten mukaisesti, sen katsotaan vastaavan näitä yleisiä määritelmiä ja vaatimuksia.

| 3.1. | Ajoneuvon korirakenteen on oltava riittävän luja sen varmistamiseksi, että jonkin kohdassa 4 kuvatun rakennetta koskevan testaus- tai laskentamenetelmän toteuttamisen aikana ja jälkeen: |
| --- | --- |

3.1.

Ajoneuvon korirakenteen on oltava riittävän luja sen varmistamiseksi, että jonkin kohdassa 4 kuvatun rakennetta koskevan testaus- tai laskentamenetelmän toteuttamisen aikana ja jälkeen:

| 3.1.1. | mikään ajoneuvon paikaltaan irronnut osa ei tunkeudu 5 kohdassa määriteltyyn jäljelle jäävään tilaan, ja |
| --- | --- |

3.1.1.

mikään ajoneuvon paikaltaan irronnut osa ei tunkeudu 5 kohdassa määriteltyyn jäljelle jäävään tilaan, ja

| 3.1.2. | mikään jäljelle jäävän tilan osa ei työnny esiin muodoltaan muuttuneen rakenteen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

3.1.2.

mikään jäljelle jäävän tilan osa ei työnny esiin muodoltaan muuttuneen rakenteen ulkopuolelle.

| 3.2. | Edellä olevan kohdan 3.1 vaatimukset koskevat ajoneuvoa ja kaikkia sen rakenteellisia osia, palkkeja ja paneeleita sekä kaikkia esiintyöntyviä kiinteitä osia kuten muun muassa matkatavaratelineitä ja tuuletuslaitteita. Kuitenkaan seinämiä, väliseiniä, tukikaaria tai muita ajoneuvon korirakennetta vahvistavia palkkeja ja kiinteitä laitteistoja kuten baareja, pienoiskeittiöitä tai WC-tiloja ei oteta kohdassa 3.1 huomioon. |
| --- | --- |

3.2.

Edellä olevan kohdan 3.1 vaatimukset koskevat ajoneuvoa ja kaikkia sen rakenteellisia osia, palkkeja ja paneeleita sekä kaikkia esiintyöntyviä kiinteitä osia kuten muun muassa matkatavaratelineitä ja tuuletuslaitteita. Kuitenkaan seinämiä, väliseiniä, tukikaaria tai muita ajoneuvon korirakennetta vahvistavia palkkeja ja kiinteitä laitteistoja kuten baareja, pienoiskeittiöitä tai WC-tiloja ei oteta kohdassa 3.1 huomioon.

| 3.3. | Jos kyseessä on nivelajoneuvo, ajoneuvon kaikkien osien on vastattava kohdan 3.1 vaatimuksia. |
| --- | --- |

3.3.

Jos kyseessä on nivelajoneuvo, ajoneuvon kaikkien osien on vastattava kohdan 3.1 vaatimuksia.

4.   TESTAUSMENETELMÄT

| 4.1. | Jokainen ajoneuvotyyppi tarkastetaan jonkin jäljempänä luetellun menetelmän mukaisesti valmistajan valinnan mukaan tai toimivaltaisen viranomaisen hyväksymän vaihtoehtoisen menetelmän mukaisesti: |
| --- | --- |

4.1.

Jokainen ajoneuvotyyppi tarkastetaan jonkin jäljempänä luetellun menetelmän mukaisesti valmistajan valinnan mukaan tai toimivaltaisen viranomaisen hyväksymän vaihtoehtoisen menetelmän mukaisesti:

| 4.1.1. | koko ajoneuvon kaatotesti lisäyksessä 1 määritellyn menettelyn mukaisesti; |
| --- | --- |

4.1.1.

koko ajoneuvon kaatotesti lisäyksessä 1 määritellyn menettelyn mukaisesti;

| 4.1.2. | koko ajoneuvoon kuuluvan korin osan tai osien kaatotesti lisäyksen 2 mukaisesti; |
| --- | --- |

4.1.2.

koko ajoneuvoon kuuluvan korin osan tai osien kaatotesti lisäyksen 2 mukaisesti;

| 4.1.3. | korin osan tai osien heiluritesti lisäyksen 3 mukaisesti; tai |
| --- | --- |

4.1.3.

korin osan tai osien heiluritesti lisäyksen 3 mukaisesti; tai

| 4.1.4. | korirakenteen lujuuden varmistaminen laskennallisesti lisäyksen 4 mukaisesti. |
| --- | --- |

4.1.4.

korirakenteen lujuuden varmistaminen laskennallisesti lisäyksen 4 mukaisesti.

| 4.2. | Mikäli kohdassa 4.1.2, 4.1.3 tai 4.1.4 määritellyissä menetelmissä ei pystytä ottamaan huomioon merkittävää vaihtelua ajoneuvon eri osien välillä, esimerkiksi katolle asennetun ilmastointijärjestelmän osalta, lisätestausmenetelmät tai -laskelmat on toimitettava tekniselle yksikölle. Kyseisten lisätietojen puuttuessa voidaan vaatia, että ajoneuvolle on tehtävä kohdassa 4.1.1 tarkoitettu testaus. |
| --- | --- |

4.2.

Mikäli kohdassa 4.1.2, 4.1.3 tai 4.1.4 määritellyissä menetelmissä ei pystytä ottamaan huomioon merkittävää vaihtelua ajoneuvon eri osien välillä, esimerkiksi katolle asennetun ilmastointijärjestelmän osalta, lisätestausmenetelmät tai -laskelmat on toimitettava tekniselle yksikölle. Kyseisten lisätietojen puuttuessa voidaan vaatia, että ajoneuvolle on tehtävä kohdassa 4.1.1 tarkoitettu testaus.

5.   JÄLJELLE JÄÄVÄ TILA

| 5.1. | Kohdassa 2.1 jäljelle jäävällä tilalla tarkoitetaan matkustajaosaston tilaa, joka syntyy, kun kuvassa 1(a) määriteltyä poikittaista pystytasoa liikutetaan suorassa linjassa tai suorissa linjoissa niin, että R-piste kuvassa 1(a) kulkee taimmaisen ulomman istuimen R-pisteestä jokaisen välillä olevan ulomman istuimen R-pisteen kautta etumaisten ulompien matkustajan istuimien R-pisteeseen. |
| --- | --- |

5.1.

Kohdassa 2.1 jäljelle jäävällä tilalla tarkoitetaan matkustajaosaston tilaa, joka syntyy, kun kuvassa 1(a) määriteltyä poikittaista pystytasoa liikutetaan suorassa linjassa tai suorissa linjoissa niin, että R-piste kuvassa 1(a) kulkee taimmaisen ulomman istuimen R-pisteestä jokaisen välillä olevan ulomman istuimen R-pisteen kautta etumaisten ulompien matkustajan istuimien R-pisteeseen.

| 5.2. | Kuvassa 1(b) näkyvän R-pisteen oletetaan sijaitsevan 500 millimetrin korkeudella matkustajan jalkojen alla olevasta lattiasta, 300 millimetrin päässä ajoneuvon kyljen sisäpinnasta ja 100 millimetriä selkänojan edessä ulompien istuimien keskilinjalla. |
| --- | --- |

5.2.

Kuvassa 1(b) näkyvän R-pisteen oletetaan sijaitsevan 500 millimetrin korkeudella matkustajan jalkojen alla olevasta lattiasta, 300 millimetrin päässä ajoneuvon kyljen sisäpinnasta ja 100 millimetriä selkänojan edessä ulompien istuimien keskilinjalla.

6.   TESTITULOSTEN TULKINTA

| 6.1. | Jos testataan korin osia, testien suorittamisesta vastuussa olevan teknisen yksikön on varmistettava, että ajoneuvo vastaa lisäyksessä 3 olevan alalisäyksen 2 edellytyksiä, joihin sisältyvät ajoneuvon korirakenteen tärkeimpien energiaa absorboivien osien jakautumista koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

6.1.

Jos testataan korin osia, testien suorittamisesta vastuussa olevan teknisen yksikön on varmistettava, että ajoneuvo vastaa lisäyksessä 3 olevan alalisäyksen 2 edellytyksiä, joihin sisältyvät ajoneuvon korirakenteen tärkeimpien energiaa absorboivien osien jakautumista koskevat vaatimukset.

Kuva 1

JÄLJELLE JÄÄVÄ TILA

(Kaikki mitat millimetreinä)

| 1(a) | Sivusuunnassa |
| --- | --- |

1(a)

Sivusuunnassa

Image

Huomautus: katso kohdan 5.1 vaatimus.

| 1(b) | Pituussuunnassa |
| --- | --- |

1(b)

Pituussuunnassa

Ajoneuvon A-A-osa sisempien istuimien keskilinjan pystytasossa

Image

Huomautus: katso kohdan 5.2 vaatimus.

LIITE 5

Lisäys 1

KOKO AJONEUVON KAATOTESTI

| 1. | Testiolosuhteet |
| --- | --- |

1.

Testiolosuhteet

| 1.1 | Vaikka ajoneuvon ei tarvitse olla täysin viimeistelty, sen on edustettava tuotannossa olevia ajoneuvoja ajokuntoisen ajoneuvon massan osalta, painopisteen ja massan jakautumisen osalta, sellaisina kuin valmistaja on ne ilmoittanut. |
| --- | --- |

1.1

Vaikka ajoneuvon ei tarvitse olla täysin viimeistelty, sen on edustettava tuotannossa olevia ajoneuvoja ajokuntoisen ajoneuvon massan osalta, painopisteen ja massan jakautumisen osalta, sellaisina kuin valmistaja on ne ilmoittanut.

| 1.2 | Jos kuljettajan ja matkustajan istuimet ovat säädettävissä, ne on asetettava pystyimpään asentoon. Jos istuimien korkeus on säädettävissä, ne on asetettava ylimpään asentoon. |
| --- | --- |

1.2

Jos kuljettajan ja matkustajan istuimet ovat säädettävissä, ne on asetettava pystyimpään asentoon. Jos istuimien korkeus on säädettävissä, ne on asetettava ylimpään asentoon.

| 1.3 | Ajoneuvon jokaisen oven ja avautuvan ikkunan on oltava suljettu ja salvattu, mutta ei lukittu. Ikkunat ja lasilla varustetut väliseinät tai ruudut voivat olla lasilla varustetut tai ilman lasia hakijan valinnan mukaan. Jos niitä ei ole varustettu lasilla, ajoneuvoon on kohdistettava vastaava paino vastaavissa kohdissa. |
| --- | --- |

1.3

Ajoneuvon jokaisen oven ja avautuvan ikkunan on oltava suljettu ja salvattu, mutta ei lukittu. Ikkunat ja lasilla varustetut väliseinät tai ruudut voivat olla lasilla varustetut tai ilman lasia hakijan valinnan mukaan. Jos niitä ei ole varustettu lasilla, ajoneuvoon on kohdistettava vastaava paino vastaavissa kohdissa.

| 1.4 | Renkaat on täytettävä ilmalla ajoneuvon valmistajan määräämään ilmanpaineeseen, ja jos ajoneuvossa on ilmajousitus, ilmajousien ilmansaanti on varmistettava. Mahdollinen automaattinen tasausjärjestelmä on säädettävä valmistajan määrittelemälle tasolle ajoneuvon ollessa tasaisella, vaakasuoralla pinnalla. Iskunvaimentimien on toimittava normaalisti. |
| --- | --- |

1.4

Renkaat on täytettävä ilmalla ajoneuvon valmistajan määräämään ilmanpaineeseen, ja jos ajoneuvossa on ilmajousitus, ilmajousien ilmansaanti on varmistettava. Mahdollinen automaattinen tasausjärjestelmä on säädettävä valmistajan määrittelemälle tasolle ajoneuvon ollessa tasaisella, vaakasuoralla pinnalla. Iskunvaimentimien on toimittava normaalisti.

| 1.5 | Polttoaine, akkuhappo ja muut tulenarat, räjähdysalttiit tai syövyttävät aineet voidaan korvata muilla aineilla edellyttäen, että kohdan 1.1 edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

1.5

Polttoaine, akkuhappo ja muut tulenarat, räjähdysalttiit tai syövyttävät aineet voidaan korvata muilla aineilla edellyttäen, että kohdan 1.1 edellytykset täyttyvät.

| 1.6 | Iskualue on valmistettava betonista tai muusta jäykästä materiaalista. |
| --- | --- |

1.6

Iskualue on valmistettava betonista tai muusta jäykästä materiaalista.

| 2. | Testausmenettely (ks. kuva 1) |
| --- | --- |

2.

Testausmenettely (ks. kuva 1)

| 2.1 | Ajoneuvo on asetettava lavalle, jotta se voidaan kaataa toiselle kyljelle. Valmistaja määrää kyseisen kyljen. |
| --- | --- |

2.1

Ajoneuvo on asetettava lavalle, jotta se voidaan kaataa toiselle kyljelle. Valmistaja määrää kyseisen kyljen.

| 2.2 | Ajoneuvo on sijoitettava lavalle niin, että lavan ollessa vaakatasossa: |
| --- | --- |

2.2

Ajoneuvo on sijoitettava lavalle niin, että lavan ollessa vaakatasossa:

| 2.2.1 | pyörintäakseli on samansuuntainen ajoneuvon pituusakselin kanssa; |
| --- | --- |

2.2.1

pyörintäakseli on samansuuntainen ajoneuvon pituusakselin kanssa;

| 2.2.2 | pyörintäakseli on 0–200 millimetrin päässä kahden tason välisestä pystysuorasta askelmasta, |
| --- | --- |

2.2.2

pyörintäakseli on 0–200 millimetrin päässä kahden tason välisestä pystysuorasta askelmasta,

| 2.2.3 | pyörintäakseli on 0–100 millimetrin päässä leveimmän akselin renkaan sivusta, |
| --- | --- |

2.2.3

pyörintäakseli on 0–100 millimetrin päässä leveimmän akselin renkaan sivusta,

| 2.2.4 | pyörintäakseli on 0–100 millimetriä sen vaakasuoran aloitustason alapuolella, jolla renkaat lepäävät, ja |
| --- | --- |

2.2.4

pyörintäakseli on 0–100 millimetriä sen vaakasuoran aloitustason alapuolella, jolla renkaat lepäävät, ja

| 2.2.5 | vaakasuoran aloitustason ja vaakasuoran alemman tason, jolla isku tapahtuu, välisen korkeuseron on oltava vähintään 800 millimetriä. |
| --- | --- |

2.2.5

vaakasuoran aloitustason ja vaakasuoran alemman tason, jolla isku tapahtuu, välisen korkeuseron on oltava vähintään 800 millimetriä.

| 2.3 | Ajoneuvon liikkuminen pituusakselinsa suuntaisesti on estettävä. |
| --- | --- |

2.3

Ajoneuvon liikkuminen pituusakselinsa suuntaisesti on estettävä.

| 2.4 | Testauslaitteiston on estettävä renkaita liukumasta sivuttain kaatumissuuntaan sivuseinien avulla. |
| --- | --- |

2.4

Testauslaitteiston on estettävä renkaita liukumasta sivuttain kaatumissuuntaan sivuseinien avulla.

| 2.5 | Testauslaitteiston on mahdollistettava ajoneuvon akselien samanaikainen nostaminen. |
| --- | --- |

2.5

Testauslaitteiston on mahdollistettava ajoneuvon akselien samanaikainen nostaminen.

| 2.6 | Ajoneuvoa on kallistettava ilman keinumista ja liikkumista, kunnes se kaatuu. Kulmanopeus ei saa ylittää 5 astetta sekunnissa (0,087 rad/s). |
| --- | --- |

2.6

Ajoneuvoa on kallistettava ilman keinumista ja liikkumista, kunnes se kaatuu. Kulmanopeus ei saa ylittää 5 astetta sekunnissa (0,087 rad/s).

| 2.7 | Nopeaa valokuvausta, muotoaan muuttavia mallineita tai muita sopivia keinoja on käytettävä sen määrittämiseksi, että tämän liitteen kohdan 3.1 vaatimus on täytetty. Tämä on varmistettava vähintään kahdesta kohdasta, matkustajaosaston etu- ja takaosasta siten, että tekninen yksikkö päättää tarkoista kohdista. Mallineet on kiinnitettävä sellaisiin rakenteen osiin, joiden muoto ei olennaisesti muutu. |
| --- | --- |

2.7

Nopeaa valokuvausta, muotoaan muuttavia mallineita tai muita sopivia keinoja on käytettävä sen määrittämiseksi, että tämän liitteen kohdan 3.1 vaatimus on täytetty. Tämä on varmistettava vähintään kahdesta kohdasta, matkustajaosaston etu- ja takaosasta siten, että tekninen yksikkö päättää tarkoista kohdista. Mallineet on kiinnitettävä sellaisiin rakenteen osiin, joiden muoto ei olennaisesti muutu.

Kuva 1

Image

LIITE 5

Lisäys 2

KORIN OSAN KAATOTESTI

1.   TESTIOLOSUHTEET

| 1.1. | Korin osan on edustettava kuormittamattoman ajoneuvon osaa. |
| --- | --- |

1.1.

Korin osan on edustettava kuormittamattoman ajoneuvon osaa.

| 1.2 | Korin osan geometrian, pyörintäakselin ja painopisteen sijainnin pysty- ja sivusuunnassa on edustettava koko ajoneuvoa. |
| --- | --- |

1.2

Korin osan geometrian, pyörintäakselin ja painopisteen sijainnin pysty- ja sivusuunnassa on edustettava koko ajoneuvoa.

| 1.3. | Valmistaja määrittelee korin osan massan, joka ilmaistaan prosentteina ajokuntoisen ajoneuvon massasta. |
| --- | --- |

1.3.

Valmistaja määrittelee korin osan massan, joka ilmaistaan prosentteina ajokuntoisen ajoneuvon massasta.

| 1.4. | Valmistaja määrittelee korin osan absorboiman energian, joka ilmaistaan prosentteina koko ajoneuvon absorboimasta kokonaisenergiasta. |
| --- | --- |

1.4.

Valmistaja määrittelee korin osan absorboiman energian, joka ilmaistaan prosentteina koko ajoneuvon absorboimasta kokonaisenergiasta.

| 1.5. | Kohdassa 1.4 määritellyn prosenttiosuuden kokonaisenergiasta on oltava vähintään kohdassa 1.3 määritelty prosenttiosuus ajokuntoisen ajoneuvon kokonaismassasta. |
| --- | --- |

1.5.

Kohdassa 1.4 määritellyn prosenttiosuuden kokonaisenergiasta on oltava vähintään kohdassa 1.3 määritelty prosenttiosuus ajokuntoisen ajoneuvon kokonaismassasta.

| 1.6. | Lisäyksen 1 kohdassa 1.6 ja lisäyksen 3 kohdissa 2.1–2.6 määriteltyjä testausolosuhteita on sovellettava. |
| --- | --- |

1.6.

Lisäyksen 1 kohdassa 1.6 ja lisäyksen 3 kohdissa 2.1–2.6 määriteltyjä testausolosuhteita on sovellettava.

2.   TESTAUSMENETTELY

| 2.1. | Testausmenettelyn on oltava sama kuin lisäyksessä 1 määritellyn testausmenettelyn paitsi että koko ajoneuvon asemesta käytetään edellä määriteltyä korin osaa. |
| --- | --- |

2.1.

Testausmenettelyn on oltava sama kuin lisäyksessä 1 määritellyn testausmenettelyn paitsi että koko ajoneuvon asemesta käytetään edellä määriteltyä korin osaa.

LIITE 5

Lisäys 3

KORIN OSAN HEILURITESTI

1.   ENERGIATASO JA ISKUN SUUNTA

| 1.1. | Tiettyyn korin osaan välittyvän energian on oltava jokaiseen kyseisen korin osaan sisältyvään poikittaiseen tukikaareen valmistajan ilmoituksen mukaisesti jaettujen energioiden summa. |
| --- | --- |

1.1.

Tiettyyn korin osaan välittyvän energian on oltava jokaiseen kyseisen korin osaan sisältyvään poikittaiseen tukikaareen valmistajan ilmoituksen mukaisesti jaettujen energioiden summa.

| 1.2. | Heilurin on kohdistettava tämän lisäyksen alalisäyksessä 1 määritellystä energiasta sopiva määrä korin osaan niin, että iskuhetkellä heilurin liikesuunta on 25 asteen (+0o, -5o) kulmassa korin osan keskimmäiseen pituussuuntaiseen pystytasoon nähden. Ajoneuvon valmistaja määrittelee kyseiselle alueelle sijoittuvan tarkan kulman. |
| --- | --- |

1.2.

Heilurin on kohdistettava tämän lisäyksen alalisäyksessä 1 määritellystä energiasta sopiva määrä korin osaan niin, että iskuhetkellä heilurin liikesuunta on 25 asteen (+0o, -5o) kulmassa korin osan keskimmäiseen pituussuuntaiseen pystytasoon nähden. Ajoneuvon valmistaja määrittelee kyseiselle alueelle sijoittuvan tarkan kulman.

2.   TESTIOLOSUHTEET

| 2.1. | On tehtävä riittävä määrä testejä, jotta testin suorittava tekninen yksikkö voi katsoa tämän liitteen kohdassa 3.1 määritellyn vaatimuksen täyttyneen. |
| --- | --- |

2.1.

On tehtävä riittävä määrä testejä, jotta testin suorittava tekninen yksikkö voi katsoa tämän liitteen kohdassa 3.1 määritellyn vaatimuksen täyttyneen.

| 2.2. | Testiä varten korin osissa on oltava pylväiden väliin asennettuja normaaliin rakenteeseen kuuluvia lattian, alustan, kylkien ja katon osia. Mukana on oltava myös muun muassa matkatavaratelineiden ja tuuletuskanavien osia, jos niitä on asennettu ajoneuvoon. |
| --- | --- |

2.2.

Testiä varten korin osissa on oltava pylväiden väliin asennettuja normaaliin rakenteeseen kuuluvia lattian, alustan, kylkien ja katon osia. Mukana on oltava myös muun muassa matkatavaratelineiden ja tuuletuskanavien osia, jos niitä on asennettu ajoneuvoon.

| 2.3. | Korin osan jokaisen oven ja avautuvan ikkunan on oltava suljettu ja salvattu, mutta ei lukittu. Ikkunat ja lasilla varustetut väliseinät tai ruudut voivat olla lasilla varustetut tai ilman lasia hakijan valinnan mukaan. |
| --- | --- |

2.3.

Korin osan jokaisen oven ja avautuvan ikkunan on oltava suljettu ja salvattu, mutta ei lukittu. Ikkunat ja lasilla varustetut väliseinät tai ruudut voivat olla lasilla varustetut tai ilman lasia hakijan valinnan mukaan.

| 2.4. | Tarvittaessa istuimet voivat myös olla mukana valmistajan valinnan mukaan tavanomaisilla paikoillaan korin osan rakenteeseen nähden. Kaikkien palkkien ja vahvisteiden väliset normaalikiinnitykset ja -liitokset on oltava tehty. Jos selkänojat ovat säädettävissä, ne on asetettava pystyimpään asentoon, ja jos istuimien korkeus on säädettävissä, ne on asetettava ylimpään asentoon. |
| --- | --- |

2.4.

Tarvittaessa istuimet voivat myös olla mukana valmistajan valinnan mukaan tavanomaisilla paikoillaan korin osan rakenteeseen nähden. Kaikkien palkkien ja vahvisteiden väliset normaalikiinnitykset ja -liitokset on oltava tehty. Jos selkänojat ovat säädettävissä, ne on asetettava pystyimpään asentoon, ja jos istuimien korkeus on säädettävissä, ne on asetettava ylimpään asentoon.

| 2.5. | Valmistaja valitsee sen korin osan kyljen, johon isku kohdistuu. Jos testattavaksi vaaditaan useampi kuin yksi korin osa, iskun on kohdistuttava molempien osien samaan kylkeen. |
| --- | --- |

2.5.

Valmistaja valitsee sen korin osan kyljen, johon isku kohdistuu. Jos testattavaksi vaaditaan useampi kuin yksi korin osa, iskun on kohdistuttava molempien osien samaan kylkeen.

| 2.6. | Nopeaa valokuvausta, muotoaan muuttavia mallineita tai muita sopivia keinoja on käytettävä sen määrittämiseksi, että tämän liitteen kohdassa 3.1 esitetty vaatimus on täytetty. Mallineet on kiinnitettävä sellaiseen rakenteen osaan, jonka muoto ei olennaisesti muutu. |
| --- | --- |

2.6.

Nopeaa valokuvausta, muotoaan muuttavia mallineita tai muita sopivia keinoja on käytettävä sen määrittämiseksi, että tämän liitteen kohdassa 3.1 esitetty vaatimus on täytetty. Mallineet on kiinnitettävä sellaiseen rakenteen osaan, jonka muoto ei olennaisesti muutu.

| 2.7. | Testattava korin osa on kiinnitettävä lujasti ja varmasti kiinnityskehykseen ristikannattimilla tai niitä korvaavilla osilla siten, että merkittävää energiamäärää ei absorboidu kannattavaan kehykseen ja sen kiinnittimiin iskun aikana. |
| --- | --- |

2.7.

Testattava korin osa on kiinnitettävä lujasti ja varmasti kiinnityskehykseen ristikannattimilla tai niitä korvaavilla osilla siten, että merkittävää energiamäärää ei absorboidu kannattavaan kehykseen ja sen kiinnittimiin iskun aikana.

| 2.8. | Heiluri päästetään irti sellaiselta korkeudelta, että se iskeytyy korin osaan nopeudella 3–8 m/s. |
| --- | --- |

2.8.

Heiluri päästetään irti sellaiselta korkeudelta, että se iskeytyy korin osaan nopeudella 3–8 m/s.

3.   HEILURIN MÄÄRITELMÄ

| 3.1. | Heilurin iskupinta on tehtävä teräksestä tai paksuudeltaan 20 mm ± 5 mm:n vanerista, ja heilurin massan on oltava tasaisesti jakautunut. Heilurin iskupinnan on oltava suorakulmainen ja litteä, leveydeltään vähintään testattavan korin osan levyinen ja korkeudeltaan vähintään 800 millimetriä. Sen reunat on pyöristettävä kaarevuussäteeltään vähintään 15 millimetriin. |
| --- | --- |

3.1.

Heilurin iskupinta on tehtävä teräksestä tai paksuudeltaan 20 mm ± 5 mm:n vanerista, ja heilurin massan on oltava tasaisesti jakautunut. Heilurin iskupinnan on oltava suorakulmainen ja litteä, leveydeltään vähintään testattavan korin osan levyinen ja korkeudeltaan vähintään 800 millimetriä. Sen reunat on pyöristettävä kaarevuussäteeltään vähintään 15 millimetriin.

| 3.2. | Heilurin runko on kiinnitettävä lujasti kahteen tukevaan tankoon. Tankojen akselin on oltava vähintään 3 500 millimetrin päässä heilurin rungon geometrisestä keskipisteestä. |
| --- | --- |

3.2.

Heilurin runko on kiinnitettävä lujasti kahteen tukevaan tankoon. Tankojen akselin on oltava vähintään 3 500 millimetrin päässä heilurin rungon geometrisestä keskipisteestä.

Alalisäys 1

KOKONAISENERGIAN (E*) LASKEMINEN

Image

Oletukset:

| 1. | Korin poikkileikkaus on muodoltaan suorakulmainen. |
| --- | --- |

1.

Korin poikkileikkaus on muodoltaan suorakulmainen.

| 2. | Jousitusjärjestelmä on lujasti kiinnitetty. |
| --- | --- |

2.

Jousitusjärjestelmä on lujasti kiinnitetty.

| 3. | Korin osan liike on pelkkä kierto A-pisteen ympäri. |
| --- | --- |

3.

Korin osan liike on pelkkä kierto A-pisteen ympäri.

Kokonaisenergian (E*) laskeminen

Jos painopisteen (h) pudotus määritetään graafisin menetelmin, E* voidaan olettaa saatavan seuraavalla kaavalla:

E* = 0,75 M.g.h (Nm)

Vaihtoehtoisesti E* voidaan laskea kaavalla

Formula

jossa:

| M = | ajokuntoisen ajoneuvon massa (kg) |
| --- | --- |
| g = | 9,8 m/s2 |
| W = | ajoneuvon kokonaisleveys (m) |
| Hs = | kuormittamattoman ajoneuvon painopisteen korkeus (m) |
| H = | ajoneuvon korkeus (m) |

M =

ajokuntoisen ajoneuvon massa (kg)

g =

9,8 m/s2

W =

ajoneuvon kokonaisleveys (m)

Hs =

kuormittamattoman ajoneuvon painopisteen korkeus (m)

H =

ajoneuvon korkeus (m)

Alalisäys 2

KORIRAKENTEEN TÄRKEIMPIEN ENERGIAA ABSORBOIVIEN OSIEN JAKAUTUMISTA KOSKEVAT VAATIMUKSET

| 1. | On tehtävä riittävä määrä testejä, jotta tekninen yksikkö voi katsoa koko ajoneuvon täyttävän tämän liitteen kohdan 3.1 vaatimukset. Tähän ei välttämättä tarvita useampia kuin yksi testi. |
| --- | --- |

1.

On tehtävä riittävä määrä testejä, jotta tekninen yksikkö voi katsoa koko ajoneuvon täyttävän tämän liitteen kohdan 3.1 vaatimukset. Tähän ei välttämättä tarvita useampia kuin yksi testi.

| 2. | Yhden korin osan testistä saatuihin tietoihin perustuvia laskelmia voidaan käyttää toisen, jo testatun osan kanssa erilaisen korin osan hyväksyttävyyden osoittamiseksi, jos kyseisillä osilla on monia samanlaisia rakenteellisia ominaisuuksia. |
| --- | --- |

2.

Yhden korin osan testistä saatuihin tietoihin perustuvia laskelmia voidaan käyttää toisen, jo testatun osan kanssa erilaisen korin osan hyväksyttävyyden osoittamiseksi, jos kyseisillä osilla on monia samanlaisia rakenteellisia ominaisuuksia.

| 3. | Valmistaja ilmoittaa ne korirakenteen pylväät, joiden katsotaan vaikuttavan rakenteen lujuuteen, ja energiamäärän (Ei), jonka jokaisen pylvään tarkoitetaan absorboivan. Kyseisten ilmoitusten on oltava seuraavien edellytysten mukaiset:







  (1) | | jossa m on ilmoitettujen pylväiden kokonaismäärä; |
| --- | --- | --- | --- |
| (2) (a) | | jossa n on ajoneuvon painopisteestä eteenpäin sijaitsevien ilmoitettujen pylväiden lukumäärä; |
| (b) | | jossa p on ajoneuvon painopisteestä taaksepäin sijaitsevien ilmoitettujen pylväiden lukumäärä; |
| (3) | LF ≥ 0,4lf | |
| (4) | LR ≥ 0,4lr | |
| (5) | | Tätä sovelletaan ainoastaan silloin, kun dmax on suurempi kuin 0,8 kertaa sallittu enimmäispoikkeama ilman tunkeutumista jäljelle jäävään tilaan, |
| | jossa | |
| | Ei | on ilmoitettu energiamäärä, jonka korirakenteen i:s pylväs voi absorboida; |
| EiF | on ilmoitettu energiamäärä, jonka i:s ajoneuvon painopisteestä eteenpäin sijaitseva pylväs voi absorboida; |
| EiR | on ilmoitettu energiamäärä, jonka i:s ajoneuvon painopisteestä taaksepäin sijaitseva pylväs voi absorboida; |
| E* | on ajoneuvon koko rakenteen absorboima kokonaisenergia; |
| dmax | on minkä tahansa korirakenteen osan iskun suuntaan mitattu poikkeaman enin määrä sen jälkeen, kun se on absorboinut oman ilmoitetun iskuenergiansa; |
| dmin | on minkä tahansa korirakenteen osan iskun suuntaan ja samasta paikasta pylväiden välissä kuin dmax mitattu poikkeaman vähin määrä sen jälkeen, kun se on absorboinut oman ilmoitetun iskuenergiansa |

3.

Valmistaja ilmoittaa ne korirakenteen pylväät, joiden katsotaan vaikuttavan rakenteen lujuuteen, ja energiamäärän (Ei), jonka jokaisen pylvään tarkoitetaan absorboivan. Kyseisten ilmoitusten on oltava seuraavien edellytysten mukaiset:

(1)

Formula

jossa m on ilmoitettujen pylväiden kokonaismäärä;

(2) (a)

Formula

jossa n on ajoneuvon painopisteestä eteenpäin sijaitsevien ilmoitettujen pylväiden lukumäärä;

(b)

Formula

jossa p on ajoneuvon painopisteestä taaksepäin sijaitsevien ilmoitettujen pylväiden lukumäärä;

(3)

LF ≥ 0,4lf

(4)

LR ≥ 0,4lr

(5)

Formula

Tätä sovelletaan ainoastaan silloin, kun dmax on suurempi kuin 0,8 kertaa sallittu enimmäispoikkeama ilman tunkeutumista jäljelle jäävään tilaan,

jossa

Ei

on ilmoitettu energiamäärä, jonka korirakenteen i:s pylväs voi absorboida;

EiF

on ilmoitettu energiamäärä, jonka i:s ajoneuvon painopisteestä eteenpäin sijaitseva pylväs voi absorboida;

EiR

on ilmoitettu energiamäärä, jonka i:s ajoneuvon painopisteestä taaksepäin sijaitseva pylväs voi absorboida;

E*

on ajoneuvon koko rakenteen absorboima kokonaisenergia;

dmax

on minkä tahansa korirakenteen osan iskun suuntaan mitattu poikkeaman enin määrä sen jälkeen, kun se on absorboinut oman ilmoitetun iskuenergiansa;

dmin

on minkä tahansa korirakenteen osan iskun suuntaan ja samasta paikasta pylväiden välissä kuin dmax mitattu poikkeaman vähin määrä sen jälkeen, kun se on absorboinut oman ilmoitetun iskuenergiansa

| = | ilmoitettujen pylväiden painotettu keskimääräinen etäisyys ajoneuvon painopisteen edessä, |
| --- | --- |
| = | ilmoitettujen pylväiden painotettu keskimääräinen etäisyys ajoneuvon painopisteen takana, |

Formula

ilmoitettujen pylväiden painotettu keskimääräinen etäisyys ajoneuvon painopisteen edessä,

Formula

ilmoitettujen pylväiden painotettu keskimääräinen etäisyys ajoneuvon painopisteen takana,

| | jossa | |
| --- | --- | --- |
| | lif | on painopisteestä eteenpäin sijaitsevan i:nnen pylvään etäisyys ajoneuvon painopisteestä; |
| lir | on painopisteestä taaksepäin sijaitsevan i:nnen pylvään etäisyys ajoneuvon painopisteestä; |
| lf | on ajoneuvon etuosan etäisyys ajoneuvon painopisteestä; |
| lf | on ajoneuvon takaosan etäisyys ajoneuvon painopisteestä |

jossa

lif

on painopisteestä eteenpäin sijaitsevan i:nnen pylvään etäisyys ajoneuvon painopisteestä;

lir

on painopisteestä taaksepäin sijaitsevan i:nnen pylvään etäisyys ajoneuvon painopisteestä;

lf

on ajoneuvon etuosan etäisyys ajoneuvon painopisteestä;

lf

on ajoneuvon takaosan etäisyys ajoneuvon painopisteestä

Image

LIITE 5

Lisäys 4

KORIRAKENTEEN LUJUUDEN VARMISTAMINEN LASKENNALLISESTI

| 1. | Korirakenteen tai korirakenteen osien voidaan osoittaa täyttävän tämän liitteen kohdan 3.1 vaatimuksen testien suorittamisesta vastuussa olevan teknisen yksikön hyväksymällä laskentamenetelmällä. |
| --- | --- |

1.

Korirakenteen tai korirakenteen osien voidaan osoittaa täyttävän tämän liitteen kohdan 3.1 vaatimuksen testien suorittamisesta vastuussa olevan teknisen yksikön hyväksymällä laskentamenetelmällä.

| 2. | Jos rakenne todennäköisesti joutuu alttiiksi käytettyjen materiaalien kimmorajan ylittäville muodonmuutoksille, laskelmien on jäljiteltävä rakenteen käyttäytymistä suurien plastisten muodonmuutosten aikana. |
| --- | --- |

2.

Jos rakenne todennäköisesti joutuu alttiiksi käytettyjen materiaalien kimmorajan ylittäville muodonmuutoksille, laskelmien on jäljiteltävä rakenteen käyttäytymistä suurien plastisten muodonmuutosten aikana.

| 3. | Testien suorittamisesta vastuussa oleva tekninen yksikkö voi vaatia rakenteen liitosten tai osien testausta laskennassa tehtyjen päätelmien varmistamiseksi. |
| --- | --- |

3.

Testien suorittamisesta vastuussa oleva tekninen yksikkö voi vaatia rakenteen liitosten tai osien testausta laskennassa tehtyjen päätelmien varmistamiseksi.

4.   LASKENNAN VALMISTELUT

| 4.1. | Laskelmia ei tulisi aloittaa ennen kuin rakenne on analysoitu ja siitä on laadittu matemaattinen malli. Tällöin määritellään erilliset huomioon otettavat palkit ja yksilöidään kohdat, joissa plastisia niveliä saattaa muodostua. Palkkien mittasuhteet ja käytetyn materiaalin ominaisuudet on ilmoitettava. Nivelkohdista on tehtävä fysikaaliset testit voima- (kiertomomentti) ja muodonmuutosominaisuuksien määrittämiseksi muodonmuutosvaiheessa, koska nämä ovat laskelmien kannalta olennaisia tietoja. Rasitusmäärä sekä kyseistä rasitusmäärää vastaava dynaaminen myötöraja on määriteltävä. Jos laskentamenetelmästä ei ilmene, milloin merkittävä murtuma syntyy, on välttämätöntä määrittää kokeellisesti erilliset analyysit tai tarkoituksenmukainen dynaaminen jakautuminen. Kuorman jakautuminen ajoneuvon pituudelta on ilmoitettava. |
| --- | --- |

4.1.

Laskelmia ei tulisi aloittaa ennen kuin rakenne on analysoitu ja siitä on laadittu matemaattinen malli. Tällöin määritellään erilliset huomioon otettavat palkit ja yksilöidään kohdat, joissa plastisia niveliä saattaa muodostua. Palkkien mittasuhteet ja käytetyn materiaalin ominaisuudet on ilmoitettava. Nivelkohdista on tehtävä fysikaaliset testit voima- (kiertomomentti) ja muodonmuutosominaisuuksien määrittämiseksi muodonmuutosvaiheessa, koska nämä ovat laskelmien kannalta olennaisia tietoja. Rasitusmäärä sekä kyseistä rasitusmäärää vastaava dynaaminen myötöraja on määriteltävä. Jos laskentamenetelmästä ei ilmene, milloin merkittävä murtuma syntyy, on välttämätöntä määrittää kokeellisesti erilliset analyysit tai tarkoituksenmukainen dynaaminen jakautuminen. Kuorman jakautuminen ajoneuvon pituudelta on ilmoitettava.

| 4.2. | Laskentamenetelmään on sisällyttävä muodonmuutokset materiaalien elastisuusrajoille saakka sekä plastisten nivelten muodostumispaikkojen yksilöiminen ja muiden seuraavien plastisten nivelten muodostuminen, ellei plastisten nivelten sijaintia ja muodostumista tiedetä aiemmasta kokemuksesta. Menetelmässä on otettava huomioon rakenteen geometriassa tapahtuvat muutokset ainakin siihen vaiheeseen saakka, kun muodonmuutokset ovat ylittäneet hyväksyttävät rajat. Laskelmien on jäljiteltävä sellaisen iskun energiaa ja suuntaa, joka tapahtuisi, jos kyseiselle korirakenteelle tehtäisiin lisäyksessä 1 määritelty kaatotesti. Laskentamenetelmän luotettavuus on osoitettava vertaamalla sitä ei välttämättä nyt hyväksyttävänä olevalle ajoneuvolle tehtyjen fysikaalisten testien tuloksiin. |
| --- | --- |

4.2.

Laskentamenetelmään on sisällyttävä muodonmuutokset materiaalien elastisuusrajoille saakka sekä plastisten nivelten muodostumispaikkojen yksilöiminen ja muiden seuraavien plastisten nivelten muodostuminen, ellei plastisten nivelten sijaintia ja muodostumista tiedetä aiemmasta kokemuksesta. Menetelmässä on otettava huomioon rakenteen geometriassa tapahtuvat muutokset ainakin siihen vaiheeseen saakka, kun muodonmuutokset ovat ylittäneet hyväksyttävät rajat. Laskelmien on jäljiteltävä sellaisen iskun energiaa ja suuntaa, joka tapahtuisi, jos kyseiselle korirakenteelle tehtäisiin lisäyksessä 1 määritelty kaatotesti. Laskentamenetelmän luotettavuus on osoitettava vertaamalla sitä ei välttämättä nyt hyväksyttävänä olevalle ajoneuvolle tehtyjen fysikaalisten testien tuloksiin.

5.   KORIRAKENTEEN OSAN TESTIT

Kun laskentamenetelmää sovelletaan koko korirakenteen osaan, samat edellä mainitut koko ajoneuvoa koskevat edellytykset pätevät.

LIITE 6

OHJEET KONEKÄYTTÖISTEN OVIEN SULKEMISVOIMIEN MITTAAMISEKSI

(katso liitteen 3 kohta 7.6.5.6.1.1)

1.   YLEISTÄ

Konekäyttöisen oven sulkeutuminen on dynaaminen prosessi. Kun liikkuva ovi osuu esteeseen, tuloksena on dynaaminen reaktiovoima, joka riippuu (ajallisesti) useista tekijöistä (esimerkiksi oven massasta, kiihdytyksestä, mitoista).

2.   MÄÄRITELMÄT

| 2.1. | Sulkemisvoima F(t) on ajan funktio, mitattuna oven sulkeutuvilta reunoilta (katso jäljempänä oleva kohta 3.2). |
| --- | --- |

2.1.

Sulkemisvoima F(t) on ajan funktio, mitattuna oven sulkeutuvilta reunoilta (katso jäljempänä oleva kohta 3.2).

| 2.2. | Huippuvoima FS on sulkemisvoiman suurin arvo. |
| --- | --- |

2.2.

Huippuvoima FS on sulkemisvoiman suurin arvo.

| 2.3. | Tehokas voima FE on sulkemisvoiman keskiarvo suhteessa pulssin kestoaikaan: |
| --- | --- |

2.3.

Tehokas voima FE on sulkemisvoiman keskiarvo suhteessa pulssin kestoaikaan:

Formula

| 2.4. | Pulssin kestoaika T on t1:n ja t2:n välinen aika:
  T = t2 - t1

  jossa






  t1 = | herkkyyden kynnys, jossa sulkemisvoima ylittää 50 N; |
| --- | --- | --- |
| t2 = | kynnyksen katoaminen, jossa sulkemisvoimasta tulee alle 50 N. |

2.4.

Pulssin kestoaika T on t1:n ja t2:n välinen aika:

T = t2 - t1

jossa

t1 =

herkkyyden kynnys, jossa sulkemisvoima ylittää 50 N;

t2 =

kynnyksen katoaminen, jossa sulkemisvoimasta tulee alle 50 N.

| 2.5. | Edellä mainittujen parametrien välinen suhde esitetään jäljempänä olevassa kuvassa 1 (esimerkkinä):
  Kuva 1 |
| --- | --- |

2.5.

