# Az Európai Unió L 151/2007

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 151 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 50. évfolyam2007. június 13. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 151

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

50. évfolyam2007. június 13.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 643/2007/EK rendelete (2007. június 11.) a 41/2007/EK rendeletnek az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság ajánlásában meghatározott, a kékúszójú tonhalra vonatkozó helyreállítási terv tekintetében történő módosításáról | 1 |
| | | A Bizottság 644/2007/EK rendelete (2007. június 12.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 17 |
| | * | A Bizottság 645/2007/EK rendelete (2007. június 12.) a finomítóüzemek 2006/2007-es gazdasági év során történő ellátására szánt, az AKCS-országokból és Indiából származó nyers nádcukor végleges kiegészítő mennyiségének meghatározásáról | 19 |
| | * | A Bizottság 646/2007/EK rendelete (2007. június 12.) a 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a brojlercsirkékben előforduló Salmonella enteritidis és Salmonella typhimurium előfordulási gyakoriságának csökkentésére irányuló közösségi célkitűzés tekintetében történő végrehajtásáról és az 1091/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  ) | 21 |
| | * | A Bizottság 647/2007/EK rendelete (2007. június 12.) a 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram negyedik szakasza végrehajtásának további részletes szabályairól szóló 2229/2004/EK rendelet módosításáról (
  1
  ) | 26 |
| | * | A Bizottság 648/2007/EK rendelete (2007. június 11.) az Vb., a VI. és a VII. ICES-övezetben (közösségi vizek, valamint harmadik országok felségterülete és joghatósága alá nem tartozó vizek) a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók számára a gránátoshalra irányuló halászat tilalmáról | 28 |
| | * | A Bizottság 649/2007/EK rendelete (2007. június 12.) a IIa. és a IV ICES-övezet közösségi vizein, valamint a VI. ICES-övezet közösségi és nemzetközi vizein a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók számára a grönlandi laposhalra irányuló halászat tilalmáról | 30 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 643/2007/EK rendelete (2007. június 11.) a 41/2007/EK rendeletnek az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság ajánlásában meghatározott, a kékúszójú tonhalra vonatkozó helyreállítási terv tekintetében történő módosításáról

1

A Bizottság 644/2007/EK rendelete (2007. június 12.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

17

*

A Bizottság 645/2007/EK rendelete (2007. június 12.) a finomítóüzemek 2006/2007-es gazdasági év során történő ellátására szánt, az AKCS-országokból és Indiából származó nyers nádcukor végleges kiegészítő mennyiségének meghatározásáról

19

*

A Bizottság 646/2007/EK rendelete (2007. június 12.) a 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a brojlercsirkékben előforduló Salmonella enteritidis és Salmonella typhimurium előfordulási gyakoriságának csökkentésére irányuló közösségi célkitűzés tekintetében történő végrehajtásáról és az 1091/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  )

Salmonella enteritidis

Salmonella typhimurium

1

21

*

A Bizottság 647/2007/EK rendelete (2007. június 12.) a 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram negyedik szakasza végrehajtásának további részletes szabályairól szóló 2229/2004/EK rendelet módosításáról (
  1
  )

1

26

*

A Bizottság 648/2007/EK rendelete (2007. június 11.) az Vb., a VI. és a VII. ICES-övezetben (közösségi vizek, valamint harmadik országok felségterülete és joghatósága alá nem tartozó vizek) a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók számára a gránátoshalra irányuló halászat tilalmáról

28

*

A Bizottság 649/2007/EK rendelete (2007. június 12.) a IIa. és a IV ICES-övezet közösségi vizein, valamint a VI. ICES-övezet közösségi és nemzetközi vizein a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók számára a grönlandi laposhalra irányuló halászat tilalmáról