Edellä mainittujen parametrien välinen suhde esitetään jäljempänä olevassa kuvassa 1 (esimerkkinä):

Kuva 1

Image

| 2.6. | Sulkuvoima Fc on tehokkaiden voimien aritmeettinen keskiarvo mitattuna samasta mittauskohdasta useaan kertaan: |
| --- | --- |

2.6.

Sulkuvoima Fc on tehokkaiden voimien aritmeettinen keskiarvo mitattuna samasta mittauskohdasta useaan kertaan:

Formula

3.   MITTAUKSET

| 3.1. | Mittausolosuhteet: |
| --- | --- |

3.1.

Mittausolosuhteet:

| 3.1.1. | Lämpötilarajat: 10–30 oC |
| --- | --- |

3.1.1.

Lämpötilarajat: 10–30 oC

| 3.1.2. | Ajoneuvon on oltava vaakasuoralla pinnalla. |
| --- | --- |

3.1.2.

Ajoneuvon on oltava vaakasuoralla pinnalla.

| 3.2. | Mittauskohtien on oltava: |
| --- | --- |

3.2.

Mittauskohtien on oltava:

| 3.2.1. | oven tärkeimmiltä sulkeutuvilta reunoilta: | yksi oven keskellä, |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

oven tärkeimmiltä sulkeutuvilta reunoilta:

yksi oven keskellä,

| | yksi 150 mm oven alareunan yläpuolella. |
| --- | --- |

yksi 150 mm oven alareunan yläpuolella.

| 3.2.2. | ovien ollessa varustetut sulkeutumisen estävillä laitteilla avaamista varten:
  oven toissijaisilla sulkeutuvilla reunoilla kohdassa, jota pidetään sulkeutumisen kannalta vaarallisimpana. |
| --- | --- |

3.2.2.

ovien ollessa varustetut sulkeutumisen estävillä laitteilla avaamista varten:

oven toissijaisilla sulkeutuvilla reunoilla kohdassa, jota pidetään sulkeutumisen kannalta vaarallisimpana.

| 3.3. | Jokaisesta mittauskohdasta on tehtävä mittaukset vähintään kolme kertaa sulkuvoiman määrittämiseksi kohdan 2.6 mukaisesti. |
| --- | --- |

3.3.

Jokaisesta mittauskohdasta on tehtävä mittaukset vähintään kolme kertaa sulkuvoiman määrittämiseksi kohdan 2.6 mukaisesti.

| 3.4. | Sulkemisvoiman signaali on tallennettava alipäästösuotimen avulla, jonka rajataajuus on 100 Hz. Sekä herkkyyden kynnys että kynnyksen katoaminen pulssin kestoajan rajoittamiseksi on asetettava 50 N:iin. |
| --- | --- |

3.4.

Sulkemisvoiman signaali on tallennettava alipäästösuotimen avulla, jonka rajataajuus on 100 Hz. Sekä herkkyyden kynnys että kynnyksen katoaminen pulssin kestoajan rajoittamiseksi on asetettava 50 N:iin.

| 3.5. | Lukeman poikkeama nimellisarvosta saa olla korkeintaan ± 3 prosenttia. |
| --- | --- |

3.5.

Lukeman poikkeama nimellisarvosta saa olla korkeintaan ± 3 prosenttia.

4.   MITTAUSLAITE

| 4.1. | Mittauslaitteen on koostuttava kahdesta osasta: varresta ja mittausosasta, joka on punnituskenno (katso kuva 2). |
| --- | --- |

4.1.

Mittauslaitteen on koostuttava kahdesta osasta: varresta ja mittausosasta, joka on punnituskenno (katso kuva 2).

| 4.2. | Punnituskennolla on oltava seuraavat ominaisuudet: |
| --- | --- |

4.2.

Punnituskennolla on oltava seuraavat ominaisuudet:

| 4.2.1. | Sen on koostuttava kahdesta sisäkkäin liukuvasta kotelosta, joiden ulkomitta on halkaisijaltaan 100 mm ja leveydeltään 115 mm. Punnituskennon sisälle asennetaan painejousi koteloiden väliin niin, että punnituskenno voidaan puristaa yhteen, jos käytetään sopivaa voimaa. |
| --- | --- |

4.2.1.

Sen on koostuttava kahdesta sisäkkäin liukuvasta kotelosta, joiden ulkomitta on halkaisijaltaan 100 mm ja leveydeltään 115 mm. Punnituskennon sisälle asennetaan painejousi koteloiden väliin niin, että punnituskenno voidaan puristaa yhteen, jos käytetään sopivaa voimaa.

| 4.2.2. | Punnituskennon jäykkyyden on oltava 10 ± 0,2 N/mm. Jousen suurin jousto on rajoitettava 30 mm:iin niin, että saavutetaan suurin huippuvoima 300 N. |
| --- | --- |

4.2.2.

Punnituskennon jäykkyyden on oltava 10 ± 0,2 N/mm. Jousen suurin jousto on rajoitettava 30 mm:iin niin, että saavutetaan suurin huippuvoima 300 N.

Kuva 2

Image

LIITE 7

ENINTÄÄN 22 MATKUSTAJALLE TARKOITETTUJA AJONEUVOJA KOSKEVAT ERITYISVAATIMUKSET

1.1.   Uloskäyntien vähimmäismitat

Eri uloskäyntien vähimmäismittojen on oltava seuraavat:

| Aukko | Mitat | Huomautukset |
| --- | --- | --- |
| Käyttöovi | Sisääntulokorkeus
  Alaluokka
  A 1 650 mm
  B 1 500 mm | Käyttöoven sisääntulokorkeus on mitattava pystysuorana etäisyytenä oviaukon keskikohdan ja alimman askelman yläpinnan vaakatasossa olevan projektion pystytasolta. |
| Aukon korkeus | Käyttöoviaukon pystykorkeuden on oltava sellainen, että liitteen 3 kohdassa 7.7.1.1 tarkoitettua kaksoislevyä voidaan kuljettaa siellä vapaasti. Ylänurkkia voidaan pienentää pyöristämällä korkeintaan 150 mm:n säteellä. |
| Leveys:
  Yksipuolinen ovi: 650 mm
  Pariovi: 1 200 mm | Alaluokan B ajoneuvoissa, joissa käyttöoviaukon korkeus on 1 400–1 500 mm, sovelletaan 750 mm:n vähimmäisleveyttä yksipuolisissa oviaukoissa. Kaikissa ajoneuvoissa jokaisen käyttöoven leveyttä voidaan vähentää 100 mm:llä, kun mitat otetaan kädensijojen tasolta, ja 250 mm:llä silloin, kun se on tarpeen sisään työntyvien pyöräkoteloiden tai automaattisten tai kauko-ohjattavien ovien toimintamekanismin tai tuulilasin kaltevuuden vuoksi. |
| Hätäovi | Korkeus: 1 250 mm
  Leveys: 550 mm | Leveyttä voidaan vähentää 300 mm silloin, kun se on tarpeen sisään työntyvien pyöräkoteloiden vuoksi, jos 550 mm:n leveyttä noudatetaan 400 mm:n vähimmäiskorkeudella oviaukon alimman osan yläpuolella. Ylänurkkia voidaan pienentää pyöristämällä korkeintaan 150 mm:n säteellä. |
| Hätäikkuna | Aukon ala: 4 000 cm2 | Tämän alan 5 prosentin mittapoikkeama on kuitenkin sallittava tämän säännön voimaantulon jälkeen yhdeksi vuodeksi myönnettävien tyyppihyväksyntien osalta. Tälle alueelle on voitava piirtää 500 × 700 mm:n suorakulmio. |

Aukko

Mitat

Huomautukset

Käyttöovi

Sisääntulokorkeus

Alaluokka

A 1 650 mm

B 1 500 mm

Käyttöoven sisääntulokorkeus on mitattava pystysuorana etäisyytenä oviaukon keskikohdan ja alimman askelman yläpinnan vaakatasossa olevan projektion pystytasolta.

Aukon korkeus

Käyttöoviaukon pystykorkeuden on oltava sellainen, että liitteen 3 kohdassa 7.7.1.1 tarkoitettua kaksoislevyä voidaan kuljettaa siellä vapaasti. Ylänurkkia voidaan pienentää pyöristämällä korkeintaan 150 mm:n säteellä.

Leveys:

Yksipuolinen ovi: 650 mm

Pariovi: 1 200 mm

Alaluokan B ajoneuvoissa, joissa käyttöoviaukon korkeus on 1 400–1 500 mm, sovelletaan 750 mm:n vähimmäisleveyttä yksipuolisissa oviaukoissa. Kaikissa ajoneuvoissa jokaisen käyttöoven leveyttä voidaan vähentää 100 mm:llä, kun mitat otetaan kädensijojen tasolta, ja 250 mm:llä silloin, kun se on tarpeen sisään työntyvien pyöräkoteloiden tai automaattisten tai kauko-ohjattavien ovien toimintamekanismin tai tuulilasin kaltevuuden vuoksi.

Hätäovi

Korkeus: 1 250 mm

Leveys: 550 mm

Leveyttä voidaan vähentää 300 mm silloin, kun se on tarpeen sisään työntyvien pyöräkoteloiden vuoksi, jos 550 mm:n leveyttä noudatetaan 400 mm:n vähimmäiskorkeudella oviaukon alimman osan yläpuolella. Ylänurkkia voidaan pienentää pyöristämällä korkeintaan 150 mm:n säteellä.

Hätäikkuna

Aukon ala: 4 000 cm2

Tämän alan 5 prosentin mittapoikkeama on kuitenkin sallittava tämän säännön voimaantulon jälkeen yhdeksi vuodeksi myönnettävien tyyppihyväksyntien osalta. Tälle alueelle on voitava piirtää 500 × 700 mm:n suorakulmio.

| 1.1.1. | Ajoneuvon, johon sovelletaan liitteen 3 kohtaa 7.7.1.9, on täytettävä liitteen 3 kohdan 7.6.3.1 tai tämän liitteen kohdan 1.1 vaatimukset hätäikkunoiden ja hätäluukkujen osalta sekä seuraavat vähimmäisvaatimukset käyttöovien ja hätäovien osalta:






  Aukko | Mitat | Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| Käyttöovi | Aukon korkeus: 1 100 mm | Tätä mittaa voidaan vähentää aukon nurkissa korkeintaan 150 mm:n säteellä. |
| Leveys:
  Yksipuolinen ovi: 650 mm
  Pariovi: 1 200 mm | Tätä mittaa voidaan vähentää aukon nurkissa korkeintaan 150 mm:n säteellä. Leveyttä voidaan vähentää 100 mm:llä, kun mitta otetaan kädensijojen tasolta, ja 250 mm:llä silloin, kun se on tarpeen sisään työntyvien pyöräkoteloiden tai automaattisten tai kauko-ohjattavien ovien toimintamekanismin tai tuulilasin kaltevuuden vuoksi. |
| Hätäovi | Korkeus: 1 100 mm
  Leveys: 550 mm | Leveyttä voidaan vähentää 300 mm silloin, kun se on tarpeen sisään työntyvien pyöräkoteloiden vuoksi, jos 550 mm:n leveyttä noudatetaan 400 mm:n vähimmäiskorkeudella oviaukon alimman osan yläpuolella. Ylänurkkia voidaan pienentää pyöristämällä korkeintaan 150 mm:n säteellä. |

1.1.1.

Aukko

Mitat

Huomautukset

Käyttöovi

Aukon korkeus: 1 100 mm

Tätä mittaa voidaan vähentää aukon nurkissa korkeintaan 150 mm:n säteellä.

Leveys:

Yksipuolinen ovi: 650 mm

Pariovi: 1 200 mm

Tätä mittaa voidaan vähentää aukon nurkissa korkeintaan 150 mm:n säteellä. Leveyttä voidaan vähentää 100 mm:llä, kun mitta otetaan kädensijojen tasolta, ja 250 mm:llä silloin, kun se on tarpeen sisään työntyvien pyöräkoteloiden tai automaattisten tai kauko-ohjattavien ovien toimintamekanismin tai tuulilasin kaltevuuden vuoksi.

Hätäovi

Korkeus: 1 100 mm

Leveys: 550 mm

Leveyttä voidaan vähentää 300 mm silloin, kun se on tarpeen sisään työntyvien pyöräkoteloiden vuoksi, jos 550 mm:n leveyttä noudatetaan 400 mm:n vähimmäiskorkeudella oviaukon alimman osan yläpuolella. Ylänurkkia voidaan pienentää pyöristämällä korkeintaan 150 mm:n säteellä.

1.2.   Uloskäyntien sijoittaminen

| 1.2.1. | Käyttöovi (-ovet) on sijoitettava sille puolelle ajoneuvoa, joka on lähempänä tien vierustaa sen maan liikennesuunnan mukaisesti, jossa ajoneuvo on tarkoitus rekisteröidä, tai ajoneuvon takapäätyyn. |
| --- | --- |

1.2.1.

Käyttöovi (-ovet) on sijoitettava sille puolelle ajoneuvoa, joka on lähempänä tien vierustaa sen maan liikennesuunnan mukaisesti, jossa ajoneuvo on tarkoitus rekisteröidä, tai ajoneuvon takapäätyyn.

| 1.2.2. | Uloskäynnit on sijoitettava niin, että ajoneuvon joka sivulla on vähintään yksi uloskäynti. |
| --- | --- |

1.2.2.

Uloskäynnit on sijoitettava niin, että ajoneuvon joka sivulla on vähintään yksi uloskäynti.

| 1.2.3. | Sekä matkustajille varatun tilan etu- että takaosassa on oltava vähintään yksi uloskäynti. |
| --- | --- |

1.2.3.

Sekä matkustajille varatun tilan etu- että takaosassa on oltava vähintään yksi uloskäynti.

| 1.2.4. | Vähintään yhden uloskäynnin on sijaittava joko ajoneuvon takasivulla tai etusivulla, jollei hätäluukkua ole asennettu. |
| --- | --- |

1.2.4.

Vähintään yhden uloskäynnin on sijaittava joko ajoneuvon takasivulla tai etusivulla, jollei hätäluukkua ole asennettu.

LIITE 8

LIIKUNTAESTEISTEN MATKUSTAJIEN AJONEUVOON PÄÄSYÄ HELPOTTAVIA TEKNISIÄ LAITTEITA KOSKEVAT VAATIMUKSET

1.   YLEISTÄ

Tämä liite sisältää sellaisiin ajoneuvoihin sovellettavat säännökset, jotka on suunniteltu siten, että liikuntaesteisten matkustajien ja pyörätuolin käyttäjien on helppo päästä niihin.

2.   SOVELTAMISALA

Näitä vaatimuksia sovelletaan ajoneuvoihin, joihin pääsyä on helpotettu liikuntaesteisiä henkilöitä varten.

3.   VAATIMUKSET

3.1.   Askelmat

Ensimmäisen askelman korkeus maasta vähintään yhden käyttöoven kohdalla saa olla enintään 250 mm alaluokkien I ja A ajoneuvoissa ja 320 mm alaluokkien II, III ja B ajoneuvoissa.

Vaihtoehtoisesti alaluokkien I ja A ajoneuvoissa ensimmäisen askelman korkeus maasta saa olla enintään 270 mm kahdessa oviaukossa, yhdessä sisäänkäynnissä ja yhdessä uloskäynnissä.

Niiausjärjestelmä ja/tai sisäänvedettävä askelma voivat olla käytössä.

Muiden kuin ensimmäisen askelman korkeus maasta edellä mainitun (mainittujen) oven (ovien), sisäänkäynnin ja käytävän kohdalla saa olla enintään 200 mm alaluokkien I ja A ja 250 mm alaluokkien II, III ja B ajoneuvoissa.

Siirtymää upotetulta käytävältä istuinalueelle ei pidetä askelmana.

3.2.   Ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille tarkoitetut istuimet ja varattu tila

| 3.2.1. | Vähimmäismäärä ensisijaisesti vammaisille matkustajille suunniteltuja istuimia, jotka voivat olla kasvot menosuuntaan tai selkä menosuuntaan, on varattava käyttöoven (-ovien) läheisyyteen sellaiseen paikkaan, josta ajoneuvoon nouseminen ja siitä poistuminen sujuvat. Ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille varattujen istuimien vähimmäismäärä on neljä alaluokassa I, kaksi alaluokassa II ja III sekä yksi alaluokissa A ja B. Istuinta, joka voidaan taittaa pois tieltä silloin, kun sitä ei käytetä, ei saa varata ensisijaisesti liikuntaesteisille tarkoitetuksi istuimeksi. Liitteen 3 kohtaa 7.7.8.5.2 ei sovelleta ajoneuvoihin, jotka ovat tämän vaatimuksen mukaiset. |
| --- | --- |

3.2.1.

Vähimmäismäärä ensisijaisesti vammaisille matkustajille suunniteltuja istuimia, jotka voivat olla kasvot menosuuntaan tai selkä menosuuntaan, on varattava käyttöoven (-ovien) läheisyyteen sellaiseen paikkaan, josta ajoneuvoon nouseminen ja siitä poistuminen sujuvat. Ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille varattujen istuimien vähimmäismäärä on neljä alaluokassa I, kaksi alaluokassa II ja III sekä yksi alaluokissa A ja B. Istuinta, joka voidaan taittaa pois tieltä silloin, kun sitä ei käytetä, ei saa varata ensisijaisesti liikuntaesteisille tarkoitetuksi istuimeksi. Liitteen 3 kohtaa 7.7.8.5.2 ei sovelleta ajoneuvoihin, jotka ovat tämän vaatimuksen mukaiset.

| 3.2.2. | Vähintään yhden ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille tarkoitetun istuimen alla tai vieressä on oltava riittävä tila opaskoiraa varten. |
| --- | --- |

3.2.2.

Vähintään yhden ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille tarkoitetun istuimen alla tai vieressä on oltava riittävä tila opaskoiraa varten.

| 3.2.3. | Istuimiin on asennettava käsinojat istumapaikan ja käytävän väliin ja ne on voitava helposti siirtää pois tieltä siten, että istuimelle on esteetön pääsy.
  Ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille tarkoitettujen istuinten yhteyteen on asennettava kaiteet tai kädensijat siten, että matkustajan on helppo tarttua niihin. |
| --- | --- |

3.2.3.

Istuimiin on asennettava käsinojat istumapaikan ja käytävän väliin ja ne on voitava helposti siirtää pois tieltä siten, että istuimelle on esteetön pääsy.

Ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille tarkoitettujen istuinten yhteyteen on asennettava kaiteet tai kädensijat siten, että matkustajan on helppo tarttua niihin.

| 3.2.4. | Ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille tarkoitetun istuimen istuinosan vähimmäisleveyden on oltava istumapaikan keskipisteen läpi kulkevasta pystytasosta mitattuna 220 mm kummallekin sivulle tai, jos kyseessä on yhtenäinen istuin, 220 mm istumapaikkaa kohti kummallekin sivulle. |
| --- | --- |

3.2.4.

Ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille tarkoitetun istuimen istuinosan vähimmäisleveyden on oltava istumapaikan keskipisteen läpi kulkevasta pystytasosta mitattuna 220 mm kummallekin sivulle tai, jos kyseessä on yhtenäinen istuin, 220 mm istumapaikkaa kohti kummallekin sivulle.

| 3.2.5. | Kuormittamattoman istuinosan korkeuden suhteessa lattiaan on oltava sellainen, että etäisyys lattiasta vaakatasoon, joka sivuaa istuinosan yläpinnan etuosaa, on 400–500 mm. |
| --- | --- |

3.2.5.

Kuormittamattoman istuinosan korkeuden suhteessa lattiaan on oltava sellainen, että etäisyys lattiasta vaakatasoon, joka sivuaa istuinosan yläpinnan etuosaa, on 400–500 mm.

| 3.2.6. | Ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille tarkoitettujen istumapaikkojen jalkatilan on jatkuttava istuimesta eteenpäin istuinosan etureunan läpi kulkevasta pystytasosta. Lattiatilan kaltevuus ei saa ylittää mihinkään suuntaan 8:aa prosenttia. |
| --- | --- |

3.2.6.

Ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille tarkoitettujen istumapaikkojen jalkatilan on jatkuttava istuimesta eteenpäin istuinosan etureunan läpi kulkevasta pystytasosta. Lattiatilan kaltevuus ei saa ylittää mihinkään suuntaan 8:aa prosenttia.

| 3.2.7. | Kunkin ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille tarkoitetun istumapaikan vapaan korkeuden on oltava vähintään 1 300 mm alaluokkien I ja A ajoneuvoissa ja 900 mm alaluokan II ajoneuvoissa mitattuna kuormittamattoman istuinosan korkeimmasta kohdasta. Tämän vapaan korkeuden on ulotuttava koko istuimen ja siihen kuuluvan jalkatilan pystysuuntaiselle alueelle. Tähän tilaan ulottuva selkänoja tai muu esine voidaan sallia edellyttäen, että istuinosan eteen jää vähintään 230 mm:n pystysuora vapaa tila. Jos ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille tarkoitetun istuimen edessä on yli 1 200 mm:n korkuinen väliseinä, tämän tilan on oltava 300 mm. |
| --- | --- |

3.2.7.

Kunkin ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille tarkoitetun istumapaikan vapaan korkeuden on oltava vähintään 1 300 mm alaluokkien I ja A ajoneuvoissa ja 900 mm alaluokan II ajoneuvoissa mitattuna kuormittamattoman istuinosan korkeimmasta kohdasta. Tämän vapaan korkeuden on ulotuttava koko istuimen ja siihen kuuluvan jalkatilan pystysuuntaiselle alueelle. Tähän tilaan ulottuva selkänoja tai muu esine voidaan sallia edellyttäen, että istuinosan eteen jää vähintään 230 mm:n pystysuora vapaa tila. Jos ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille tarkoitetun istuimen edessä on yli 1 200 mm:n korkuinen väliseinä, tämän tilan on oltava 300 mm.

3.3.   Merkinantolaitteet

| 3.3.1. | Ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille tarkoitettujen istuinten viereen sekä mahdolliselle pyörätuoleille varatulle alueelle on sijoitettava merkinantolaitteita ja niiden on oltava 700–1 200 mm:n korkeudella lattiasta. |
| --- | --- |

3.3.1.

Ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille tarkoitettujen istuinten viereen sekä mahdolliselle pyörätuoleille varatulle alueelle on sijoitettava merkinantolaitteita ja niiden on oltava 700–1 200 mm:n korkeudella lattiasta.

| 3.3.2. | Matalalattia-alueella sijaitsevien merkinantolaitteiden on oltava 800–1 500 mm:n korkeudella, jos kohdalla ei ole istuimia. |
| --- | --- |

3.3.2.

Matalalattia-alueella sijaitsevien merkinantolaitteiden on oltava 800–1 500 mm:n korkeudella, jos kohdalla ei ole istuimia.

| 3.3.3. | Kaikkia sisäisiä merkinantolaitteita on voitava käyttää kämmenellä, ja niiden on oltava vär(e)iltään ja sävyltään erottuvia. |
| --- | --- |

3.3.3.

Kaikkia sisäisiä merkinantolaitteita on voitava käyttää kämmenellä, ja niiden on oltava vär(e)iltään ja sävyltään erottuvia.

| 3.3.4. | Jos ajoneuvo on varustettu rampilla tai hissillä, oven viereen ulkopuolelle on asennettava kuljettajan kanssa tapahtuvaa yhteydenpitoa varten merkinantolaite, joka on enintään 1 300 mm:n korkeudella maasta. |
| --- | --- |

3.3.4.

Jos ajoneuvo on varustettu rampilla tai hissillä, oven viereen ulkopuolelle on asennettava kuljettajan kanssa tapahtuvaa yhteydenpitoa varten merkinantolaite, joka on enintään 1 300 mm:n korkeudella maasta.

3.4.   Kuvakkeet

| 3.4.1. | Pyörätuoleille tarkoitetulla tilalla tai ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille tarkoitetulla istuimella varustetuissa ajoneuvoissa on oltava liitteessä 4 olevan kuvan 23A mukaiset ulkopuolelta nähtävissä olevat kuvamerkit sekä ajoneuvon etuosassa tienreunan puolella että asiaankuuluvan (asiaankuuluvien) käyttöoven (käyttöovien) vieressä. Sisäpuolelle pyörätuoleille tarkoitetun tilan tai ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille tarkoitetun istuimen viereen on myös sijoitettava asianmukaiset kuvamerkit. |
| --- | --- |

3.4.1.

Pyörätuoleille tarkoitetulla tilalla tai ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille tarkoitetulla istuimella varustetuissa ajoneuvoissa on oltava liitteessä 4 olevan kuvan 23A mukaiset ulkopuolelta nähtävissä olevat kuvamerkit sekä ajoneuvon etuosassa tienreunan puolella että asiaankuuluvan (asiaankuuluvien) käyttöoven (käyttöovien) vieressä. Sisäpuolelle pyörätuoleille tarkoitetun tilan tai ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille tarkoitetun istuimen viereen on myös sijoitettava asianmukaiset kuvamerkit.

3.5.   Lattian kaltevuus

Ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille tarkoitetun istuimen tai pyörätuoleille varatun tilan ja vähintään yhden sisäänkäynnin ja yhden uloskäynnin tai yhdistetyn sisään- ja uloskäynnin välisen käytävän, sisäänkäynnin tai lattia-alueen kaltevuus saa olla enintään 8 prosenttia. Kaltevat alueet on päällystettävä liukumisen estävällä pinnoitteella.

3.6.   Pyörätuolien sijoittamista koskevat säännökset

| 3.6.1. | Kutakin matkustajaosastossa pyörätuolin käyttäjälle tarkoitettua paikkaa varten on oltava erityisalue, jonka leveys on vähintään 750 mm ja pituus vähintään 1 300 mm. Erityisalueen pitkittäistason on oltava ajoneuvon pitkittäistason suuntainen ja erityisalueen lattiapinnan on oltava liukumista estävä.
  Jos pyörätuolitila on tarkoitettu eteenpäin suunnatulle pyörätuolille, edellä olevien selkänojien yläosa voi ulottua pyörätuolitilaan, jos vapaata tilaa on varattu liitteessä 4 olevan kuvan 22 mukaisesti. |
| --- | --- |

3.6.1.

Kutakin matkustajaosastossa pyörätuolin käyttäjälle tarkoitettua paikkaa varten on oltava erityisalue, jonka leveys on vähintään 750 mm ja pituus vähintään 1 300 mm. Erityisalueen pitkittäistason on oltava ajoneuvon pitkittäistason suuntainen ja erityisalueen lattiapinnan on oltava liukumista estävä.

Jos pyörätuolitila on tarkoitettu eteenpäin suunnatulle pyörätuolille, edellä olevien selkänojien yläosa voi ulottua pyörätuolitilaan, jos vapaata tilaa on varattu liitteessä 4 olevan kuvan 22 mukaisesti.

| 3.6.2. | Ajoneuvossa on oltava vähintään yksi oviaukko, jota pyörätuolin käyttäjät voivat käyttää. Alaluokan I ajoneuvoissa on vähintään yhden pyörätuolikäyttöön tarkoitetun oven oltava käyttöovi. Pyörätuolin käyttäjille tarkoitetussa ovessa on oltava tämän liitteen kohdan 3.11.2 säännösten mukainen ajoneuvoon pääsyä helpottava laite (niiausjärjestelmä), jonka yhteydessä on oltava myös tämän liitteen kohdan 3.11.3 määräysten mukainen laite (hissi) tai kohdan 3.11.4 määräysten mukainen laite (ramppi). |
| --- | --- |

3.6.2.

Ajoneuvossa on oltava vähintään yksi oviaukko, jota pyörätuolin käyttäjät voivat käyttää. Alaluokan I ajoneuvoissa on vähintään yhden pyörätuolikäyttöön tarkoitetun oven oltava käyttöovi. Pyörätuolin käyttäjille tarkoitetussa ovessa on oltava tämän liitteen kohdan 3.11.2 säännösten mukainen ajoneuvoon pääsyä helpottava laite (niiausjärjestelmä), jonka yhteydessä on oltava myös tämän liitteen kohdan 3.11.3 määräysten mukainen laite (hissi) tai kohdan 3.11.4 määräysten mukainen laite (ramppi).

| 3.6.3. | Pyörätuolikäyttöön tarkoitetun oven, joka ei ole käyttöovi, on oltava vähintään 1 400 mm korkea. Kaikkien pyörätuolikäyttöön tarkoitettujen ovien leveyden on oltava vähintään 900 mm, josta voidaan vähentää 100 mm, jos mittaus suoritetaan kädensijojen korkeudelta. |
| --- | --- |

3.6.3.

Pyörätuolikäyttöön tarkoitetun oven, joka ei ole käyttöovi, on oltava vähintään 1 400 mm korkea. Kaikkien pyörätuolikäyttöön tarkoitettujen ovien leveyden on oltava vähintään 900 mm, josta voidaan vähentää 100 mm, jos mittaus suoritetaan kädensijojen korkeudelta.

| 3.6.4. | On oltava mahdollista siirtyä ajoneuvon ulkopuolelta vähintään yhden pyörätuolikäyttöön tarkoitetun oven kautta erityisalueelle (-alueille) viitepyörätuolilla, jonka mitat on esitetty liitteessä 4 olevassa kuvassa 21. |
| --- | --- |

3.6.4.

On oltava mahdollista siirtyä ajoneuvon ulkopuolelta vähintään yhden pyörätuolikäyttöön tarkoitetun oven kautta erityisalueelle (-alueille) viitepyörätuolilla, jonka mitat on esitetty liitteessä 4 olevassa kuvassa 21.

3.7.   Istuimet pyörätuolitilassa

| 3.7.1. | Pyörätuolitilaan voidaan asentaa taitettavia istuimia. Tällaiset istuimet eivät kuitenkaan saa taitettuina ja silloin, kun niitä ei käytetä, viedä tilaa pyörätuolitilasta. |
| --- | --- |

3.7.1.

Pyörätuolitilaan voidaan asentaa taitettavia istuimia. Tällaiset istuimet eivät kuitenkaan saa taitettuina ja silloin, kun niitä ei käytetä, viedä tilaa pyörätuolitilasta.

| 3.7.2. | Ajoneuvossa saa olla pyörätuolitilaan sijoitettuja irrotettavia istuimia edellyttäen, että kuljettaja tai henkilökunnan jäsen voi helposti poistaa tällaiset istuimet. |
| --- | --- |

3.7.2.

Ajoneuvossa saa olla pyörätuolitilaan sijoitettuja irrotettavia istuimia edellyttäen, että kuljettaja tai henkilökunnan jäsen voi helposti poistaa tällaiset istuimet.

| 3.7.3. | Jos jonkin istuimen jalkatila tai käytössä olevan taitettavan istuimen jokin osa vie tilaa pyörätuolitilasta, näihin istuimiin tai niiden viereen on kiinnitettävä merkki, jossa on seuraava teksti:
  ”Anna tarvittaessa tilaa pyörätuolin käyttäjälle”. |
| --- | --- |

3.7.3.

Jos jonkin istuimen jalkatila tai käytössä olevan taitettavan istuimen jokin osa vie tilaa pyörätuolitilasta, näihin istuimiin tai niiden viereen on kiinnitettävä merkki, jossa on seuraava teksti:

”Anna tarvittaessa tilaa pyörätuolin käyttäjälle”.

3.8.   Pyörätuolien vakaus

| 3.8.1. | Pyörätuolin turvajärjestelmä. Vaihtoehtoisesti kohdissa 3.8.1.1–3.8.1.2.3 oleville vaatimuksille pyörätuolin turvajärjestelmä voi olla kohdissa 3.8.2–3.8.2.11 olevien vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

3.8.1.

Pyörätuolin turvajärjestelmä. Vaihtoehtoisesti kohdissa 3.8.1.1–3.8.1.2.3 oleville vaatimuksille pyörätuolin turvajärjestelmä voi olla kohdissa 3.8.2–3.8.2.11 olevien vaatimusten mukainen.

| 3.8.1.1. | Ajoneuvossa, jossa matkustajien istuimia ei täydy varustaa millään matkustajan turvajärjestelmällä, pyörätuolitila on varustettava turvajärjestelmällä pyörätuolin vakauden varmistamiseksi.
  On tehtävä seuraavien vaatimusten mukainen staattinen koe:






  a) | itse turvajärjestelmään on kohdistettava 250 daN ± 20 daN:n voima kutakin pyörätuolia kohti; |
| --- | --- | --- |

3.8.1.1.

Ajoneuvossa, jossa matkustajien istuimia ei täydy varustaa millään matkustajan turvajärjestelmällä, pyörätuolitila on varustettava turvajärjestelmällä pyörätuolin vakauden varmistamiseksi.

On tehtävä seuraavien vaatimusten mukainen staattinen koe:

a)

itse turvajärjestelmään on kohdistettava 250 daN ± 20 daN:n voima kutakin pyörätuolia kohti;

| b) | jos turvajärjestelmää ei ole kiinnitetty ajoneuvon lattiaan, voima on kohdistettava ajoneuvon vaakatasossa ja ajoneuvon etuosan suuntaan. Jos turvajärjestelmä on kiinnitetty lattiaan, voima on kohdistettava 45o ± 10o:n kulmassa vaakatasoon nähden ja ajoneuvon etuosan suuntaan; |
| --- | --- |

b)

jos turvajärjestelmää ei ole kiinnitetty ajoneuvon lattiaan, voima on kohdistettava ajoneuvon vaakatasossa ja ajoneuvon etuosan suuntaan. Jos turvajärjestelmä on kiinnitetty lattiaan, voima on kohdistettava 45o ± 10o:n kulmassa vaakatasoon nähden ja ajoneuvon etuosan suuntaan;

| c) | voima on pidettävä yllä vähintään 1,5 sekunnin ajan; |
| --- | --- |

c)

voima on pidettävä yllä vähintään 1,5 sekunnin ajan;

| d) | turvajärjestelmän on kestettävä koe. Pysyvä vaurio, mukaan lukien turvajärjestelmän osittainen rikkoutuminen tai murtuminen, ei merkitse kokeen epäonnistumista, jos vaadittua voimaa on pidetty yllä vaadittu aika. Tarvittaessa lukituslaitetta, joka mahdollistaa pyörätuolin poistumisen ajoneuvosta, on voitava käyttää käsin sen jälkeen, kun vetovoima on kytketty pois. |
| --- | --- |

d)

turvajärjestelmän on kestettävä koe. Pysyvä vaurio, mukaan lukien turvajärjestelmän osittainen rikkoutuminen tai murtuminen, ei merkitse kokeen epäonnistumista, jos vaadittua voimaa on pidetty yllä vaadittu aika. Tarvittaessa lukituslaitetta, joka mahdollistaa pyörätuolin poistumisen ajoneuvosta, on voitava käyttää käsin sen jälkeen, kun vetovoima on kytketty pois.

| 3.8.1.2. | Jos matkustajien istuimet on varustettava matkustajan turvajärjestelmällä, kukin pyörätuolitila on varustettava turvajärjestelmällä, jolla voidaan kiinnittää sekä pyörätuoli että sen käyttäjä.
  Tämän turvajärjestelmän ja sen kiinnitysten on kestettävä voimat, jotka vastaavat ajoneuvon matkustajien istuimilta ja matkustajien turvajärjestelmiltä edellytettäviä voimia.
  On tehtävä seuraavien vaatimusten mukainen staattinen koe:






  a) | seuraavassa mainitut voimat on kohdistettava eteen- ja taaksepäin, erikseen ja itse turvajärjestelmään; |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.

Jos matkustajien istuimet on varustettava matkustajan turvajärjestelmällä, kukin pyörätuolitila on varustettava turvajärjestelmällä, jolla voidaan kiinnittää sekä pyörätuoli että sen käyttäjä.

Tämän turvajärjestelmän ja sen kiinnitysten on kestettävä voimat, jotka vastaavat ajoneuvon matkustajien istuimilta ja matkustajien turvajärjestelmiltä edellytettäviä voimia.

On tehtävä seuraavien vaatimusten mukainen staattinen koe:

a)

seuraavassa mainitut voimat on kohdistettava eteen- ja taaksepäin, erikseen ja itse turvajärjestelmään;

| b) | voima on pidettävä yllä vähintään 0,2 sekunnin ajan; |
| --- | --- |

b)

voima on pidettävä yllä vähintään 0,2 sekunnin ajan;

| c) | turvajärjestelmän on kestettävä koe. Pysyvä vaurio, mukaan lukien turvajärjestelmän osittainen rikkoutuminen tai murtuminen, ei merkitse kokeen epäonnistumista, jos vaadittua voimaa on pidetty yllä määrätyn ajan. Tarvittaessa lukituslaitetta, joka mahdollistaa pyörätuolin poistumisen ajoneuvosta, on voitava käyttää käsin sen jälkeen, kun vetovoima on kytketty pois. |
| --- | --- |

c)

turvajärjestelmän on kestettävä koe. Pysyvä vaurio, mukaan lukien turvajärjestelmän osittainen rikkoutuminen tai murtuminen, ei merkitse kokeen epäonnistumista, jos vaadittua voimaa on pidetty yllä määrätyn ajan. Tarvittaessa lukituslaitetta, joka mahdollistaa pyörätuolin poistumisen ajoneuvosta, on voitava käyttää käsin sen jälkeen, kun vetovoima on kytketty pois.

| 3.8.1.2.1. | Kulkusuunta eteenpäin, kun pyörätuolin ja sen käyttäjän turvajärjestelmä ovat erilliset |
| --- | --- |

3.8.1.2.1.

Kulkusuunta eteenpäin, kun pyörätuolin ja sen käyttäjän turvajärjestelmä ovat erilliset

| 3.8.1.2.1.1. | M2-luokan osalta:






  a) | jos kyseessä on lantiovyö, 1 110 daN ± 20 daN:n voima. Voima on kohdistettava pyörätuolin käyttäjän turvajärjestelmään ajoneuvon vaakatasossa ja ajoneuvon etuosan suuntaan, jos turvajärjestelmää ei ole kiinnitetty ajoneuvon lattiaan. Jos turvajärjestelmä on kiinnitetty ajoneuvon lattiaan, voima on kohdistettava 45o ± 10o:n kulmassa ajoneuvon vaakatasoon nähden ja ajoneuvon etuosan suuntaan; |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.1.1.

M2-luokan osalta:

a)

jos kyseessä on lantiovyö, 1 110 daN ± 20 daN:n voima. Voima on kohdistettava pyörätuolin käyttäjän turvajärjestelmään ajoneuvon vaakatasossa ja ajoneuvon etuosan suuntaan, jos turvajärjestelmää ei ole kiinnitetty ajoneuvon lattiaan. Jos turvajärjestelmä on kiinnitetty ajoneuvon lattiaan, voima on kohdistettava 45o ± 10o:n kulmassa ajoneuvon vaakatasoon nähden ja ajoneuvon etuosan suuntaan;

| b) | jos kyseessä on kolmipisteturvavyö, vyön lantio-osaan on kohdistettava 675 daN ± 20 daN:n voima ajoneuvon vaakatasossa ja ajoneuvon etuosan suuntaan ja vyön ylävartalo-osaan on kohdistettava 675 daN ± 20 daN:n voima ajoneuvon vaakatasossa ja ajoneuvon etuosan suuntaan; |
| --- | --- |

b)

jos kyseessä on kolmipisteturvavyö, vyön lantio-osaan on kohdistettava 675 daN ± 20 daN:n voima ajoneuvon vaakatasossa ja ajoneuvon etuosan suuntaan ja vyön ylävartalo-osaan on kohdistettava 675 daN ± 20 daN:n voima ajoneuvon vaakatasossa ja ajoneuvon etuosan suuntaan;

| c) | pyörätuolin turvajärjestelmään on kohdistettava 1 715 daN ± 20 daN:n voima 45o ± 10o:n kulmassa ajoneuvon vaakatasoon nähden ja ajoneuvon etuosan suuntaan; |
| --- | --- |

c)

pyörätuolin turvajärjestelmään on kohdistettava 1 715 daN ± 20 daN:n voima 45o ± 10o:n kulmassa ajoneuvon vaakatasoon nähden ja ajoneuvon etuosan suuntaan;

| d) | voimat on pidettävä yllä samanaikaisesti. |
| --- | --- |

d)

voimat on pidettävä yllä samanaikaisesti.

| 3.8.1.2.1.2. | M3-luokan osalta:






  a) | jos kyseessä on lantiovyö, 740 daN ± 20 daN:n voima. Voima on kohdistettava pyörätuolin käyttäjän turvajärjestelmään ajoneuvon vaakatasossa ja ajoneuvon etuosan suuntaan, jos turvajärjestelmää ei ole kiinnitetty ajoneuvon lattiaan. Jos turvajärjestelmä on kiinnitetty ajoneuvon lattiaan, voima on kohdistettava 45o ± 10o:n kulmassa ajoneuvon vaakatasoon nähden ja ajoneuvon etuosan suuntaan; |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.1.2.

M3-luokan osalta:

a)

jos kyseessä on lantiovyö, 740 daN ± 20 daN:n voima. Voima on kohdistettava pyörätuolin käyttäjän turvajärjestelmään ajoneuvon vaakatasossa ja ajoneuvon etuosan suuntaan, jos turvajärjestelmää ei ole kiinnitetty ajoneuvon lattiaan. Jos turvajärjestelmä on kiinnitetty ajoneuvon lattiaan, voima on kohdistettava 45o ± 10o:n kulmassa ajoneuvon vaakatasoon nähden ja ajoneuvon etuosan suuntaan;

| b) | jos kyseessä on kolmipisteturvavyö, vyön lantio-osaan on kohdistettava 450 daN ± 20 daN:n voima ajoneuvon vaakatasossa ja ajoneuvon etuosan suuntaan ja vyön ylävartalo-osaan on kohdistettava 450 daN ± 20 daN:n voima ajoneuvon vaakatasossa ja ajoneuvon etuosan suuntaan; |
| --- | --- |

b)

jos kyseessä on kolmipisteturvavyö, vyön lantio-osaan on kohdistettava 450 daN ± 20 daN:n voima ajoneuvon vaakatasossa ja ajoneuvon etuosan suuntaan ja vyön ylävartalo-osaan on kohdistettava 450 daN ± 20 daN:n voima ajoneuvon vaakatasossa ja ajoneuvon etuosan suuntaan;

| c) | pyörätuolin turvajärjestelmään on kohdistettava 1 130 daN ± 20 daN:n voima 45o ± 10o:n kulmassa ajoneuvon vaakatasoon nähden ja ajoneuvon etuosan suuntaan; |
| --- | --- |

c)

pyörätuolin turvajärjestelmään on kohdistettava 1 130 daN ± 20 daN:n voima 45o ± 10o:n kulmassa ajoneuvon vaakatasoon nähden ja ajoneuvon etuosan suuntaan;

| d) | voimat on pidettävä yllä samanaikaisesti. |
| --- | --- |

d)

voimat on pidettävä yllä samanaikaisesti.

| 3.8.1.2.2. | Kulkusuunta eteenpäin, kun pyörätuolin ja sen käyttäjän turvajärjestelmä ovat erilliset |
| --- | --- |

3.8.1.2.2.

Kulkusuunta eteenpäin, kun pyörätuolin ja sen käyttäjän turvajärjestelmä ovat erilliset

| 3.8.1.2.2.1. | M2-luokan osalta:






  a) | jos kyseessä on lantiovyö, pyörätuolin käyttäjän turvajärjestelmään on kohdistettava 1 110 daN ± 20 daN:n voima 45o ± 10o:n kulmassa ajoneuvon vaakatasoon nähden ja ajoneuvon etuosan suuntaan; |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.2.1.

M2-luokan osalta:

a)

jos kyseessä on lantiovyö, pyörätuolin käyttäjän turvajärjestelmään on kohdistettava 1 110 daN ± 20 daN:n voima 45o ± 10o:n kulmassa ajoneuvon vaakatasoon nähden ja ajoneuvon etuosan suuntaan;

| b) | jos kyseessä on kolmipisteturvavyö, vyön lantio-osaan on kohdistettava 675 daN ± 20 daN:n voima 45o ± 10o:n kulmassa ajoneuvon vaakatasoon nähden ja ajoneuvon etuosan suuntaan ja vyön ylävartalo-osaan on kohdistettava 675 daN ± 20 daN:n voima ajoneuvon vaakatasossa ja ajoneuvon etuosan suuntaan; |
| --- | --- |

b)

jos kyseessä on kolmipisteturvavyö, vyön lantio-osaan on kohdistettava 675 daN ± 20 daN:n voima 45o ± 10o:n kulmassa ajoneuvon vaakatasoon nähden ja ajoneuvon etuosan suuntaan ja vyön ylävartalo-osaan on kohdistettava 675 daN ± 20 daN:n voima ajoneuvon vaakatasossa ja ajoneuvon etuosan suuntaan;

| c) | pyörätuolin turvajärjestelmään on kohdistettava 1 715 daN ± 20 daN:n voima 45o ± 10o:n kulmassa ajoneuvon vaakatasoon nähden ja ajoneuvon etuosan suuntaan; |
| --- | --- |

c)

pyörätuolin turvajärjestelmään on kohdistettava 1 715 daN ± 20 daN:n voima 45o ± 10o:n kulmassa ajoneuvon vaakatasoon nähden ja ajoneuvon etuosan suuntaan;

| d) | voimat on pidettävä yllä samanaikaisesti. |
| --- | --- |

d)

voimat on pidettävä yllä samanaikaisesti.

| 3.8.1.2.2.2. | M3-luokan osalta:






  a) | jos kyseessä on lantiovyö, pyörätuolin käyttäjän turvajärjestelmään on kohdistettava 740 daN ± 20 daN:n voima 45o ± 10o:n kulmassa ajoneuvon vaakatasoon nähden ja ajoneuvon etuosan suuntaan; |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.2.2.

M3-luokan osalta:

a)

jos kyseessä on lantiovyö, pyörätuolin käyttäjän turvajärjestelmään on kohdistettava 740 daN ± 20 daN:n voima 45o ± 10o:n kulmassa ajoneuvon vaakatasoon nähden ja ajoneuvon etuosan suuntaan;

| b) | jos kyseessä on kolmipisteturvavyö, vyön lantio-osaan on kohdistettava 450 daN ± 20 daN:n voima 45o ± 10o:n kulmassa ajoneuvon vaakatasoon nähden ja ajoneuvon etuosan suuntaan ja vyön ylävartalo-osaan on kohdistettava 450 daN ± 20 daN:n voima ajoneuvon vaakatasossa ja ajoneuvon etuosan suuntaan; |
| --- | --- |

b)

jos kyseessä on kolmipisteturvavyö, vyön lantio-osaan on kohdistettava 450 daN ± 20 daN:n voima 45o ± 10o:n kulmassa ajoneuvon vaakatasoon nähden ja ajoneuvon etuosan suuntaan ja vyön ylävartalo-osaan on kohdistettava 450 daN ± 20 daN:n voima ajoneuvon vaakatasossa ja ajoneuvon etuosan suuntaan;

| c) | pyörätuolin turvajärjestelmään on kohdistettava 1 130 daN ± 20 daN:n voima 45o ± 10o:n kulmassa ajoneuvon vaakatasoon nähden ja ajoneuvon etuosan suuntaan; |
| --- | --- |

c)

pyörätuolin turvajärjestelmään on kohdistettava 1 130 daN ± 20 daN:n voima 45o ± 10o:n kulmassa ajoneuvon vaakatasoon nähden ja ajoneuvon etuosan suuntaan;

| d) | voimat on pidettävä yllä samanaikaisesti. |
| --- | --- |

d)

voimat on pidettävä yllä samanaikaisesti.

| 3.8.1.2.3. | Kulkusuunta taaksepäin:






  a) | pyörätuolin turvajärjestelmään on kohdistettava 810 daN ± 20 daN:n voima 45o ± 10o:n kulmassa ajoneuvon vaakatasoon nähden ja ajoneuvon takaosan suuntaan; |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.3.

Kulkusuunta taaksepäin:

a)

pyörätuolin turvajärjestelmään on kohdistettava 810 daN ± 20 daN:n voima 45o ± 10o:n kulmassa ajoneuvon vaakatasoon nähden ja ajoneuvon takaosan suuntaan;

| 3.8.2. | Vaihtoehtoinen pyörätuolin turvajärjestelmä: |
| --- | --- |

3.8.2.

Vaihtoehtoinen pyörätuolin turvajärjestelmä:

| 3.8.2.1. | Pyörätuolille tarkoitettu tila on varustettava pyörätuolin turvajärjestelmällä, jota voidaan soveltaa yleisesti pyörätuoleihin ja joka mahdollistaa pyörätuolin ja pyörätuolin käyttäjän kuljetuksen kasvot menosuuntaan; |
| --- | --- |

3.8.2.1.

Pyörätuolille tarkoitettu tila on varustettava pyörätuolin turvajärjestelmällä, jota voidaan soveltaa yleisesti pyörätuoleihin ja joka mahdollistaa pyörätuolin ja pyörätuolin käyttäjän kuljetuksen kasvot menosuuntaan;

| 3.8.2.2. | Pyörätuolille tarkoitettu tila on varustettava pyörätuolin käyttäjän turvajärjestelmällä, joka koostuu vähintään kahdesta kiinnityskohdasta ja lantion yli kulkevasta turvavyöstä (lantiovyö), joka on suunniteltu ja koostettu osista, jotka on tarkoitettu toimimaan kuten säännön nro 16 mukaisen turvavyön osat. |
| --- | --- |

3.8.2.2.

Pyörätuolille tarkoitettu tila on varustettava pyörätuolin käyttäjän turvajärjestelmällä, joka koostuu vähintään kahdesta kiinnityskohdasta ja lantion yli kulkevasta turvavyöstä (lantiovyö), joka on suunniteltu ja koostettu osista, jotka on tarkoitettu toimimaan kuten säännön nro 16 mukaisen turvavyön osat.

| 3.8.2.3. | Pyörätuolitilaan asennettu turvajärjestelmä on voitava vapauttaa helposti hätätilanteessa. |
| --- | --- |

3.8.2.3.

Pyörätuolitilaan asennettu turvajärjestelmä on voitava vapauttaa helposti hätätilanteessa.

| 3.8.2.4. | Pyörätuolin turvajärjestelmän on joko |
| --- | --- |

3.8.2.4.

Pyörätuolin turvajärjestelmän on joko

| 3.8.2.4.1. | täytettävä kohdassa 3.8.2.8 kuvatun dynaamisen kokeen vaatimukset ja sen on oltava lujasti kiinnitetty ajoneuvon kiinnityspisteisiin, jotka täyttävät kohdassa 3.8.2.6 olevat staattisen kokeen vaatimukset, tai |
| --- | --- |

3.8.2.4.1.

täytettävä kohdassa 3.8.2.8 kuvatun dynaamisen kokeen vaatimukset ja sen on oltava lujasti kiinnitetty ajoneuvon kiinnityspisteisiin, jotka täyttävät kohdassa 3.8.2.6 olevat staattisen kokeen vaatimukset, tai

| 3.8.2.4.2. | oltava lujasti kiinnitetty ajoneuvon kiinnityspisteisiin siten, että turvalaitteen ja kiinnityspisteiden yhdistelmä täyttää kohdan 3.8.2.8 vaatimukset. |
| --- | --- |

3.8.2.4.2.

oltava lujasti kiinnitetty ajoneuvon kiinnityspisteisiin siten, että turvalaitteen ja kiinnityspisteiden yhdistelmä täyttää kohdan 3.8.2.8 vaatimukset.

| 3.8.2.5. | Pyörätuolin käyttäjän turvalaitteen on joko |
| --- | --- |

3.8.2.5.

Pyörätuolin käyttäjän turvalaitteen on joko

| 3.8.2.5.1. | täytettävä kohdassa 3.8.2.9 kuvatun dynaamisen kokeen vaatimukset ja sen on oltava lujasti kiinnitetty ajoneuvon kiinnityspisteisiin, jotka täyttävät kohdassa 3.8.2.6 olevat staattisen kokeen vaatimukset, tai |
| --- | --- |

3.8.2.5.1.

täytettävä kohdassa 3.8.2.9 kuvatun dynaamisen kokeen vaatimukset ja sen on oltava lujasti kiinnitetty ajoneuvon kiinnityspisteisiin, jotka täyttävät kohdassa 3.8.2.6 olevat staattisen kokeen vaatimukset, tai

| 3.8.2.5.2. | oltava lujasti kiinnitetty ajoneuvon kiinnityspisteisiin siten, että turvalaitteen ja kiinnityspisteiden yhdistelmä täyttää kohdassa 3.8.2.9 kuvatun dynaamisen testin vaatimukset, kun se on kiinnitettynä kohdan 3.8.2.6.7 mukaisesti asennettuihin kiinnityspisteisiin. |
| --- | --- |

3.8.2.5.2.

oltava lujasti kiinnitetty ajoneuvon kiinnityspisteisiin siten, että turvalaitteen ja kiinnityspisteiden yhdistelmä täyttää kohdassa 3.8.2.9 kuvatun dynaamisen testin vaatimukset, kun se on kiinnitettynä kohdan 3.8.2.6.7 mukaisesti asennettuihin kiinnityspisteisiin.

| 3.8.2.6. | Sekä pyörätuolin turvajärjestelmän että pyörätuolin käyttäjän turvalaitteen kiinnityspisteiden osalta on tehtävä seuraavien vaatimusten mukainen staattinen koe: |
| --- | --- |

3.8.2.6.

Sekä pyörätuolin turvajärjestelmän että pyörätuolin käyttäjän turvalaitteen kiinnityspisteiden osalta on tehtävä seuraavien vaatimusten mukainen staattinen koe:

| 3.8.2.6.1. | kohdassa 3.8.2.7 määritetyt voimat on kohdistettava käyttäen laitetta, joka jäljittelee pyörätuolin turvajärjestelmän muotoa ja mittasuhteita; |
| --- | --- |

3.8.2.6.1.

kohdassa 3.8.2.7 määritetyt voimat on kohdistettava käyttäen laitetta, joka jäljittelee pyörätuolin turvajärjestelmän muotoa ja mittasuhteita;

| 3.8.2.6.2. | kohdassa 3.8.2.7.3 määritetyt voimat on kohdistettava käyttäen laitetta, joka jäljittelee pyörätuolin käyttäjän turvalaitteen muotoa ja mittasuhteita, ja säännön nro 14 kohdassa 6.3.4 määritettyä vetolaitetta; |
| --- | --- |

3.8.2.6.2.

kohdassa 3.8.2.7.3 määritetyt voimat on kohdistettava käyttäen laitetta, joka jäljittelee pyörätuolin käyttäjän turvalaitteen muotoa ja mittasuhteita, ja säännön nro 14 kohdassa 6.3.4 määritettyä vetolaitetta;

| 3.8.2.6.3. | kohdissa 3.8.2.6.1 ja 3.8.2.6.2 tarkoitetut voimat on kohdistettava samanaikaisesti eteenpäin ja 10o ± 5o:n kulmassa vaakatason yläpuolella; |
| --- | --- |

3.8.2.6.3.

kohdissa 3.8.2.6.1 ja 3.8.2.6.2 tarkoitetut voimat on kohdistettava samanaikaisesti eteenpäin ja 10o ± 5o:n kulmassa vaakatason yläpuolella;

| 3.8.2.6.4. | kohdassa 3.8.2.6.1 tarkoitetut voimat kohdistetaan taaksepäin ja 10o ± 5o:n kulmassa ylöspäin vaakatasosta; |
| --- | --- |

3.8.2.6.4.

kohdassa 3.8.2.6.1 tarkoitetut voimat kohdistetaan taaksepäin ja 10o ± 5o:n kulmassa ylöspäin vaakatasosta;

| 3.8.2.6.5. | voimat kohdistetaan mahdollisimman nopeasti pyörätuolitilan keskipystyakselin läpi, ja |
| --- | --- |

3.8.2.6.5.

voimat kohdistetaan mahdollisimman nopeasti pyörätuolitilan keskipystyakselin läpi, ja

| 3.8.2.6.6. | voima on pidettävä yllä vähintään 0,2 sekunnin ajan; |
| --- | --- |

3.8.2.6.6.

voima on pidettävä yllä vähintään 0,2 sekunnin ajan;

| 3.8.2.6.7. | testi tehdään ajoneuvon rakenteen edustavaan osaan yhdessä sellaisten ajoneuvossa olevien varusteiden kanssa, jotka todennäköisesti osaltaan vaikuttavat rakenteen lujuuteen ja jäykkyyteen. |
| --- | --- |

3.8.2.6.7.

testi tehdään ajoneuvon rakenteen edustavaan osaan yhdessä sellaisten ajoneuvossa olevien varusteiden kanssa, jotka todennäköisesti osaltaan vaikuttavat rakenteen lujuuteen ja jäykkyyteen.

| 3.8.2.7. | Kohdassa 3.8.2.6 määritetyt voimat ovat: |
| --- | --- |

3.8.2.7.

Kohdassa 3.8.2.6 määritetyt voimat ovat:

| 3.8.2.7.1. | jos kyseessä ovat M2-luokan ajoneuvoon asennettuun pyörätuolin turvajärjestelmään tarkoitetut kiinnityspisteet: |
| --- | --- |

3.8.2.7.1.

jos kyseessä ovat M2-luokan ajoneuvoon asennettuun pyörätuolin turvajärjestelmään tarkoitetut kiinnityspisteet:

| 3.8.2.7.1.1. | ajoneuvon pituustasossa ja ajoneuvon etuosan suuntaan kohdistettu 1 110 daN:n voima vähintään 200 mm:n ja enintään 300 mm:n korkeudella mitattuna kohtisuoraan pyörätuolitilan lattiasta, ja |
| --- | --- |

3.8.2.7.1.1.

ajoneuvon pituustasossa ja ajoneuvon etuosan suuntaan kohdistettu 1 110 daN:n voima vähintään 200 mm:n ja enintään 300 mm:n korkeudella mitattuna kohtisuoraan pyörätuolitilan lattiasta, ja

| 3.8.2.7.1.2. | ajoneuvon pituustasossa ja ajoneuvon takaosan suuntaan kohdistettu 550 daN:n voima vähintään 200 mm:n ja enintään 300 mm:n korkeudella mitattuna kohtisuoraan pyörätuolitilan lattiasta; |
| --- | --- |

3.8.2.7.1.2.

ajoneuvon pituustasossa ja ajoneuvon takaosan suuntaan kohdistettu 550 daN:n voima vähintään 200 mm:n ja enintään 300 mm:n korkeudella mitattuna kohtisuoraan pyörätuolitilan lattiasta;

| 3.8.2.7.2. | jos kyseessä ovat M3-luokan ajoneuvoon asennettuun pyörätuolin turvajärjestelmään tarkoitetut kiinnityspisteet: |
| --- | --- |

3.8.2.7.2.

jos kyseessä ovat M3-luokan ajoneuvoon asennettuun pyörätuolin turvajärjestelmään tarkoitetut kiinnityspisteet:

| 3.8.2.7.2.1. | ajoneuvon pituustasossa ja ajoneuvon etuosan suuntaan kohdistettu 740 daN:n voima vähintään 200 mm:n ja enintään 300 mm:n korkeudella mitattuna kohtisuoraan pyörätuolitilan lattiasta, ja |
| --- | --- |

3.8.2.7.2.1.

ajoneuvon pituustasossa ja ajoneuvon etuosan suuntaan kohdistettu 740 daN:n voima vähintään 200 mm:n ja enintään 300 mm:n korkeudella mitattuna kohtisuoraan pyörätuolitilan lattiasta, ja

| 3.8.2.7.2.2. | ajoneuvon pituustasossa ja ajoneuvon takaosan suuntaan kohdistettu 370 daN:n voima vähintään 200 mm:n ja enintään 300 mm:n korkeudella mitattuna kohtisuoraan pyörätuolitilan lattiasta; |
| --- | --- |

3.8.2.7.2.2.

ajoneuvon pituustasossa ja ajoneuvon takaosan suuntaan kohdistettu 370 daN:n voima vähintään 200 mm:n ja enintään 300 mm:n korkeudella mitattuna kohtisuoraan pyörätuolitilan lattiasta;

| 3.8.2.7.3. | jos kyseessä on pyörätuolin käyttäjän turvajärjestelmään tarkoitetut kiinnityspisteet, voimien on oltava säännön nro 14 kohdan 6.4 vaatimusten mukaiset. |
| --- | --- |

3.8.2.7.3.

jos kyseessä on pyörätuolin käyttäjän turvajärjestelmään tarkoitetut kiinnityspisteet, voimien on oltava säännön nro 14 kohdan 6.4 vaatimusten mukaiset.

| 3.8.2.8. | Pyörätuolin turvajärjestelmän osalta on tehtävä dynaaminen koe seuraavien vaatimusten mukaisesti: |
| --- | --- |

3.8.2.8.

Pyörätuolin turvajärjestelmän osalta on tehtävä dynaaminen koe seuraavien vaatimusten mukaisesti:

| 3.8.2.8.1. | edustavaan pyörätuolikoevaunuun, jonka massa on 85 kg, on kohdistettava 48–50 km:n tuntivauhdista pysähtymiseen asti hidastuvuuspulssi, joka |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.

edustavaan pyörätuolikoevaunuun, jonka massa on 85 kg, on kohdistettava 48–50 km:n tuntivauhdista pysähtymiseen asti hidastuvuuspulssi, joka

| 3.8.2.8.1.1. | on yli 20 g kulkusuunnan ollessa eteenpäin vähintään 0,015 sekunnin kumulatiivisen jakson ajan; |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.1.

on yli 20 g kulkusuunnan ollessa eteenpäin vähintään 0,015 sekunnin kumulatiivisen jakson ajan;

| 3.8.2.8.1.2. | on yli 15 g kulkusuunnan ollessa eteenpäin vähintään 0,04 sekunnin kumulatiivisen jakson ajan; |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.2.

on yli 15 g kulkusuunnan ollessa eteenpäin vähintään 0,04 sekunnin kumulatiivisen jakson ajan;

| 3.8.2.8.1.3. | kestää yli 0,075 sekuntia; |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.3.

kestää yli 0,075 sekuntia;

| 3.8.2.8.1.4. | on enintään 28 g eikä kestä yli 0,08 sekuntia; |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.4.

on enintään 28 g eikä kestä yli 0,08 sekuntia;

| 3.8.2.8.1.5. | kestää enintään 0,12 sekuntia, ja |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.5.

kestää enintään 0,12 sekuntia, ja

| 3.8.2.8.2. | edustavaan pyörätuolikoevaunuun, jonka massa on 85 kg, on kohdistettava 48–50 km:n tuntivauhdista pysähtymiseen asti hidastuvuuspulssi, joka |
| --- | --- |

3.8.2.8.2.

edustavaan pyörätuolikoevaunuun, jonka massa on 85 kg, on kohdistettava 48–50 km:n tuntivauhdista pysähtymiseen asti hidastuvuuspulssi, joka

| 3.8.2.8.2.1. | on yli 5 g kulkusuunnan ollessa taaksepäin vähintään 0,015 sekunnin kumulatiivisen jakson ajan; |
| --- | --- |

3.8.2.8.2.1.

on yli 5 g kulkusuunnan ollessa taaksepäin vähintään 0,015 sekunnin kumulatiivisen jakson ajan;

| 3.8.2.8.2.2. | on enintään 8 g kulkusuunnan ollessa taaksepäin eikä kestä yli 0,02 sekuntia; |
| --- | --- |

3.8.2.8.2.2.

on enintään 8 g kulkusuunnan ollessa taaksepäin eikä kestä yli 0,02 sekuntia;

| 3.8.2.8.3. | kohdassa 3.8.2.8.2 olevaa koetta ei sovelleta, jos samoja turvalaitteita käytetään sekä eteen- että taaksepäin olevassa kulkusuunnassa tai jos vastaava koe on tehty; |
| --- | --- |

3.8.2.8.3.

kohdassa 3.8.2.8.2 olevaa koetta ei sovelleta, jos samoja turvalaitteita käytetään sekä eteen- että taaksepäin olevassa kulkusuunnassa tai jos vastaava koe on tehty;

| 3.8.2.8.4. | Edellä olevaa koetta varten pyörätuolin turvajärjestelmä on kiinnitettävä joko |
| --- | --- |

3.8.2.8.4.

Edellä olevaa koetta varten pyörätuolin turvajärjestelmä on kiinnitettävä joko

| 3.8.2.8.4.1. | kiinnityspisteisiin, jotka on asennettu testilaitteeseen, joka edustaa sen ajoneuvon kiinnityspisteiden muotoa ja mittasuhteita, johon turvajärjestelmä on tarkoitettu, tai |
| --- | --- |

3.8.2.8.4.1.

kiinnityspisteisiin, jotka on asennettu testilaitteeseen, joka edustaa sen ajoneuvon kiinnityspisteiden muotoa ja mittasuhteita, johon turvajärjestelmä on tarkoitettu, tai

| 3.8.2.8.4.2. | kiinnityspisteisiin, jotka ovat osa sen ajoneuvon edustavaa osaa, johon turvajärjestelmä on tarkoitettu, ja jotka on asennettu kohdassa 3.8.2.6.7 kuvatulla tavalla. |
| --- | --- |

3.8.2.8.4.2.

kiinnityspisteisiin, jotka ovat osa sen ajoneuvon edustavaa osaa, johon turvajärjestelmä on tarkoitettu, ja jotka on asennettu kohdassa 3.8.2.6.7 kuvatulla tavalla.

| 3.8.2.9. | Pyörätuolin käyttäjän turvajärjestelmän on täytettävä säännön nro 16 kohdassa 7.7.4 määritellyt testivaatimukset tai kohdassa 3.8.2.8.1 olevaa hidastuvuuspulssitestiä vastaavan testin vaatimukset. Säännön nro 16 mukaisesti hyväksytyn turvavyön, jossa on sitä osoittava merkintä, katsotaan olevan vaatimustenmukainen. |
| --- | --- |

3.8.2.9.

Pyörätuolin käyttäjän turvajärjestelmän on täytettävä säännön nro 16 kohdassa 7.7.4 määritellyt testivaatimukset tai kohdassa 3.8.2.8.1 olevaa hidastuvuuspulssitestiä vastaavan testin vaatimukset. Säännön nro 16 mukaisesti hyväksytyn turvavyön, jossa on sitä osoittava merkintä, katsotaan olevan vaatimustenmukainen.

| 3.8.2.10. | Kohdassa 3.8.2.6, 3.8.2.8 tai 3.8.2.9 määritetty testi on katsottava epäonnistuneeksi, jos seuraavat vaatimukset eivät täyty: |
| --- | --- |

3.8.2.10.

Kohdassa 3.8.2.6, 3.8.2.8 tai 3.8.2.9 määritetty testi on katsottava epäonnistuneeksi, jos seuraavat vaatimukset eivät täyty:

| 3.8.2.10.1. | mikään järjestelmän osa ei ole pettänyt tai irronnut kiinnityspisteestään tai ajoneuvosta kokeen aikana; |
| --- | --- |

3.8.2.10.1.

mikään järjestelmän osa ei ole pettänyt tai irronnut kiinnityspisteestään tai ajoneuvosta kokeen aikana;

| 3.8.2.10.2. | mekanismit pyörätuolin ja käyttäjän vapauttamiseksi on voitava vapauttaa testin päätyttyä; |
| --- | --- |

3.8.2.10.2.

mekanismit pyörätuolin ja käyttäjän vapauttamiseksi on voitava vapauttaa testin päätyttyä;

| 3.8.2.10.3. | kohdan 3.8.2.8 kokeessa pyörätuoli saa liikkua enintään 200 mm ajoneuvon pituustasossa kokeen aikana; |
| --- | --- |

3.8.2.10.3.

kohdan 3.8.2.8 kokeessa pyörätuoli saa liikkua enintään 200 mm ajoneuvon pituustasossa kokeen aikana;

| 3.8.2.10.4. | mikään järjestelmän osa ei saa testin päätyttyä olla siinä määrin vaurioitunut, että kyseinen osa voi terävien reunojen tai muiden ulkonemien vuoksi aiheuttaa loukkaantumisen. |
| --- | --- |

3.8.2.10.4.

mikään järjestelmän osa ei saa testin päätyttyä olla siinä määrin vaurioitunut, että kyseinen osa voi terävien reunojen tai muiden ulkonemien vuoksi aiheuttaa loukkaantumisen.

| 3.8.2.11. | Turvajärjestelmän käyttöohjeiden on oltava selkeästi näkyvillä sen läheisyydessä. |
| --- | --- |

3.8.2.11.

Turvajärjestelmän käyttöohjeiden on oltava selkeästi näkyvillä sen läheisyydessä.

| 3.8.3. | Vaihtoehtoisesti kohdan 3.8.1.1 säännöksille pyörätuolille tarkoitettu tila on suunniteltava siten, että pyörätuolin käyttäjä matkustaa ilman turvavöitä selkä menosuuntaan pyörätuoli tukea tai selkänojaa vasten, seuraavien säännösten mukaisesti:






  a) | pyörätuolille varatun tilan toisen pitkittäisen sivun on nojattava vasten ajoneuvon sivua tai ulkoseinää; |
| --- | --- | --- |

3.8.3.

Vaihtoehtoisesti kohdan 3.8.1.1 säännöksille pyörätuolille tarkoitettu tila on suunniteltava siten, että pyörätuolin käyttäjä matkustaa ilman turvavöitä selkä menosuuntaan pyörätuoli tukea tai selkänojaa vasten, seuraavien säännösten mukaisesti:

a)

pyörätuolille varatun tilan toisen pitkittäisen sivun on nojattava vasten ajoneuvon sivua tai ulkoseinää;

| b) | pyörätuolitilan etupuolella on oltava tuki tai selkänoja, joka on kohtisuorassa ajoneuvon pituusakseliin nähden; |
| --- | --- |

b)

pyörätuolitilan etupuolella on oltava tuki tai selkänoja, joka on kohtisuorassa ajoneuvon pituusakseliin nähden;

| c) | tuki tai selkänoja on suunniteltava siten, että pyörätuolin pyörät tai selkänoja nojaavat tukeen tai selkänojaan pyörätuolin kaatumisen estämiseksi; |
| --- | --- |

c)

tuki tai selkänoja on suunniteltava siten, että pyörätuolin pyörät tai selkänoja nojaavat tukeen tai selkänojaan pyörätuolin kaatumisen estämiseksi;

| d) | edessä olevan istuinrivin tuen tai selkänojan on pystyttävä kestämään 250 daN ± 20 daN:n voima kutakin pyörätuolia kohti. Voima on kohdistettava ajoneuvon vaakatasossa ja ajoneuvon etuosan suuntaan tuen tai selkänojan keskelle. Voima on pidettävä yllä vähintään 1,5 sekunnin ajan; |
| --- | --- |

d)

edessä olevan istuinrivin tuen tai selkänojan on pystyttävä kestämään 250 daN ± 20 daN:n voima kutakin pyörätuolia kohti. Voima on kohdistettava ajoneuvon vaakatasossa ja ajoneuvon etuosan suuntaan tuen tai selkänojan keskelle. Voima on pidettävä yllä vähintään 1,5 sekunnin ajan;

| e) | kaide tai kädensija on asennettava ajoneuvon sivuun tai ulkoseinään niin, että pyörätuolin käyttäjä voi tarttua siihen helposti; |
| --- | --- |

e)

kaide tai kädensija on asennettava ajoneuvon sivuun tai ulkoseinään niin, että pyörätuolin käyttäjä voi tarttua siihen helposti;

| f) | sisäänvedettävä kaide tai muu vastaava laite on asennettava pyörätuolitilan vastakkaiselle sivulle pyörätuolin sivuliikkeen rajoittamiseksi ja jotta pyörätuolin käyttäjä voi tarttua siihen helposti; |
| --- | --- |

f)

sisäänvedettävä kaide tai muu vastaava laite on asennettava pyörätuolitilan vastakkaiselle sivulle pyörätuolin sivuliikkeen rajoittamiseksi ja jotta pyörätuolin käyttäjä voi tarttua siihen helposti;

| g) | erityisalueen lattia on peitettävä liukumatonta ainetta olevalla päällysteellä; |
| --- | --- |

g)

erityisalueen lattia on peitettävä liukumatonta ainetta olevalla päällysteellä;

| h) | pyörätuolille varatun alueen yhteyteen on asennettava merkki, jossa on seuraava teksti:
  ”Tämä paikka on varattu pyörätuolille. Pyörätuoli on sijoitettava selkänoja menosuuntaan päin siten, että se nojaa tukeen tai selkänojaan ja sen jarrut ovat päällä.” |
| --- | --- |

h)

pyörätuolille varatun alueen yhteyteen on asennettava merkki, jossa on seuraava teksti:

”Tämä paikka on varattu pyörätuolille. Pyörätuoli on sijoitettava selkänoja menosuuntaan päin siten, että se nojaa tukeen tai selkänojaan ja sen jarrut ovat päällä.”

3.9.   Ovien hallintalaitteet

| 3.9.1. | Kaikki ajoneuvon sisä- tai ulkopuolella olevat kohdassa 3.6 tarkoitetun oven lähellä olevat hallintalaitteet saavat olla korkeintaan 1 300 mm:n korkeudella maasta tai lattiasta. |
| --- | --- |

3.9.1.

Kaikki ajoneuvon sisä- tai ulkopuolella olevat kohdassa 3.6 tarkoitetun oven lähellä olevat hallintalaitteet saavat olla korkeintaan 1 300 mm:n korkeudella maasta tai lattiasta.

3.10.   Valaistus

| 3.10.1. | Ajoneuvo on varustettava riittävällä valaistuksella ajoneuvon sisätilan ja välittömästi ajoneuvon ulkopuolella olevan alueen valaisemiseksi, jotta liikuntaesteiset henkilöt voivat nousta ajoneuvoon ja poistua siitä turvallisesti. Sellaisen valaistuksen, joka todennäköisesti vaikuttaa kuljettajan näkökykyyn, on toimittava ainoastaan ajoneuvon ollessa pysähtyneenä. |
| --- | --- |

3.10.1.

Ajoneuvo on varustettava riittävällä valaistuksella ajoneuvon sisätilan ja välittömästi ajoneuvon ulkopuolella olevan alueen valaisemiseksi, jotta liikuntaesteiset henkilöt voivat nousta ajoneuvoon ja poistua siitä turvallisesti. Sellaisen valaistuksen, joka todennäköisesti vaikuttaa kuljettajan näkökykyyn, on toimittava ainoastaan ajoneuvon ollessa pysähtyneenä.

3.11.   Ajoneuvoon pääsyä helpottavia laitteita koskevat säännökset

3.11.1.   Yleiset vaatimukset

| 3.11.1.1. | Ajoneuvoon pääsyä helpottavien laitteiden hallintalaitteet on selvästi merkittävä sellaisiksi. Ajoneuvoon pääsyä helpottavan laitteen ulostyöntyvästä tai alas lasketusta asennosta on ilmoitettava kuljettajalle merkkivalolla. |
| --- | --- |

3.11.1.1.

Ajoneuvoon pääsyä helpottavien laitteiden hallintalaitteet on selvästi merkittävä sellaisiksi. Ajoneuvoon pääsyä helpottavan laitteen ulostyöntyvästä tai alas lasketusta asennosta on ilmoitettava kuljettajalle merkkivalolla.

| 3.11.1.2. | Turvalaitteen joutuessa epäkuntoon hissien, ramppien ja niiausjärjestelmien on oltava toimintakyvyttömiä, ellei niitä voi käyttää turvallisesti käsin. Hätätapauksissa käytettävän toimintamekanismin tyypin ja sijainnin on oltava selvästi merkitty. Hissejä ja ramppeja on voitava käyttää käsin virran katketessa. |
| --- | --- |

3.11.1.2.

Turvalaitteen joutuessa epäkuntoon hissien, ramppien ja niiausjärjestelmien on oltava toimintakyvyttömiä, ellei niitä voi käyttää turvallisesti käsin. Hätätapauksissa käytettävän toimintamekanismin tyypin ja sijainnin on oltava selvästi merkitty. Hissejä ja ramppeja on voitava käyttää käsin virran katketessa.

| 3.11.1.3. | Ajoneuvoon pääsyä helpottava laite voi estää pääsyn yhdelle ajoneuvon käyttö- tai hätäovista, jos seuraavat kaksi edellytystä on täytetty sekä ajoneuvon sisä- että ulkopuolella: |
| --- | --- |

3.11.1.3.

Ajoneuvoon pääsyä helpottava laite voi estää pääsyn yhdelle ajoneuvon käyttö- tai hätäovista, jos seuraavat kaksi edellytystä on täytetty sekä ajoneuvon sisä- että ulkopuolella:

| 3.11.1.3.1. | ajoneuvoon pääsyä helpottava laite ei peitä oven avaavaa kädensijaa tai muuta laitetta; |
| --- | --- |

3.11.1.3.1.

ajoneuvoon pääsyä helpottava laite ei peitä oven avaavaa kädensijaa tai muuta laitetta;

| 3.11.1.3.2. | ajoneuvoon pääsyä helpottava laite voidaan helposti siirtää niin, että oviaukkoa voidaan käyttää hätätapauksessa. |
| --- | --- |

3.11.1.3.2.

ajoneuvoon pääsyä helpottava laite voidaan helposti siirtää niin, että oviaukkoa voidaan käyttää hätätapauksessa.

3.11.2.   Niiausjärjestelmä

| 3.11.2.1. | Niiausjärjestelmän käyttämiseksi tarvitaan kytkin. |
| --- | --- |

3.11.2.1.

Niiausjärjestelmän käyttämiseksi tarvitaan kytkin.

| 3.11.2.2. | Hallintalaite, jolla käynnistetään koko korin tai sen osan laskeminen tai nostaminen suhteessa tien pintaan, on merkittävä selvästi ja sen on oltava kuljettajan suorassa hallinnassa. |
| --- | --- |

3.11.2.2.

Hallintalaite, jolla käynnistetään koko korin tai sen osan laskeminen tai nostaminen suhteessa tien pintaan, on merkittävä selvästi ja sen on oltava kuljettajan suorassa hallinnassa.

| 3.11.2.3. | Laskemis- tai nostamisprosessi on voitava pysäyttää ja sen suuntaa on voitava välittömästi muuttaa hallintalaitteella, jollainen on sekä kuljettajan ulottuvilla hänen istuessaan ohjaamossa että niiausjärjestelmän käyttämiseen tarkoitettujen muiden mahdollisten laitteiden läheisyydessä. |
| --- | --- |

3.11.2.3.

Laskemis- tai nostamisprosessi on voitava pysäyttää ja sen suuntaa on voitava välittömästi muuttaa hallintalaitteella, jollainen on sekä kuljettajan ulottuvilla hänen istuessaan ohjaamossa että niiausjärjestelmän käyttämiseen tarkoitettujen muiden mahdollisten laitteiden läheisyydessä.

| 3.11.2.4. | Ajoneuvoon asennettu niiausjärjestelmä ei saa mahdollistaa sitä, että:
  ajoneuvoa voitaisiin kuljettaa yli 5 kilometrin tuntinopeudella ajoneuvon ollessa tavanomaista ajokorkeuttaan alemmassa asennossa, tai
  ajoneuvoa voitaisiin nostaa tai laskea käyttöoven toiminnan ollessa jostain syystä estynyt. |
| --- | --- |

3.11.2.4.

Ajoneuvoon asennettu niiausjärjestelmä ei saa mahdollistaa sitä, että:

ajoneuvoa voitaisiin kuljettaa yli 5 kilometrin tuntinopeudella ajoneuvon ollessa tavanomaista ajokorkeuttaan alemmassa asennossa, tai

ajoneuvoa voitaisiin nostaa tai laskea käyttöoven toiminnan ollessa jostain syystä estynyt.

3.11.3.   Hissi

3.11.3.1.   Yleiset säännökset

| 3.11.3.1.1. | Hissejä on voitava käyttää ainoastaan silloin, kun ajoneuvo on täysin paikallaan. Nostettaessa lavaa ja ennen kuin laskeminen aloitetaan pyörätuolin pois vierimistä estävän laitteen on käynnistyttävä automaattisesti. |
| --- | --- |

3.11.3.1.1.

Hissejä on voitava käyttää ainoastaan silloin, kun ajoneuvo on täysin paikallaan. Nostettaessa lavaa ja ennen kuin laskeminen aloitetaan pyörätuolin pois vierimistä estävän laitteen on käynnistyttävä automaattisesti.

| 3.11.3.1.2. | Hissin lavan on oltava vähintään 800 mm leveä ja vähintään 1 200 mm pitkä ja sen pitää pystyä toimimaan kannattaessaan vähintään 300 kg:n massaa. |
| --- | --- |

3.11.3.1.2.

Hissin lavan on oltava vähintään 800 mm leveä ja vähintään 1 200 mm pitkä ja sen pitää pystyä toimimaan kannattaessaan vähintään 300 kg:n massaa.

3.11.3.2.   Konekäyttöisiä hissejä koskevat tekniset lisävaatimukset

| 3.11.3.2.1. | Hallintalaitteen on oltava suunniteltu niin, että vapautettuna se palaa automaattisesti pois-asentoon. Kun näin tapahtuu, hissin toiminta pysähtyy välittömästi ja on voitava aloittaa liike kumpaan tahansa suuntaan. |
| --- | --- |

3.11.3.2.1.

Hallintalaitteen on oltava suunniteltu niin, että vapautettuna se palaa automaattisesti pois-asentoon. Kun näin tapahtuu, hissin toiminta pysähtyy välittömästi ja on voitava aloittaa liike kumpaan tahansa suuntaan.

| 3.11.3.2.2. | Käyttäjän näkymättömissä olevat alueet, joissa hissin liike saattaa vangita loukkuun tai murskata kohteita, on suojattava turvalaitteella (esimerkiksi suunnan muuttavalla mekanismilla). |
| --- | --- |

3.11.3.2.2.

Käyttäjän näkymättömissä olevat alueet, joissa hissin liike saattaa vangita loukkuun tai murskata kohteita, on suojattava turvalaitteella (esimerkiksi suunnan muuttavalla mekanismilla).

| 3.11.3.2.3. | Silloin kun jokin kyseisistä turvalaitteista alkaa toimia, hissin liikkeen on välittömästi pysähdyttävä ja vastakkaiseen suuntaan kohdistuvan liikkeen alettava. |
| --- | --- |

3.11.3.2.3.

Silloin kun jokin kyseisistä turvalaitteista alkaa toimia, hissin liikkeen on välittömästi pysähdyttävä ja vastakkaiseen suuntaan kohdistuvan liikkeen alettava.

3.11.3.3.   Konekäyttöisten hissien käyttö

| 3.11.3.3.1. | Silloin kun hissi sijaitsee ajoneuvon kuljettajan välittömässä näkökentässä olevan käyttöoven alueella, kuljettaja voi käyttää hissiä istuimeltaan. |
| --- | --- |

3.11.3.3.1.

Silloin kun hissi sijaitsee ajoneuvon kuljettajan välittömässä näkökentässä olevan käyttöoven alueella, kuljettaja voi käyttää hissiä istuimeltaan.

| 3.11.3.3.2. | Kaikissa muissa tapauksissa hallintalaitteen on oltava hissin vieressä. Ainoastaan kuljettajan on voitava saattaa laite toimintaan ja pois toiminnasta istuimeltaan. |
| --- | --- |

3.11.3.3.2.

Kaikissa muissa tapauksissa hallintalaitteen on oltava hissin vieressä. Ainoastaan kuljettajan on voitava saattaa laite toimintaan ja pois toiminnasta istuimeltaan.

3.11.3.4.   Käsikäyttöinen hissi

| 3.11.3.4.1. | Hissin on oltava suunniteltu niin, että se toimii hissin vieressä olevilla hallintalaitteilla. |
| --- | --- |

3.11.3.4.1.

Hissin on oltava suunniteltu niin, että se toimii hissin vieressä olevilla hallintalaitteilla.

| 3.11.3.4.2. | Hissin on oltava suunniteltu niin, ettei sen käyttämiseen tarvita kohtuutonta voimaa. |
| --- | --- |

3.11.3.4.2.

Hissin on oltava suunniteltu niin, ettei sen käyttämiseen tarvita kohtuutonta voimaa.

3.11.4.   Ramppi

3.11.4.1.   Yleiset säännökset

| 3.11.4.1.1. | Ramppia on voitava käyttää ainoastaan silloin, kun ajoneuvo on täysin paikallaan. |
| --- | --- |

3.11.4.1.1.

Ramppia on voitava käyttää ainoastaan silloin, kun ajoneuvo on täysin paikallaan.

| 3.11.4.1.2. | Ulkoreunat on pyöristettävä vähintään 2,5 mm:n säteellä. Ulkonurkat on pyöristettävä vähintään 5 mm:n säteellä. |
| --- | --- |

3.11.4.1.2.

Ulkoreunat on pyöristettävä vähintään 2,5 mm:n säteellä. Ulkonurkat on pyöristettävä vähintään 5 mm:n säteellä.

| 3.11.4.1.3. | Rampin leveyden on oltava vähintään 800 mm. Rampin kaltevuus saa olla enintään 12 prosenttia rampin ollessa laskettuna tai avattuna 150 mm korkean jalkakäytävän reunalle. Niiausjärjestelmää voidaan käyttää tämän testaamiseen. |
| --- | --- |

3.11.4.1.3.

Rampin leveyden on oltava vähintään 800 mm. Rampin kaltevuus saa olla enintään 12 prosenttia rampin ollessa laskettuna tai avattuna 150 mm korkean jalkakäytävän reunalle. Niiausjärjestelmää voidaan käyttää tämän testaamiseen.

| 3.11.4.1.4. | Käyttövalmis ramppi, jonka pituus on suurempi kuin 1 200 mm, on varustettava laitteella, joka estää pyörätuolin putoamisen rampilta. |
| --- | --- |

3.11.4.1.4.

Käyttövalmis ramppi, jonka pituus on suurempi kuin 1 200 mm, on varustettava laitteella, joka estää pyörätuolin putoamisen rampilta.

| 3.11.4.1.5. | Ramppia on voitava käyttää turvallisesti 300 kg:n kuormituksella. |
| --- | --- |

3.11.4.1.5.

Ramppia on voitava käyttää turvallisesti 300 kg:n kuormituksella.