30

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Tanács |
| | | 2007/401/EK |
| | * | A Tanács határozata (2007. május 25.) a Régiók Bizottsága egy belga póttagjának kinevezéséről | 32 |
| | | Bizottság |
| | | 2007/402/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2006. december 6.) a Németország által a Volkswerft Stralsund javára nyújtani tervezett C 6/2006 (ex N 417/2005) sz. állami támogatásról
  (az értesítés a C(2006) 5790. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 33 |
| | | 2007/403/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2006. december 20.) egy vállalati összefonódásnak a közös piaccal és az EGT-megállapodás működésével összeférhetőnek való nyilvánításáról (Ügyszám: COMP/M.4215 – Glatfelter/Crompton Assets)
  (az értesítés a C(2006) 6764. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 41 |
| | | 2007/404/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2007. június 12.) a novaluron új hatóanyagra vonatkozó ideiglenes engedélyek tagállamok által történő meghosszabbításának engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2007) 2454. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 45 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Tanács

2007/401/EK

*

A Tanács határozata (2007. május 25.) a Régiók Bizottsága egy belga póttagjának kinevezéséről

32

Bizottság

2007/402/EK

*

A Bizottság határozata (2006. december 6.) a Németország által a Volkswerft Stralsund javára nyújtani tervezett C 6/2006 (ex N 417/2005) sz. állami támogatásról
  (az értesítés a C(2006) 5790. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2006) 5790. számú dokumentummal történt)

1

33

2007/403/EK

*

A Bizottság határozata (2006. december 20.) egy vállalati összefonódásnak a közös piaccal és az EGT-megállapodás működésével összeférhetőnek való nyilvánításáról (Ügyszám: COMP/M.4215 – Glatfelter/Crompton Assets)
  (az értesítés a C(2006) 6764. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2006) 6764. számú dokumentummal történt)

1

41

2007/404/EK

*

A Bizottság határozata (2007. június 12.) a novaluron új hatóanyagra vonatkozó ideiglenes engedélyek tagállamok által történő meghosszabbításának engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2007) 2454. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2007) 2454. számú dokumentummal történt)

1

45

| | | III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | A Tanács 2007/405/KKBP együttes fellépése (2007. június 12.) az Európai Uniónak a Kongói Demokratikus Köztársaság biztonsági ágazatának reformja keretében folytatott rendfenntartó missziórjáról és annak a kongói igazságszolgáltatással való viszonyáról (EUPOL RD Congo) | 46 |
| | * | A Tanács 2007/406/KKBP együttes fellépése (2007. június 12.) a Kongói Demokratikus Köztársaság biztonsági ágazatának reformja keretében az Európai Unió tanács- és segítségnyújtási missziójáról (EUSEC RD Congo) | 52 |

III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

A Tanács 2007/405/KKBP együttes fellépése (2007. június 12.) az Európai Uniónak a Kongói Demokratikus Köztársaság biztonsági ágazatának reformja keretében folytatott rendfenntartó missziórjáról és annak a kongói igazságszolgáltatással való viszonyáról (EUPOL RD Congo)

46

*

A Tanács 2007/406/KKBP együttes fellépése (2007. június 12.) a Kongói Demokratikus Köztársaság biztonsági ágazatának reformja keretében az Európai Unió tanács- és segítségnyújtási missziójáról (EUSEC RD Congo)

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 13.6.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 151/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 151/1

---

A TANÁCS 643/2007/EK RENDELETE

(2007. június 11.)

a 41/2007/EK rendeletnek az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság ajánlásában meghatározott, a kékúszójú tonhalra vonatkozó helyreállítási terv tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 20. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A 41/2007/EK tanácsi rendelet (2) a 2007. évre rögzíti az egyes halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeket és kapcsolódó feltételeket. |
| --- | --- |

(1)

A 41/2007/EK tanácsi rendelet (2) a 2007. évre rögzíti az egyes halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeket és kapcsolódó feltételeket.

| (2) | A Közösség 1997. november 14. óta szerződő fele az atlanti tonhalak védelmére létrehozott nemzetközi egyezménynek (3). |
| --- | --- |

(2)

A Közösség 1997. november 14. óta szerződő fele az atlanti tonhalak védelmére létrehozott nemzetközi egyezménynek (3).