3.11.4.2.   Toimintatilat

| 3.11.4.2.1. | Rampin laskeminen ja takaisinveto voidaan tehdä joko käsin tai konekäyttöisesti. |
| --- | --- |

3.11.4.2.1.

Rampin laskeminen ja takaisinveto voidaan tehdä joko käsin tai konekäyttöisesti.

3.11.4.3.   Konekäyttöisiä ramppeja koskevat tekniset lisävaatimukset

| 3.11.4.3.1. | Rampin laskeminen ja takaisinveto on osoitettava vilkkuvilla keltaisilla valoilla ja äänimerkillä; rampit on voitava tunnistaa niiden ulkoreunoilla olevien selkeästi näkyvien punaisten ja valkoisten heijastavien varoitusmerkintöjen avulla. |
| --- | --- |

3.11.4.3.1.

Rampin laskeminen ja takaisinveto on osoitettava vilkkuvilla keltaisilla valoilla ja äänimerkillä; rampit on voitava tunnistaa niiden ulkoreunoilla olevien selkeästi näkyvien punaisten ja valkoisten heijastavien varoitusmerkintöjen avulla.

| 3.11.4.3.2. | Rampin laskemista vaakatasossa on suojattava turvalaitteella. |
| --- | --- |

3.11.4.3.2.

Rampin laskemista vaakatasossa on suojattava turvalaitteella.

| 3.11.4.3.3. | Silloin kun jokin kyseisistä turvalaitteista alkaa toimia, rampin liikkeen on välittömästi pysähdyttävä. |
| --- | --- |

3.11.4.3.3.

Silloin kun jokin kyseisistä turvalaitteista alkaa toimia, rampin liikkeen on välittömästi pysähdyttävä.

| 3.11.4.3.4. | Rampin vaakasuoran liikkeen on keskeydyttävä silloin, kun se on kuormitettu 15 kg:n massalla. |
| --- | --- |

3.11.4.3.4.

Rampin vaakasuoran liikkeen on keskeydyttävä silloin, kun se on kuormitettu 15 kg:n massalla.

3.11.4.4.   Konekäyttöisten ramppien käyttö

| 3.11.4.4.1. | Silloin kun ramppi sijaitsee ajoneuvon kuljettajan välittömässä näkökentässä olevan käyttöoven luona, kuljettaja voi käyttää ramppia istuimeltaan. |
| --- | --- |

3.11.4.4.1.

Silloin kun ramppi sijaitsee ajoneuvon kuljettajan välittömässä näkökentässä olevan käyttöoven luona, kuljettaja voi käyttää ramppia istuimeltaan.

| 3.11.4.4.2. | Kaikissa muissa tapauksissa hallintalaitteen on oltava rampin vieressä. Ainoastaan kuljettajan on voitava saattaa laite toimintaan ja pois toiminnasta istuimeltaan. |
| --- | --- |

3.11.4.4.2.

Kaikissa muissa tapauksissa hallintalaitteen on oltava rampin vieressä. Ainoastaan kuljettajan on voitava saattaa laite toimintaan ja pois toiminnasta istuimeltaan.

3.11.4.5.   Käsikäyttöisten ramppien käyttö

| 3.11.4.5.1. | Rampin on oltava suunniteltu niin, ettei sen käyttämiseen tarvita kohtuutonta voimaa. |
| --- | --- |

3.11.4.5.1.

Rampin on oltava suunniteltu niin, ettei sen käyttämiseen tarvita kohtuutonta voimaa.

LIITE 9

KAKSIKERROKSISIA AJONEUVOJA KOSKEVAT ERITYISVAATIMUKSET

Tämä liite käsittää kaksikerroksisia ajoneuvoja koskevat vaatimukset niiltä osin kuin ne eroavat liitteen 3 perusvaatimuksista. Jäljempänä olevat kohdat ja alakohdat korvaavat liitteen 3 vastaavat kohdat ja alakohdat. Ellei jäljempänä toisin mainita, kaikkia muita liitteen 3 vaatimuksia on sovellettava kaksikerroksisiin ajoneuvoihin. Kohtien numerointi vastaa liitteen 3 numerointia.

| 7.4.2.1. | Kullekin yläkerroksen matkustajan istuimelle on asetettava kuormitus, joka on yhtä suuri kuin Q (sellaisena kuin se on määritelty liitteen 11 kohdassa 7.4.3.3.1). Jos on tarkoitus, että ajoneuvossa on henkilökunnan jäsen, joka ei istu, henkilökunnan jäsentä vastaavan 75 kg:n suuruisen massan painopiste on asetettava yläkerroksen käytävälle 875 mm:n korkeudelle. Matkatavaraosastoissa ei saa olla mitään matkatavaroita. |
| --- | --- |

7.4.2.1.

Kullekin yläkerroksen matkustajan istuimelle on asetettava kuormitus, joka on yhtä suuri kuin Q (sellaisena kuin se on määritelty liitteen 11 kohdassa 7.4.3.3.1). Jos on tarkoitus, että ajoneuvossa on henkilökunnan jäsen, joka ei istu, henkilökunnan jäsentä vastaavan 75 kg:n suuruisen massan painopiste on asetettava yläkerroksen käytävälle 875 mm:n korkeudelle. Matkatavaraosastoissa ei saa olla mitään matkatavaroita.

7.5.4.   Palosammuttimet ja ensiapuvälineet

| 7.5.4.1. | On varattava tila kahdelle sammuttimelle, joista toinen on lähellä kuljettajan istuinta ja toinen yläkerroksessa. Tilan on oltava vähintään 15 dm3. |
| --- | --- |

7.5.4.1.

On varattava tila kahdelle sammuttimelle, joista toinen on lähellä kuljettajan istuinta ja toinen yläkerroksessa. Tilan on oltava vähintään 15 dm3.

7.6.   Uloskäynnit

7.6.1.   Uloskäyntien lukumäärä

| 7.6.1.1. | Jokaisessa kaksikerroksisessa ajoneuvossa on oltava alakerroksessa kaksi ovea (katso myös kohta 7.6.2.2). Tarvittavien käyttöovien vähimmäismäärä on seuraava:








  Matkustajien lukumäärä | Kaksikerroksisten ajoneuvojen käyttöovien lukumäärä |
| --- | --- | --- |
| | Alaluokat I ja A | Alaluokka II | Alaluokat III ja B |
| 9–45 | 1 | 1 | 1 |
| 46–70 | 2 | 1 | 1 |
| 71–100 | 2 | 2 | 1 |
| > 100 | 4 | 3 | 1 |

7.6.1.1.

Jokaisessa kaksikerroksisessa ajoneuvossa on oltava alakerroksessa kaksi ovea (katso myös kohta 7.6.2.2). Tarvittavien käyttöovien vähimmäismäärä on seuraava:

Matkustajien lukumäärä

Kaksikerroksisten ajoneuvojen käyttöovien lukumäärä

Alaluokat I ja A

Alaluokka II

Alaluokat III ja B

9–45

1

1

1

46–70

2

1

1

71–100

2

2

1

> 100

4

3

1

| 7.6.1.4. | Varauloskäyntien vähimmäismäärän on vastattava seuraavassa esitettyjä pienimpiä mahdollisia kokonaismääriä, ja jokaisen erillisen kerroksen ja jokaisen erillisen osaston uloskäyntien määrä määritellään erikseen. WC-tiloja ja keittiöitä ei pidetä erillisinä osastoina määritettäessä varauloskäyntien lukumäärää. Hätäluukut voidaan laskea ainoastaan yhdeksi edellä mainituksi varauloskäynniksi:






  Jokaisessa osastossa tai kerroksessa kuljetettavien matkustajien ja miehistön lukumäärä osastoa kohden | Varauloskäyntien pienin mahdollinen kokonaismäärä |
| --- | --- | --- |
| 1–8 | 2 |
| 9–16 | 3 |
| 17–30 | 4 |
| 31–45 | 5 |
| 46–60 | 6 |
| 61–75 | 7 |
| 76–90 | 8 |
| 91–110 | 9 |
| 111–130 | 10 |
| > 130 | 11 |

7.6.1.4.

Varauloskäyntien vähimmäismäärän on vastattava seuraavassa esitettyjä pienimpiä mahdollisia kokonaismääriä, ja jokaisen erillisen kerroksen ja jokaisen erillisen osaston uloskäyntien määrä määritellään erikseen. WC-tiloja ja keittiöitä ei pidetä erillisinä osastoina määritettäessä varauloskäyntien lukumäärää. Hätäluukut voidaan laskea ainoastaan yhdeksi edellä mainituksi varauloskäynniksi:

Jokaisessa osastossa tai kerroksessa kuljetettavien matkustajien ja miehistön lukumäärä osastoa kohden

Varauloskäyntien pienin mahdollinen kokonaismäärä

1–8

2

9–16

3

17–30

4

31–45

5

46–60

6

61–75

7

76–90

8

91–110

9

111–130

10

> 130

11

| 7.6.1.11. | Hätäovien ja -ikkunoiden lisäksi alaluokkien II ja III ajoneuvojen toisen kerroksen katolle on asennettava hätäluukkuja. Niitä voidaan asentaa myös alaluokan I ajoneuvoihin. Tällaisissa tapauksissa luukkujen vähimmäismäärän on oltava:






  Yläkerroksen matkustajien kokonaismäärä (Aa) | Luukkujen lukumäärä |
| --- | --- | --- |
| enintään 50 | l |
| enemmän kuin 50 | 2 |

7.6.1.11.

Hätäovien ja -ikkunoiden lisäksi alaluokkien II ja III ajoneuvojen toisen kerroksen katolle on asennettava hätäluukkuja. Niitä voidaan asentaa myös alaluokan I ajoneuvoihin. Tällaisissa tapauksissa luukkujen vähimmäismäärän on oltava:

Yläkerroksen matkustajien kokonaismäärä (Aa)

Luukkujen lukumäärä

enintään 50

l

enemmän kuin 50

2

| 7.6.1.12. | Jokaista kerrostenvälistä portaikkoa pidetään uloskäyntinä yläkerroksesta. |
| --- | --- |

7.6.1.12.

Jokaista kerrostenvälistä portaikkoa pidetään uloskäyntinä yläkerroksesta.

| 7.6.1.13. | Kaikkien alakerroksen matkustajien on päästävä ulos ajoneuvosta hätätilanteessa ilman, että heidän on noustava yläkerrokseen. |
| --- | --- |

7.6.1.13.

Kaikkien alakerroksen matkustajien on päästävä ulos ajoneuvosta hätätilanteessa ilman, että heidän on noustava yläkerrokseen.

| 7.6.1.14. | Yläkerroksen käytävän on oltava yhteydessä yhteen tai useampaan kerrostenväliseen portaikkoon, joka johtaa käyttöoven sisäänkäynnille tai alakerroksen käytävälle enintään 3 metrin päähän käyttöovesta.






  a) | Alaluokkien I ja II ajoneuvot on varustettava kahdella kerrostenvälisellä tai vähintään yhdellä kerrostenvälisellä portaikolla ja yhdellä varauloskäynnille johtavalla portaikolla, jos yläkerroksessa kuljetetaan enemmän kuin 50 matkustajaa; |
| --- | --- | --- |

7.6.1.14.

Yläkerroksen käytävän on oltava yhteydessä yhteen tai useampaan kerrostenväliseen portaikkoon, joka johtaa käyttöoven sisäänkäynnille tai alakerroksen käytävälle enintään 3 metrin päähän käyttöovesta.

a)

Alaluokkien I ja II ajoneuvot on varustettava kahdella kerrostenvälisellä tai vähintään yhdellä kerrostenvälisellä portaikolla ja yhdellä varauloskäynnille johtavalla portaikolla, jos yläkerroksessa kuljetetaan enemmän kuin 50 matkustajaa;

| b) | Alaluokan III ajoneuvot on varustettava kahdella kerrostenvälisellä tai vähintään yhdellä kerrostenvälisellä portaikolla ja yhdellä varauloskäynnille johtavalla portaikolla, jos yläkerroksessa kuljetetaan enemmän kuin 30 matkustajaa. |
| --- | --- |

b)

Alaluokan III ajoneuvot on varustettava kahdella kerrostenvälisellä tai vähintään yhdellä kerrostenvälisellä portaikolla ja yhdellä varauloskäynnille johtavalla portaikolla, jos yläkerroksessa kuljetetaan enemmän kuin 30 matkustajaa.

7.6.2.   Uloskäyntien sijoittaminen

| 7.6.2.2. | Kaksi kohdassa 7.6.1.1 tarkoitetuista ovista on erotettava niin, että etäisyys niiden keskipisteiden kautta kulkevien poikittaisten pystytasojen välillä on vähintään 25 prosenttia ajoneuvon kokonaispituudesta tai 40 prosenttia alakerroksen matkustajaosaston kokonaispituudesta; jos ovet ovat ajoneuvon eri puolilla, säännöstä ei sovelleta. Jos toinen kyseisistä ovista muodostaa osan pariovea, kyseinen etäisyys mitataan kahden toisistaan kauimpana olevan oven välillä. |
| --- | --- |

7.6.2.2.

Kaksi kohdassa 7.6.1.1 tarkoitetuista ovista on erotettava niin, että etäisyys niiden keskipisteiden kautta kulkevien poikittaisten pystytasojen välillä on vähintään 25 prosenttia ajoneuvon kokonaispituudesta tai 40 prosenttia alakerroksen matkustajaosaston kokonaispituudesta; jos ovet ovat ajoneuvon eri puolilla, säännöstä ei sovelleta. Jos toinen kyseisistä ovista muodostaa osan pariovea, kyseinen etäisyys mitataan kahden toisistaan kauimpana olevan oven välillä.

| 7.6.2.3. | Molempien kerrosten uloskäynnit sijoitetaan niin, että niiden lukumäärä ajoneuvon kummallakin sivulla on suurin piirtein sama. |
| --- | --- |

7.6.2.3.

Molempien kerrosten uloskäynnit sijoitetaan niin, että niiden lukumäärä ajoneuvon kummallakin sivulla on suurin piirtein sama.

| 7.6.2.4. | Yläkerroksessa vähintään yksi varauloskäynti on sijoitettava joko ajoneuvon etu- tai takapäätyyn. |
| --- | --- |

7.6.2.4.

Yläkerroksessa vähintään yksi varauloskäynti on sijoitettava joko ajoneuvon etu- tai takapäätyyn.

7.6.4.   Kaikkia käyttöovia koskevat tekniset vaatimukset

| 7.6.4.6. | Jos suora näkyvyys ei riitä, on asennettava optisia tai muita laitteita, jotta kuljettaja pystyy havaitsemaan istuimeltaan matkustajan muun kuin automaattisesti toimivan käyttöoven välittömässä läheisyydessä ajoneuvon ulkopuolella. Alaluokan I ajoneuvojen tapauksessa tätä vaatimusta sovelletaan myös kaikkien käyttöovien sisäpuolella ja kerrostenvälisen portaikon välittömässä läheisyydessä yläkerroksessa. |
| --- | --- |

7.6.4.6.

Jos suora näkyvyys ei riitä, on asennettava optisia tai muita laitteita, jotta kuljettaja pystyy havaitsemaan istuimeltaan matkustajan muun kuin automaattisesti toimivan käyttöoven välittömässä läheisyydessä ajoneuvon ulkopuolella. Alaluokan I ajoneuvojen tapauksessa tätä vaatimusta sovelletaan myös kaikkien käyttöovien sisäpuolella ja kerrostenvälisen portaikon välittömässä läheisyydessä yläkerroksessa.

7.6.7.   Hätäovia koskevat tekniset vaatimukset

| 7.6.7.3. | Jokaisen hallintalaitteen tai muun laitteen, joka on tarkoitettu alakerroksen hätäoven avaamiseen ulkopuolelta, on oltava 1 000–1 500 mm:n korkeudella maasta ja enintään 500 mm:n etäisyydellä ovesta. Alaluokkien I, II ja III ajoneuvoissa jokaisen hallintalaitteen tai muun laitteen, joka on tarkoitettu hätäoven avaamiseen sisäpuolelta, on oltava 1 000–1 500 mm:n korkeudella lattian tai hallintalaitetta lähimpänä olevan askelman yläpinnasta ja enintään 500 mm:n etäisyydellä ovesta. Tätä ei sovelleta ohjaamossa sijaitseviin hallintalaitteisiin. |
| --- | --- |

7.6.7.3.

Jokaisen hallintalaitteen tai muun laitteen, joka on tarkoitettu alakerroksen hätäoven avaamiseen ulkopuolelta, on oltava 1 000–1 500 mm:n korkeudella maasta ja enintään 500 mm:n etäisyydellä ovesta. Alaluokkien I, II ja III ajoneuvoissa jokaisen hallintalaitteen tai muun laitteen, joka on tarkoitettu hätäoven avaamiseen sisäpuolelta, on oltava 1 000–1 500 mm:n korkeudella lattian tai hallintalaitetta lähimpänä olevan askelman yläpinnasta ja enintään 500 mm:n etäisyydellä ovesta. Tätä ei sovelleta ohjaamossa sijaitseviin hallintalaitteisiin.

7.7.5.   Käytävät (katso kuva 1)

| 7.7.5.1. | Ajoneuvon käytävien on oltava suunniteltu ja rakennettu siten, että mittausvälinettä, joka koostuu kahdesta sama-akselisesta mallineesta, joiden väliin on asetettu käänteisesti katkaistu kartio, voidaan kuljettaa siinä vapaasti; mittausvälineen mitat ovat seuraavat (millimetreinä): | Alaluokka I (38) | Alaluokka II (38) | Alaluokka III (38) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ylä- (2.)/Ala- (1.) kerros: | 2. krs | 1. krs | 2. krs | 1. krs | 2. krs | 1. krs |
| Alemman sylinterin halkaisija | 450 | 450 | 350 | 350 | 300 | 300 |
| Alemman sylinterin korkeus | 900 | 1 020
  (900/ 990) | 900 | 1 020
  (900/ 990) | 900 | 1 020
  (900/ 990) |
| Ylemmän sylinterin halkaisija | 550 | 550 | 550 | 550 | 450 | 450 |
| Ylemmän sylinterin korkeus | 500 | 500 | 500 | 500 | 500 | 500 |
| Kokonaiskorkeus | 1 680 | 1 800
  (1 680/ 1 770) | 1 680 | 1 800
  (1 680/ 1 770) | 180 | 1 800
  (1 680/ 1 770) |

7.7.5.1.

Ajoneuvon käytävien on oltava suunniteltu ja rakennettu siten, että mittausvälinettä, joka koostuu kahdesta sama-akselisesta mallineesta, joiden väliin on asetettu käänteisesti katkaistu kartio, voidaan kuljettaa siinä vapaasti; mittausvälineen mitat ovat seuraavat (millimetreinä):

Alaluokka I (38)

Alaluokka II (38)

Alaluokka III (38)

Ylä- (2.)/Ala- (1.) kerros:

2. krs

1. krs

2. krs

1. krs

2. krs

1. krs

Alemman sylinterin halkaisija

450

450

350

350

300

300

Alemman sylinterin korkeus

900

1 020

(900/ 990)

900

1 020

(900/ 990)

900

1 020

(900/ 990)

Ylemmän sylinterin halkaisija

550

550

550

550

450

450

Ylemmän sylinterin korkeus

500

500

500

500

500

500

Kokonaiskorkeus

1 680

1 800

(1 680/ 1 770)

1 680

1 800

(1 680/ 1 770)

180

1 800

(1 680/ 1 770)

Mittausväline voi joutua kosketukseen mahdollisten seisoville matkustajille tarkoitettujen tukilenkkien kanssa ja siirtää niitä. Sylinterin yläosan halkaisija voi olla pienennetty huipustaan 300 mm:iin, jos sitä on viistottu enintään 30 astetta vaakatasoon nähden (kuva 1).

| 7.7.5.4. | Nivellinja-autoissa kohdassa 7.7.5.1 määritettyä mittausvälinettä on voitava kuljettaa esteettä molemmissa kerroksissa nivelosan läpi, jonka läpi matkustajat voivat kulkea. Mikään osa kyseisen osan pehmeästä eristeestä, palkeiden osat mukaan lukien, ei saa työntyä käytävälle. |
| --- | --- |

7.7.5.4.

Nivellinja-autoissa kohdassa 7.7.5.1 määritettyä mittausvälinettä on voitava kuljettaa esteettä molemmissa kerroksissa nivelosan läpi, jonka läpi matkustajat voivat kulkea. Mikään osa kyseisen osan pehmeästä eristeestä, palkeiden osat mukaan lukien, ei saa työntyä käytävälle.

| 7.7.5.10. | Kohdassa 7.7.5.1 tarkoitetun mittausvälineen kokonaiskorkeutta voidaan pienentää:






  a) | 1 800 mm:stä 1 680 mm:iin missä tahansa osassa alakerroksen käytävää taaksepäin poikittaisesta pystytasosta, joka sijaitsee 1 500 mm taka-akselin keskilinjasta eteenpäin (etummaisesta taka-akselista, jos ajoneuvossa on useampi kuin yksi taka-akseli); |
| --- | --- | --- |

7.7.5.10.

Kohdassa 7.7.5.1 tarkoitetun mittausvälineen kokonaiskorkeutta voidaan pienentää:

a)

1 800 mm:stä 1 680 mm:iin missä tahansa osassa alakerroksen käytävää taaksepäin poikittaisesta pystytasosta, joka sijaitsee 1 500 mm taka-akselin keskilinjasta eteenpäin (etummaisesta taka-akselista, jos ajoneuvossa on useampi kuin yksi taka-akseli);

| b) | 1 800 mm:stä 1 770 mm:iin, jos kyseessä on etuakselista eteenpäin sijaitseva käyttöovi missä tahansa osassa käytävää kahden poikittaisen pystytason välissä, jotka sijaitsevat 800 mm etuakselin keskilinjasta eteen- ja taaksepäin. |
| --- | --- |

b)

1 800 mm:stä 1 770 mm:iin, jos kyseessä on etuakselista eteenpäin sijaitseva käyttöovi missä tahansa osassa käytävää kahden poikittaisen pystytason välissä, jotka sijaitsevat 800 mm etuakselin keskilinjasta eteen- ja taaksepäin.

7.7.7.   Askelmat

| 7.7.7.1. | Alaviite (1): Enintään 850 mm alakerroksen hätäoven luona ja enintään 1 500 mm yläkerroksen hätäoven luona. |
| --- | --- |

7.7.7.1.

Alaviite (1): Enintään 850 mm alakerroksen hätäoven luona ja enintään 1 500 mm yläkerroksen hätäoven luona.

| 7.7.8.6. | Istumapaikan yläpuolella oleva vapaa tila |
| --- | --- |

7.7.8.6.

Istumapaikan yläpuolella oleva vapaa tila

| 7.7.8.6.1. | Jokaisen istumapaikan yläpuolella on oltava vapaa tila, jonka korkeus on vähintään 900 mm mitattuna kuormittamattoman istuinosan ylimmältä kohdalta. Tämä vapaa tila saa ulottua koko istuinalueen ja siihen kuuluvan jalkatilan yli pystysuoraan. Yläkerroksessa tämä vapaa tila voidaan vähentää 850 mm:iin. |
| --- | --- |

7.7.8.6.1.

Jokaisen istumapaikan yläpuolella on oltava vapaa tila, jonka korkeus on vähintään 900 mm mitattuna kuormittamattoman istuinosan ylimmältä kohdalta. Tämä vapaa tila saa ulottua koko istuinalueen ja siihen kuuluvan jalkatilan yli pystysuoraan. Yläkerroksessa tämä vapaa tila voidaan vähentää 850 mm:iin.

7.7.12.   Kerrostenvälinen portaikko (katso liite 4, kuva 1)

| 7.7.12.1. | Kerrostenvälisen portaikon on vähimmäisleveydeltään oltava niin rakennettu, että se sallii liitteen 4 kuvassa 1 määritetyn yksipuolista ovea varten tehdyn mallineen vapaan kulun. Levyä on liikutettava alakerroksen käytävältä alkaen ylös viimeiselle askelmalle portaikkoa käyttävän henkilön liikkeen todennäköiseen suuntaan. |
| --- | --- |

7.7.12.1.

Kerrostenvälisen portaikon on vähimmäisleveydeltään oltava niin rakennettu, että se sallii liitteen 4 kuvassa 1 määritetyn yksipuolista ovea varten tehdyn mallineen vapaan kulun. Levyä on liikutettava alakerroksen käytävältä alkaen ylös viimeiselle askelmalle portaikkoa käyttävän henkilön liikkeen todennäköiseen suuntaan.

| 7.7.12.2. | Kerrostenvälisten portaikkojen on oltava niin rakennetut, että kun ajoneuvo jarruttaa voimakkaasti liikkuessaan eteenpäin, matkustajalla ei ole vaaraa kaatua alas.
  Tätä vaatimusta pidetään täytettynä, jos vähintään yksi seuraavista edellytyksistä täyttyy: |
| --- | --- |

7.7.12.2.

Kerrostenvälisten portaikkojen on oltava niin rakennetut, että kun ajoneuvo jarruttaa voimakkaasti liikkuessaan eteenpäin, matkustajalla ei ole vaaraa kaatua alas.

Tätä vaatimusta pidetään täytettynä, jos vähintään yksi seuraavista edellytyksistä täyttyy:

| 7.7.12.2.1. | mikään osa portaikkoa ei laskeudu eteenpäin; |
| --- | --- |

7.7.12.2.1.

mikään osa portaikkoa ei laskeudu eteenpäin;

| 7.7.12.2.2. | portaikko on varustettu turvalaitteella tai vastaavalla laitteella; |
| --- | --- |

7.7.12.2.2.

portaikko on varustettu turvalaitteella tai vastaavalla laitteella;

| 7.7.12.2.3. | portaikon yläpäässä on automaattinen laite, joka estää portaikon käytön ajoneuvon ollessa liikkeessä; tämän laitteen on oltava helppokäyttöinen hätätilanteessa. |
| --- | --- |

7.7.12.2.3.

portaikon yläpäässä on automaattinen laite, joka estää portaikon käytön ajoneuvon ollessa liikkeessä; tämän laitteen on oltava helppokäyttöinen hätätilanteessa.

| 7.7.12.3. | Käyttämällä kohdassa 7.7.5.1 kuvattua sylinteriä on varmistettava, että käytäviltä (yläkerros ja alakerros) pääsee portaikkoon riittävän helposti. |
| --- | --- |

7.7.12.3.

Käyttämällä kohdassa 7.7.5.1 kuvattua sylinteriä on varmistettava, että käytäviltä (yläkerros ja alakerros) pääsee portaikkoon riittävän helposti.

7.11.   Kaiteet ja kädensijat

7.11.5.   Kerrostenvälisten portaikkojen kaiteet ja kädensijat

| 7.11.5.1. | Kaikkien kerrostenvälisten portaikkojen molemmat puolet on varustettava sopivilla kaiteilla tai kädensijoilla. Ne on sijoitettava 800–1 100 mm jokaisen askelman reunan yläpuolelle. |
| --- | --- |

7.11.5.1.

Kaikkien kerrostenvälisten portaikkojen molemmat puolet on varustettava sopivilla kaiteilla tai kädensijoilla. Ne on sijoitettava 800–1 100 mm jokaisen askelman reunan yläpuolelle.

| 7.11.5.2. | Kaiteet ja/tai kädensijat on sijoitettava niin, että henkilö, joka seisoo ylä- tai alakerroksessa kerrostenvälisen portaikon vieressä tai läheisillä askelmilla, voi tarttua niihin. Tarttumakohtien on sijaittava pystysuoraan 800–1 100 mm alakerroksen tai jokaisen askelman pinnan yläpuolella, ja: |
| --- | --- |

7.11.5.2.

Kaiteet ja/tai kädensijat on sijoitettava niin, että henkilö, joka seisoo ylä- tai alakerroksessa kerrostenvälisen portaikon vieressä tai läheisillä askelmilla, voi tarttua niihin. Tarttumakohtien on sijaittava pystysuoraan 800–1 100 mm alakerroksen tai jokaisen askelman pinnan yläpuolella, ja:

| 7.11.5.2.1. | alakerroksessa seisovan henkilön kannalta sopivassa kohdassa korkeintaan 400 mm ensimmäisen askelman ulkoreunalta sisäänpäin, ja |
| --- | --- |

7.11.5.2.1.

alakerroksessa seisovan henkilön kannalta sopivassa kohdassa korkeintaan 400 mm ensimmäisen askelman ulkoreunalta sisäänpäin, ja

| 7.11.5.2.2. | sopivassa kohdassa yksittäiseen askelmaan nähden, ei ulospäin kyseisen askelman ulkoreunasta ja korkeintaan 600 mm sisäänpäin samasta reunasta. |
| --- | --- |

7.11.5.2.2.

sopivassa kohdassa yksittäiseen askelmaan nähden, ei ulospäin kyseisen askelman ulkoreunasta ja korkeintaan 600 mm sisäänpäin samasta reunasta.

7.12.   Askelsyvennysten ja alttiina olevien istuimien suojaaminen

| 7.12.2. | Kaksikerroksisen ajoneuvon kerrostenvälisen portaikon syvennys on suojattava yläkerroksessa umpinaisella turvalaitteella, jonka vähimmäiskorkeus on 800 mm lattiasta mitattuna. Turvalaitteen alareuna saa olla korkeintaan 100 mm lattiasta. |
| --- | --- |

7.12.2.

Kaksikerroksisen ajoneuvon kerrostenvälisen portaikon syvennys on suojattava yläkerroksessa umpinaisella turvalaitteella, jonka vähimmäiskorkeus on 800 mm lattiasta mitattuna. Turvalaitteen alareuna saa olla korkeintaan 100 mm lattiasta.

| 7.12.3. | Yläkerroksen etummaisilla istuimilla olevien matkustajien edessä oleva tuulilasi on varustettava pehmustetulla turvalaitteella. Tämän suojan yläreunan on sijaittava pystysuoraan 800–900 mm matkustajan jalkojen alla olevan lattian yläpuolella. |
| --- | --- |

7.12.3.

Yläkerroksen etummaisilla istuimilla olevien matkustajien edessä oleva tuulilasi on varustettava pehmustetulla turvalaitteella. Tämän suojan yläreunan on sijaittava pystysuoraan 800–900 mm matkustajan jalkojen alla olevan lattian yläpuolella.

| 7.12.4. | Portaikon jokaisen askelman etureunan on oltava suljettu. |
| --- | --- |

7.12.4.

Portaikon jokaisen askelman etureunan on oltava suljettu.

LIITE 9

Lisäys

Kuva 1

KÄYTÄVÄT

(katso liitteen 9 kohta 7.7.5)

Image

| | B (mm) | C (mm) | D (mm) | E (mm) (39) | F (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alaluokka I | 550 | 450 | 500 | 1 800
  (1 680/1 770) | 1 020
  (900/990) |
| Alaluokka II | 550 | 350 | 500 | 1 800
  (1 680/1 770) | 1 020
  (900/990) |
| Alaluokka III | 450 | 300 (220 sivuttain liikkuvien istuinten ollessa kyseessä) | 500 | 1 800
  (1 680 /1 770) | 1 020
  (900/990) |

B (mm)

C (mm)

D (mm)

E (mm) (39)

F (mm)

Alaluokka I

550

450

500

1 800

(1 680/1 770)

1 020

(900/990)

Alaluokka II

550

350

500

1 800

(1 680/1 770)

1 020

(900/990)

Alaluokka III

450

300 (220 sivuttain liikkuvien istuinten ollessa kyseessä)

500

1 800

(1 680 /1 770)

1 020

(900/990)

LIITE 10

ERILLISTEN TEKNISTEN YKSIKÖIDEN TYYPPIHYVÄKSYNTÄ JA ERILLISENÄ TEKNISENÄ YKSIKKÖNÄ HYVÄKSYTYLLÄ KORILLA VARUSTETUN AJONEUVON TYYPPIHYVÄKSYNTÄ

1.   ERILLISEN TEKNISEN YKSIKÖN TYYPPIHYVÄKSYNTÄ

| 1.1. | Jotta ajoneuvon korille voitaisiin myöntää tämän säännön mukainen tyyppihyväksyntä erillisenä teknisenä yksikkönä, valmistajan on osoitettava hyväksyvälle viranomaiselle valmistajan ilmoittamien vaatimusten täyttyminen. Tämän säännön mukaiset muut vaatimukset on täytettävä ja osoitettava tämän liitteen kohdan 2 mukaisesti. |
| --- | --- |

1.1.

Jotta ajoneuvon korille voitaisiin myöntää tämän säännön mukainen tyyppihyväksyntä erillisenä teknisenä yksikkönä, valmistajan on osoitettava hyväksyvälle viranomaiselle valmistajan ilmoittamien vaatimusten täyttyminen. Tämän säännön mukaiset muut vaatimukset on täytettävä ja osoitettava tämän liitteen kohdan 2 mukaisesti.

| 1.2. | Hyväksyntä voidaan myöntää ehdollisesti siten, että valmiin ajoneuvon on täytettävä tietyt vaatimukset (esimerkiksi oikeanlainen alusta, käyttöä tai asennusta koskeva rajoitus jne.). Nämä vaatimukset on merkittävä hyväksyntätodistukseen. |
| --- | --- |

1.2.

Hyväksyntä voidaan myöntää ehdollisesti siten, että valmiin ajoneuvon on täytettävä tietyt vaatimukset (esimerkiksi oikeanlainen alusta, käyttöä tai asennusta koskeva rajoitus jne.). Nämä vaatimukset on merkittävä hyväksyntätodistukseen.

| 1.3. | Tällaiset vaatimukset on ilmoitettava asianmukaisessa muodossa ajoneuvon korin ostajalle tai ajoneuvon seuraavan vaiheen valmistajalle. |
| --- | --- |

1.3.

Tällaiset vaatimukset on ilmoitettava asianmukaisessa muodossa ajoneuvon korin ostajalle tai ajoneuvon seuraavan vaiheen valmistajalle.

2.   ERILLISENÄ TEKNISENÄ YKSIKKÖNÄ HYVÄKSYTYLLÄ KORILLA VARUSTETUN AJONEUVON TYYPPIHYVÄKSYNTÄ

| 2.1. | Jotta erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyllä korilla varustetulle ajoneuvolle voitaisiin myöntää tämän säännön mukainen tyyppihyväksyntä, valmistajan on osoitettava hyväksyvälle viranomaiselle, että ajoneuvo täyttää ne tämän säännön vaatimukset, joita ei vielä täytetty eikä osoitettu kohdan 1 mukaisessa tyyppihyväksynnässä, jolloin otetaan huomioon keskeneräiselle ajoneuvolle aiemmin myönnetty tyyppihyväksyntä. |
| --- | --- |

2.1.

Jotta erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyllä korilla varustetulle ajoneuvolle voitaisiin myöntää tämän säännön mukainen tyyppihyväksyntä, valmistajan on osoitettava hyväksyvälle viranomaiselle, että ajoneuvo täyttää ne tämän säännön vaatimukset, joita ei vielä täytetty eikä osoitettu kohdan 1 mukaisessa tyyppihyväksynnässä, jolloin otetaan huomioon keskeneräiselle ajoneuvolle aiemmin myönnetty tyyppihyväksyntä.

| 2.2. | Kohdan 1.2 mukaisesti asetetut vaatimukset on täytettävä. |
| --- | --- |

2.2.

Kohdan 1.2 mukaisesti asetetut vaatimukset on täytettävä.

LIITE 11

MASSAT JA MITAT

| 1. | Tätä liitettä sovelletaan luokkien M2 ja M3 ajoneuvojen niihin massoihin ja mittoihin, jotka ovat tarpeen ajoneuvon yleisen rakenteen tyyppihyväksynnässä. |
| --- | --- |

1.

Tätä liitettä sovelletaan luokkien M2 ja M3 ajoneuvojen niihin massoihin ja mittoihin, jotka ovat tarpeen ajoneuvon yleisen rakenteen tyyppihyväksynnässä.

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä liitteessä tarkoitetaan

| 2.1. | (varattu) |
| --- | --- |

2.1.

(varattu)

| 2.2. | (varattu) |
| --- | --- |

2.2.

(varattu)

| 2.3. | ’akseliryhmällä’ akseleita, jotka ovat telin osia. Kahden akselin ryhmää kutsutaan tandemiksi ja kolmiakselista ryhmää kolmiakseliseksi teliksi. Määritelmän mukaisesti yksittäisakselin katsotaan muodostavan yhden akselin ryhmän. |
| --- | --- |

2.3.

’akseliryhmällä’ akseleita, jotka ovat telin osia. Kahden akselin ryhmää kutsutaan tandemiksi ja kolmiakselista ryhmää kolmiakseliseksi teliksi. Määritelmän mukaisesti yksittäisakselin katsotaan muodostavan yhden akselin ryhmän.

| 2.4. | ’ajoneuvon mitoilla’ valmistajan ilmoittamia ajoneuvon mittoja, jotka perustuvat ajoneuvon rakenteeseen. |
| --- | --- |

2.4.

’ajoneuvon mitoilla’ valmistajan ilmoittamia ajoneuvon mittoja, jotka perustuvat ajoneuvon rakenteeseen.

| 2.4.1. | ’ajoneuvon pituudella’ mittaa, joka mitataan ISO-standardin 612-1978 termin nro 6.1 mukaisesti.
  Kyseisen standardin määräysten lisäksi ajoneuvon pituutta mitattaessa ei oteta huomioon seuraavia laitteita:






  — | pyyhin- ja pesulaitteet, |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

’ajoneuvon pituudella’ mittaa, joka mitataan ISO-standardin 612-1978 termin nro 6.1 mukaisesti.

Kyseisen standardin määräysten lisäksi ajoneuvon pituutta mitattaessa ei oteta huomioon seuraavia laitteita:

—

pyyhin- ja pesulaitteet,

| — | etu- tai takamerkintäkilvet, |
| --- | --- |

—

etu- tai takamerkintäkilvet,

| — | tullisinettien kiinnityslaitteet ja niiden suojaus, |
| --- | --- |

—

tullisinettien kiinnityslaitteet ja niiden suojaus,

| — | kuormapeitteen kiinnitysvälineet ja niiden suojaus, |
| --- | --- |

—

kuormapeitteen kiinnitysvälineet ja niiden suojaus,

| — | valaistuslaitteet, |
| --- | --- |

—

valaistuslaitteet,

| — | peilit ja muut epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet, |
| --- | --- |

—

peilit ja muut epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet,

| — | valvonnan apulaitteet, |
| --- | --- |

—

valvonnan apulaitteet,

| — | ilmanottoputket, |
| --- | --- |

—

ilmanottoputket,

| — | vaihtokuormatilan kiinnitysvasteet, |
| --- | --- |

—

vaihtokuormatilan kiinnitysvasteet,

| — | astinlaudat ja kädensijat, |
| --- | --- |

—

astinlaudat ja kädensijat,

| — | puskurikumit ja niiden kaltaiset varusteet, |
| --- | --- |

—

puskurikumit ja niiden kaltaiset varusteet,

| — | ajoasennossa olevat nostolavat, rampit ja vastaavanlaiset laitteistot, jotka eivät ylitä 300:aa millimetriä, edellyttäen että ajoneuvon kuormauskapasiteetti ei kasva, |
| --- | --- |

—

ajoasennossa olevat nostolavat, rampit ja vastaavanlaiset laitteistot, jotka eivät ylitä 300:aa millimetriä, edellyttäen että ajoneuvon kuormauskapasiteetti ei kasva,

| — | moottoriajoneuvojen kytkentälaitteet, |
| --- | --- |

—

moottoriajoneuvojen kytkentälaitteet,

| — | sähkökäyttöisten ajoneuvojen virroitintangot, |
| --- | --- |

—

sähkökäyttöisten ajoneuvojen virroitintangot,

| — | ulkopuoliset häikäisysuojat. |
| --- | --- |

—

ulkopuoliset häikäisysuojat.

| 2.4.2. | ’ajoneuvon leveydellä’ mittaa, joka mitataan ISO-standardin 612-1978 termin nro 6.2 mukaisesti.
  Kyseisen standardin määräysten lisäksi ajoneuvon leveyttä mitattaessa ei oteta huomioon seuraavia laitteita:






  — | tullisinettien kiinnityslaitteet ja niiden suojaus, |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

’ajoneuvon leveydellä’ mittaa, joka mitataan ISO-standardin 612-1978 termin nro 6.2 mukaisesti.

Kyseisen standardin määräysten lisäksi ajoneuvon leveyttä mitattaessa ei oteta huomioon seuraavia laitteita:

—

tullisinettien kiinnityslaitteet ja niiden suojaus,

| — | kuormapeitteen kiinnitysvälineet ja niiden suojaus, |
| --- | --- |

—

kuormapeitteen kiinnitysvälineet ja niiden suojaus,

| — | renkaan rikkoutumisen ilmaisimet, |
| --- | --- |

—

renkaan rikkoutumisen ilmaisimet,

| — | esiintyöntyvät joustavat roiskeenestojärjestelmän osat, |
| --- | --- |

—

esiintyöntyvät joustavat roiskeenestojärjestelmän osat,

| — | valaistuslaitteet, |
| --- | --- |

—

valaistuslaitteet,

| — | ajoasennossa olevat rampit, nostolavat ja vastaavanlaiset laitteistot edellyttäen, etteivät ne ulotu 10:tä millimetriä kauemmas ajoneuvon sivusta ja että ramppien eteenpäin tai taaksepäin suuntautuvat kulmat pyöristetään vähintään 5 millimetrin säteeseen; reunat on pyöristettävä vähintään 2,5 millimetrin säteeseen, |
| --- | --- |

—

ajoasennossa olevat rampit, nostolavat ja vastaavanlaiset laitteistot edellyttäen, etteivät ne ulotu 10:tä millimetriä kauemmas ajoneuvon sivusta ja että ramppien eteenpäin tai taaksepäin suuntautuvat kulmat pyöristetään vähintään 5 millimetrin säteeseen; reunat on pyöristettävä vähintään 2,5 millimetrin säteeseen,

| — | peilit ja muut epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet, |
| --- | --- |

—

peilit ja muut epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet,

| — | rengaspaineen ilmaisimet, |
| --- | --- |

—

rengaspaineen ilmaisimet,

| — | nostettavat portaat, |
| --- | --- |

—

nostettavat portaat,

| — | renkaan kylkien pullistuma, joka on välittömästi renkaan ja maan kosketuspisteen yläpuolella, |
| --- | --- |

—

renkaan kylkien pullistuma, joka on välittömästi renkaan ja maan kosketuspisteen yläpuolella,

| — | valvonnan apulaitteet, |
| --- | --- |

—

valvonnan apulaitteet,

| — | linja-autojen sisään vedettävissä olevat, ohjausjärjestelmissä käytettäviksi tarkoitetut sivuittaisohjauslaitteet, kun ne eivät ole sisään vedettyinä. |
| --- | --- |

—

linja-autojen sisään vedettävissä olevat, ohjausjärjestelmissä käytettäviksi tarkoitetut sivuittaisohjauslaitteet, kun ne eivät ole sisään vedettyinä.

| 2.4.3. | ’ajoneuvon korkeudella’ mittaa, joka mitataan ISO-standardin 612-1978 termin nro 6.3 mukaisesti.
  Tämän standardin määräysten lisäksi ajoneuvon korkeutta mitattaessa ei oteta huomioon seuraavia laitteita:






  — | antennit, |
| --- | --- | --- |

2.4.3.

’ajoneuvon korkeudella’ mittaa, joka mitataan ISO-standardin 612-1978 termin nro 6.3 mukaisesti.

Tämän standardin määräysten lisäksi ajoneuvon korkeutta mitattaessa ei oteta huomioon seuraavia laitteita:

—

antennit,

| — | virroittimet tai virroitintangot yläasennossaan. |
| --- | --- |

—

virroittimet tai virroitintangot yläasennossaan.

Jos ajoneuvossa on akselinnostolaite, tämän laitteen vaikutus on otettava huomioon.

| 2.5. | (varattu) |
| --- | --- |

2.5.

(varattu)

| 2.6. | (varattu) |
| --- | --- |

2.6.

(varattu)

| 2.7. | ’suurimmalla teknisesti sallitulla akselimassalla (m)’ ajoneuvon valmistajan ilmoittamaa suurinta akseliin kohdistuvaa kuormaa vastaavaa massaa, joka perustuu ajoneuvon ja akselin rakenteeseen. |
| --- | --- |

2.7.

’suurimmalla teknisesti sallitulla akselimassalla (m)’ ajoneuvon valmistajan ilmoittamaa suurinta akseliin kohdistuvaa kuormaa vastaavaa massaa, joka perustuu ajoneuvon ja akselin rakenteeseen.

| 2.8. | ’suurimmalla teknisesti sallitulla akseliryhmän massalla (μ)’ ajoneuvon valmistajan ilmoittamaa suurinta akseliryhmään kohdistuvaa kuormaa vastaavaa massaa, joka perustuu sekä ajoneuvon että akseliryhmän rakenteeseen. |
| --- | --- |

2.8.

’suurimmalla teknisesti sallitulla akseliryhmän massalla (μ)’ ajoneuvon valmistajan ilmoittamaa suurinta akseliryhmään kohdistuvaa kuormaa vastaavaa massaa, joka perustuu sekä ajoneuvon että akseliryhmän rakenteeseen.

| 2.9. | ’hinattavalla massalla’ hinattavan ajoneuvon (hinattavien ajoneuvojen) aksel(e)ille kohdistuvaa kokonaiskuormaa tienpinnan tasolla. |
| --- | --- |

2.9.

’hinattavalla massalla’ hinattavan ajoneuvon (hinattavien ajoneuvojen) aksel(e)ille kohdistuvaa kokonaiskuormaa tienpinnan tasolla.

| 2.10. | ’suurimmalla teknisesti sallitulla hinattavalla massalla (TM)’ valmistajan ilmoittamaa suurinta hinattavaa massaa. |
| --- | --- |

2.10.

’suurimmalla teknisesti sallitulla hinattavalla massalla (TM)’ valmistajan ilmoittamaa suurinta hinattavaa massaa.

| 2.11. | ’suurimmalla teknisesti sallitulla moottoriajoneuvon kytkentäkohtaan kohdistuvalla massalla’ tarkoitetaan massaa, joka vastaa valmistajan ilmoittamaa, moottoriajoneuvon ja/tai kytkentälaitteen rakenteeseen perustuvaa suurinta sallittua kytkentäkohtaan kohdistuvaa staattista pystysuoraa kuormitusta. Määritelmän mukaisesti tämä massa ei sisällä moottoriajoneuvon kytkentälaitteen massaa. |
| --- | --- |

2.11.

’suurimmalla teknisesti sallitulla moottoriajoneuvon kytkentäkohtaan kohdistuvalla massalla’ tarkoitetaan massaa, joka vastaa valmistajan ilmoittamaa, moottoriajoneuvon ja/tai kytkentälaitteen rakenteeseen perustuvaa suurinta sallittua kytkentäkohtaan kohdistuvaa staattista pystysuoraa kuormitusta. Määritelmän mukaisesti tämä massa ei sisällä moottoriajoneuvon kytkentälaitteen massaa.

| 2.12. | (varattu) |
| --- | --- |

2.12.

(varattu)

| 2.13. | ’suurimmalla teknisesti sallitulla yhdistelmän kokonaismassalla (MC)’ valmistajan ilmoittamaa moottoriajoneuvon ja perävaunu(je)n yhdistelmän kokonaismassaa. |
| --- | --- |

2.13.

’suurimmalla teknisesti sallitulla yhdistelmän kokonaismassalla (MC)’ valmistajan ilmoittamaa moottoriajoneuvon ja perävaunu(je)n yhdistelmän kokonaismassaa.

| 2.14. | ’akselinnostolaitteella’ ajoneuvoon kiinteästi asennettua laitetta, jolla akseliin (akseleihin) kohdistuvaa kuormitusta voidaan pienentää tai suurentaa ajoneuvon kuormitustilanteiden mukaisesti:






  a) | joko nostamalla pyörät maasta / laskemalla ne maahan; |
| --- | --- | --- |

2.14.

’akselinnostolaitteella’ ajoneuvoon kiinteästi asennettua laitetta, jolla akseliin (akseleihin) kohdistuvaa kuormitusta voidaan pienentää tai suurentaa ajoneuvon kuormitustilanteiden mukaisesti:

a)

joko nostamalla pyörät maasta / laskemalla ne maahan;

| b) | tai nostamatta pyöriä maasta (esimerkiksi jos käytössä on ilmajousitus- tai muu järjestelmä); |
| --- | --- |

b)

tai nostamatta pyöriä maasta (esimerkiksi jos käytössä on ilmajousitus- tai muu järjestelmä);

renkaiden kulumisen pienentämiseksi, kun ajoneuvoa ei ole kuormitettu suurimpaan sallittuun massaan ja/tai moottoriajoneuvojen tai ajoneuvoyhdistelmien liikkeellelähdön (ajon) helpottamiseksi liukkaalla alustalla lisäämällä vetävään akseliin kohdistuvaa kuormitusta.

| 3. | (varattu) |
| --- | --- |

3.

(varattu)

| 4. | (varattu) |
| --- | --- |

4.

(varattu)

| 5. | (varattu) |
| --- | --- |

5.

(varattu)

| 6. | (varattu) |
| --- | --- |

6.

(varattu)

7.   VAATIMUKSET

7.1.   Ajokuntoisen ajoneuvon massan ja sen akseleille jakautumisen mittaaminen

Ajokuntoisen ajoneuvon massa ja sen jakautuminen akseleille mitataan tämän säännön kohdan 3.4 mukaisesti toimitetusta ajoneuvosta (ajoneuvoista) sen ollessa paikallaan ja pyörien ollessa suunnattuina suoraan eteenpäin. Jos mitatut massat poikkeavat enintään 3 prosenttia valmistajan vastaaville samaa tyyppiä edustaville teknisille konfiguraatioille ilmoittamista massoista tai enintään 5 prosenttia, jos kyseessä on massaltaan enintään 3 500 kg:n luokan M2 ajoneuvo, käytetään valmistajan ajokuntoiselle ajoneuvolle ilmoittamia massoja ja niiden jakautumista akseleille seuraavien vaatimusten osalta. Muutoin käytetään mitattuja massoja ja tutkimuslaitos voi tarvittaessa tehdä lisämittauksia muille kuin tämän säännön kohdassa 3.4 tarkoitetuille ajoneuvoille.

| 7.2. | (varattu) |
| --- | --- |

7.2.

(varattu)

| 7.3. | (varattu) |
| --- | --- |

7.3.

(varattu)

7.4.   Massan jakautumista koskevat laskelmat

7.4.1.   Laskentamenetelmä

| 7.4.1.1. | Valmistaja ilmoittaa testeistä vastaavalle tutkimuslaitokselle jäljempänä määrättyjä massan jakautumista koskevia laskelmia varten (taulukkona tai muussa sopivassa muodossa) ne tiedot ajoneuvotyypin kaikista teknisistä konfiguraatioista, jotka tarvitaan ajoneuvon suurimman teknisesti sallitun kokonaismassan, suurimpien teknisesti sallittujen akseli- ja akseliryhmämassojen, suurimman teknisesti sallitun hinattavan massan ja yhdistelmän suurimman teknisesti sallitun kokonaismassan selvittämiseksi. |
| --- | --- |

7.4.1.1.

Valmistaja ilmoittaa testeistä vastaavalle tutkimuslaitokselle jäljempänä määrättyjä massan jakautumista koskevia laskelmia varten (taulukkona tai muussa sopivassa muodossa) ne tiedot ajoneuvotyypin kaikista teknisistä konfiguraatioista, jotka tarvitaan ajoneuvon suurimman teknisesti sallitun kokonaismassan, suurimpien teknisesti sallittujen akseli- ja akseliryhmämassojen, suurimman teknisesti sallitun hinattavan massan ja yhdistelmän suurimman teknisesti sallitun kokonaismassan selvittämiseksi.

| 7.4.1.2. | Tehdään soveltuvat laskelmat sen varmistamiseksi, että jokainen tyyppiä edustava tekninen konfiguraatio täyttää seuraavat vaatimukset. Laskelmat voidaan näin ollen rajoittaa pahimpiin tapauksiin. |
| --- | --- |

7.4.1.2.

Tehdään soveltuvat laskelmat sen varmistamiseksi, että jokainen tyyppiä edustava tekninen konfiguraatio täyttää seuraavat vaatimukset. Laskelmat voidaan näin ollen rajoittaa pahimpiin tapauksiin.

| 7.4.1.3. | Seuraavissa vaatimuksissa merkinnät M, mi, μj, TM ja MC osoittavat vastaavasti seuraavia parametreja, joiden on täytettävä kohdan 7.4 vaatimukset:






  M = | ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa, |
| --- | --- | --- |
| mi = | akselin ’i’ suurin teknisesti sallittu akselimassa, jossa i vaihtelee yhdestä ajoneuvon akselien kokonaislukumäärään, |
| μj = | akseliryhmän ’j’ suurin teknisesti sallittu akseliryhmämassa, jossa j vaihtelee yhdestä ajoneuvossa olevien yksittäisakselien ja akseliryhmien kokonaislukumäärään, |
| TM = | suurin teknisesti sallittu hinattava massa, ja |
| MC = | yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa. |

7.4.1.3.

Seuraavissa vaatimuksissa merkinnät M, mi, μj, TM ja MC osoittavat vastaavasti seuraavia parametreja, joiden on täytettävä kohdan 7.4 vaatimukset:

M =

ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa,

mi =

akselin ’i’ suurin teknisesti sallittu akselimassa, jossa i vaihtelee yhdestä ajoneuvon akselien kokonaislukumäärään,

μj =

akseliryhmän ’j’ suurin teknisesti sallittu akseliryhmämassa, jossa j vaihtelee yhdestä ajoneuvossa olevien yksittäisakselien ja akseliryhmien kokonaislukumäärään,

TM =

suurin teknisesti sallittu hinattava massa, ja

MC =

yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa.

| 7.4.1.4. | Kun kyseessä on yksittäisakseli, jota edustaa ’i’ akselina ja ’j’ akseliryhmänä, määritelmän mukaan mi = μj. |
| --- | --- |

7.4.1.4.

Kun kyseessä on yksittäisakseli, jota edustaa ’i’ akselina ja ’j’ akseliryhmänä, määritelmän mukaan mi = μj.

| 7.4.1.5. | Ajoneuvoille, joissa on kuormitettavia akseleita, seuraavat laskelmat on tehtävä akselien jousituksen ollessa kuormitettuna normaalia ajokuntoa vastaavasti. Ajoneuvoille, joissa on nostettavat akselit, seuraavat laskelmat on tehtävä akselien ollessa ala-asennossa. |
| --- | --- |

7.4.1.5.

Ajoneuvoille, joissa on kuormitettavia akseleita, seuraavat laskelmat on tehtävä akselien jousituksen ollessa kuormitettuna normaalia ajokuntoa vastaavasti. Ajoneuvoille, joissa on nostettavat akselit, seuraavat laskelmat on tehtävä akselien ollessa ala-asennossa.

| 7.4.1.6. | Valmistaja ilmoittaa akseliryhmien osalta periaatteet, joiden mukaan ryhmään kohdistuva kokonaismassa jakautuu eri akseleille (esimerkiksi jakautumisen ilmaisevin kaavoin tai kaaviokuvin). |
| --- | --- |

7.4.1.6.

Valmistaja ilmoittaa akseliryhmien osalta periaatteet, joiden mukaan ryhmään kohdistuva kokonaismassa jakautuu eri akseleille (esimerkiksi jakautumisen ilmaisevin kaavoin tai kaaviokuvin).

| 7.4.1.7. | (varattu) |
| --- | --- |

7.4.1.7.

(varattu)

| 7.4.2. | (varattu — katso jäljempänä olevat kohdat 7.4.3.1 ja 7.4.4) |
| --- | --- |

7.4.2.

(varattu — katso jäljempänä olevat kohdat 7.4.3.1 ja 7.4.4)

| 7.4.2.1. | Massojen mi summa ei saa olla pienempi kuin massa M. |
| --- | --- |

7.4.2.1.

Massojen mi summa ei saa olla pienempi kuin massa M.

| 7.4.2.2. | Mihinkään akseliryhmään ’j’ kuuluvien kaikkien akselimassojen mi summa ei saa olla pienempi kuin massa μj. Tämän lisäksi mikään massoista mi ei saa olla pienempi kuin se kyseiselle akseliryhmälle voimassa olevien massojen jakautumiskaavojen avulla määritetty osa massasta μj, joka kohdistuu akseliin ’i’. |
| --- | --- |

7.4.2.2.

Mihinkään akseliryhmään ’j’ kuuluvien kaikkien akselimassojen mi summa ei saa olla pienempi kuin massa μj. Tämän lisäksi mikään massoista mi ei saa olla pienempi kuin se kyseiselle akseliryhmälle voimassa olevien massojen jakautumiskaavojen avulla määritetty osa massasta μj, joka kohdistuu akseliin ’i’.

| 7.4.2.3. | Massojen μj summa ei saa olla pienempi kuin massa M. |
| --- | --- |

7.4.2.3.

Massojen μj summa ei saa olla pienempi kuin massa M.

| 7.4.2.4. | Ajokuntoisen ajoneuvon massa lisättynä massalla, joka saadaan kertomalla 75 kg matkustajien lukumäärällä, ja suurimmalla kytkentäkohtaan kohdistuvalla teknisesti sallitulla massalla, saa olla enintään massa M. |
| --- | --- |

7.4.2.4.

Ajokuntoisen ajoneuvon massa lisättynä massalla, joka saadaan kertomalla 75 kg matkustajien lukumäärällä, ja suurimmalla kytkentäkohtaan kohdistuvalla teknisesti sallitulla massalla, saa olla enintään massa M.

| 7.4.2.5. | (varattu) |
| --- | --- |

7.4.2.5.

(varattu)

| 7.4.2.6. | (varattu) |
| --- | --- |

7.4.2.6.

(varattu)

| 7.4.2.7. | MC saa olla enintään M + TM. |
| --- | --- |

7.4.2.7.

MC saa olla enintään M + TM.

7.4.3.   Linja-autoja koskevat vaatimukset

| 7.4.3.1. | Kohdissa 7.4.2.1.–7.4.2.3 ja 7.4.2.7 esitettyjä vaatimuksia on sovellettava. |
| --- | --- |

7.4.3.1.

Kohdissa 7.4.2.1.–7.4.2.3 ja 7.4.2.7 esitettyjä vaatimuksia on sovellettava.

| 7.4.3.2. | Ajokuntoisen ajoneuvon massa, johon on lisätty massa Q kerrottuna istuvien ja seisovien matkustajien lukumäärällä sekä massat WP, B ja BX, sellaisina kuin ne on määritelty kohdassa 7.4.3.3.1, sekä suurin teknisesti sallittu kytkentäkohtaan kohdistuva massa, jos kytkentä on valmistajan asentama, saa olla enintään yhtä suuri kuin massa M. |
| --- | --- |

7.4.3.2.

Ajokuntoisen ajoneuvon massa, johon on lisätty massa Q kerrottuna istuvien ja seisovien matkustajien lukumäärällä sekä massat WP, B ja BX, sellaisina kuin ne on määritelty kohdassa 7.4.3.3.1, sekä suurin teknisesti sallittu kytkentäkohtaan kohdistuva massa, jos kytkentä on valmistajan asentama, saa olla enintään yhtä suuri kuin massa M.

| 7.4.3.3. | Kun ajokuntoinen ajoneuvo on kuormitettu edellä kohdassa 7.4.3.3.1 esitetyssä tilanteessa, mihinkään akseliin kohdistuvaa kuormaa vastaava massa ei saa olla suurempi kuin kyseisen akselin massa mi, eikä mihinkään yksittäisakseliin tai akseliryhmään kohdistuvaa kuormaa vastaava massa saa olla suurempi kuin kyseisen akseliryhmän massa μj. Tämän lisäksi vetävään akseliin kohdistuvaa kuormaa vastaavan massan tai vetäviin akseleihin kohdistuvia kuormia vastaavien massojen on oltava vähintään 25 prosenttia massasta M. |
| --- | --- |

7.4.3.3.

Kun ajokuntoinen ajoneuvo on kuormitettu edellä kohdassa 7.4.3.3.1 esitetyssä tilanteessa, mihinkään akseliin kohdistuvaa kuormaa vastaava massa ei saa olla suurempi kuin kyseisen akselin massa mi, eikä mihinkään yksittäisakseliin tai akseliryhmään kohdistuvaa kuormaa vastaava massa saa olla suurempi kuin kyseisen akseliryhmän massa μj. Tämän lisäksi vetävään akseliin kohdistuvaa kuormaa vastaavan massan tai vetäviin akseleihin kohdistuvia kuormia vastaavien massojen on oltava vähintään 25 prosenttia massasta M.

| 7.4.3.3.1. | Ajokuntoista ajoneuvoa kuormitetaan istuvien matkustajien lukumäärää P vastaavalla massalla massasta Q, seisovien matkustajien lukumäärää SP edustava määrä massoja Q on jakautunut tasaisesti seisoville matkustajille varatulle alueelle S1, ja kyseeseen tulevissa tapauksissa massa WP on jakautunut tasaisesti pyörätuoleille varatulle alueelle, massa B (kg) on jakautunut tasaisesti matkatavaratilaan, ja massa BX (kg) on jakautunut tasaisesti matkatavaroiden kuljetusta varten varustetulle kattopinnalle, missä:
  P on istumapaikkojen lukumäärä.
  S1 on seisoville matkustajille varattu alue. Jos kyseessä on alaluokkaan III tai B kuuluva ajoneuvo, S1 = 0.
  SP, jonka valmistaja ilmoittaa, ei saa olla suurempi kuin arvo S1/SSp, jossa SSp on tavanomainen yhdelle seisovalle matkustajalle varattu, jäljempänä olevassa taulukossa määritelty tila.
  WP (kg) on pyörätuolipaikkojen lukumäärä kerrottuna 250 kg:lla, joka edustaa pyörätuolin ja sen käyttäjän massaa.
  Massalla B (kg), jonka valmistaja ilmoittaa, on oltava numeroarvo, jonka on oltava vähintään 100 × V. Tämä sisältää matkatavaratilan tai ajoneuvon ulkopuolelle kiinnitettävät telineet.
  V on matkatavaratilojen kokonaistilavuus kuutiometreinä. Sellaisia matkatavaratiloja, joita käytetään vain ajoneuvon ulkopuolelta käsin, ei oteta huomioon myönnettäessä hyväksyntä alaluokkaan I tai A kuuluvalle ajoneuvolle.
  Massalla BX, jonka valmistaja ilmoittaa, on oltava numeroarvo, jonka on oltava vähintään 75 kg/m2.
  Kaksikerroksiset ajoneuvot eivät saa olla varustettuja kuljettamaan matkatavaroita katolla, ja siksi kaksikerroksisten ajoneuvojen massan BX on oltava nolla.
  Q:lla ja SSp:llä on seuraavassa taulukossa määrätyt arvot:







  Ajoneuvon alaluokka | Q (kg) yhden matkustajan massa | SSp (m2/matkustaja) tavanomainen tila yhtä seisovaa matkustajaa kohti |
| --- | --- | --- | --- |
| Alaluokat I ja A | 68 | 0,125 |
| Alaluokka II | 71 (40) | 0,15 |
| Alaluokat III ja B | 71 (40) | Ei seisovia matkustajia |

7.4.3.3.1.

Ajokuntoista ajoneuvoa kuormitetaan istuvien matkustajien lukumäärää P vastaavalla massalla massasta Q, seisovien matkustajien lukumäärää SP edustava määrä massoja Q on jakautunut tasaisesti seisoville matkustajille varatulle alueelle S1, ja kyseeseen tulevissa tapauksissa massa WP on jakautunut tasaisesti pyörätuoleille varatulle alueelle, massa B (kg) on jakautunut tasaisesti matkatavaratilaan, ja massa BX (kg) on jakautunut tasaisesti matkatavaroiden kuljetusta varten varustetulle kattopinnalle, missä:

P on istumapaikkojen lukumäärä.

S1 on seisoville matkustajille varattu alue. Jos kyseessä on alaluokkaan III tai B kuuluva ajoneuvo, S1 = 0.

SP, jonka valmistaja ilmoittaa, ei saa olla suurempi kuin arvo S1/SSp, jossa SSp on tavanomainen yhdelle seisovalle matkustajalle varattu, jäljempänä olevassa taulukossa määritelty tila.

WP (kg) on pyörätuolipaikkojen lukumäärä kerrottuna 250 kg:lla, joka edustaa pyörätuolin ja sen käyttäjän massaa.

Massalla B (kg), jonka valmistaja ilmoittaa, on oltava numeroarvo, jonka on oltava vähintään 100 × V. Tämä sisältää matkatavaratilan tai ajoneuvon ulkopuolelle kiinnitettävät telineet.

V on matkatavaratilojen kokonaistilavuus kuutiometreinä. Sellaisia matkatavaratiloja, joita käytetään vain ajoneuvon ulkopuolelta käsin, ei oteta huomioon myönnettäessä hyväksyntä alaluokkaan I tai A kuuluvalle ajoneuvolle.

Massalla BX, jonka valmistaja ilmoittaa, on oltava numeroarvo, jonka on oltava vähintään 75 kg/m2.

Kaksikerroksiset ajoneuvot eivät saa olla varustettuja kuljettamaan matkatavaroita katolla, ja siksi kaksikerroksisten ajoneuvojen massan BX on oltava nolla.

Q:lla ja SSp:llä on seuraavassa taulukossa määrätyt arvot:

Ajoneuvon alaluokka

Q (kg) yhden matkustajan massa

SSp (m2/matkustaja) tavanomainen tila yhtä seisovaa matkustajaa kohti

Alaluokat I ja A

68

0,125

Alaluokka II

71 (40)

0,15

Alaluokat III ja B

71 (40)

Ei seisovia matkustajia

| 7.4.3.3.2. | Jos ajoneuvon istumapaikkojen määrä on vaihdeltavissa, siinä on tila seisovia matkustaja varten (S1) ja/tai se on varustettu kuljettamaan pyörätuoleja, kohtien 7.4.3.2 ja 7.4.3.3 vaatimukset on määriteltävä soveltuvin osin kullekin seuraavista edellytyksistä: |
| --- | --- |

7.4.3.3.2.

Jos ajoneuvon istumapaikkojen määrä on vaihdeltavissa, siinä on tila seisovia matkustaja varten (S1) ja/tai se on varustettu kuljettamaan pyörätuoleja, kohtien 7.4.3.2 ja 7.4.3.3 vaatimukset on määriteltävä soveltuvin osin kullekin seuraavista edellytyksistä:

| 7.4.3.3.2.1. | kaikki mahdolliset istumapaikat otetaan käyttöön, sen jälkeen seisomapaikoille varattu alue (valmistajan ilmoittamaan seisomapaikkojen enimmäismäärään asti, mikäli se saavutetaan) ja, jos tilaa on jäljellä, pyörätuolipaikat; |
| --- | --- |

7.4.3.3.2.1.

kaikki mahdolliset istumapaikat otetaan käyttöön, sen jälkeen seisomapaikoille varattu alue (valmistajan ilmoittamaan seisomapaikkojen enimmäismäärään asti, mikäli se saavutetaan) ja, jos tilaa on jäljellä, pyörätuolipaikat;

| 7.4.3.3.2.2. | kaikki mahdolliset seisomapaikat otetaan käyttöön (valmistajan ilmoittamaan seisomapaikkojen enimmäismäärään asti), sen jälkeen kaikki jäljelle jäävät istumapaikat ja, jos tilaa on jäljellä, pyörätuolipaikat; |
| --- | --- |

7.4.3.3.2.2.

kaikki mahdolliset seisomapaikat otetaan käyttöön (valmistajan ilmoittamaan seisomapaikkojen enimmäismäärään asti), sen jälkeen kaikki jäljelle jäävät istumapaikat ja, jos tilaa on jäljellä, pyörätuolipaikat;

| 7.4.3.3.2.3. | kaikki mahdolliset pyörätuolipaikat otetaan käyttöön, sen jälkeen seisomapaikoille varattu alue (valmistajan ilmoittamaan seisomapaikkojen enimmäismäärään asti, mikäli se saavutetaan) ja jäljellä olevat istumapaikat. |
| --- | --- |

7.4.3.3.2.3.

kaikki mahdolliset pyörätuolipaikat otetaan käyttöön, sen jälkeen seisomapaikoille varattu alue (valmistajan ilmoittamaan seisomapaikkojen enimmäismäärään asti, mikäli se saavutetaan) ja jäljellä olevat istumapaikat.

| 7.4.3.4. | Kun ajoneuvo on ajokunnossa tai kohdan 7.4.3.3.1 mukaisesti kuormitettuna, etuakselin tai -akseliryhmän kuormaa vastaavan massan on oltava vähintään yhtä suuri kuin seuraavassa taulukossa ilmoitettu prosenttiosuus ajokuntoisen ajoneuvon massasta tai suurimmasta teknisesti sallitusta kokonaismassasta ’M’.










  Alaluokat I ja A | Alaluokka II | Alaluokat III ja B |
| --- | --- | --- | --- |
| Jäykkä | Nivel | Jäykkä | Nivel | Jäykkä | Nivel |
| 20 | 20 | 25 (41) | 20 | 25 (41) | 20 |

7.4.3.4.

Kun ajoneuvo on ajokunnossa tai kohdan 7.4.3.3.1 mukaisesti kuormitettuna, etuakselin tai -akseliryhmän kuormaa vastaavan massan on oltava vähintään yhtä suuri kuin seuraavassa taulukossa ilmoitettu prosenttiosuus ajokuntoisen ajoneuvon massasta tai suurimmasta teknisesti sallitusta kokonaismassasta ’M’.

Alaluokat I ja A

Alaluokka II

Alaluokat III ja B

Jäykkä

Nivel

Jäykkä

Nivel

Jäykkä

Nivel

20

20

25 (41)

20

25 (41)

20

| 7.4.3.5. | Kun ajoneuvo on tarkoitus hyväksyä useaan alaluokkaan, kohtia 7.4.3.2 ja 7.4.3.3 sovelletaan kuhunkin alaluokkaan. |
| --- | --- |

7.4.3.5.

Kun ajoneuvo on tarkoitus hyväksyä useaan alaluokkaan, kohtia 7.4.3.2 ja 7.4.3.3 sovelletaan kuhunkin alaluokkaan.

| 7.4.4. | (varattu) |
| --- | --- |

7.4.4.

(varattu)

| 7.5. | (varattu) |
| --- | --- |

7.5.

(varattu)

7.6.   Ohjattavuus

| 7.6.1. | Kaikkien moottoriajoneuvojen on kyettävä liikkumaan kumpaankin suuntaan sellaisen koko ympyrän 360 asteen alueella, jonka määrittää kaksi samankeskistä ympyrää, joista ulomman ympyrän säde on 12,50 metriä ja sisemmän 5,30 metriä, ilman että mikään ajoneuvon uloimmista pisteistä (paitsi ulkonevat osat, joita ei oteta huomioon ajoneuvon leveyttä mitattaessa) joutuu ympyränkehien ulkopuolelle. Akselinnostolaitteella varustettujen moottoriajoneuvojen osalta tätä vaatimusta on sovellettava myös akseli(e)n ollessa yläasennossa tai kuormitettavan (kuormitettavien) akseli(e)n ollessa kuormittamattomana.
  Edellä mainitut vaatimukset varmistetaan seuraavasti: |
| --- | --- |

7.6.1.

Kaikkien moottoriajoneuvojen on kyettävä liikkumaan kumpaankin suuntaan sellaisen koko ympyrän 360 asteen alueella, jonka määrittää kaksi samankeskistä ympyrää, joista ulomman ympyrän säde on 12,50 metriä ja sisemmän 5,30 metriä, ilman että mikään ajoneuvon uloimmista pisteistä (paitsi ulkonevat osat, joita ei oteta huomioon ajoneuvon leveyttä mitattaessa) joutuu ympyränkehien ulkopuolelle. Akselinnostolaitteella varustettujen moottoriajoneuvojen osalta tätä vaatimusta on sovellettava myös akseli(e)n ollessa yläasennossa tai kuormitettavan (kuormitettavien) akseli(e)n ollessa kuormittamattomana.

Edellä mainitut vaatimukset varmistetaan seuraavasti:

7.6.1.1.   Moottoriajoneuvot

Moottoriajoneuvon etuosan ulointa kohtaa kuljetetaan ulomman ympyrän kehää pitkin (katso kuva A).

| 7.6.1.2. | (varattu) |
| --- | --- |

7.6.1.2.

(varattu)

| 7.6.2. | (varattu) |
| --- | --- |

7.6.2.

(varattu)

7.6.3.   Lisävaatimukset luokkien M2 tai M3 ajoneuvoille

Tämän kohdan noudattaminen voidaan todistaa kahdella vaihtoehtoisella menetelmällä – esitetty jäljempänä kohdassa 7.6.3.1 (A) tai 7.6.3.1 (B).

Yhdistynyt kuningaskunta ja Portugali voivat 9 päivään maaliskuuta 2005 saakka alueellaan evätä ajoneuvotyypiltä kansallisen tyyppihyväksynnän taikka estää tai kieltää ajoneuvon myynnin, rekisteröinnin, käyttöönoton tai käytön, jos ajoneuvo ei vastaa jäljempänä kohdassa 7.6.3.1 (B) täsmennettyjä ohjattavuutta koskevia vaatimuksia.

Sopimuspuolten on myönnettävä hyväksyntöjä kohdan 7.6.3.1 (A) mukaisesti edellä mainituin poikkeuksin.

| 7.6.3.1. (A) | Ajoneuvon ollessa paikallaan määritetään ympyrästä ulospäin olevalle ajoneuvon kyljelle pystysuora tangenttitaso piirtämällä maahan viiva. Jos kyseessä on nivelajoneuvo, sen kaksi jäykkää osaa asetetaan tason suuntaisiksi. Kun ajoneuvo tulee suorassa linjassa kohdassa 7.6.1 kuvattuun ympyräalueeseen, mikään sen osista ei saa ylittää tätä pystysuoraa tasoa enempää kuin 0,60 metriä (ks. kuvat B ja C). |
| --- | --- |

7.6.3.1. (A)

Ajoneuvon ollessa paikallaan määritetään ympyrästä ulospäin olevalle ajoneuvon kyljelle pystysuora tangenttitaso piirtämällä maahan viiva. Jos kyseessä on nivelajoneuvo, sen kaksi jäykkää osaa asetetaan tason suuntaisiksi. Kun ajoneuvo tulee suorassa linjassa kohdassa 7.6.1 kuvattuun ympyräalueeseen, mikään sen osista ei saa ylittää tätä pystysuoraa tasoa enempää kuin 0,60 metriä (ks. kuvat B ja C).

Kuva A

Image

Kuva B

Image

R = 12,5 m

r = 5,3 m

U = enintään 0,6 m

Kuva C

Image

R = 12,5 m

r = 5,3 m

U = enintään 0,6 m

| 7.6.3.1. (B) | Ajoneuvon ollessa paikallaan ja ohjatut pyörät sellaisessa asennossa, että jos ajoneuvo liikkuisi, sen etuosan uloin piste piirtäisi ympyrän, jonka säde on 12,50 metriä, määritetään ympyrästä ulospäin olevalle ajoneuvon kyljelle pystysuora tangenttitaso piirtämällä maahan viiva. Jos kyseessä on luokan M2 tai M3 nivelajoneuvo, sen kaksi jäykkää osaa asetetaan tason suuntaisiksi.
  Kun ajoneuvo liikkuu eteenpäin kumpaan tahansa suuntaan 12,50 metrin säteistä ympyrää seuraten, mikä tahansa osa saa siirtyä pystysuoran tason ulkopuolelle enintään 0,80 metriä (katso kuva B), kun kyseessä on enintään 12 metriä pitkä jäykkä ajoneuvo, tai enintään 1,20 metriä (katso kuva C), kun kyseessä on yli 12 metriä pitkä jäykkä ajoneuvo tai luokan M2 tai M3 nivelajoneuvo.
  Akselinnostolaitteella varustettujen ajoneuvojen osalta tätä vaatimusta on sovellettava myös akseli(e)n ollessa yläasennossa (jota tarkoitetaan kohdassa 2.14). |
| --- | --- |

7.6.3.1. (B)

Ajoneuvon ollessa paikallaan ja ohjatut pyörät sellaisessa asennossa, että jos ajoneuvo liikkuisi, sen etuosan uloin piste piirtäisi ympyrän, jonka säde on 12,50 metriä, määritetään ympyrästä ulospäin olevalle ajoneuvon kyljelle pystysuora tangenttitaso piirtämällä maahan viiva. Jos kyseessä on luokan M2 tai M3 nivelajoneuvo, sen kaksi jäykkää osaa asetetaan tason suuntaisiksi.

Kun ajoneuvo liikkuu eteenpäin kumpaan tahansa suuntaan 12,50 metrin säteistä ympyrää seuraten, mikä tahansa osa saa siirtyä pystysuoran tason ulkopuolelle enintään 0,80 metriä (katso kuva B), kun kyseessä on enintään 12 metriä pitkä jäykkä ajoneuvo, tai enintään 1,20 metriä (katso kuva C), kun kyseessä on yli 12 metriä pitkä jäykkä ajoneuvo tai luokan M2 tai M3 nivelajoneuvo.

Akselinnostolaitteella varustettujen ajoneuvojen osalta tätä vaatimusta on sovellettava myös akseli(e)n ollessa yläasennossa (jota tarkoitetaan kohdassa 2.14).

Kuva A

Image

Kuva B

Image

Kuva C

Image

| 7.6.4. | Valmistajan pyynnöstä kohtien 7.6.1–7.6.3 vaatimukset voidaan myös varmistaa vastaavalla soveltuvalla laskelmalla tai geometrisellä tarkastelulla. |
| --- | --- |

7.6.4.

Valmistajan pyynnöstä kohtien 7.6.1–7.6.3 vaatimukset voidaan myös varmistaa vastaavalla soveltuvalla laskelmalla tai geometrisellä tarkastelulla.

| 7.6.5. | Kun kyseessä on keskeneräinen ajoneuvo, valmistajan on ilmoitettava suurimmat sallitut mitat, joiden mukaisesti ajoneuvo on tarkastettava kohtien 7.6.1–7.6.3 vaatimusten osalta. |
| --- | --- |

7.6.5.

Kun kyseessä on keskeneräinen ajoneuvo, valmistajan on ilmoitettava suurimmat sallitut mitat, joiden mukaisesti ajoneuvo on tarkastettava kohtien 7.6.1–7.6.3 vaatimusten osalta.

| 7.7. | (varattu) |
| --- | --- |

7.7.

(varattu)

| 7.8. | (varattu) |
| --- | --- |

7.8.

(varattu)

| 7.9. | (varattu) |
| --- | --- |

7.9.

(varattu)

| 7.10. | (varattu) |
| --- | --- |

7.10.

(varattu)

| 7.11. | (varattu) |
| --- | --- |

7.11.

(varattu)

---

(1)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteen 7 määritelmän mukaisesti (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

1

(2)  1 = Saksa, 2 = Ranska, 3 = Italia, 4 = Alankomaat, 5 = Ruotsi, 6 = Belgia, 7 = Unkari, 8 = Tšekin tasavalta, 9 = Espanja, 10 = Serbia ja Montenegro, 11 = Yhdistynyt kuningaskunta, 12 = Itävalta, 13 = Luxemburg, 14 = Sveitsi, 15 = (vapaa), 16 = Norja, 17 = Suomi, 18 = Tanska, 19 = Romania, 20 = Puola, 21 = Portugali, 22 = Venäjän federaatio, 23 = Kreikka, 24 = Irlanti, 25 = Kroatia, 26 = Slovenia, 27 = Slovakia, 28 = Valko-Venäjä, 29 = Viro, 30 = (vapaa), 31 = Bosnia ja Hertsegovina, 32 = Latvia, 33 = (vapaa), 34 = Bulgaria, 35 = (vapaa), 36 = Liettua, 37 = Turkki, 38 = (vapaa), 39 = Azerbaidžan, 40 = entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, 41 = (vapaa), 42 = Euroopan yhteisö (hyväksynnän myöntävät sen jäsenvaltiot omaa erityistä ECE-tunnustaan käyttäen), 43 = Japani, 44 = (vapaa), 45 = Australia, 46 = Ukraina, 47 = Etelä-Afrikka, 48 = Uusi-Seelanti, 49 = Kypros ja 50 = Malta. Seuraavat numerot annetaan muille maille aikajärjestyksessä sitä mukaa kuin ne ratifioivat pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymistä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksyntien vastavuoroista tunnustamista koskevia ehtoja koskevan sopimuksen tai liittyvät siihen, ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri ilmoittaa näin annetut numerot sopimuspuolille.

2

(3)  Jos tyypin tunnistustavassa on merkkejä, joilla ei ole merkitystä tässä ilmoituslomakkeessa tarkoitetun ajoneuvon, osan tai erillisen teknisen yksikön kuvailemisessa, ne on esitettävä asiakirjoissa tunnuksella ”?” (esim. ABC??123??).

3

(4)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteen 7 määritelmän mukaisesti (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

4

(5)  Jos mahdollista, euronormin mukainen nimitys, muussa tapauksessa annetaan:

5

| a) | kuvaus materiaalista |
| --- | --- |

a)

kuvaus materiaalista

| b) | myötöraja |
| --- | --- |

b)

myötöraja

| c) | vetomurtolujuus |
| --- | --- |

c)

vetomurtolujuus

| d) | venymä (prosentteina) |
| --- | --- |

d)

venymä (prosentteina)

| e) | Brinell-kovuus. |
| --- | --- |

e)

Brinell-kovuus.

(6)  Eteentyönnetyllä ohjauslaitteella tarkoitetaan asetelmaa, jossa yli puolet moottorin pituudesta on tuulilasin etumaisen alareunan pisteen takana ja ohjauspyörän keskiö ajoneuvon pituuden ensimmäisessä neljänneksessä.

6

(7)  Tarpeeton yliviivataan (joissakin tapauksissa ei tarvitse yliviivata mitään, jos useampi kuin yksi vaihtoehto on voimassa).

7

(8)  Jos ajoneuvosta on sekä tavanomaisella ohjaamolla että makuuohjaamolla varustettu malli, ilmoitetaan massat ja mitat molemmissa tapauksissa.

8

(9)  ISO-standardi 612 – 1978, kohta 6.4

9

(10)  Liitteen 11 kohta 2.4.1

10

(11)  Liitteen 11 kohta 4.2

11

(12)  Liitteen 11 kohta 2.4.3

12

(13)  ISO-standardi 612 – 1978, kohta 6.6

13

(14)  ISO-standardi 612 – 1978, kohta 6.7

14

(15)  Kuljettajan ja mahdollisen henkilökunnan jäsenen massaksi arvioidaan 75 kg (henkilö 68 kg ja matkatavarat 7 kg ISO-standardin 2416: 1992 mukaisesti), polttonestesäiliö täytetään 90-prosenttisesti ja muut nestettä sisältävät järjestelmät (lukuun ottamatta jätevesijärjestelmiä) täytetään 100-prosenttisesti valmistajan eritelmien mukaisesti.

15

(16)  Perävaunujen ja puoliperävaunujen osalta, jotka aiheuttavat merkittävän pystysuuntaisen kuormituksen kytkentälaitteeseen tai vetopöytään, tämä arvo jaettuna tavanomaisella painovoiman kiihtyvyydellä sisällytetään suurimpaan teknisesti sallittuun massaan.

16

(17)  Tämä luku annetaan ainoastaan esimerkkinä.

17

(18)  Korkeintaan 22 matkustajalle tarkoitettujen ajoneuvojen tapauksessa alempaa levyä voidaan siirtää ylemmän levyn suhteen, jos se tapahtuu samansuuntaisesti.

18

(19)  Ylemmän levyn leveyttä voidaan pienentää 400 mm:iin yläpäässä silloin, kun sen kulmia on viistottu korkeintaan 30 astetta vaakatasosta.

19

(20)  Mallineen yläosan korkeutta ja näin ollen myös kokonaiskorkeutta voidaan pienentää 100 mm missä tahansa osassa käytävää taaksepäin:

20

| a) | poikittaisesta tasosta, joka sijaitsee 1,5 m taka-akselin keskilinjasta eteenpäin (etummaisesta taka-akselista, jos ajoneuvossa on useampi kuin yksi taka-akseli), ja |
| --- | --- |

a)

poikittaisesta tasosta, joka sijaitsee 1,5 m taka-akselin keskilinjasta eteenpäin (etummaisesta taka-akselista, jos ajoneuvossa on useampi kuin yksi taka-akseli), ja

| b) | poikittaisesta pystytasosta, joka sijaitsee käyttöoven takareunassa tai takimmaisimman käyttöoven takareunassa, jos käyttöovia on enemmän kuin yksi. |
| --- | --- |

b)

poikittaisesta pystytasosta, joka sijaitsee käyttöoven takareunassa tai takimmaisimman käyttöoven takareunassa, jos käyttöovia on enemmän kuin yksi.

Ylemmän mallineen halkaisijaa voidaan pienentää 300 mm:iin yläpäässä silloin, kun sen kulmia on viistottu korkeintaan 30 astetta vaakatasosta.

Mittausväline saa joutua kosketukseen mahdollisesti asennettujen tukilenkkien tai muiden joustavien kappaleiden kuten turvavyön osien kanssa ja siirtää niitä.

(21)  230 mm enintään 22 matkustajalle tarkoitetuissa ajoneuvoissa.

21

(22)  700 mm hätäoven ollessa kyseessä.

22

1 500 mm kaksikerroksisen ajoneuvon yläkerroksessa sijaitsevan hätäoven ollessa kyseessä.

(23)  430 mm niissä ajoneuvoissa, joissa on ainoastaan mekaaninen jousitus.

23

(24)  Vähintään yhden käyttöoven osalta; 400 mm muiden käyttöovien osalta.

24

(25)  300 mm takimmaisen akselin takana olevalla ovella olevien askelmien osalta.

25

(26)  250 mm enintään 22 matkustajalle tarkoitettujen ajoneuvojen käytävien tapauksessa.

26

(27)  Katso liitteen 3 kohdan 7.7.1.2 vastaava alaviite.

27

(28)  Katso liitteen 3 kohdan 7.7.5.1 vastaava alaviite (”*”).