| (3) | Az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (a továbbiakban: ICCAT) a 2006. novemberében tartott éves ülésén elfogadta az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójú tonhal-fajokra vonatkozó tizenöt évre szóló helyreállítási terv létrehozásáról szóló 2006[05] sz. ajánlást. |
| --- | --- |

(3)

Az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (a továbbiakban: ICCAT) a 2006. novemberében tartott éves ülésén elfogadta az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójú tonhal-fajokra vonatkozó tizenöt évre szóló helyreállítási terv létrehozásáról szóló 2006[05] sz. ajánlást.

| (4) | A 41/2007/EK rendelet – a kékúszójútonhal-állományok ICCAT-egyezmény alapján történő végleges elosztásáról szóló megállapodás elfogadásáig – ideiglenes jelleggel meghatározta a kékúszójútonhal-fajokra vonatkozó halászati lehetőségeket és kapcsolódó feltételeket. |
| --- | --- |

(4)

A 41/2007/EK rendelet – a kékúszójútonhal-állományok ICCAT-egyezmény alapján történő végleges elosztásáról szóló megállapodás elfogadásáig – ideiglenes jelleggel meghatározta a kékúszójútonhal-fajokra vonatkozó halászati lehetőségeket és kapcsolódó feltételeket.

| (5) | Az állomány helyreállítása érdekében az ICCAT helyreállítási terve előírja a teljes kifogható mennyiségek fokozatos csökkentését a 2007 és 2010 közötti időszakban, egyes területeken és időszakokban halászati korlátozásokat vezet be, meghatározza a kékúszójú tonhal új legkisebb fogható méretét, sport- és szabadidős horgászati tevékenységre vonatkozó intézkedéseket, valamint ellenőrzési intézkedéseket fogad el, és a helyreállítási terv hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében rendelkezik az ICCAT közös nemzetközi ellenőrzési rendszerének alkalmazásáról.
  A kékúszójútonhal-fajok védelmének előmozdítása érdekében 2007-től különleges intézkedéseket kell alkalmazni az említett állományok helyreállítására vonatkozó többéves intézkedések végrehajtásáról szóló tanácsi rendelet elfogadásáig. |
| --- | --- |

(5)

Az állomány helyreállítása érdekében az ICCAT helyreállítási terve előírja a teljes kifogható mennyiségek fokozatos csökkentését a 2007 és 2010 közötti időszakban, egyes területeken és időszakokban halászati korlátozásokat vezet be, meghatározza a kékúszójú tonhal új legkisebb fogható méretét, sport- és szabadidős horgászati tevékenységre vonatkozó intézkedéseket, valamint ellenőrzési intézkedéseket fogad el, és a helyreállítási terv hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében rendelkezik az ICCAT közös nemzetközi ellenőrzési rendszerének alkalmazásáról.

A kékúszójútonhal-fajok védelmének előmozdítása érdekében 2007-től különleges intézkedéseket kell alkalmazni az említett állományok helyreállítására vonatkozó többéves intézkedések végrehajtásáról szóló tanácsi rendelet elfogadásáig.

| (6) | Tekintettel arra, hogy a közösségi hajók 2007. februárjában kezdték meg a kékúszójú tonhal halászatát, az adott halászati tevékenységre vonatkozóan az ICCAT keretében elfogadott gazdálkodási és ellenőrzési intézkedéseket az ICCAT 2006[05] sz. ajánlásában említett 2007. június 13-i dátummal ellentétben már 2007. februárjától alkalmazni kellett a kékúszójútonhal-fajokra vonatkozó helyreállítási tervnek való megfelelés biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(6)

Tekintettel arra, hogy a közösségi hajók 2007. februárjában kezdték meg a kékúszójú tonhal halászatát, az adott halászati tevékenységre vonatkozóan az ICCAT keretében elfogadott gazdálkodási és ellenőrzési intézkedéseket az ICCAT 2006[05] sz. ajánlásában említett 2007. június 13-i dátummal ellentétben már 2007. februárjától alkalmazni kellett a kékúszójútonhal-fajokra vonatkozó helyreállítási tervnek való megfelelés biztosítása érdekében.

| (7) | A rendeletben elfogadott intézkedéseket kizárólag finanszírozásuk céljából a 2371/2002/EK rendelet 5. cikke értelmében helyreállítási tervnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(7)

A rendeletben elfogadott intézkedéseket kizárólag finanszírozásuk céljából a 2371/2002/EK rendelet 5. cikke értelmében helyreállítási tervnek kell tekinteni.

| (8) | Az 41/2007/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(8)

Az 41/2007/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 41/2007/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A rendelet a következő fejezettel egészül ki:
  „Xa.   FEJEZET
  AZ ATLANTI-ÓCEÁN KELETI RÉSZÉN ÉS A FÖLDKÖZI-TENGERBEN ÉLŐ KÉKÚSZÓJÚTONHAL-ÁLLOMÁNYRA VONATKOZÓ EGYEDI INTÉZKEDÉSEK
  1.   SZAKASZ
  Gazdálkodási intézkedések
  80a. cikk
  Hatály
  E fejezet meghatározza az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) által a kékúszójú tonhalra (Thunnus thynnus) vonatkozóan előterjesztett különleges intézkedések Közösség általi alkalmazásával kapcsolatos általános szabályokat. A fejezet az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójú tonhalra vonatkozik.
  80b. cikk
  Fogalommeghatározások
  E fejezet alkalmazásában az alábbi meghatározások alkalmazandók:






  a) | »szerződő felek«: az atlanti tonhal védelmére létrehozott nemzetközi egyezmény szerződő felei, valamint az együttműködő nem szerződő felek, egyéb jogi személyek és halászatot folytató jogalanyok; |
| --- | --- | --- |

1.

A rendelet a következő fejezettel egészül ki:

„Xa.   FEJEZET

AZ ATLANTI-ÓCEÁN KELETI RÉSZÉN ÉS A FÖLDKÖZI-TENGERBEN ÉLŐ KÉKÚSZÓJÚTONHAL-ÁLLOMÁNYRA VONATKOZÓ EGYEDI INTÉZKEDÉSEK

1.   SZAKASZ

Gazdálkodási intézkedések

80a. cikk

Hatály

E fejezet meghatározza az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) által a kékúszójú tonhalra (Thunnus thynnus) vonatkozóan előterjesztett különleges intézkedések Közösség általi alkalmazásával kapcsolatos általános szabályokat. A fejezet az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójú tonhalra vonatkozik.

80b. cikk

Fogalommeghatározások

E fejezet alkalmazásában az alábbi meghatározások alkalmazandók:

a)

»szerződő felek«: az atlanti tonhal védelmére létrehozott nemzetközi egyezmény szerződő felei, valamint az együttműködő nem szerződő felek, egyéb jogi személyek és halászatot folytató jogalanyok;

| b) | »halászhajó«: bármely olyan hajó, amelyet a tonhalállományok kereskedelmi kiaknázására használnak vagy szánnak, beleértve a halfeldolgozó hajókat és az átrakodásban részt vevő hajókat is; |
| --- | --- |

b)

»halászhajó«: bármely olyan hajó, amelyet a tonhalállományok kereskedelmi kiaknázására használnak vagy szánnak, beleértve a halfeldolgozó hajókat és az átrakodásban részt vevő hajókat is;

| c) | »közös halászati művelet«: kettő vagy több, különböző szerződő felek vagy különböző tagállamok lobogója alatt közlekedő hajó közötti művelet, melynek során az egyik hajó fogása teljes egészében vagy részben egy vagy több másik hajónak tulajdonítható; |
| --- | --- |

c)