28

(29)  230 mm enintään 22 matkustajalle tarkoitetuissa ajoneuvoissa.

29

(30)  700 mm hätäoven ollessa kyseessä.

30

1 500 mm kaksikerroksisen ajoneuvon yläkerroksessa sijaitsevan hätäoven ollessa kyseessä.

(31)  430 mm niissä ajoneuvoissa, joissa on ainoastaan mekaaninen jousitus.

31

(32)  300 mm takimmaisen akselin takana olevalla ovella olevien askelmien osalta.

32

(33)  Vähintään yhden käyttöoven osalta; 400 mm muiden käyttöovien osalta.

33

(34)  250 mm korkeintaan 22 matkustajalle tarkoitettujen ajoneuvojen käytävien osalta.

34

(35)  225 alaluokan III osalta.

35

(36)  350 mm pyöräkotelon ja moottoritilan kohdalla.

36

(37)  400 mm alaluokkien II ja III ajoneuvoissa.

37

(38)  Suluissa olevat mitat koskevat ainoastaan alakerroksen takimmaista osaa ja etuakselin lähistöä (ks. kohta 7.7.5.10).

38

(39)  Suluissa olevat mitat koskevat ainoastaan yläkerrosta ja/tai alakerroksen takimmaista osaa ja/tai alakerrosta etuakselin läheisyydessä (ks. kohta 7.7.5.10).

39

(40)  Mukaan luettuna 3 kg käsimatkatavaraa.

40

(41)  Tätä lukua vähennetään 20 prosenttiin sellaisten alaluokkiin II ja III kuuluvien kolmiakselisten ajoneuvojen osalta, joissa on kaksi ohjattua akselia.

41

---

| 11.5.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 121/203 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 121/203

---

Oikaistaan Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö N:o 114 yhdenmukaisista hyväksymisvaatimuksista, jotka koskevat:

Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulia

Hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustettua varaosana toimitettavaa ohjauspyörää

Muuta kuin ohjauspyörään asennettua varaosana toimitettavaa turvatyynyjärjestelmää

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 373, 27. joulukuuta 2006
  )

Korvataan sääntö N:o 114 seuraavasti:

Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö N:o 114. Yhdenmukaisista hyväksymisvaatimuksista, jotka koskevat:

I.   Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulia

II.   Hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustettua varaosana toimitettavaa ohjauspyörää

III.   Muuta kuin ohjauspyörään asennettua varaosana toimitettavaa turvatyynyjärjestelmää

1.   SOVELTAMISALA

Tätä sääntöä sovelletaan seuraaviin jälkimarkkinoilla myytäviin laitteisiin:

| 1.1 | niiden varaosana toimitettavien turvatyynyjärjestelmien turvatyynymoduuleihin, jotka on tarkoitettu asennettavaksi moottoriajoneuvoihin, |
| --- | --- |

1.1

niiden varaosana toimitettavien turvatyynyjärjestelmien turvatyynymoduuleihin, jotka on tarkoitettu asennettavaksi moottoriajoneuvoihin,

| 1.2 | M1- ja N1-luokan ajoneuvojen varaosana toimitettaviin ohjauspyöriin, jotka on varustettu hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla ja jotka on tarkoitettu asennettaviksi lisäturvajärjestelmäksi turvavöiden ja muiden turvajärjestelmien lisäksi moottorikäyttöisiin ajoneuvoihin; kyseessä on siis järjestelmä, joka voimakkaassa törmäyksessä automaattisesti laukaisee matkustajien vammojen vakavuuden vähentämiseen tarkoitetun joustavan rakenteen, |
| --- | --- |

1.2

M1- ja N1-luokan ajoneuvojen varaosana toimitettaviin ohjauspyöriin, jotka on varustettu hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla ja jotka on tarkoitettu asennettaviksi lisäturvajärjestelmäksi turvavöiden ja muiden turvajärjestelmien lisäksi moottorikäyttöisiin ajoneuvoihin; kyseessä on siis järjestelmä, joka voimakkaassa törmäyksessä automaattisesti laukaisee matkustajien vammojen vakavuuden vähentämiseen tarkoitetun joustavan rakenteen,

| 1.3 | muihin kuin ohjauspyörään asennettuihin varaosana toimitettaviin turvatyynyjärjestelmiin, jotka on varustettu hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla ja jotka on tarkoitettu asennettaviksi lisäturvajärjestelmäksi turvavöiden ja muiden turvajärjestelmien lisäksi moottorikäyttöisiin M1- ja N1-luokan ajoneuvoihin; kyseessä on siis järjestelmä, joka voimakkaassa törmäyksessä automaattisesti laukaisee matkustajien vammojen vakavuuden vähentämiseen tarkoitetun joustavan rakenteen. |
| --- | --- |

1.3

muihin kuin ohjauspyörään asennettuihin varaosana toimitettaviin turvatyynyjärjestelmiin, jotka on varustettu hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla ja jotka on tarkoitettu asennettaviksi lisäturvajärjestelmäksi turvavöiden ja muiden turvajärjestelmien lisäksi moottorikäyttöisiin M1- ja N1-luokan ajoneuvoihin; kyseessä on siis järjestelmä, joka voimakkaassa törmäyksessä automaattisesti laukaisee matkustajien vammojen vakavuuden vähentämiseen tarkoitetun joustavan rakenteen.

2.   MÄÄRITELMÄT

| 2.1 | ’Turvatyynyjärjestelmällä’ tarkoitetaan komponenteista muodostuvaa ryhmää, joka ajoneuvoon (ajoneuvoihin) asennettuna suorittaa kaikki valmistajan edellyttämät toiminnot. Tähän järjestelmään kuuluu vähintään laukaisuyksikkö, joka aktivoi yhden tai useamman turvatyynymoduulin, ja sähköjohtojen kotelo, jos sellainen on olemassa. |
| --- | --- |

2.1

’Turvatyynyjärjestelmällä’ tarkoitetaan komponenteista muodostuvaa ryhmää, joka ajoneuvoon (ajoneuvoihin) asennettuna suorittaa kaikki valmistajan edellyttämät toiminnot. Tähän järjestelmään kuuluu vähintään laukaisuyksikkö, joka aktivoi yhden tai useamman turvatyynymoduulin, ja sähköjohtojen kotelo, jos sellainen on olemassa.

| 2.2 | ’Turvatyynyllä’ tarkoitetaan joustavasta materiaalista valmistettua suljettua tyynyä, joka täyttyy pumpusta tulevalla kaasulla ja suojaa matkustajaa. |
| --- | --- |

2.2

’Turvatyynyllä’ tarkoitetaan joustavasta materiaalista valmistettua suljettua tyynyä, joka täyttyy pumpusta tulevalla kaasulla ja suojaa matkustajaa.

| 2.3 | ’Turvatyynymoduulilla’ tarkoitetaan pienintä alikokoonpanoa, joka koostuu turvatyynyn levittämiseen tarvittavasta energianlähteestä ja leviävästä turvatyynystä. |
| --- | --- |

2.3

’Turvatyynymoduulilla’ tarkoitetaan pienintä alikokoonpanoa, joka koostuu turvatyynyn levittämiseen tarvittavasta energianlähteestä ja leviävästä turvatyynystä.

| 2.4 | (Turvatyynymoduulilla varustetulla) ’varaosana toimitettavalla ohjauspyörällä’ tarkoitetaan jälkimarkkinoilla myytävää ohjauspyörää, joka toimitetaan moottoriajoneuvon mukauttamiseksi ja joka toimintaulottuvuuksiltaan, muodoltaan ja/tai materiaaliltaan saattaa erota ajoneuvon valmistajan toimittamasta alkuperäisestä ohjauspyörästä. |
| --- | --- |

2.4

(Turvatyynymoduulilla varustetulla) ’varaosana toimitettavalla ohjauspyörällä’ tarkoitetaan jälkimarkkinoilla myytävää ohjauspyörää, joka toimitetaan moottoriajoneuvon mukauttamiseksi ja joka toimintaulottuvuuksiltaan, muodoltaan ja/tai materiaaliltaan saattaa erota ajoneuvon valmistajan toimittamasta alkuperäisestä ohjauspyörästä.

| 2.5 | ’Varaosana toimitettavalla turvatyynyjärjestelmällä’ tarkoitetaan jälkimarkkinoilla myytävää turvatyynyjärjestelmää, joka toimitetaan moottoriajoneuvon muuttamiseksi ja joka toimintaulottuvuuksiltaan, muodoltaan, materiaaliltaan tai toiminnaltaan saattaa erota ajoneuvon valmistajan kyseistä moottoriajoneuvoa varten toimittamasta alkuperäisestä turvatyynyjärjestelmästä. |
| --- | --- |

2.5

’Varaosana toimitettavalla turvatyynyjärjestelmällä’ tarkoitetaan jälkimarkkinoilla myytävää turvatyynyjärjestelmää, joka toimitetaan moottoriajoneuvon muuttamiseksi ja joka toimintaulottuvuuksiltaan, muodoltaan, materiaaliltaan tai toiminnaltaan saattaa erota ajoneuvon valmistajan kyseistä moottoriajoneuvoa varten toimittamasta alkuperäisestä turvatyynyjärjestelmästä.

| 2.6 | Varaosina toimitettavien turvatyynyjärjestelmien turvatyynymoduulien luokat: |
| --- | --- |

2.6

Varaosina toimitettavien turvatyynyjärjestelmien turvatyynymoduulien luokat:

| 2.6.1 | A-luokka: laite, joka on tarkoitettu suojaamaan ajoneuvon kuljettajaa etutörmäystilanteessa, |
| --- | --- |

2.6.1

A-luokka: laite, joka on tarkoitettu suojaamaan ajoneuvon kuljettajaa etutörmäystilanteessa,

| 2.6.2 | B-luokka: laite, joka on tarkoitettu suojaamaan muuta edessä istuvaa matkustajaa (muita edessä istuvia matkustajia) kuin kuljettajaa etutörmäystilanteessa, |
| --- | --- |

2.6.2

B-luokka: laite, joka on tarkoitettu suojaamaan muuta edessä istuvaa matkustajaa (muita edessä istuvia matkustajia) kuin kuljettajaa etutörmäystilanteessa,

| 2.6.3 | C-luokka: laite, joka on tarkoitettu suojaamaan muualla kuin edessä istuvaa matkustajaa (istuvia matkustajia) etutörmäystilanteessa, |
| --- | --- |

2.6.3

C-luokka: laite, joka on tarkoitettu suojaamaan muualla kuin edessä istuvaa matkustajaa (istuvia matkustajia) etutörmäystilanteessa,

| 2.6.4 | D-luokka: laite, joka on tarkoitettu suojaamaan kuljettajaa tai edessä istuvaa matkustajaa (istuvia matkustajia) sivutörmäystilanteessa. |
| --- | --- |

2.6.4

D-luokka: laite, joka on tarkoitettu suojaamaan kuljettajaa tai edessä istuvaa matkustajaa (istuvia matkustajia) sivutörmäystilanteessa.

| 2.7 | ’Laukaisuhetkellä’ tarkoitetaan hetkeä, jona turvatyynyn täyttymisen aiheuttavassa törmäystilanteessa täyttymisen aiheuttavat komponentit peruuttamattomasti aktivoituvat. |
| --- | --- |

2.7

’Laukaisuhetkellä’ tarkoitetaan hetkeä, jona turvatyynyn täyttymisen aiheuttavassa törmäystilanteessa täyttymisen aiheuttavat komponentit peruuttamattomasti aktivoituvat.

| 2.8 | ’Valvontayksiköllä tai laukaisuyksiköllä’ tarkoitetaan kaikista niistä komponenteista koostuvaa alikokoonpanoa, jotka mahdollistavat törmäyksen havaitsemisen ja aiheuttavat laukaisun. |
| --- | --- |

2.8

’Valvontayksiköllä tai laukaisuyksiköllä’ tarkoitetaan kaikista niistä komponenteista koostuvaa alikokoonpanoa, jotka mahdollistavat törmäyksen havaitsemisen ja aiheuttavat laukaisun.

| 2.9 | ’Johtokotelolla’ tarkoitetaan kaikkia niitä sähköjohtoja ja -kytkentöjä, jotka yhdistävät koko turvatyynyjärjestelmän eri osat toisiinsa ja mahdollisesti ajoneuvoon. |
| --- | --- |

2.9

’Johtokotelolla’ tarkoitetaan kaikkia niitä sähköjohtoja ja -kytkentöjä, jotka yhdistävät koko turvatyynyjärjestelmän eri osat toisiinsa ja mahdollisesti ajoneuvoon.

| 2.10 | ’Kuormittamattomalla painolla’ tarkoitetaan ajokuntoisen ajoneuvon massaa kuormittamattomana ilman kuljettajaa ja matkustajia, mutta täydellisesti polttoaineella, jäähdytysnesteellä, voiteluöljyillä, työkaluilla ja vararenkaalla (jos nämä kuuluvat ajoneuvon valmistajan toimittamiin vakiovarusteisiin) varustettuna. |
| --- | --- |

2.10

’Kuormittamattomalla painolla’ tarkoitetaan ajokuntoisen ajoneuvon massaa kuormittamattomana ilman kuljettajaa ja matkustajia, mutta täydellisesti polttoaineella, jäähdytysnesteellä, voiteluöljyillä, työkaluilla ja vararenkaalla (jos nämä kuuluvat ajoneuvon valmistajan toimittamiin vakiovarusteisiin) varustettuna.

| 2.11 | ’Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulin tyypillä’ tarkoitetaan turvatyynymoduuleja, jotka eivät eroa toisistaan seuraavilta ominaisuuksiltaan:






  a) | turvatyynymoduulin luokka, |
| --- | --- | --- |

2.11

’Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulin tyypillä’ tarkoitetaan turvatyynymoduuleja, jotka eivät eroa toisistaan seuraavilta ominaisuuksiltaan:

a)

turvatyynymoduulin luokka,

| b) | turvatyynyn geometria, |
| --- | --- |

b)

turvatyynyn geometria,

| c) | turvatyynyn materiaali, |
| --- | --- |

c)

turvatyynyn materiaali,

| d) | venttiilit tai vastaavat laitteet, |
| --- | --- |

d)

venttiilit tai vastaavat laitteet,

| e) | kaasunkehitin, |
| --- | --- |

e)

kaasunkehitin,

| f) | kirjekuoriperiaate, |
| --- | --- |

f)

kirjekuoriperiaate,

| g) | kuoren materiaali, rakenne ja mittasuhteet, |
| --- | --- |

g)

kuoren materiaali, rakenne ja mittasuhteet,

| h) | ponnekaasun koostumus, |
| --- | --- |

h)

ponnekaasun koostumus,

| i) | moduulin kiinnitysmenetelmä. |
| --- | --- |

i)

moduulin kiinnitysmenetelmä.

| 2.12 | ’Turvatyynymoduulilla varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän tyypillä’ tarkoitetaan jälkimarkkinoilla myytäviä ohjauspyöriä, jotka eivät eroa toisistaan seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan:






  a) | ohjauspyörä sisältää turvatyynyn, |
| --- | --- | --- |

2.12

’Turvatyynymoduulilla varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän tyypillä’ tarkoitetaan jälkimarkkinoilla myytäviä ohjauspyöriä, jotka eivät eroa toisistaan seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan:

a)

ohjauspyörä sisältää turvatyynyn,

| b) | ohjauspyörän mittasuhteet ja halkaisija, |
| --- | --- |

b)

ohjauspyörän mittasuhteet ja halkaisija,

| c) | ohjauspyörän muoto siltä osin kuin se vaikuttaa ohjauspyörän turvallisuuteen ja kestävyyteen, |
| --- | --- |

c)

ohjauspyörän muoto siltä osin kuin se vaikuttaa ohjauspyörän turvallisuuteen ja kestävyyteen,

| d) | materiaali, |
| --- | --- |

d)

materiaali,

| e) | varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulin tyypin määritelmä edellä olevan 2.11 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

e)

varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulin tyypin määritelmä edellä olevan 2.11 kohdan mukaisesti.

| 2.13 | ’Muun kuin ohjauspyörään asennetun varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän tyypillä’ tarkoitetaan varaosana toimitettavia turvatyynyjärjestelmiä, jotka eivät eroa toisistaan seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan:






  a) | turvatyynymoduulin luokka, |
| --- | --- | --- |

2.13

’Muun kuin ohjauspyörään asennetun varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän tyypillä’ tarkoitetaan varaosana toimitettavia turvatyynyjärjestelmiä, jotka eivät eroa toisistaan seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan:

a)

turvatyynymoduulin luokka,

| b) | turvatyynyn geometria, |
| --- | --- |

b)

turvatyynyn geometria,

| c) | turvatyynyn materiaali, |
| --- | --- |

c)

turvatyynyn materiaali,

| d) | venttiilit tai vastaavat laitteet, |
| --- | --- |

d)

venttiilit tai vastaavat laitteet,

| e) | kaasunkehitin, |
| --- | --- |

e)

kaasunkehitin,

| f) | kirjekuoriperiaate, |
| --- | --- |

f)

kirjekuoriperiaate,

| g) | kuoren materiaali, rakenne ja mittasuhteet, |
| --- | --- |

g)

kuoren materiaali, rakenne ja mittasuhteet,

| h) | ponnekaasun koostumus, |
| --- | --- |

h)

ponnekaasun koostumus,

| i) | moduulin kiinnitysmenetelmä. |
| --- | --- |

i)

moduulin kiinnitysmenetelmä.

| 2.14 | ’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan sellaisten moottorikäyttöisten ajoneuvojen luokkaa, jotka eivät eroa toisistaan seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan siltä osin kuin kyseiset ominaisuudet vaikuttavat tässä säännössä säädettyjen törmäystestien tuloksiin:






  a) | ajoneuvon rakenne, mittasuhteet, koriversio ja materiaalit, |
| --- | --- | --- |

2.14

’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan sellaisten moottorikäyttöisten ajoneuvojen luokkaa, jotka eivät eroa toisistaan seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan siltä osin kuin kyseiset ominaisuudet vaikuttavat tässä säännössä säädettyjen törmäystestien tuloksiin:

a)

ajoneuvon rakenne, mittasuhteet, koriversio ja materiaalit,

| b) | kuormittamaton paino, sellaisena kuin se määritellään edellä olevassa 2.10 kohdassa, |
| --- | --- |

b)

kuormittamaton paino, sellaisena kuin se määritellään edellä olevassa 2.10 kohdassa,

| c) | ohjauslaite, istuin- ja turvavyöjärjestelmä sekä muut turvajärjestelmät, |
| --- | --- |

c)

ohjauslaite, istuin- ja turvavyöjärjestelmä sekä muut turvajärjestelmät,

| d) | moottorin sijainti ja asento, |
| --- | --- |

d)

moottorin sijainti ja asento,

| e) | ajoneuvon osat ja valinnaiset järjestelyt tai varusteet, jotka vaikuttavat turvatyynyn suorituskykyyn. |
| --- | --- |

e)

ajoneuvon osat ja valinnaiset järjestelyt tai varusteet, jotka vaikuttavat turvatyynyn suorituskykyyn.

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

3.1   Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulin hyväksynnän hakeminen

| 3.1.1 | Turvatyynymoduulin tavaramerkin haltijan, komponenttivalmistajan tai näiden valtuutettujen edustajien on haettava turvatyynymoduulin hyväksyntää. |
| --- | --- |

3.1.1

Turvatyynymoduulin tavaramerkin haltijan, komponenttivalmistajan tai näiden valtuutettujen edustajien on haettava turvatyynymoduulin hyväksyntää.

| 3.1.2 | Kunkin varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulin luokan osalta hakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena ja seuraavat tiedot: |
| --- | --- |

3.1.2

Kunkin varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulin luokan osalta hakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena ja seuraavat tiedot:

| 3.1.2.1 | tekninen kuvaus, joka sisältää asennusohjeet ja jossa määritellään ajoneuvotyyppi (ajoneuvotyypit), johon (joihin) turvatyynymoduuli on tarkoitettu, |
| --- | --- |

3.1.2.1

tekninen kuvaus, joka sisältää asennusohjeet ja jossa määritellään ajoneuvotyyppi (ajoneuvotyypit), johon (joihin) turvatyynymoduuli on tarkoitettu,

| 3.1.2.2 | riittävän yksityiskohtaiset piirustukset, joista käy ilmi paikat, joihin hyväksyntämerkki on tarkoitettu sijoitettavaksi jäljempänä olevan 4.1.4 kohdan vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

3.1.2.2

riittävän yksityiskohtaiset piirustukset, joista käy ilmi paikat, joihin hyväksyntämerkki on tarkoitettu sijoitettavaksi jäljempänä olevan 4.1.4 kohdan vaatimusten mukaisesti.

| 3.1.2.3 | Testien suorittamisesta ja vaatimustenmukaisuuden tarkistamisesta tämän säännön 5 ja 6 kohdan vaatimusten mukaisesti vastuussa olevalle tekniselle tutkimuslaitokselle on toimitettava riittävä määrä turvatyynymoduuleja. |
| --- | --- |

3.1.2.3

Testien suorittamisesta ja vaatimustenmukaisuuden tarkistamisesta tämän säännön 5 ja 6 kohdan vaatimusten mukaisesti vastuussa olevalle tekniselle tutkimuslaitokselle on toimitettava riittävä määrä turvatyynymoduuleja.

3.2   Hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän hyväksynnän hakeminen

| 3.2.1 | Varaosana toimitettavan ohjauspyörän tavaramerkin haltijan, valmistajan tai näiden valtuutettujen edustajien on haettava turvatyynymoduulilla varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän hyväksyntää. |
| --- | --- |

3.2.1

Varaosana toimitettavan ohjauspyörän tavaramerkin haltijan, valmistajan tai näiden valtuutettujen edustajien on haettava turvatyynymoduulilla varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän hyväksyntää.

| 3.2.2 | Kunkin turvatyynymoduulilla varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän tyypin osalta hakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena ja seuraavat tiedot: |
| --- | --- |

3.2.2

Kunkin turvatyynymoduulilla varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän tyypin osalta hakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena ja seuraavat tiedot:

| 3.2.2.1 | tekninen kuvaus, josta käy ilmi asennusohjeet, |
| --- | --- |

3.2.2.1

tekninen kuvaus, josta käy ilmi asennusohjeet,

| 3.2.2.2 | riittävän yksityiskohtaiset piirustukset, |
| --- | --- |

3.2.2.2

riittävän yksityiskohtaiset piirustukset,

| 3.2.2.3 | piirustukset, joista käy ilmi turvatyynymoduuli(e)n sijainti ja kiinnitys (kiinnitykset) ohjauspyörään, |
| --- | --- |

3.2.2.3

piirustukset, joista käy ilmi turvatyynymoduuli(e)n sijainti ja kiinnitys (kiinnitykset) ohjauspyörään,

| 3.2.2.4 | jäljempänä olevassa 4.2.4 kohdassa säädetylle hyväksyntämerkille tarkoitettu paikka, |
| --- | --- |

3.2.2.4

jäljempänä olevassa 4.2.4 kohdassa säädetylle hyväksyntämerkille tarkoitettu paikka,

| 3.2.2.5 | hyväksyntätestien suorittamisesta vastuussa olevalle tekniselle tutkimuslaitokselle on toimitettava riittävä määrä turvatyynymoduuleilla varustettuja varaosana toimitettavia ohjauspyöriä ja niitä tyyppejä edustavia ajoneuvoja, joissa käytettäviksi varaosana toimitettavat ohjauspyörät hyväksytään, jotta voidaan tarkistaa, että tämän säännön 5 ja 6 kohdan vaatimuksia noudatetaan. |
| --- | --- |

3.2.2.5

hyväksyntätestien suorittamisesta vastuussa olevalle tekniselle tutkimuslaitokselle on toimitettava riittävä määrä turvatyynymoduuleilla varustettuja varaosana toimitettavia ohjauspyöriä ja niitä tyyppejä edustavia ajoneuvoja, joissa käytettäviksi varaosana toimitettavat ohjauspyörät hyväksytään, jotta voidaan tarkistaa, että tämän säännön 5 ja 6 kohdan vaatimuksia noudatetaan.

3.3   Muun kuin ohjauspyörään asennetun varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän hyväksynnän hakeminen

| 3.3.1 | Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän tavaramerkin haltijan, valmistajan tai näiden valtuutettujen edustajien on haettava muun kuin ohjauspyörään asennetun varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän hyväksyntää. |
| --- | --- |

3.3.1

Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän tavaramerkin haltijan, valmistajan tai näiden valtuutettujen edustajien on haettava muun kuin ohjauspyörään asennetun varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän hyväksyntää.

| 3.3.2 | Kunkin varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän tyypin osalta hakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena ja seuraavat tiedot: |
| --- | --- |

3.3.2

Kunkin varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän tyypin osalta hakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena ja seuraavat tiedot:

| 3.3.2.1 | tekninen kuvaus, josta käy ilmi asennusohjeet, |
| --- | --- |

3.3.2.1

tekninen kuvaus, josta käy ilmi asennusohjeet,

| 3.3.2.2 | riittävän yksityiskohtaiset piirustukset, |
| --- | --- |

3.3.2.2

riittävän yksityiskohtaiset piirustukset,

| 3.3.2.3 | piirustukset, joista käy ilmi turvatyynyjärjestelmän (turvatyynyjärjestelmien) sijainti ja kiinnitys (kiinnitykset) ajoneuvoon, |
| --- | --- |

3.3.2.3

piirustukset, joista käy ilmi turvatyynyjärjestelmän (turvatyynyjärjestelmien) sijainti ja kiinnitys (kiinnitykset) ajoneuvoon,

| 3.3.2.4 | jäljempänä olevassa 4.3.4 kohdassa säädetylle hyväksyntämerkille tarkoitettu paikka, |
| --- | --- |

3.3.2.4

jäljempänä olevassa 4.3.4 kohdassa säädetylle hyväksyntämerkille tarkoitettu paikka,

| 3.3.2.5 | hyväksyntätestien suorittamisesta vastuussa olevalle tekniselle tutkimuslaitokselle on toimitettava riittävä määrä varaosana toimitettavia turvatyynyjärjestelmiä ja niitä tyyppejä edustavia ajoneuvoja, joissa käytettäviksi varaosana toimitettavat turvatyynyjärjestelmät hyväksytään, jotta voidaan tarkistaa, että tämän säännön 5 ja 6 kohdan vaatimuksia noudatetaan. |
| --- | --- |

3.3.2.5

hyväksyntätestien suorittamisesta vastuussa olevalle tekniselle tutkimuslaitokselle on toimitettava riittävä määrä varaosana toimitettavia turvatyynyjärjestelmiä ja niitä tyyppejä edustavia ajoneuvoja, joissa käytettäviksi varaosana toimitettavat turvatyynyjärjestelmät hyväksytään, jotta voidaan tarkistaa, että tämän säännön 5 ja 6 kohdan vaatimuksia noudatetaan.

4.   HYVÄKSYNTÄ

4.1   Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulin hyväksyntä

| 4.1.1 | Jos hyväksyntää varten toimitetut turvatyynymoduulinäytteet täyttävät jäljempänä olevan 5 ja 6 kohdan vaatimukset, varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän tämän tyyppiselle turvatyynymoduulille myönnetään hyväksyntä. |
| --- | --- |

4.1.1

Jos hyväksyntää varten toimitetut turvatyynymoduulinäytteet täyttävät jäljempänä olevan 5 ja 6 kohdan vaatimukset, varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän tämän tyyppiselle turvatyynymoduulille myönnetään hyväksyntä.

| 4.1.2 | Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 00) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulin tyypille. |
| --- | --- |

4.1.2

Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 00) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulin tyypille.

| 4.1.3 | Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulin tyypin tämän säännön mukaisesta hyväksynnästä tai hyväksynnän epäämisestä, laajentamisesta tai peruuttamisesta taikka lopullisesti keskeytetystä tuotannosta on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

4.1.3

Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulin tyypin tämän säännön mukaisesta hyväksynnästä tai hyväksynnän epäämisestä, laajentamisesta tai peruuttamisesta taikka lopullisesti keskeytetystä tuotannosta on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaisella lomakkeella.

| 4.1.4 | Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulinäytteisiin on selvästi ja pysyvästi merkittävä valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki ja hyväksyntämerkki, joka koostuu |
| --- | --- |

4.1.4

Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulinäytteisiin on selvästi ja pysyvästi merkittävä valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki ja hyväksyntämerkki, joka koostuu

| 4.1.4.1 | ympyrän sisällä olevasta ”E”-kirjaimesta, jota seuraa hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, (1) |
| --- | --- |

4.1.4.1

ympyrän sisällä olevasta ”E”-kirjaimesta, jota seuraa hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, (1)

| 4.1.4.2 | hyväksyntänumerosta, |
| --- | --- |

4.1.4.2

hyväksyntänumerosta,

| 4.1.4.3 | lisätunnuksesta, joka osoittaa turvatyynymoduulin luokan (ks. edellä oleva 2.6 kohta). |
| --- | --- |

4.1.4.3

lisätunnuksesta, joka osoittaa turvatyynymoduulin luokan (ks. edellä oleva 2.6 kohta).

| 4.1.5 | Hyväksyntämerkin ja lisätunnuksen on oltava selvästi luettavissa ja pysyviä. |
| --- | --- |

4.1.5

Hyväksyntämerkin ja lisätunnuksen on oltava selvästi luettavissa ja pysyviä.

| 4.1.6 | Tämän säännön liitteessä 4 annetaan esimerkki edellä mainitusta hyväksyntämerkistä ja lisätunnuksesta. |
| --- | --- |

4.1.6

Tämän säännön liitteessä 4 annetaan esimerkki edellä mainitusta hyväksyntämerkistä ja lisätunnuksesta.

4.2   Hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän hyväksyntä

| 4.2.1 | Jos hyväksyntää varten toimitetun hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän tyyppi täyttää jäljempänä olevan 5 ja 6 kohdan vaatimukset, kyseiselle hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän tyypille myönnetään hyväksyntä. |
| --- | --- |

4.2.1

Jos hyväksyntää varten toimitetun hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän tyyppi täyttää jäljempänä olevan 5 ja 6 kohdan vaatimukset, kyseiselle hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän tyypille myönnetään hyväksyntä.

| 4.2.2 | Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 00) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle varaosana toimitettavan ohjauspyörän tyypille. |
| --- | --- |

4.2.2

Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 00) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle varaosana toimitettavan ohjauspyörän tyypille.

| 4.2.3 | Hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän tyypin tämän säännön mukaisesta hyväksynnästä tai hyväksynnän epäämisestä, laajentamisesta tai peruuttamisesta taikka lopullisesti keskeytetystä tuotannosta on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2 olevan mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

4.2.3

Hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän tyypin tämän säännön mukaisesta hyväksynnästä tai hyväksynnän epäämisestä, laajentamisesta tai peruuttamisesta taikka lopullisesti keskeytetystä tuotannosta on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2 olevan mallin mukaisella lomakkeella.

| 4.2.4 | Varaosana toimitettavan ohjauspyörän ja keskiön (liittimien) näytteisiin on selvästi ja pysyvästi merkittävä valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki ja hyväksyntämerkki, joka koostuu |
| --- | --- |

4.2.4

Varaosana toimitettavan ohjauspyörän ja keskiön (liittimien) näytteisiin on selvästi ja pysyvästi merkittävä valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki ja hyväksyntämerkki, joka koostuu

| 4.2.4.1 | ympyrän sisällä olevasta ”E”-kirjaimesta, jota seuraa hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, (2) |
| --- | --- |

4.2.4.1

ympyrän sisällä olevasta ”E”-kirjaimesta, jota seuraa hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, (2)

| 4.2.4.2 | hyväksyntänumerosta, |
| --- | --- |

4.2.4.2

hyväksyntänumerosta,

| 4.2.4.3 | lisätunnuksesta, joka osoittaa turvatyynymoduulin luokan (ks. edellä oleva 2.6 kohta). |
| --- | --- |

4.2.4.3

lisätunnuksesta, joka osoittaa turvatyynymoduulin luokan (ks. edellä oleva 2.6 kohta).

| 4.2.5 | Hyväksyntämerkin ja lisätunnuksen on oltava selvästi luettavissa ja pysyviä. |
| --- | --- |

4.2.5

Hyväksyntämerkin ja lisätunnuksen on oltava selvästi luettavissa ja pysyviä.

| 4.2.6 | Hyväksyntämerkki on sijoitettava varaosana toimitettavaan ohjauspyörään ja keskiöön (liittimeen). Jos varaosana toimitettava ohjauspyörä ja keskiö muodostavat yhden kappaleen, yksi hyväksyntämerkki ja yksi valmistajan kauppanimen tai tavaramerkin sisältävä merkki riittää. |
| --- | --- |

4.2.6

Hyväksyntämerkki on sijoitettava varaosana toimitettavaan ohjauspyörään ja keskiöön (liittimeen). Jos varaosana toimitettava ohjauspyörä ja keskiö muodostavat yhden kappaleen, yksi hyväksyntämerkki ja yksi valmistajan kauppanimen tai tavaramerkin sisältävä merkki riittää.

| 4.2.7 | Tämän säännön liitteessä 5 annetaan esimerkki edellä mainitusta hyväksyntämerkistä ja lisätunnuksesta. |
| --- | --- |

4.2.7

Tämän säännön liitteessä 5 annetaan esimerkki edellä mainitusta hyväksyntämerkistä ja lisätunnuksesta.

4.3   Muun kuin ohjauspyörään asennetun varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän hyväksyntä

| 4.3.1 | Jos hyväksyntää varten toimitettu muu kuin ohjauspyörään asennettu varaosana toimitettava turvatyynyjärjestelmä täyttää jäljempänä olevan 5 ja 6 kohdan vaatimukset, kyseiselle varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän tyypille myönnetään hyväksyntä. |
| --- | --- |

4.3.1

Jos hyväksyntää varten toimitettu muu kuin ohjauspyörään asennettu varaosana toimitettava turvatyynyjärjestelmä täyttää jäljempänä olevan 5 ja 6 kohdan vaatimukset, kyseiselle varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän tyypille myönnetään hyväksyntä.

| 4.3.2 | Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 00) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän tyypille. |
| --- | --- |

4.3.2

Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 00) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän tyypille.

| 4.3.3 | Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän tämän säännön mukaisesta hyväksynnästä tai hyväksynnän epäämisestä, laajentamisesta tai peruuttamisesta taikka lopullisesti keskeytetystä tuotannosta on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 3 olevan mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

4.3.3

Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän tämän säännön mukaisesta hyväksynnästä tai hyväksynnän epäämisestä, laajentamisesta tai peruuttamisesta taikka lopullisesti keskeytetystä tuotannosta on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 3 olevan mallin mukaisella lomakkeella.

| 4.3.4 | Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän näytteisiin on selvästi ja pysyvästi merkittävä valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki ja hyväksyntämerkki, joka koostuu |
| --- | --- |

4.3.4

Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän näytteisiin on selvästi ja pysyvästi merkittävä valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki ja hyväksyntämerkki, joka koostuu

| 4.3.4.1 | ympyrän sisällä olevasta ”E”-kirjaimesta, jota seuraa hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, (2) |
| --- | --- |

4.3.4.1

ympyrän sisällä olevasta ”E”-kirjaimesta, jota seuraa hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, (2)

| 4.3.4.2 | hyväksyntänumerosta, |
| --- | --- |

4.3.4.2

hyväksyntänumerosta,

| 4.3.4.3 | lisätunnuksesta, joka osoittaa turvatyynymoduulin luokan (ks. edellä oleva 2.6 kohta). |
| --- | --- |

4.3.4.3

lisätunnuksesta, joka osoittaa turvatyynymoduulin luokan (ks. edellä oleva 2.6 kohta).

| 4.3.5 | Hyväksyntämerkin ja lisätunnuksen on oltava selvästi luettavissa ja pysyviä. |
| --- | --- |

4.3.5

Hyväksyntämerkin ja lisätunnuksen on oltava selvästi luettavissa ja pysyviä.

| 4.3.6 | Tämän säännön liitteessä 6 annetaan esimerkki edellä mainitusta hyväksyntämerkistä ja lisätunnuksesta. |
| --- | --- |

4.3.6

Tämän säännön liitteessä 6 annetaan esimerkki edellä mainitusta hyväksyntämerkistä ja lisätunnuksesta.

5.   VAATIMUKSET

| 5.1 | Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulin, hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynyllä varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän tai muun kuin ohjauspyörään asennetun varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän hyväksyntää koskevat yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

5.1

Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulin, hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynyllä varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän tai muun kuin ohjauspyörään asennetun varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän hyväksyntää koskevat yleiset vaatimukset

| 5.1.1 | Ennen kuin tyyppihyväksyntä myönnetään 4.1, 4.2 ja/tai 4.3 kohdan mukaisesti, toimivaltaisen viranomaisen on tarkistettava, että on huolehdittu tyydyttävistä järjestelyistä sen varmistamiseksi, että |
| --- | --- |

5.1.1

Ennen kuin tyyppihyväksyntä myönnetään 4.1, 4.2 ja/tai 4.3 kohdan mukaisesti, toimivaltaisen viranomaisen on tarkistettava, että on huolehdittu tyydyttävistä järjestelyistä sen varmistamiseksi, että

| 5.1.1.1 | järjestelmän asennuksesta, huollosta, korjauksesta ja purkamisesta huolehtii ainoastaan koulutettu tekninen henkilökunta hyväksynnän hakijan laatiman käsikirjan mukaisesti, |
| --- | --- |

5.1.1.1

järjestelmän asennuksesta, huollosta, korjauksesta ja purkamisesta huolehtii ainoastaan koulutettu tekninen henkilökunta hyväksynnän hakijan laatiman käsikirjan mukaisesti,

| 5.1.1.2 | järjestelmän osa tai koko järjestelmä on korvattavissa järjestelmälle taatun eliniän jälkeen, |
| --- | --- |

5.1.1.2

järjestelmän osa tai koko järjestelmä on korvattavissa järjestelmälle taatun eliniän jälkeen,

| 5.1.1.3 | pelastushenkilöstölle tarkoitetut merkit ja varoitukset sekä lasten turvajärjestelmien käyttöä koskevat merkit ja tiedot ovat asianmukaisia. |
| --- | --- |

5.1.1.3

pelastushenkilöstölle tarkoitetut merkit ja varoitukset sekä lasten turvajärjestelmien käyttöä koskevat merkit ja tiedot ovat asianmukaisia.

| 5.1.2 | Magneettikentistä johtuva interferenssi ei saa häiritä turvatyynyjärjestelmän toimintaa. |
| --- | --- |

5.1.2

Magneettikentistä johtuva interferenssi ei saa häiritä turvatyynyjärjestelmän toimintaa.

| 5.1.3 | Täydelliseen järjestelmään täytyy sisältyä laite, joka varoittaa käyttäjää, jos turvatyynyjärjestelmä ei toimi niin kuin sen pitäisi toimia. |
| --- | --- |

5.1.3

Täydelliseen järjestelmään täytyy sisältyä laite, joka varoittaa käyttäjää, jos turvatyynyjärjestelmä ei toimi niin kuin sen pitäisi toimia.

| 5.1.4 | Varaosana toimitettavien A-luokan turvatyynyjärjestelmien turvatyynymoduulien on oltava suunnitellut siten, että kun niille tehdään 5.2.2.7 kohdan (staattinen täyttymistesti) vaatimusten mukainen testi, turvatyyny voidaan työntää syrjään manuaalisesti sen jälkeen, kun se on kokonaan täyttynyt. |
| --- | --- |

5.1.4

Varaosana toimitettavien A-luokan turvatyynyjärjestelmien turvatyynymoduulien on oltava suunnitellut siten, että kun niille tehdään 5.2.2.7 kohdan (staattinen täyttymistesti) vaatimusten mukainen testi, turvatyyny voidaan työntää syrjään manuaalisesti sen jälkeen, kun se on kokonaan täyttynyt.

| 5.1.5 | Myrkyllisyys ja palovammat
  On esitettävä todistus, jossa ilmoitetaan, että turvatyynyn täyttyessä vapautuvat kaasut ja kiinteät hiukkaset eivät ole laadultaan, koostumukseltaan ja lämpötilaltaan sellaisia, että ne aiheuttaisivat ajoneuvon matkustajille vakavia vammoja. Hyväksynnän myöntämisestä vastuussa olevat viranomaiset varaavat oikeuden tarkistaa lausunnon todenmukaisuus. |
| --- | --- |

5.1.5

On esitettävä todistus, jossa ilmoitetaan, että turvatyynyn täyttyessä vapautuvat kaasut ja kiinteät hiukkaset eivät ole laadultaan, koostumukseltaan ja lämpötilaltaan sellaisia, että ne aiheuttaisivat ajoneuvon matkustajille vakavia vammoja. Hyväksynnän myöntämisestä vastuussa olevat viranomaiset varaavat oikeuden tarkistaa lausunnon todenmukaisuus.

5.2   Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulin hyväksyntää koskevat vaatimukset

| 5.2.1 | Kaikkien turvatyynymoduulien on oltava kansainvälisen standardin ”ISO 12097-2 ROAD VEHICLES-AIRBAG COMPONENT TESTING-PART 2: Testing of Airbag Modules” (ISO 12097-2 TIELIIKENNEAJONEUVOT-TURVATYYNYKOMPONENTTIEN TESTAUS-OSA 2: Turvatyynymoduulien testaus) (versio: 1996-08-00) vaatimusten mukaisia, jotta turvatyynymoduulien turvallinen toiminta voidaan taata.
  Etuistuimia varten suunniteltujen turvatyynymoduulien, jotka on varustettu sivuturvatyynyjärjestelmillä, on oltava mahdollisimman yhdenmukaisia edellä mainitun ISO-standardin vaatimusten kanssa (esimerkiksi 5.2.2 kohdan mukaiset testit).
  Moduulin valmistajan on todettava, että edellä mainitut testit on suoritettu ja että saadut testitulokset ovat myönteisiä. Epävarmoissa tapauksissa hyväksynnän myöntämisestä vastuussa olevat viranomaiset varaavat oikeuden tarkistaa lausunnon todenmukaisuus. |
| --- | --- |

5.2.1

Kaikkien turvatyynymoduulien on oltava kansainvälisen standardin ”ISO 12097-2 ROAD VEHICLES-AIRBAG COMPONENT TESTING-PART 2: Testing of Airbag Modules” (ISO 12097-2 TIELIIKENNEAJONEUVOT-TURVATYYNYKOMPONENTTIEN TESTAUS-OSA 2: Turvatyynymoduulien testaus) (versio: 1996-08-00) vaatimusten mukaisia, jotta turvatyynymoduulien turvallinen toiminta voidaan taata.

Etuistuimia varten suunniteltujen turvatyynymoduulien, jotka on varustettu sivuturvatyynyjärjestelmillä, on oltava mahdollisimman yhdenmukaisia edellä mainitun ISO-standardin vaatimusten kanssa (esimerkiksi 5.2.2 kohdan mukaiset testit).