»közös halászati művelet«: kettő vagy több, különböző szerződő felek vagy különböző tagállamok lobogója alatt közlekedő hajó közötti művelet, melynek során az egyik hajó fogása teljes egészében vagy részben egy vagy több másik hajónak tulajdonítható;

| d) | »átrakodások«: bármely olyan tevékenység, amely során kékúszójú tonhalat rakodnak át:






  i. | a halászhajóról egy kékúszójú tonhalat hizlaló gazdaságba, beleértve a szállítás során elpusztult vagy kiszabadult halakat is; |
| --- | --- | --- |

d)

»átrakodások«: bármely olyan tevékenység, amely során kékúszójú tonhalat rakodnak át:

i.

a halászhajóról egy kékúszójú tonhalat hizlaló gazdaságba, beleértve a szállítás során elpusztult vagy kiszabadult halakat is;

| ii. | egy kékúszójú tonhalat hizlaló gazdaságból vagy tonhalcsapdából halfeldolgozó hajóra, szállítóhajóra vagy a partra; |
| --- | --- |

ii.

egy kékúszójú tonhalat hizlaló gazdaságból vagy tonhalcsapdából halfeldolgozó hajóra, szállítóhajóra vagy a partra;

| e) | »tonhalcsapda«: olyan rögzített halászeszköz, amelynek az alja le van horgonyozva, és amelyre általában a halat egy zárt részbe terelő vezetőhálót szerelnek; |
| --- | --- |

e)

»tonhalcsapda«: olyan rögzített halászeszköz, amelynek az alja le van horgonyozva, és amelyre általában a halat egy zárt részbe terelő vezetőhálót szerelnek;

| f) | »ketreces haltartás«: olyan módszer, amely során a kékúszójú tonhalat nem a fedélzeten tárolják, ide tartozik a hizlalás és a tenyésztés is; |
| --- | --- |

f)

»ketreces haltartás«: olyan módszer, amely során a kékúszójú tonhalat nem a fedélzeten tárolják, ide tartozik a hizlalás és a tenyésztés is;

| g) | »hizlalás«: az a folyamat, amely során a kékúszójú tonhalat rövid ideig (2–6 hónapig) ketrecben tartják, elsősorban a hal zsírtartalmának növelése érdekében; |
| --- | --- |

g)

»hizlalás«: az a folyamat, amely során a kékúszójú tonhalat rövid ideig (2–6 hónapig) ketrecben tartják, elsősorban a hal zsírtartalmának növelése érdekében;

| h) | »tenyésztés«: az a folyamat, amely során a kékúszójú tonhalat egy évnél hosszabb ideig ketrecben tartják a teljes biomassza növelése céljából; |
| --- | --- |

h)

»tenyésztés«: az a folyamat, amely során a kékúszójú tonhalat egy évnél hosszabb ideig ketrecben tartják a teljes biomassza növelése céljából;

| i) | »átrakodás«: egy halászhajó fedélzetén lévő kékúszójú tonhal egy részének vagy egészének egy másik halászhajóra történő átrakodása a kikötőben; |
| --- | --- |

i)

»átrakodás«: egy halászhajó fedélzetén lévő kékúszójú tonhal egy részének vagy egészének egy másik halászhajóra történő átrakodása a kikötőben;

| j) | »halfeldolgozó hajó«: olyan hajó, amelynek fedélzetén a halászati termékeken csomagolásuk előtt egy vagy több műveletet végeznek el az alábbiak közül: filézés vagy darabolás, fagyasztás és/vagy feldolgozás; |
| --- | --- |

j)

»halfeldolgozó hajó«: olyan hajó, amelynek fedélzetén a halászati termékeken csomagolásuk előtt egy vagy több műveletet végeznek el az alábbiak közül: filézés vagy darabolás, fagyasztás és/vagy feldolgozás;

| k) | »sporthorgászat«: olyan nem kereskedelmi célú halászati tevékenység, amelynek résztvevői egy nemzeti sportszervezethez tartoznak, vagy nemzeti sportengedéllyel rendelkeznek; |
| --- | --- |

k)