Moduulin valmistajan on todettava, että edellä mainitut testit on suoritettu ja että saadut testitulokset ovat myönteisiä. Epävarmoissa tapauksissa hyväksynnän myöntämisestä vastuussa olevat viranomaiset varaavat oikeuden tarkistaa lausunnon todenmukaisuus.

| 5.2.2 | Edellä olevan 5.2.1 kohdan sijasta sallitaan myös pienimuotoisempi testausohjelma, joka sisältää vähintään seuraavat osat: |
| --- | --- |

5.2.2

Edellä olevan 5.2.1 kohdan sijasta sallitaan myös pienimuotoisempi testausohjelma, joka sisältää vähintään seuraavat osat:

| 5.2.2.1 | pudotustesti, |
| --- | --- |

5.2.2.1

pudotustesti,

| 5.2.2.2 | mekaaninen törmäystesti, |
| --- | --- |

5.2.2.2

mekaaninen törmäystesti,

| 5.2.2.3 | samanaikaisesti suoritettava tärinä-lämpötila-testi, |
| --- | --- |

5.2.2.3

samanaikaisesti suoritettava tärinä-lämpötila-testi,

| 5.2.2.4 | termisten kosteusjaksojen testi, |
| --- | --- |

5.2.2.4

termisten kosteusjaksojen testi,

| 5.2.2.5 | auringonsäteilyä jäljittelevä testi, |
| --- | --- |

5.2.2.5

auringonsäteilyä jäljittelevä testi,

| 5.2.2.6 | lämpötilaiskutesti, |
| --- | --- |

5.2.2.6

lämpötilaiskutesti,

| 5.2.2.7 | staattinen täyttymistesti. |
| --- | --- |

5.2.2.7

staattinen täyttymistesti.

5.3   Hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän hyväksyntää koskevat vaatimukset

| 5.3.1 | Ennen kuin tyyppihyväksyntä myönnetään 4.2 kohdan mukaisesti, toimivaltaisen viranomaisen on tarkistettava, että on huolehdittu tyydyttävistä järjestelyistä seuraavien testien suorittamiseksi: |
| --- | --- |

5.3.1

Ennen kuin tyyppihyväksyntä myönnetään 4.2 kohdan mukaisesti, toimivaltaisen viranomaisen on tarkistettava, että on huolehdittu tyydyttävistä järjestelyistä seuraavien testien suorittamiseksi:

| 5.3.1.1 | varaosana toimitettavan ohjauspyörän (kaikki osat turvatyynymoduulia lukuun ottamatta) 6.2.1.1 kohdassa määritelty lämpötesti, jotta taataan kaikkien materiaalien pysyminen koossa, |
| --- | --- |

5.3.1.1

varaosana toimitettavan ohjauspyörän (kaikki osat turvatyynymoduulia lukuun ottamatta) 6.2.1.1 kohdassa määritelty lämpötesti, jotta taataan kaikkien materiaalien pysyminen koossa,

| 5.3.1.2 | 6.2.1.2 kohdassa kuvattu taivutustesti, jotta taataan ohjauspyörän kehän muodon mahdollisimman vähäinen muuttuminen, |
| --- | --- |

5.3.1.2

6.2.1.2 kohdassa kuvattu taivutustesti, jotta taataan ohjauspyörän kehän muodon mahdollisimman vähäinen muuttuminen,

| 5.3.1.3 | 6.2.1.3 kohdassa kuvattu vääntötesti, jotta taataan riittävä jäykkyys, kun varaosana toimitettava ohjauspyörä asennetaan tangentiaalisesti ohjauspyörän kehään nähden, |
| --- | --- |

5.3.1.3

6.2.1.3 kohdassa kuvattu vääntötesti, jotta taataan riittävä jäykkyys, kun varaosana toimitettava ohjauspyörä asennetaan tangentiaalisesti ohjauspyörän kehään nähden,

| 5.3.1.4 | 6.2.1.4 kohdassa kuvattu väsymistesti, jotta taataan ohjauspyörän riittävä elinikä. |
| --- | --- |

5.3.1.4

6.2.1.4 kohdassa kuvattu väsymistesti, jotta taataan ohjauspyörän riittävä elinikä.

| 5.3.2 | On varmistettava, että varaosana toimitettavan ohjauspyörän todellinen halkaisija ei ole merkittävästi pienempi kuin ajoneuvon valmistajan asentaman ohjauspyörän todellinen halkaisija. Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, kun varaosana toimitettavan ohjauspyörän todellinen halkaisija on vähintään 0,9 kertaa ajoneuvon valmistajan käyttämän ohjauspyörän todellinen halkaisija. |
| --- | --- |

5.3.2

On varmistettava, että varaosana toimitettavan ohjauspyörän todellinen halkaisija ei ole merkittävästi pienempi kuin ajoneuvon valmistajan asentaman ohjauspyörän todellinen halkaisija. Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, kun varaosana toimitettavan ohjauspyörän todellinen halkaisija on vähintään 0,9 kertaa ajoneuvon valmistajan käyttämän ohjauspyörän todellinen halkaisija.

| 5.3.3 | Varaosana toimitettavan ohjauspyörän koon ja kiinnityksen ohjauspylvääseen on oltava ajoneuvon valmistajan määrittelemien mittasuhteiden ja toleranssien mukaisia. Muussa tapauksessa varaosana toimitettavan ohjauspyörän valmistajan on osoitettava tekniselle tutkimuslaitokselle minkä tahansa muun käytettäväksi valitun kiinnitysmenetelmän asianmukainen toiminta. |
| --- | --- |

5.3.3

Varaosana toimitettavan ohjauspyörän koon ja kiinnityksen ohjauspylvääseen on oltava ajoneuvon valmistajan määrittelemien mittasuhteiden ja toleranssien mukaisia. Muussa tapauksessa varaosana toimitettavan ohjauspyörän valmistajan on osoitettava tekniselle tutkimuslaitokselle minkä tahansa muun käytettäväksi valitun kiinnitysmenetelmän asianmukainen toiminta.

| 5.3.4 | Varaosana toimitettava ohjauspyörä ei saa estää kuljettajan suoraa näköyhteyttä kaikkiin tärkeisiin laitteisiin ja osoittimiin kuten






  a) | nopeusmittariin ja |
| --- | --- | --- |

5.3.4

Varaosana toimitettava ohjauspyörä ei saa estää kuljettajan suoraa näköyhteyttä kaikkiin tärkeisiin laitteisiin ja osoittimiin kuten

a)

nopeusmittariin ja

| b) | seuraaviin ilmaisimiin:






  — | suuntavalaisimet |
| --- | --- | --- |

b)

seuraaviin ilmaisimiin:

—

suuntavalaisimet

| — | kaukovalaisin |
| --- | --- |

—

kaukovalaisin

| — | takasumuvalaisimet |
| --- | --- |

—

takasumuvalaisimet

| — | hätävilkku |
| --- | --- |

—

hätävilkku

| — | lukkiutumattomat jarrut |
| --- | --- |

—

lukkiutumattomat jarrut

| — | jarrujärjestelmän viat |
| --- | --- |

—

jarrujärjestelmän viat

| — | turvatyynyn toiminta |
| --- | --- |

—

turvatyynyn toiminta

Testit on suoritettava 6.2.2 kohdan kuvauksen mukaisesti.

| 5.3.5 | Hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustettujen varaosana toimitettavien ohjauspyörien on oltava sellaisia, että kun ne on asennettu ajoneuvoon, kyseinen ajoneuvo täyttää säännön N:o 94, muutossarja 01, 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 ja 5.2.1.5 kohdassa esitetyt vaatimukset.
  Todennettaessa hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän vastaavuutta tämän säännön vaatimusten kanssa on epävarmoissa tapauksissa otettava huomioon kaikki hyväksynnän hakijan antamat tiedot ja testaustulokset, ja näitä voidaan käyttää teknisen tutkimuslaitoksen tekemän hyväksyntätestauksen validoinnissa. |
| --- | --- |

5.3.5

Hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustettujen varaosana toimitettavien ohjauspyörien on oltava sellaisia, että kun ne on asennettu ajoneuvoon, kyseinen ajoneuvo täyttää säännön N:o 94, muutossarja 01, 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 ja 5.2.1.5 kohdassa esitetyt vaatimukset.

Todennettaessa hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän vastaavuutta tämän säännön vaatimusten kanssa on epävarmoissa tapauksissa otettava huomioon kaikki hyväksynnän hakijan antamat tiedot ja testaustulokset, ja näitä voidaan käyttää teknisen tutkimuslaitoksen tekemän hyväksyntätestauksen validoinnissa.

5.4   Muun kuin ohjauspyörään asennetun varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän hyväksyntää koskevat vaatimukset

| 5.4.1 | Varaosana toimitettavat turvatyynyjärjestelmät on varustettava hyväksytyllä turvatyynymoduulilla tai tästä testistä vastuussa olevalle tekniselle tutkimuslaitokselle on osoitettava sitä tyydyttävällä tavalla, että käytetty järjestelmä on edellä olevassa 5.1 ja 5.2 kohdassa määriteltyjen vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

5.4.1

Varaosana toimitettavat turvatyynyjärjestelmät on varustettava hyväksytyllä turvatyynymoduulilla tai tästä testistä vastuussa olevalle tekniselle tutkimuslaitokselle on osoitettava sitä tyydyttävällä tavalla, että käytetty järjestelmä on edellä olevassa 5.1 ja 5.2 kohdassa määriteltyjen vaatimusten mukainen.

| 5.4.2 | Muiden kuin ohjauspyöriin asennettujen varaosana toimitettavien turvatyynyjärjestelmien on oltava sellaisia, että kun ne on asennettu ajoneuvoon, kyseinen ajoneuvo täyttää turvatyynyjärjestelmien luokasta riippuen seuraavat vaatimukset: |
| --- | --- |

5.4.2

Muiden kuin ohjauspyöriin asennettujen varaosana toimitettavien turvatyynyjärjestelmien on oltava sellaisia, että kun ne on asennettu ajoneuvoon, kyseinen ajoneuvo täyttää turvatyynyjärjestelmien luokasta riippuen seuraavat vaatimukset:

| 5.4.2.1 | B-luokan osalta, säännön N:o 94, muutossarja 01, 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4, ja 5.2.1.5 kohdan vaatimukset; |
| --- | --- |

5.4.2.1

B-luokan osalta, säännön N:o 94, muutossarja 01, 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4, ja 5.2.1.5 kohdan vaatimukset;

| 5.4.2.2 | C-luokan osalta, säännön N:o 94, muutossarja 01, 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4, ja 5.2.1.5 kohdan vaatimukset; lisäksi turvatyynyjärjestelmän suorituskyvyn osoittamiseen käytetään lisälaittein varustettuja testinukkeja; |
| --- | --- |

5.4.2.2

C-luokan osalta, säännön N:o 94, muutossarja 01, 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4, ja 5.2.1.5 kohdan vaatimukset; lisäksi turvatyynyjärjestelmän suorituskyvyn osoittamiseen käytetään lisälaittein varustettuja testinukkeja;

| 5.4.2.3 | D-luokan osalta, säännön N:o 95, muutossarja 01, 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4, ja 5.2.1.5 kohdan vaatimukset; tässä tapauksessa testauksessa käytetään sivutörmäysnukkea. |
| --- | --- |

5.4.2.3

D-luokan osalta, säännön N:o 95, muutossarja 01, 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4, ja 5.2.1.5 kohdan vaatimukset; tässä tapauksessa testauksessa käytetään sivutörmäysnukkea.

6.   TESTIT

6.1   Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulin testit

Testit on suoritettava standardin ISO 12097-osa 2, versio 1996-08-00, mukaisesti.

6.2   Hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän testit

| 6.2.1 | Lujuustestit: |
| --- | --- |

6.2.1

Lujuustestit:

6.2.1.1   Lämpötesti

Varaosana toimitettava ohjauspyörä (turvatyynymoduulia lukuun ottamatta) altistetaan seuraavalle yhdenjaksoiselle lämpötilajaksolle:

| — | 16 tuntia lämpötilassa |
| --- | --- |

—

16 tuntia lämpötilassa

- 15 oC ± 2 oC

| — | 30 minuuttia lämpötilassa |
| --- | --- |

—

30 minuuttia lämpötilassa

- 22 oC ± 2 oC

| — | 3 tuntia lämpötilassa |
| --- | --- |

—

3 tuntia lämpötilassa

- 80 oC ± 2 oC

| — | 30 minuuttia lämpötilassa |
| --- | --- |

—

30 minuuttia lämpötilassa

- 22 oC ± 2 oC

Tämän testin jälkeen ohjauspyörässä ei saa esiintyä suunnitellut toleranssit alittavia tai ylittäviä pysyviä muodonmuutoksia eikä säröjä tai murtumia.

6.2.1.2   Taivutustesti

Varaosana toimitettava ohjauspyörä altistetaan vähintään lämpötilalle - 15 oC ± 2 oC 16 tunnin ajan. Tämän jälkeen varaosana toimitettava ohjauspyörä asennetaan sen keskiön ollessa jäykällä akselilla, ja ohjauspyörän kehään kohdistetaan staattinen kuorma, joka on suuruudeltaan 70 daN ± 0,5 daN ja joka toimii kohtisuorassa kehän tasoon nähden. Testikuorma on kohdistettava kehään ja niiden kahden puolan väliin, jotka rajoittavat suurinta kulmaa.

Tästä testistä ei saa aiheutua varaosana toimitettavan ohjauspyörän kehään pysyviä muodonmuutoksia, jotka olisivat suuruudeltaan yli 8 prosenttia ohjauspyörän halkaisijasta. Ohjauspyörän toiminnan turvallisuuteen vaikuttavia säröjä tai murtumia ei saa olla havaittavissa.

6.2.1.3   Vääntötesti

Varaosana toimitettava ohjauspyörä asennetaan sen keskiön ollessa jäykällä akselilla, ja ohjauspyörän kehään kohdistetaan tangentiaalisesti staattinen testikuorma, joka on suuruudeltaan 70 daN ± 0,5 daN. Tästä testistä aiheutuva pysyvä muodonmuutos saa olla enintään 1 aste pyörimissuunnassa. Testistä ei saa aiheutua ohjauspyörän toiminnan turvallisuuteen vaikuttavia säröjä tai murtumia. Tämän jälkeen ohjauspyörän kehään kohdistetaan tangentiaalinen kuorma, joka vastaa vääntömomenttia 22 daNm ± 0,5 daNm. Tällä ei saa olla vaikutusta ohjauspyörän toiminnan turvallisuuteen, vaikka pysyvä muodonmuutos olisi suurempi kuin 1 aste pyörimissuunnassa.

6.2.1.4   Väsymistesti

Varaosana toimitettava ohjauspyörä asennetaan siten, että sen kehä on testikiinnittimessä liitteessä 7 (kuva väsymistestissä käytettävän laitteen esimerkistä) esitetyn mukaisesti, ja ohjauspyörään kohdistetaan keskimääräinen sinimuotoinen ja jaksottainen kuormaväsytystesti vääntömomentin ollessa 14 daNm ± 0,5 daNm ja taajuuden 1,5 Hz ± 0,25 Hz.

Varaosana toimitettavan ohjauspyörän on kestettävä vähintään 1 x 105 kuormajaksoa ilman säröjä tai murtumia, jotka saattaisivat vaikuttaa ohjauspyörän toiminnan turvallisuuteen.

6.2.2   Asennusvaatimuksia koskevat testit ja kuljettajan näköyhteys kojelautaan

| 6.2.2.1 | Kuljettajan näköyhteys






  a) | nopeusmittariin |
| --- | --- | --- |

6.2.2.1

Kuljettajan näköyhteys

a)

nopeusmittariin

| b) | seuraaviin ilmaisimiin:






  — | suuntavalaisimet |
| --- | --- | --- |

b)

seuraaviin ilmaisimiin:

—

suuntavalaisimet

| — | kaukovalaisin |
| --- | --- |

—

kaukovalaisin

| — | takasumuvalaisimet |
| --- | --- |

—

takasumuvalaisimet

| — | hätävilkku |
| --- | --- |

—

hätävilkku

| — | lukkiutumattomat jarrut |
| --- | --- |

—

lukkiutumattomat jarrut

| — | jarrujärjestelmän viat |
| --- | --- |

—

jarrujärjestelmän viat

| — | turvatyynyn toiminta |
| --- | --- |

—

turvatyynyn toiminta

on taattava. Näkyvyyttä arvioidaan suorittamalla vertailuarviointi testattavana olevan varaosana toimitettavalla ohjauspyörällä varustetun ajoneuvon kojelaudasta otettujen valokuvien perusteella. H-pisteiden arvot mitataan sen jälkeen, kun ajoneuvo on suunnattu kolmiulotteisen mittauslaitteen avulla.

Ajoneuvon ja koordinaatiston välinen suhde saadaan korin vertailupisteiden avulla.

Jos R-pisteen koordinaatteja ei tiedetä, H-piste määritetään käyttämällä 50 prosenttipisteen testinukkea. Kuljettajan istuin säädetään seuraavasti:

| a) | istuin asetetaan pituussuunnassa tapahtuvassa säädössä käytettävän laitteen taimmaiseen asentoon, |
| --- | --- |

a)

istuin asetetaan pituussuunnassa tapahtuvassa säädössä käytettävän laitteen taimmaiseen asentoon,

| b) | selkänojaa kallistetaan niin, että se vastaa testinuken selän 25 asteen kulmaa, |
| --- | --- |

b)

selkänojaa kallistetaan niin, että se vastaa testinuken selän 25 asteen kulmaa,

| c) | muut säätölaitteet asetetaan keskimmäiseen asentoon. |
| --- | --- |

c)

muut säätölaitteet asetetaan keskimmäiseen asentoon.

Kaksiokulaarista näköä jäljittelemään käytetään 35 mm:n kameraa, jota on kallistettu 15 astetta vaakatason suuntaan, ja valokuvat otetaan kummankin silmäpisteen kohdalta.

Silmäpisteiden sijainti suhteessa koordinaatiston R- tai H-pisteeseen ISO 4130 -standardin mukaisesti (mitat millimetreinä):

| X | Y | z | | x | Y | z |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | –32,5 | + 635,0 | | 0 | +32,5 | + 635,0 |

X

Y

z

x

Y

z

0

–32,5

+ 635,0

0

+32,5

+ 635,0

Kameran osalta silmäpisteet määritetään 35 mm:n esityspinnan (tavallisesti filmin pinta) edessä ja optisen järjestelmän keskiakselilla.

6.2.2.2   Hallintalaitteiden toiminta

Tutkitaan, säilyvätkö jäljempänä esitetyt vähimmäis- ja enimmäisetäisyydet esimerkiksi toisaalta suuntavalaisimien ja ajovalaisimien vilkutuksen hallintalaitteiden ja toisaalta ohjauspyörän kehän välillä. Hallintalaitteiden tyydyttävä toiminta ja varaosana toimitettavan ohjauspyörän tyydyttävä käsiteltävyys varmistetaan seuraavasti:

| a) | mitta ”a”, vähintään 30 mm, viittaa hallintalaitteeseen, joka on lähimpänä varaosana toimitettavaa ohjauspyörää. Se ilmaisee lyhimmän etäisyyden hallintalaitteen ja ohjauspyörän kehän kojelautaa vasten olevan takapinnan välillä. |
| --- | --- |

a)

mitta ”a”, vähintään 30 mm, viittaa hallintalaitteeseen, joka on lähimpänä varaosana toimitettavaa ohjauspyörää. Se ilmaisee lyhimmän etäisyyden hallintalaitteen ja ohjauspyörän kehän kojelautaa vasten olevan takapinnan välillä.

| b) | Mitta ”b”, enintään 130 mm, ilmaisee välimatkan suuntavalaisimen hallintalaitteen keskustasta ohjauspyörän kehän kuljettajaan päin olevaan etupintaan. |
| --- | --- |

b)

Mitta ”b”, enintään 130 mm, ilmaisee välimatkan suuntavalaisimen hallintalaitteen keskustasta ohjauspyörän kehän kuljettajaan päin olevaan etupintaan.

6.2.2.3   Asennuksen testaus

Testauksessa otetaan huomioon asennusolosuhteet, varaosana toimitettavan ohjauspyörän halkaisija ajoneuvon valmistajan toimittamaan alkuperäiseen ohjauspyörään verrattuna, suuntavalaisimien hallintalaitteen uusi sijainti, äänimerkinantolaitteen toiminta ja turvatyynyn ilmaisimen toiminta. Myös kuljettajan istuinta tai matkustajan istuinta (matkustajien istuimia) valvovien ja turvatyynyn ohjaimeen täyttökäskyn toimittavien ilmaisimien toiminta tarkistetaan, jos kyseiset laitteet ovat olemassa.

6.2.2.4   Liittimien testaus

Asennuksen mittasuhteita (esimerkiksi ohjausakselin hammastusta) verrataan valmistajan toimittamiin mittasuhteisiin profiiliprojektorin avulla.

Varaosana toimitettavien liittimien lujuus tarkistetaan kiristämällä kiinnitysmutteri/-ruuvi siten, että ajoneuvon valmistajan määrittämä kiristysmomentti käytetään kaksinkertaisena (arvo kuitenkin enintään 85 Nm).

Tarkistetaan tyydyttävällä tavalla se, että niissä ajoneuvotyypeissä, joissa varashälytinjärjestelmät on yhdistetty ohjauspyörään, liittimet vastaavat ajoneuvon valmistajan toimittaman ohjauspyörän liittimien ominaisuuksia kestävyydeltään, mittasuhteiltaan, materiaaleiltaan ja toiminnaltaan, tai varashälytinjärjestelmä testataan säännön N:o 18 mukaisesti, jotta voidaan osoittaa, että varaosana toimitettava ohjauspyöräjärjestelmä täyttää edellä mainitun säännön vaatimukset.

| 6.2.3 | Etutörmäystesti(t) ajoneuvo(i)lla, johon (joihin) hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustettu varaosana toimitettava ohjauspyörä on tarkoitettu.
  Hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustettujen varaosana toimitettavien ohjauspyörien on oltava sellaisia, että kun ne on asennettu ajoneuvoon, kyseinen ajoneuvo täyttää säännön N:o 94, muutossarja 01, 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 ja 5.2.1.5 kohdassa esitetyt vaatimukset.
  Todennettaessa hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän vastaavuutta tämän säännön vaatimusten kanssa on epävarmoissa tapauksissa otettava huomioon kaikki hyväksynnän hakijan antamat tiedot ja testaustulokset, ja näitä voidaan käyttää teknisen tutkimuslaitoksen tekemän hyväksyntätestauksen validoinnissa. |
| --- | --- |

6.2.3

Etutörmäystesti(t) ajoneuvo(i)lla, johon (joihin) hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustettu varaosana toimitettava ohjauspyörä on tarkoitettu.

Hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustettujen varaosana toimitettavien ohjauspyörien on oltava sellaisia, että kun ne on asennettu ajoneuvoon, kyseinen ajoneuvo täyttää säännön N:o 94, muutossarja 01, 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 ja 5.2.1.5 kohdassa esitetyt vaatimukset.

Todennettaessa hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän vastaavuutta tämän säännön vaatimusten kanssa on epävarmoissa tapauksissa otettava huomioon kaikki hyväksynnän hakijan antamat tiedot ja testaustulokset, ja näitä voidaan käyttää teknisen tutkimuslaitoksen tekemän hyväksyntätestauksen validoinnissa.

6.3   Muun kuin ohjauspyörään asennetun, varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän testit

6.3.1   Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulin testit

Varaosana toimitettava turvatyynyjärjestelmä on varustettava hyväksytyllä turvatyynymoduulilla tai varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän valmistajan on osoitettava tästä testistä vastuussa olevalle tekniselle tutkimuslaitokselle sitä tyydyttävällä tavalla, että järjestelmä täyttää edellä olevassa 5.1 ja 5.2 kohdassa määritellyt vaatimukset.

| 6.3.2 | Muiden kuin ohjauspyöriin asennettujen varaosana toimitettavien turvatyynyjärjestelmien on oltava sellaisia, että kun ne on asennettu ajoneuvoon, kyseinen ajoneuvo täyttää seuraavat vaatimukset: |
| --- | --- |

6.3.2

Muiden kuin ohjauspyöriin asennettujen varaosana toimitettavien turvatyynyjärjestelmien on oltava sellaisia, että kun ne on asennettu ajoneuvoon, kyseinen ajoneuvo täyttää seuraavat vaatimukset:

| 6.3.2.1 | B-luokan turvatyynyjärjestelmän osalta, säännön N:o 94, muutossarja 01, 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4, ja 5.2.1.5 kohdan vaatimukset; |
| --- | --- |

6.3.2.1

B-luokan turvatyynyjärjestelmän osalta, säännön N:o 94, muutossarja 01, 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4, ja 5.2.1.5 kohdan vaatimukset;

| 6.3.2.2 | C-luokan turvatyynyjärjestelmän osalta, säännön N:o 94, muutossarja 01, 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4, ja 5.2.1.5 kohdan vaatimukset; lisäksi turvatyynyjärjestelmän suorituskyvyn osoittamiseen käytetään lisälaittein varustettuja testinukkeja; |
| --- | --- |

6.3.2.2

C-luokan turvatyynyjärjestelmän osalta, säännön N:o 94, muutossarja 01, 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4, ja 5.2.1.5 kohdan vaatimukset; lisäksi turvatyynyjärjestelmän suorituskyvyn osoittamiseen käytetään lisälaittein varustettuja testinukkeja;

| 6.3.2.3 | D-luokan turvatyynyjärjestelmän osalta, säännön N:o 95, muutossarja 01, 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4, ja 5.2.1.5 kohdan vaatimukset; tässä tapauksessa testauksessa käytetään sivutörmäysnukkea. |
| --- | --- |

6.3.2.3

D-luokan turvatyynyjärjestelmän osalta, säännön N:o 95, muutossarja 01, 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4, ja 5.2.1.5 kohdan vaatimukset; tässä tapauksessa testauksessa käytetään sivutörmäysnukkea.

7.   OHJEITA KÄYTTÄJILLE

| 7.1 | Varaosana toimitettavien turvatyynyjärjestelmien valmistajan on sisällytettävä käyttöohjeisiin kaikki mahdolliset suositukset tai varoitukset, jotka on otettava huomioon järjestelmää tai mitä tahansa sen komponenttia käytettäessä, huollettaessa tai tuhottaessa. |
| --- | --- |

7.1

Varaosana toimitettavien turvatyynyjärjestelmien valmistajan on sisällytettävä käyttöohjeisiin kaikki mahdolliset suositukset tai varoitukset, jotka on otettava huomioon järjestelmää tai mitä tahansa sen komponenttia käytettäessä, huollettaessa tai tuhottaessa.

| 7.1.1 | Erityisesti: |
| --- | --- |

7.1.1

Erityisesti:

| 7.1.1.1 | Jos järjestelmä on varustettu seurantalaitteella, jonka tarkoituksena on antaa käyttäjälle tietoa järjestelmän toimintatilasta, on ilmoitettava selvästi, miten järjestelmän toimittamia viestejä, olivatpa ne sitten minkä tyyppisiä tahansa, on tulkittava. Lisäksi on ilmoitettava, mihin toimenpiteisiin on ryhdyttävä silloin, kun järjestelmä varoittaa viasta, sekä määritettävä mahdolliset riskit, joita liittyy ajoneuvon käyttöön kyseisessä tilanteessa; |
| --- | --- |

7.1.1.1

Jos järjestelmä on varustettu seurantalaitteella, jonka tarkoituksena on antaa käyttäjälle tietoa järjestelmän toimintatilasta, on ilmoitettava selvästi, miten järjestelmän toimittamia viestejä, olivatpa ne sitten minkä tyyppisiä tahansa, on tulkittava. Lisäksi on ilmoitettava, mihin toimenpiteisiin on ryhdyttävä silloin, kun järjestelmä varoittaa viasta, sekä määritettävä mahdolliset riskit, joita liittyy ajoneuvon käyttöön kyseisessä tilanteessa;

| 7.1.1.2 | on ilmoitettava, saako huollot tai korjaukset suorittaa ainoastaan tehtävään koulutettu henkilöstö, ja liittyykö järjestelmän purkamiseen riskejä; |
| --- | --- |

7.1.1.2

on ilmoitettava, saako huollot tai korjaukset suorittaa ainoastaan tehtävään koulutettu henkilöstö, ja liittyykö järjestelmän purkamiseen riskejä;

| 7.1.1.3 | on selitettävä, mitä on tehtävä turvatyynyn täyttyessä. Erityisesti on annettava yksityiskohtaiset tiedot mahdollisista varotoimista, joihin on ryhdyttävä kaasujen, nesteiden tai kiinteiden aineiden muodossa syntyvien tuotteiden suhteen silloin, kun turvatyyny täyttyy. Lisäksi jos turvatyynyn täyttymisen takia järjestelmän komponentit saattavat aiheuttaa vaaratilanteen, esimerkiksi vaarallisen karhean pinnan tai terävien reunojen, lämpötilan tai korroosion takia, on määriteltävä vaaratilanteet ja keinot niiden välttämiseksi; |
| --- | --- |

7.1.1.3

on selitettävä, mitä on tehtävä turvatyynyn täyttyessä. Erityisesti on annettava yksityiskohtaiset tiedot mahdollisista varotoimista, joihin on ryhdyttävä kaasujen, nesteiden tai kiinteiden aineiden muodossa syntyvien tuotteiden suhteen silloin, kun turvatyyny täyttyy. Lisäksi jos turvatyynyn täyttymisen takia järjestelmän komponentit saattavat aiheuttaa vaaratilanteen, esimerkiksi vaarallisen karhean pinnan tai terävien reunojen, lämpötilan tai korroosion takia, on määriteltävä vaaratilanteet ja keinot niiden välttämiseksi;

| 7.1.1.4 | jos varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän (toimitettavien turvatyynyjärjestelmien) turvatyynyn täyttymisen jälkeen esiin jäävät osat saattavat aiheuttaa vaaran joko ihmisille tai ympäristölle, on osoitettava asianmukainen menettely tällaisen vaaran välttämiseksi. Menettelyyn voi sisältyä menetelmä, jossa turvatyyny irrotetaan tarkoituksella, ellei se irrotettuna aiheuta vaaraa, ja velvoitetaan palauttamaan järjestelmä tai sen osa järjestelmän kokoojalle tai valmistajalle, tai jokin muu asianmukainen toimenpide. |
| --- | --- |

7.1.1.4

jos varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän (toimitettavien turvatyynyjärjestelmien) turvatyynyn täyttymisen jälkeen esiin jäävät osat saattavat aiheuttaa vaaran joko ihmisille tai ympäristölle, on osoitettava asianmukainen menettely tällaisen vaaran välttämiseksi. Menettelyyn voi sisältyä menetelmä, jossa turvatyyny irrotetaan tarkoituksella, ellei se irrotettuna aiheuta vaaraa, ja velvoitetaan palauttamaan järjestelmä tai sen osa järjestelmän kokoojalle tai valmistajalle, tai jokin muu asianmukainen toimenpide.

| 7.2 | Varaosana toimitettavassa turvatyynyjärjestelmässä on oltava säännön N:o 94 mukaiset merkinnät ja lasten turvajärjestelmien käyttöä koskevat tiedot.
  A-, B-, C- tai D-luokan turvatyynymoduulilla varustetuissa turvatyynyjärjestelmissä on oltava merkintä ”AIRBAG” varaosana toimitettavan ohjauspyörän kehän sisäpuolella tai turvatyynymoduulin kannessa; merkinnän on oltava kestävästi kiinnitetty ja helposti nähtävissä.
  Lisäksi, kun kyseessä on edestä suojaava turvatyynyjärjestelmä, joka on tarkoitettu käytettäväksi millä tahansa matkustajan istuimella, seuraavassa esitetty merkintä on kiinnitettävä pysyvästi turvatyynymoduulin kannen näkyvään pintaan (merkinnän tekstiin on sisällyttävä vähintään esitetyt tiedot).
  Merkintä on toimitettava sen maan kielellä (kielillä), jossa laitetta myydään.
  Merkinnän vähimmäiskoko: 60 x 120 mm. |
| --- | --- |

7.2

Varaosana toimitettavassa turvatyynyjärjestelmässä on oltava säännön N:o 94 mukaiset merkinnät ja lasten turvajärjestelmien käyttöä koskevat tiedot.

A-, B-, C- tai D-luokan turvatyynymoduulilla varustetuissa turvatyynyjärjestelmissä on oltava merkintä ”AIRBAG” varaosana toimitettavan ohjauspyörän kehän sisäpuolella tai turvatyynymoduulin kannessa; merkinnän on oltava kestävästi kiinnitetty ja helposti nähtävissä.

Lisäksi, kun kyseessä on edestä suojaava turvatyynyjärjestelmä, joka on tarkoitettu käytettäväksi millä tahansa matkustajan istuimella, seuraavassa esitetty merkintä on kiinnitettävä pysyvästi turvatyynymoduulin kannen näkyvään pintaan (merkinnän tekstiin on sisällyttävä vähintään esitetyt tiedot).

Merkintä on toimitettava sen maan kielellä (kielillä), jossa laitetta myydään.

Merkinnän vähimmäiskoko: 60 x 120 mm.

Image

8.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on vastattava sopimuksessa olevan lisäyksen 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) mukaisia menettelyjä, ja seuraavassa esitettyjen vaatimusten on täytyttävä.

| 8.1 | Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen saa milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tarkastukset on tavanomaisesti suoritettava kerran kahdessa vuodessa. Jos jossakin näistä tarkastuksista kirjataan kielteisiä tuloksia, tarkastusten määrää voidaan lisätä. |
| --- | --- |

8.1

Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen saa milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tarkastukset on tavanomaisesti suoritettava kerran kahdessa vuodessa. Jos jossakin näistä tarkastuksista kirjataan kielteisiä tuloksia, tarkastusten määrää voidaan lisätä.

8.2   Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulin tuotannon vaatimustenmukaisuus

Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät turvatyynymoduulit on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät edellä olevan 5.1 ja 5.2 kohdan vaatimukset.

8.3   Hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän tuotannon vaatimustenmukaisuus

Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustetut varaosana toimitettavat ohjauspyörät on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät edellä olevan 5.1. ja 5.3. kohdan vaatimukset.

8.4   Muun kuin ohjauspyörään asennetun, varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän tuotannon vaatimustenmukaisuus

Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät muut kuin ohjauspyörään asennetut, varaosana toimitettavat turvatyynyjärjestelmät on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät edellä olevan 5.1 ja 5.4 kohdan vaatimukset.

9.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulin tyypille, hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynyllä varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän tyypille tai muun kuin ohjauspyörään asennetun varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän tyypille tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä olevan 8 kohdan vaatimukset eivät täyty.

10.   VARAOSANA TOIMITETTAVAN TURVATYYNYJÄRJESTELMÄN TURVATYYNYMODUULIN TYYPIN, HYVÄKSYTTYÄ TYYPPIÄ EDUSTAVALLA TURVATYYNYMODUULILLA VARUSTETUN VARAOSANA TOIMITETTAVAN OHJAUSPYÖRÄN TYYPIN TAI MUUN KUIN OHJAUSPYÖRÄÄN ASENNETUN VARAOSANA TOIMITETTAVAN TURVATYYNYJÄRJESTELMÄN TYYPIN MUUTOKSET

| 10.1 | Tyypin hyväksyneelle hallinnolliselle yksikölle on ilmoitettava kaikista edellä mainitun järjestelmän tyyppiin tehdyistä muutoksista. Hallinnollinen yksikkö voi tämän jälkeen |
| --- | --- |

10.1

Tyypin hyväksyneelle hallinnolliselle yksikölle on ilmoitettava kaikista edellä mainitun järjestelmän tyyppiin tehdyistä muutoksista. Hallinnollinen yksikkö voi tämän jälkeen

| 10.1.1 | katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että moduuli, järjestelmä tai varaosana toimitettava ohjauspyörä joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, |
| --- | --- |

10.1.1

katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että moduuli, järjestelmä tai varaosana toimitettava ohjauspyörä joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset,

| 10.1.2 | vaatia uuden testausselosteen testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta. |
| --- | --- |

10.1.2

vaatia uuden testausselosteen testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta.

| 10.2 | Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan tiedoksi edellä olevan 4.1–4.3 kohdan mukaisella menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen muille sopimuspuolille. |
| --- | --- |

10.2

Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan tiedoksi edellä olevan 4.1–4.3 kohdan mukaisella menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen muille sopimuspuolille.

| 10.3 | Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteissä 1, 2 ja 3 esitettyjen mallien mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

10.3

Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteissä 1, 2 ja 3 esitettyjen mallien mukaisella lomakkeella.

11.   TUOTANNON LOPULLINEN KESKEYTTÄMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulin tyypin, hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynyllä varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän tyypin tai muun kuin ohjauspyörään asennetun varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän tyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteissä 1, 2 ja 3 esitettyjen mallien mukaisella lomakkeella.

12.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TEKNISTEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ HALLINNOLLISTEN YKSIKÖIDEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolien on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä taikka hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta on toimitettava.

LIITE 1

ILMOITUS

[(Enimmäiskoko A4 (210 × 297 mm)]

Image

LIITE 2

ILMOITUS

(Enimmäiskoko A4 (210 × 297 mm))

Image

LIITE 3

ILMOITUS

(Enimmäiskoko A4 (210 × 297 mm))

Image

LIITE 4

ESIMERKKI VARAOSANA TOIMITETTAVAN TURVATYYNYJÄRJESTELMÄN TURVATYYNYMODUULIN HYVÄKSYNTÄMERKISTÄ

Image

a = vähintään 5 mm

Edellä esitetyllä hyväksyntämerkillä varustettu turvatyynymoduuli on A-luokan turvatyynymoduuli, joka on hyväksytty Ranskassa (E2) numerolla 002439. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä merkkiä tarkoittavat, että hyväksyntä on myönnetty säännön vaatimusten mukaisesti säännön alkuperäisessä muodossa.

Huomautus:

Hyväksyntänumero ja lisätunnus (lisätunnukset) on sijoitettava ympyrän lähelle ja joko ”E”–kirjaimen ylä- tai alapuolelle tai sen oikealle tai vasemmalle puolelle.

Hyväksyntänumeron muodostavien merkkien on oltava ”E”–kirjaimen samalla puolella ja samansuuntaiset. Lisätunnuksen (lisätunnusten) on oltava suoraan vastapäätä hyväksyntänumeroa. Roomalaisten numeroiden käyttämistä hyväksyntänumeroina on vältettävä, jotta niitä ei voitaisi sekoittaa muihin merkkeihin.

LIITE 5

ESIMERKKI HYVÄKSYTTYÄ TYYPPIÄ EDUSTAVALLA TURVATYYNYMODUULILLA VARUSTETUN VARAOSANA TOIMITETTAVAN OHJAUSPYÖRÄN HYVÄKSYNTÄMERKISTÄ

Image

a = vähintään 5 mm

Edellä esitetyllä hyväksyntämerkillä varustettu varaosana toimitettava ohjauspyörä on ohjauspyörä, joka on varustettu A-luokan turvatyynymoduulilla ja hyväksytty Ranskassa (E2) numerolla 002439. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä merkkiä tarkoittavat, että hyväksyntä on myönnetty säännön vaatimusten mukaisesti säännön alkuperäisessä muodossa.

Huomautus:

Hyväksyntänumero ja lisätunnus (lisätunnukset) on sijoitettava ympyrän lähelle ja joko ”E”-kirjaimen ylä- tai alapuolelle tai sen oikealle tai vasemmalle puolelle.

Hyväksyntänumeron muodostavien merkkien on oltava ”E”-kirjaimen samalla puolella ja samansuuntaiset. Lisätunnuksen (lisätunnusten) on oltava suoraan vastapäätä hyväksyntänumeroa. Roomalaisten numeroiden käyttämistä hyväksyntänumeroina on vältettävä, jotta niitä ei voitaisi sekoittaa muihin merkkeihin.

LIITE 6

ESIMERKKI MUUN KUIN OHJAUSPYÖRÄÄN ASENNETUN VARAOSANA TOIMITETTAVAN TURVATYYNYJÄRJESTELMÄN HYVÄKSYNTÄMERKISTÄ

Image

a = vähintään 8 mm

Edellä esitetyllä hyväksyntämerkillä varustettu varaosana toimitettava turvatyynyjärjestelmä on B-luokan turvatyynyjärjestelmä, joka on hyväksytty Ranskassa (E2) numerolla 002439. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä merkkiä tarkoittavat, että hyväksyntä on myönnetty säännön vaatimusten mukaisesti säännön alkuperäisessä muodossa.

Huomautus:

Hyväksyntänumero ja lisätunnus (lisätunnukset) on sijoitettava ympyrän lähelle ja joko ”E-’kirjaimen ylä- tai alapuolelle tai sen oikealle tai vasemmalle puolelle.

Hyväksyntänumeron muodostavien merkkien on oltava ’E’-kirjaimen samalla puolella ja samansuuntaiset. Lisätunnuksen (lisätunnusten) on oltava suoraan vastapäätä hyväksyntänumeroa. Roomalaisten numeroiden käyttämistä hyväksyntänumeroina on vältettävä, jotta niitä ei voitaisi sekoittaa muihin merkkeihin.

LIITE 7

VÄSYMISTESTISSÄ KÄYTETTÄVÄ LAITE

Image

LIITE 8

MENETTELY MOOTTORIAJONEUVOJEN ISTUMAPAIKKOJEN ”H”-PISTEEN JA ISTUIMEN SELKÄNOJAN TODELLISEN KALTEVUUSKULMAN MÄÄRITTELEMISEKSI

1.   TARKOITUS

Tässä liitteessä esitettyä menettelyä käytetään moottoriajoneuvon yhden tai useamman istumapaikan ”H”-pisteen sijainnin ja istuimen selkänojan todellisen kaltevuuskulman määrittelemiseksi sekä mitattujen tietojen ja ajoneuvon valmistajan antamien suunnittelussa käytettyjen eritelmien välisen suhteen tarkistamiseksi. (3)

2.   MÄÄRITELMÄT

Tämän liitteen soveltamiseksi

| 2.1 | ’vertailutiedoilla’ tarkoitetaan yhtä tai useampaa istumapaikan seuraavista ominaisuuksista: |
| --- | --- |

2.1

’vertailutiedoilla’ tarkoitetaan yhtä tai useampaa istumapaikan seuraavista ominaisuuksista:

| 2.1.1 | ”H”-pistettä ja ”R”-pistettä sekä niiden välistä suhdetta; |
| --- | --- |

2.1.1

”H”-pistettä ja ”R”-pistettä sekä niiden välistä suhdetta;

| 2.1.2 | istuimen selkänojan todellista kaltevuuskulmaa ja suunniteltua istuimen selkänojan kaltevuuskulmaa sekä niiden välistä suhdetta; |
| --- | --- |

2.1.2

istuimen selkänojan todellista kaltevuuskulmaa ja suunniteltua istuimen selkänojan kaltevuuskulmaa sekä niiden välistä suhdetta;

| 2.2 | ’kolmiulotteisella ”H”-pistekoneella’ tarkoitetaan laitetta, jolla määritetään ”H”-pisteet ja istuinten todelliset kaltevuuskulmat. Tämä laite kuvaillaan tämän liitteen lisäyksessä 1; |
| --- | --- |

2.2

’kolmiulotteisella ”H”-pistekoneella’ tarkoitetaan laitetta, jolla määritetään ”H”-pisteet ja istuinten todelliset kaltevuuskulmat. Tämä laite kuvaillaan tämän liitteen lisäyksessä 1;

| 2.3 | ’”H”-pisteellä’ tarkoitetaan kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen ylävartalon keskikohtaa ja reittä, kun kone on asennettu ajoneuvon istuimelle jäljempänä olevan 4 kohdan mukaisesti. ”H”-piste sijaitsee laitteen keskiviivan keskikohdassa; keskiviiva on kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen kummallakin puolella sijaitsevien ”H”-pisteen tarkastuspisteiden välissä. ”H”-piste vastaa teoreettisesti ”R”-pistettä (toleranssit, ks. jäljempänä oleva 3.2.2 kohta). Kun ”H”-piste on määritetty 4 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti, sen katsotaan olevan kiinteä suhteessa istuin-tyyny-rakenteeseen ja liikkuvan rakenteen mukana, kun istuinta säädetään; |
| --- | --- |

2.3

’”H”-pisteellä’ tarkoitetaan kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen ylävartalon keskikohtaa ja reittä, kun kone on asennettu ajoneuvon istuimelle jäljempänä olevan 4 kohdan mukaisesti. ”H”-piste sijaitsee laitteen keskiviivan keskikohdassa; keskiviiva on kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen kummallakin puolella sijaitsevien ”H”-pisteen tarkastuspisteiden välissä. ”H”-piste vastaa teoreettisesti ”R”-pistettä (toleranssit, ks. jäljempänä oleva 3.2.2 kohta). Kun ”H”-piste on määritetty 4 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti, sen katsotaan olevan kiinteä suhteessa istuin-tyyny-rakenteeseen ja liikkuvan rakenteen mukana, kun istuinta säädetään;

| 2.4 | ’”R”-pisteellä’ tai ’istuimen vertailupisteellä’ tarkoitetaan valmistajan kullekin istuimelle määrittelemää suunnittelupistettä, joka määritetään kolmiulotteisen vertailujärjestelmän mukaisesti; |
| --- | --- |

2.4

’”R”-pisteellä’ tai ’istuimen vertailupisteellä’ tarkoitetaan valmistajan kullekin istuimelle määrittelemää suunnittelupistettä, joka määritetään kolmiulotteisen vertailujärjestelmän mukaisesti;

| 2.5 | ’ylävartalon viivalla’ tarkoitetaan kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen anturin keskiviivaa, kun anturi on taimmaisessa mahdollisessa asennossa; |
| --- | --- |

2.5

’ylävartalon viivalla’ tarkoitetaan kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen anturin keskiviivaa, kun anturi on taimmaisessa mahdollisessa asennossa;

| 2.6 | ’istuimen selkänojan todellisella kaltevuuskulmalla’ tarkoitetaan ”H”-pisteen kautta kulkevan pystysuoran viivan ja istuimen selkänojan viivan välistä kulmaa, joka on mitattu käyttämällä kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen selän kulman kvadranttia. Istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma vastaa teoreettisesti suunniteltua istuimen selkänojan kaltevuuskulmaa (toleranssit, ks. jäljempänä oleva 3.2.2 kohta); |
| --- | --- |

2.6

’istuimen selkänojan todellisella kaltevuuskulmalla’ tarkoitetaan ”H”-pisteen kautta kulkevan pystysuoran viivan ja istuimen selkänojan viivan välistä kulmaa, joka on mitattu käyttämällä kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen selän kulman kvadranttia. Istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma vastaa teoreettisesti suunniteltua istuimen selkänojan kaltevuuskulmaa (toleranssit, ks. jäljempänä oleva 3.2.2 kohta);

| 2.7 | ’suunnitellulla istuimen selkänojan kaltevuuskulmalla’ tarkoitetaan ”R”-pisteen kautta kulkevan pystysuoran viivan ja istuimen selkänojan viivan välistä sellaisessa asennossa mitattua kulmaa, joka vastaa ajoneuvon valmistajan määrittelemää istuimen selkänojan suunniteltua asentoa; |
| --- | --- |

2.7

’suunnitellulla istuimen selkänojan kaltevuuskulmalla’ tarkoitetaan ”R”-pisteen kautta kulkevan pystysuoran viivan ja istuimen selkänojan viivan välistä sellaisessa asennossa mitattua kulmaa, joka vastaa ajoneuvon valmistajan määrittelemää istuimen selkänojan suunniteltua asentoa;

| 2.8 | ’matkustajan keskitasolla’ (C/LO) tarkoitetaan kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen keskitasoa suunniteltuihin istuma-asentoihin asetettuna; sitä edustaa ”H”-pisteen koordinaatti ”Y”-akselilla. Yhdelle matkustajalle tarkoitettujen istuinten istuimen keskitaso on sama kuin matkustajan keskitaso. Muiden istuinten osalta matkustajan keskitason määrittelee valmistaja; |
| --- | --- |

2.8

’matkustajan keskitasolla’ (C/LO) tarkoitetaan kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen keskitasoa suunniteltuihin istuma-asentoihin asetettuna; sitä edustaa ”H”-pisteen koordinaatti ”Y”-akselilla. Yhdelle matkustajalle tarkoitettujen istuinten istuimen keskitaso on sama kuin matkustajan keskitaso. Muiden istuinten osalta matkustajan keskitason määrittelee valmistaja;

| 2.9 | ’kolmiulotteisella vertailujärjestelmällä’ tarkoitetaan tämän liitteen lisäyksessä 2 kuvattua järjestelmää; |
| --- | --- |

2.9

’kolmiulotteisella vertailujärjestelmällä’ tarkoitetaan tämän liitteen lisäyksessä 2 kuvattua järjestelmää;

| 2.10 | ’vertailumerkeillä’ tarkoitetaan ajoneuvon korissa olevia, valmistajan määrittelemiä fyysisiä pisteitä (aukkoja, pintoja, merkkejä tai lovia); |
| --- | --- |

2.10

’vertailumerkeillä’ tarkoitetaan ajoneuvon korissa olevia, valmistajan määrittelemiä fyysisiä pisteitä (aukkoja, pintoja, merkkejä tai lovia);

| 2.11 | ’ajoneuvon mittausasennolla’ tarkoitetaan ajoneuvon asentoa kolmiulotteisen vertailujärjestelmän vertailumerkkien koordinaatein määritettynä. |
| --- | --- |

2.11

’ajoneuvon mittausasennolla’ tarkoitetaan ajoneuvon asentoa kolmiulotteisen vertailujärjestelmän vertailumerkkien koordinaatein määritettynä.

3.   VAATIMUKSET

3.1   Tietojen esitystapa

Kustakin sellaisesta istumapaikasta, jonka osalta vaaditaan vertailutiedot tämän säännön vaatimusten noudattamisen osoittamiseksi, on esitettävä kaikki seuraavassa annetut tai niistä asianmukaisesti valitut tiedot tämän liitteen lisäyksessä 3 ilmoitetussa muodossa:

| 3.1.1 | kolmiulotteiseen vertailujärjestelmään liittyvät ”R”-pisteen koordinaatit, |
| --- | --- |

3.1.1

kolmiulotteiseen vertailujärjestelmään liittyvät ”R”-pisteen koordinaatit,

| 3.1.2 | suunniteltu istuimen selkänojan kaltevuuskulma, |
| --- | --- |

3.1.2

suunniteltu istuimen selkänojan kaltevuuskulma,

| 3.1.3 | kaikki ilmoitukset, jotka ovat tarpeen istuimen säätämiseksi (jos istuinta voidaan säätää) jäljempänä olevassa 4.3. kohdassa esitettyyn mittausasentoon. |
| --- | --- |

3.1.3

kaikki ilmoitukset, jotka ovat tarpeen istuimen säätämiseksi (jos istuinta voidaan säätää) jäljempänä olevassa 4.3. kohdassa esitettyyn mittausasentoon.

3.2   Mitattujen tietojen ja suunniteltujen eritelmien välinen suhde

| 3.2.1 | ”H”-pisteen koordinaatteja verrataan ”R”-pisteen koordinaatteihin ja jäljempänä 4 kohdassa vahvistettua menettelyä käyttäen saatua istuimen selkänojan todellisen kaltevuuskulman arvoa verrataan ajoneuvon valmistajan ilmoittamaan suunnitellun istuimen selkänojan kaltevuuskulman arvoon. |
| --- | --- |

3.2.1

”H”-pisteen koordinaatteja verrataan ”R”-pisteen koordinaatteihin ja jäljempänä 4 kohdassa vahvistettua menettelyä käyttäen saatua istuimen selkänojan todellisen kaltevuuskulman arvoa verrataan ajoneuvon valmistajan ilmoittamaan suunnitellun istuimen selkänojan kaltevuuskulman arvoon.

| 3.2.2 | ”R”- ja ”H”-pisteiden suhteelliset sijainnit sekä suunnitellun istuimen selkänojan kaltevuuskulman ja istuimen selkänojan todellisen kaltevuuskulman välinen suhde katsotaan tyydyttäväksi kyseisen istumapaikan osalta, jos ”H”-piste, sen koordinaattien määrittämänä, sijoittuu neliöön, jonka sivujen pituus on 50 mm ja jonka vaaka- ja pystysuorien sivujen lävistäjät leikkaavat toisensa ”R”-pisteessä, ja jos istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma on enintään 5 astetta suunnitellusta istuimen selkänojan kaltevuuskulmasta. |
| --- | --- |

3.2.2

”R”- ja ”H”-pisteiden suhteelliset sijainnit sekä suunnitellun istuimen selkänojan kaltevuuskulman ja istuimen selkänojan todellisen kaltevuuskulman välinen suhde katsotaan tyydyttäväksi kyseisen istumapaikan osalta, jos ”H”-piste, sen koordinaattien määrittämänä, sijoittuu neliöön, jonka sivujen pituus on 50 mm ja jonka vaaka- ja pystysuorien sivujen lävistäjät leikkaavat toisensa ”R”-pisteessä, ja jos istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma on enintään 5 astetta suunnitellusta istuimen selkänojan kaltevuuskulmasta.

| 3.2.3 | Jos nämä ehdot täyttyvät, ”R”-pistettä ja suunniteltua istuimen selkänojan kaltevuuskulmaa käytetään tämän säännön vaatimusten noudattamisen osoittamiseen. |
| --- | --- |

3.2.3

Jos nämä ehdot täyttyvät, ”R”-pistettä ja suunniteltua istuimen selkänojan kaltevuuskulmaa käytetään tämän säännön vaatimusten noudattamisen osoittamiseen.

| 3.2.4 | Jos ”H”-piste tai istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma ei täytä edellä olevan 3.2.2 kohdan vaatimuksia, ”H”-piste ja istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma määritetään vielä kahdesti (kaikkiaan kolmesti). Jos kahden määrityksen tulokset kolmesta täyttävät vaatimukset, sovelletaan edellä olevan 3.2.3 kohdan ehtoja. |
| --- | --- |

3.2.4

Jos ”H”-piste tai istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma ei täytä edellä olevan 3.2.2 kohdan vaatimuksia, ”H”-piste ja istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma määritetään vielä kahdesti (kaikkiaan kolmesti). Jos kahden määrityksen tulokset kolmesta täyttävät vaatimukset, sovelletaan edellä olevan 3.2.3 kohdan ehtoja.

| 3.2.5 | Jos vähintään kahden edellä olevassa 3.2.4 kohdassa kuvatun määrityksen tulokset kolmesta eivät täytä edellä olevan 3.2.2 kohdan vaatimuksia tai jos tarkistusta ei voida suorittaa, koska ajoneuvon valmistaja ei ole pystynyt toimittamaan tietoja ”R”-pisteen sijainnista tai suunnitellusta istuimen selkänojan kaltevuuskulmasta, käytetään kolmen mitatun pisteen painopistettä tai kolmen mitatun kulman keskiarvoa; näitä voidaan soveltaa kaikissa niissä kohdissa, kun tässä säännössä viitataan ”R”-pisteeseen tai suunniteltuun istuimen selkänojan kaltevuuskulmaan. |
| --- | --- |

3.2.5

Jos vähintään kahden edellä olevassa 3.2.4 kohdassa kuvatun määrityksen tulokset kolmesta eivät täytä edellä olevan 3.2.2 kohdan vaatimuksia tai jos tarkistusta ei voida suorittaa, koska ajoneuvon valmistaja ei ole pystynyt toimittamaan tietoja ”R”-pisteen sijainnista tai suunnitellusta istuimen selkänojan kaltevuuskulmasta, käytetään kolmen mitatun pisteen painopistettä tai kolmen mitatun kulman keskiarvoa; näitä voidaan soveltaa kaikissa niissä kohdissa, kun tässä säännössä viitataan ”R”-pisteeseen tai suunniteltuun istuimen selkänojan kaltevuuskulmaan.

4.   MENETTELY ”H”-PISTEEN JA ISTUIMEN SELKÄNOJAN TODELLISEN KALTEVUUSKULMAN MÄÄRITTÄMISEKSI

| 4.1 | Ajoneuvo esikäsitellään valmistajan harkinnan mukaan lämpötilassa 20 ± 10 oC, jotta varmistetaan, että istuinmateriaali saavuttaa huonelämpötilan. Jos tarkistettavalla istuimella ei ole koskaan istuttu, 70–80 kg painavan henkilön tai laitteen on istuttava istuimella kahdesti minuutin ajan, jotta istuintyyny ja selkänoja saadaan joustavammaksi. Valmistajan pyynnöstä kaikkia istuimia on pidettävä kuormittamattomina vähintään 30 minuutin ajan ennen kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen asentamista. |
| --- | --- |

4.1

Ajoneuvo esikäsitellään valmistajan harkinnan mukaan lämpötilassa 20 ± 10 oC, jotta varmistetaan, että istuinmateriaali saavuttaa huonelämpötilan. Jos tarkistettavalla istuimella ei ole koskaan istuttu, 70–80 kg painavan henkilön tai laitteen on istuttava istuimella kahdesti minuutin ajan, jotta istuintyyny ja selkänoja saadaan joustavammaksi. Valmistajan pyynnöstä kaikkia istuimia on pidettävä kuormittamattomina vähintään 30 minuutin ajan ennen kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen asentamista.

| 4.2 | Ajoneuvon on oltava edellä olevassa 2.11 kohdassa määritellyssä mittausasennossa. |
| --- | --- |

4.2

Ajoneuvon on oltava edellä olevassa 2.11 kohdassa määritellyssä mittausasennossa.

| 4.3 | Jos istuinta voidaan säätää, se on säädettävä ensin taimmaiseen tavanomaiseen ajo- tai matkustusasentoon ajoneuvon valmistajan ilmoituksen mukaan ottaen huomioon ainoastaan istuimen pituussuunnassa tapahtuva säätö, ei istuimen liikkumavaraa, jota käytetään muissa tarkoituksissa kuin tavanomaisissa ajo- tai matkustusasennoissa. Jos käytettävissä on muita istuimen säätötapoja (pystysuora säätö, kulmittainen säätö, istuimen selkänojan säätö jne.), säädöt asetetaan ajoneuvon valmistajan määrittelemään asentoon. Jousituennaiset istuimet on kiinnitettävä tukevasti sellaiseen pystysuoraan asentoon, joka vastaa valmistajan määrittelemää tavanomaista ajoasentoa. |
| --- | --- |

4.3

Jos istuinta voidaan säätää, se on säädettävä ensin taimmaiseen tavanomaiseen ajo- tai matkustusasentoon ajoneuvon valmistajan ilmoituksen mukaan ottaen huomioon ainoastaan istuimen pituussuunnassa tapahtuva säätö, ei istuimen liikkumavaraa, jota käytetään muissa tarkoituksissa kuin tavanomaisissa ajo- tai matkustusasennoissa. Jos käytettävissä on muita istuimen säätötapoja (pystysuora säätö, kulmittainen säätö, istuimen selkänojan säätö jne.), säädöt asetetaan ajoneuvon valmistajan määrittelemään asentoon. Jousituennaiset istuimet on kiinnitettävä tukevasti sellaiseen pystysuoraan asentoon, joka vastaa valmistajan määrittelemää tavanomaista ajoasentoa.

| 4.4 | Se istumapaikan alue, jota kolmiulotteinen ”H”-pistekone koskettaa, on peitettävä riittävän suurella musliinipuuvillakankaalla, jossa on asianmukainen kudos; kangas määritellään sileäksi puuvillakankaaksi, jossa on 18,9 säiettä/cm ja joka painaa 0,228 kg/m2, tai kudotuksi kankaaksi tai kuitukankaaksi, jolla on vastaavat ominaisuudet. Jos testi suoritetaan ajoneuvon ulkopuolella olevalle istuimelle, lattialla, jolla istuin sijaitsee, on oltava samat perusominaisuudet (4) kuin sen ajoneuvon lattialla, jossa istuin on tarkoitettu käytettäväksi. |
| --- | --- |

4.4

Se istumapaikan alue, jota kolmiulotteinen ”H”-pistekone koskettaa, on peitettävä riittävän suurella musliinipuuvillakankaalla, jossa on asianmukainen kudos; kangas määritellään sileäksi puuvillakankaaksi, jossa on 18,9 säiettä/cm ja joka painaa 0,228 kg/m2, tai kudotuksi kankaaksi tai kuitukankaaksi, jolla on vastaavat ominaisuudet. Jos testi suoritetaan ajoneuvon ulkopuolella olevalle istuimelle, lattialla, jolla istuin sijaitsee, on oltava samat perusominaisuudet (4) kuin sen ajoneuvon lattialla, jossa istuin on tarkoitettu käytettäväksi.

| 4.5 | Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen istuimen ja istuimen selkänojan muodostama kokonaisuus sijoitetaan siten, että matkustajan keskitaso (C/LO) on kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen keskitason kohdalla. Valmistajan pyynnöstä kolmiulotteista ”H”-pistekonetta voidaan siirtää sisemmäksi matkustajan keskitasoon (C/LO) nähden, jos kone sijaitsee niin paljon ulompana, ettei konetta voida tasata istuimen reunaa vasten. |
| --- | --- |

4.5

Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen istuimen ja istuimen selkänojan muodostama kokonaisuus sijoitetaan siten, että matkustajan keskitaso (C/LO) on kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen keskitason kohdalla. Valmistajan pyynnöstä kolmiulotteista ”H”-pistekonetta voidaan siirtää sisemmäksi matkustajan keskitasoon (C/LO) nähden, jos kone sijaitsee niin paljon ulompana, ettei konetta voida tasata istuimen reunaa vasten.

| 4.6 | Jalkaterästä ja säärestä muodostuvat kokoonpanot kiinnitetään istuinkaukaloon joko yksitellen tai T-tankoa ja säärestä muodostuvaa kokoonpanoa käyttäen. ”H”-pisteen tarkastuspisteiden kautta kulkevan viivan on oltava samansuuntainen maanpinnan kanssa ja kohtisuorassa istuimen pituussuuntaista keskitasoa vastaan. |
| --- | --- |

4.6

Jalkaterästä ja säärestä muodostuvat kokoonpanot kiinnitetään istuinkaukaloon joko yksitellen tai T-tankoa ja säärestä muodostuvaa kokoonpanoa käyttäen. ”H”-pisteen tarkastuspisteiden kautta kulkevan viivan on oltava samansuuntainen maanpinnan kanssa ja kohtisuorassa istuimen pituussuuntaista keskitasoa vastaan.

| 4.7 | Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen jalkaterän ja jalan asennot säädetään seuraavasti: |
| --- | --- |

4.7

Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen jalkaterän ja jalan asennot säädetään seuraavasti:

4.7.1   Suunniteltu istumapaikka: kuljettaja ja uloimpana edessä istuva matkustaja

| 4.7.1.1 | Molempia jalkaterästä ja jalasta muodostuvia kokoonpanoja siirretään eteenpäin siten, että jalkaterät asettuvat luonnollisiin asentoihinsa lattialla, tarvittaessa polkimien väliin. Jos mahdollista, vasen jalkaterä sijoitetaan suunnilleen saman verran vasemmalle kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen keskitasosta kuin oikea jalkaterä on keskitasosta oikealle. Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen poikittaissuuntauksen tarkistamisessa käytettävä vesivaaka saadaan vaakasuoraan säätämällä tarvittaessa istuinkaukalo uudelleen tai säätämällä jalkaterän ja jalan muodostamia kokoonpanoja taaksepäin. ”H”-pisteen tarkastuspisteiden kautta kulkevan viivan on pysyttävä kohtisuorassa istuimen pituussuuntaista keskitasoa vastaan. |
| --- | --- |

4.7.1.1

Molempia jalkaterästä ja jalasta muodostuvia kokoonpanoja siirretään eteenpäin siten, että jalkaterät asettuvat luonnollisiin asentoihinsa lattialla, tarvittaessa polkimien väliin. Jos mahdollista, vasen jalkaterä sijoitetaan suunnilleen saman verran vasemmalle kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen keskitasosta kuin oikea jalkaterä on keskitasosta oikealle. Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen poikittaissuuntauksen tarkistamisessa käytettävä vesivaaka saadaan vaakasuoraan säätämällä tarvittaessa istuinkaukalo uudelleen tai säätämällä jalkaterän ja jalan muodostamia kokoonpanoja taaksepäin. ”H”-pisteen tarkastuspisteiden kautta kulkevan viivan on pysyttävä kohtisuorassa istuimen pituussuuntaista keskitasoa vastaan.

| 4.7.1.2 | Jos vasenta jalkaa ei voida pitää samansuuntaisena oikean jalan kanssa eikä rakenne pysty tukemaan vasenta jalkaterää, vasenta jalkaa siirretään kunnes jalkaterä on tuettu. Tarkastuspisteiden linjaus ei saa muuttua. |
| --- | --- |

4.7.1.2

Jos vasenta jalkaa ei voida pitää samansuuntaisena oikean jalan kanssa eikä rakenne pysty tukemaan vasenta jalkaterää, vasenta jalkaa siirretään kunnes jalkaterä on tuettu. Tarkastuspisteiden linjaus ei saa muuttua.

4.7.2   Suunniteltu istumapaikka: ulompi takaistuin

Taka- tai apuistuimilla jalat sijoitetaan valmistajan määritelmien mukaisesti. Jos jalat tämän jälkeen lepäävät eri tasolla sijaitsevilla lattian osilla, käytetään vertailukohtana sitä jalkaa, joka ensimmäisenä koskettaa etuistuinta, ja toinen jalka asetetaan niin, että laitteen istuimen sivuttaissuuntauksen osoittava vesivaaka asettuu vaakasuoraan.

| 4.8 | Käytetään säären ja reiden painoja, ja kolmiulotteinen ”H”-pistekone asetetaan vaakatasoon. |
| --- | --- |

4.8

Käytetään säären ja reiden painoja, ja kolmiulotteinen ”H”-pistekone asetetaan vaakatasoon.

| 4.9 | Selkäkaukaloa kallistetaan eteenpäin etupysäyttimeen asti, ja kolmiulotteinen ”H”-pistekone vedetään irti istuimen selkänojasta T-tankoa käyttäen. Kolmiulotteinen ”H”-pistekone asetetaan uudelleen istuimelle käyttäen yhtä seuraavista menetelmistä: |
| --- | --- |

4.9

Selkäkaukaloa kallistetaan eteenpäin etupysäyttimeen asti, ja kolmiulotteinen ”H”-pistekone vedetään irti istuimen selkänojasta T-tankoa käyttäen. Kolmiulotteinen ”H”-pistekone asetetaan uudelleen istuimelle käyttäen yhtä seuraavista menetelmistä:

| 4.9.1 | Jos kolmiulotteinen ”H”-pistekone näyttää liukuvan taaksepäin, käytetään seuraavassa esitettyä menettelyä. Koneen annetaan liukua taaksepäin kunnes T-tangon eteenpäin kohdistuvaa vaakasuoraa ja pidättävää kuormaa ei enää tarvita, eli kunnes istuinkaukalo koskettaa istuimen selkänojaa. Tarvittaessa säären asentoa korjataan. |
| --- | --- |

4.9.1

Jos kolmiulotteinen ”H”-pistekone näyttää liukuvan taaksepäin, käytetään seuraavassa esitettyä menettelyä. Koneen annetaan liukua taaksepäin kunnes T-tangon eteenpäin kohdistuvaa vaakasuoraa ja pidättävää kuormaa ei enää tarvita, eli kunnes istuinkaukalo koskettaa istuimen selkänojaa. Tarvittaessa säären asentoa korjataan.

| 4.9.2 | Jos kolmiulotteinen ”H”-pistekone ei näytä liukuvan taaksepäin, käytetään seuraavassa esitettyä menettelyä. Kolmiulotteista ”H”-pistekonetta liuutetaan taaksepäin kohdistamalla T-tankoon vaakasuora taaksepäin suuntautuva kuorma kunnes istuinkaukalo koskettaa istuimen selkänojaa (ks. tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 2). |
| --- | --- |

4.9.2

Jos kolmiulotteinen ”H”-pistekone ei näytä liukuvan taaksepäin, käytetään seuraavassa esitettyä menettelyä. Kolmiulotteista ”H”-pistekonetta liuutetaan taaksepäin kohdistamalla T-tankoon vaakasuora taaksepäin suuntautuva kuorma kunnes istuinkaukalo koskettaa istuimen selkänojaa (ks. tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 2).

| 4.10 | Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen selkänojan ja kaukalon muodostamaan kokoonpanoon kohdistetaan lonkkakulman kvadrantin ja T-tangon kotelon liittymässä kuorma, joka on suuruudeltaan 100 ± 10 N. Kohdistettavan kuorman suunta säilytetään viivalla, joka kulkee edellä mainitun liittymän ohi pisteeseen, joka sijaitsee juuri reisitangon kotelon yläpuolella (ks. tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 2). Tämän jälkeen selkänojakaukalo palautetaan varovasti istuimen selkänojaa vasten. Menettelyn jäljellä olevan osan suhteen on oltava erityisen huolellinen, jotta estetään kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen liukuminen eteenpäin. |
| --- | --- |

4.10

Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen selkänojan ja kaukalon muodostamaan kokoonpanoon kohdistetaan lonkkakulman kvadrantin ja T-tangon kotelon liittymässä kuorma, joka on suuruudeltaan 100 ± 10 N. Kohdistettavan kuorman suunta säilytetään viivalla, joka kulkee edellä mainitun liittymän ohi pisteeseen, joka sijaitsee juuri reisitangon kotelon yläpuolella (ks. tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 2). Tämän jälkeen selkänojakaukalo palautetaan varovasti istuimen selkänojaa vasten. Menettelyn jäljellä olevan osan suhteen on oltava erityisen huolellinen, jotta estetään kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen liukuminen eteenpäin.

| 4.11 | Asennetaan oikean ja vasemman pakaran painot ja sitten vuorotellen kahdeksan ylävartalon painoa. Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen taso ei saa muuttua. |
| --- | --- |

4.11

Asennetaan oikean ja vasemman pakaran painot ja sitten vuorotellen kahdeksan ylävartalon painoa. Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen taso ei saa muuttua.

| 4.12 | Selkänojakaukaloa kallistetaan eteenpäin istuimen selkänojan jännityksen vapauttamiseksi. Kolmiulotteista ”H”-pistekonetta keinutetaan puolelta toiselle 10 asteen kaaressa (5 astetta pystysuoran keskitason kummallekin puolelle) kolme kokonaista jaksoa, jotta vapautetaan kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen ja istuimen välille mahdollisesti kertynyt kitka.
  Keinutuksen aikana kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen T-tanko saattaa siirtyä määritetystä vaaka- ja pystysuorasta linjauksesta. Tästä syystä T-tankoa on pidettävä paikoillaan kohdistamalla siihen asianmukainen sivuttainen kuorma keinutusliikkeiden aikana. T-tankoa pideltäessä ja kolmiulotteista ”H”-pistekonetta keinutettaessa on oltava huolellinen, jotta varmistetaan, ettei tahattomia ulkoisia kuormia kohdistu pystysuoraan tai eteen- ja taaksepäin.
  Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen jalkoja ei saa estää tai pitää kiinni tämän vaiheen aikana. Jos jalkojen asento muuttuu, niiden pitäisi antaa jäädä kyseiseen asentoon toistaiseksi.
  Selkänojakaukalo palautetaan varovasti istuimen selkänojaa vasten ja tarkistetaan, että kaksi vesivaakaa ovat nolla-asennossa. Jos jalat ovat liikkuneet kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen keinutuksen aikana, ne on asetettava uudelleen seuraavassa esitetyllä tavalla.
  Nostetaan vuorotellen kumpikin jalkaterä irti lattiasta mahdollisimman vähän, mutta riittävästi, kunnes jalka ei enää liiku. Nostamisen aikana jalkaterien on voitava pyöriä vapaasti, eikä eteenpäin suuntautuvia tai sivuttaisia kuormia saa käyttää. Kun kumpikin jalkaterä lasketaan takaisin alas, kantapään on koskettava tarkoitukseen suunniteltuun rakenteeseen.
  Tarkistetaan, että sivuttaissuuntainen vesivaaka on nolla-asennossa; tarvittaessa kohdistetaan selkänojakaukalon yläosaan sellainen sivuttainen kuorma, joka riittää asettamaan kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen istuinkaukalon istuimelle. |
| --- | --- |

4.12

Selkänojakaukaloa kallistetaan eteenpäin istuimen selkänojan jännityksen vapauttamiseksi. Kolmiulotteista ”H”-pistekonetta keinutetaan puolelta toiselle 10 asteen kaaressa (5 astetta pystysuoran keskitason kummallekin puolelle) kolme kokonaista jaksoa, jotta vapautetaan kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen ja istuimen välille mahdollisesti kertynyt kitka.

Keinutuksen aikana kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen T-tanko saattaa siirtyä määritetystä vaaka- ja pystysuorasta linjauksesta. Tästä syystä T-tankoa on pidettävä paikoillaan kohdistamalla siihen asianmukainen sivuttainen kuorma keinutusliikkeiden aikana. T-tankoa pideltäessä ja kolmiulotteista ”H”-pistekonetta keinutettaessa on oltava huolellinen, jotta varmistetaan, ettei tahattomia ulkoisia kuormia kohdistu pystysuoraan tai eteen- ja taaksepäin.

Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen jalkoja ei saa estää tai pitää kiinni tämän vaiheen aikana. Jos jalkojen asento muuttuu, niiden pitäisi antaa jäädä kyseiseen asentoon toistaiseksi.

Selkänojakaukalo palautetaan varovasti istuimen selkänojaa vasten ja tarkistetaan, että kaksi vesivaakaa ovat nolla-asennossa. Jos jalat ovat liikkuneet kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen keinutuksen aikana, ne on asetettava uudelleen seuraavassa esitetyllä tavalla.

Nostetaan vuorotellen kumpikin jalkaterä irti lattiasta mahdollisimman vähän, mutta riittävästi, kunnes jalka ei enää liiku. Nostamisen aikana jalkaterien on voitava pyöriä vapaasti, eikä eteenpäin suuntautuvia tai sivuttaisia kuormia saa käyttää. Kun kumpikin jalkaterä lasketaan takaisin alas, kantapään on koskettava tarkoitukseen suunniteltuun rakenteeseen.

Tarkistetaan, että sivuttaissuuntainen vesivaaka on nolla-asennossa; tarvittaessa kohdistetaan selkänojakaukalon yläosaan sellainen sivuttainen kuorma, joka riittää asettamaan kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen istuinkaukalon istuimelle.

| 4.13 | T-tangosta pidetään kiinni, jotta estetään kolmiulotteista ”H”-pistekonetta liukumasta eteenpäin istuintyynyllä, ja menetellään seuraavasti:






  a) | selkänojakaukalo palautetaan istuimen selkänojaa vasten, |
| --- | --- | --- |

4.13

T-tangosta pidetään kiinni, jotta estetään kolmiulotteista ”H”-pistekonetta liukumasta eteenpäin istuintyynyllä, ja menetellään seuraavasti:

a)

selkänojakaukalo palautetaan istuimen selkänojaa vasten,

| b) | vuorotellen kohdistetaan ja vapautetaan vaakasuora taaksepäin suuntautuva kuorma, jonka suuruus on enintään 25 N, selkänojan kulman tankoon suunnilleen ylävartalon painojen keskikohdan korkeudelta kunnes lonkkakulman kvadrantti osoittaa, että vakaa asento on saavutettu kuorman vapauttamisen jälkeen. On oltava erityisen huolellinen, jotta varmistetaan, ettei kolmiulotteiseen ”H”-pistekoneeseen kohdistu ulkoisia alaspäin suuntautuvia tai sivuttaisia kuormia. Jos kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen tason uusi säätö on tarpeen, selkänojakaukaloa kierretään eteenpäin, taso säädetään ja 4.12 kohdassa esitetty menettely toistetaan. |
| --- | --- |

b)

vuorotellen kohdistetaan ja vapautetaan vaakasuora taaksepäin suuntautuva kuorma, jonka suuruus on enintään 25 N, selkänojan kulman tankoon suunnilleen ylävartalon painojen keskikohdan korkeudelta kunnes lonkkakulman kvadrantti osoittaa, että vakaa asento on saavutettu kuorman vapauttamisen jälkeen. On oltava erityisen huolellinen, jotta varmistetaan, ettei kolmiulotteiseen ”H”-pistekoneeseen kohdistu ulkoisia alaspäin suuntautuvia tai sivuttaisia kuormia. Jos kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen tason uusi säätö on tarpeen, selkänojakaukaloa kierretään eteenpäin, taso säädetään ja 4.12 kohdassa esitetty menettely toistetaan.

| 4.14 | Tehdään kaikki mittaukset: |
| --- | --- |

4.14

Tehdään kaikki mittaukset:

| 4.14.1 | ”H”-pisteen koordinaatit mitataan kolmiulotteisen vertailujärjestelmän suhteen, |
| --- | --- |

4.14.1

”H”-pisteen koordinaatit mitataan kolmiulotteisen vertailujärjestelmän suhteen,

| 4.14.2 | istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma mitataan kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen selkänojan kulman kvadrantista, kun anturi on taimmaisessa mahdollisessa asennossa. |
| --- | --- |

4.14.2

istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma mitataan kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen selkänojan kulman kvadrantista, kun anturi on taimmaisessa mahdollisessa asennossa.

| 4.15 | Jos kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen asennus halutaan suorittaa uudelleen, istuinkokoonpanoa ei saisi kuormittaa ainakaan 30 minuuttiin ennen asennuksen uusimista. Kolmiulotteista ”H”-pistekonetta ei saisi pitää kuormitettuna istuinkokoonpanon päällä pitempään kuin testin suorittaminen sitä vaatii. |
| --- | --- |

4.15

Jos kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen asennus halutaan suorittaa uudelleen, istuinkokoonpanoa ei saisi kuormittaa ainakaan 30 minuuttiin ennen asennuksen uusimista. Kolmiulotteista ”H”-pistekonetta ei saisi pitää kuormitettuna istuinkokoonpanon päällä pitempään kuin testin suorittaminen sitä vaatii.

| 4.16 | Jos samalla rivillä sijaitsevia istuimia voidaan pitää samanlaisina (penkki-istuin, identtiset istuimet jne.), kullekin istuinriville määritetään ainoastaan yksi ”H”-piste ja yksi ”istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma” tämän liitteen lisäyksessä 1 kuvatun kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen sijaitessa istumapaikalla, jonka katsotaan edustavan riviä. Tämän istumapaikan on oltava: |
| --- | --- |

4.16

Jos samalla rivillä sijaitsevia istuimia voidaan pitää samanlaisina (penkki-istuin, identtiset istuimet jne.), kullekin istuinriville määritetään ainoastaan yksi ”H”-piste ja yksi ”istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma” tämän liitteen lisäyksessä 1 kuvatun kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen sijaitessa istumapaikalla, jonka katsotaan edustavan riviä. Tämän istumapaikan on oltava:

| 4.16.1 | eturivissä kuljettajan istuin, |
| --- | --- |

4.16.1

eturivissä kuljettajan istuin,

| 4.16.2 | takarivin tai takarivien istuinten osalta ulompana sijaitseva istuin. |
| --- | --- |

4.16.2

takarivin tai takarivien istuinten osalta ulompana sijaitseva istuin.

LIITE 8

Lisäys 1

KOLMIULOTTEISEN ”H”-PISTEKONEEN KUVAUS (5)

(3-D H -kone)

1.   Selkänoja- ja istuinkaukalot

Selkänoja- ja istuinkaukalot valmistetaan lujitemuovista ja -metallista; niillä jäljitellään ihmisen ylävartaloa ja reittä, ja ne on mekaanisesti saranoitu ”H”-pisteestä. ”H”-pisteestä saranoituun anturiin kiinnitetään kvadrantti, jolla mitataan istuimen selkänojan todellista kaltevuuskulmaa. Istuinkaukaloon kiinnitetty säädettävä reisitanko osoittaa reiden keskiviivan ja toimii lonkkakulman kvadrantin perusviivana.

2.   Vartalon ja jalan osat

Sääriosat kytketään istuinkaukaloon polvet yhdistävästä T-tangosta, joka on säädettävän reisitangon sivuttaissuuntainen jatke. Kvadrantit sisällytetään sääriosiin, ja niillä mitataan polvikulmia. Kengät ja jalkaterät kalibroidaan jalkaterän kulman mittaamiseksi. Laite suunnataan tilassa kahdella vesivaa'alla. Vartalo-osan painot sijoitetaan painopisteisiin siten, että istuimella jäljitellään 76 kg painavan miehen painon jakautumista. Tarkistetaan, että kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen kaikki nivelet liikkuvat vapaasti ilman havaittavissa olevaa kitkaa.

Image

Image

LIITE 8

Lisäys 2

KOLMIULOTTEINEN VERTAILUJÄRJESTELMÄ

| 1. | Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä määritellään kolmella ajoneuvon valmistajan vahvistamalla ortogonaalisella tasolla (ks. kuva). (6) |
| --- | --- |

1.

Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä määritellään kolmella ajoneuvon valmistajan vahvistamalla ortogonaalisella tasolla (ks. kuva). (6)

| 2. | Ajoneuvo saadaan mittausasentoon asettamalla ajoneuvo tukialustalle siten, että vertailumerkkien koordinaatit vastaavat valmistajan ilmoittamia arvoja. |
| --- | --- |

2.

Ajoneuvo saadaan mittausasentoon asettamalla ajoneuvo tukialustalle siten, että vertailumerkkien koordinaatit vastaavat valmistajan ilmoittamia arvoja.

| 3. | ”R”-pisteen ja ”H”-pisteen koordinaatit vahvistetaan ajoneuvon valmistajan määrittelemien vertailumerkkien perusteella. |
| --- | --- |

3.

”R”-pisteen ja ”H”-pisteen koordinaatit vahvistetaan ajoneuvon valmistajan määrittelemien vertailumerkkien perusteella.

Image

LIITE 8

Lisäys 3

ISTUMAPAIKKOJA KOSKEVAT VERTAILUTIEDOT

1.   Vertailutietojen koodittaminen

Vertailutiedot luetteloidaan peräkkäin kunkin istumapaikan osalta. Istumapaikalle annetaan kahdesta merkistä muodostuva koodi. Ensimmäinen merkki on arabialainen numero, jolla ilmoitetaan istuinrivi ajoneuvon edestä taaksepäin laskettuna. Toinen merkki on suuraakkosin esitetty kirjain, joka ilmoittaa istumapaikan sijainnin rivillä ajoneuvon eteenpäin suuntautuvan liikkeen suuntaan katsottuna; seuraavia kirjaimia käytetään:

| | L = vasemmalla |
| --- | --- |

L = vasemmalla

| | C = keskellä |
| --- | --- |

C = keskellä

| | R = oikealla |
| --- | --- |

R = oikealla

2.   Ajoneuvon mittausasennon kuvaus

| 2.1 | Vertailumerkkien koordinaatit
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

2.1

Vertailumerkkien koordinaatit

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

3.   Vertailutietojen luettelo

| 3.1 | Istumapaikka: .............................. |
| --- | --- |

3.1

Istumapaikka: ..............................

| 3.1.1 | ”R”-pisteen koordinaatit
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

3.1.1

”R”-pisteen koordinaatit

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

| 3.1.2 | Suunniteltu istuimen selkänojan kaltevuuskulma: .............................. |
| --- | --- |

3.1.2

Suunniteltu istuimen selkänojan kaltevuuskulma: ..............................

| 3.1.3 | Eritelmät istuimen säätöä varten (7)

  vaakasuora säätö : ..............................
  pystysuora säätö : ..............................
  kulmittainen säätö : ..............................
  istuimen selkänojan kaltevuuskulma: .............................. |
| --- | --- |

3.1.3

Eritelmät istuimen säätöä varten (7)

vaakasuora säätö : ..............................

pystysuora säätö : ..............................

kulmittainen säätö : ..............................

istuimen selkänojan kaltevuuskulma: ..............................

Huomautus
  : Muiden istumapaikkojen vertailutiedot annetaan 3.2, 3.3 jne. kohdassa.

---

(1)  1 = Saksa, 2 = Ranska, 3 = Italia, 4 = Alankomaat, 5 = Ruotsi, 6 = Belgia, 7 = Unkari, 8 = Tšekin tasavalta, 9 = Espanja, 10 = Serbia ja Montenegro, 11 = Yhdistynyt kuningaskunta, 12 = Itävalta, 13 = Luxemburg, 14 = Sveitsi, 15 = (vapaa), 16 = Norja, 17 = Suomi, 18 = Tanska, 19 = Romania, 20 = Puola, 21 = Portugali, 22 = Venäjän federaatio, 23 = Kreikka, 24 = Irlanti, 25 = Kroatia, 26 = Slovenia, 27 = Slovakia, 28 = Valko-Venäjä, 29 = Viro, 30 = (vapaa), 31 = Bosnia ja Hertsegovina, 32 = Latvia, 33 = (vapaa), 34 = Bulgaria, 35 = (vapaa), 36 = Liettua, 37 = Turkki, 38 = (vapaa), 39 = Azerbaidžan, 40 = entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, 41 = (vapaa), 42 = Euroopan yhteisö (hyväksynnän myöntävät sen jäsenvaltiot omaa erityistä ECE-tunnustaan käyttäen), 43 = Japani, 44 = (vapaa), 45 = Australia, 46 = Ukraina, 47 = Etelä-Afrikka ja 48 = Uusi-Seelanti. Seuraavat numerot annetaan muille maille aikajärjestyksessä sitä mukaa kuin ne ratifioivat pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymistä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevia ehtoja koskevan sopimuksen tai liittyvät siihen, ja Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri ilmoittaa näin annetut numerot sopimuksen sopimuspuolille.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Etuistuimia lukuun ottamatta missä tahansa istumapaikassa, jossa ”H”-pistettä ei voida määrittää ’kolmiulotteista ”H”-pistekonetta’ tai menettelyjä käyttäen, valmistajan ilmoittama ”R””R”-piste voidaan ottaa vertailupisteeksi toimivaltaisen viranomaisen harkinnan mukaan.

3

(4)  Kaltevuuskulma, korkeusero istuinasennukseen nähden, pintarakenne jne.

4

(5)  Yksityiskohtaiset tiedot kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen rakenteesta ovat saatavissa osoitteesta Society of Automobile Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, Yhdysvallat.

5

Kone vastaa ISO-standardissa 6549-1980 kuvattua laitetta.

(6)  Vertailujärjestelmä vastaa ISO-standardia 4130, 1978.

6

(7)  Tarpeeton yliviivataan.

7

---