»sporthorgászat«: olyan nem kereskedelmi célú halászati tevékenység, amelynek résztvevői egy nemzeti sportszervezethez tartoznak, vagy nemzeti sportengedéllyel rendelkeznek;

| l) | »szabadidős horgászat«: olyan nem kereskedelmi célú halászati tevékenység, amelynek résztvevői nem tartoznak nemzeti sportszervezethez, vagy nem rendelkeznek nemzeti sportengedéllyel; |
| --- | --- |

l)

»szabadidős horgászat«: olyan nem kereskedelmi célú halászati tevékenység, amelynek résztvevői nem tartoznak nemzeti sportszervezethez, vagy nem rendelkeznek nemzeti sportengedéllyel;

| m) | »Task II.«: a Task II. módszer az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) által az »Atlanti tonhalak és tonhalszerű halak helyszíni statisztikai és mintavételi kézikönyvében« (harmadik kiadás, ICCAT, 1990) meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

m)

»Task II.«: a Task II. módszer az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) által az »Atlanti tonhalak és tonhalszerű halak helyszíni statisztikai és mintavételi kézikönyvében« (harmadik kiadás, ICCAT, 1990) meghatározottak szerint.

80c. cikk

Kvóta

(1)   A tagállamok a kékúszójú tonhalra vonatkozó kvótáikat szétoszthatják azon halászhajóik és tonhalcsapdáik között, amelyek számára engedélyezték a kékúszójú tonhal aktív halászatát.

(2)   Egy tagállam és egy szerződő fél állampolgárai között olyan magánjellegű kereskedelmi megállapodást kötni, amely alapján az említett tagállam lobogója alatt közlekedő halászhajót egy szerződő fél tonhalkvótája keretében használnak halászatra, kizárólag az érintett tagállam engedélyével lehet, amely tájékoztatja erről a Bizottságot.

80d. cikk

Közös halászati műveletek

(1)   Az egy vagy több tagállam lobogója alatt közlekedő hajók részvételével folytatott közös kékúszójútonhal-halászati műveletekre engedélyt adni csak az érintett, lobogó szerinti tagállam(ok) beleegyezésével lehet.

(2)   Az engedélyért való folyamodáskor a tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy a közös halászati műveletben részt vevő halászhajóiktól részletes információkat szerezzenek a közös halászati művelet időtartamáról, a részt vevő hajók üzemeltetőiről és a hajók közti, az érintett fogásokra vonatkozó elosztási kulcsról.

(3)   A tagállamok továbbítják a Bizottságnak a (2) bekezdésben említett információkat. A Bizottság azonnal továbbítja ezeket az információkat az ICCAT titkársága részére.

2.   SZAKASZ

Technikai intézkedések

80e. cikk

Halászati tilalmi időszak

A 520/2007/EK rendelet (4) 6. cikkében megállapított rendelkezésektől eltérve:

| a) | az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren a kékúszójú tonhal 24 méternél nagyobb, horogsorral felszerelt nyílt tengeri hajókkal történő halászata 2007. június 1-jétőldecember 31-ig tilos, a ny. h. 10°-tól nyugatra és az é. sz. 42°-tól északra fekvő terület kivételével; |
| --- | --- |

a)

az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren a kékúszójú tonhal 24 méternél nagyobb, horogsorral felszerelt nyílt tengeri hajókkal történő halászata 2007. június 1-jétőldecember 31-ig tilos, a ny. h. 10°-tól nyugatra és az é. sz. 42°-tól északra fekvő terület kivételével;

| b) | az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren a kékúszójú tonhal erszényes kerítőhálóval történő halászata 2007. július 1-jétőldecember 31-ig tilos; |
| --- | --- |

b)

az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren a kékúszójú tonhal erszényes kerítőhálóval történő halászata 2007. július 1-jétőldecember 31-ig tilos;

| c) | az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren a kékúszójú tonhal csalit használó hajókkal történő halászata 2007. november 15-től2008. május 15-ig tilos; |
| --- | --- |

c)

az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren a kékúszójú tonhal csalit használó hajókkal történő halászata 2007. november 15-től2008. május 15-ig tilos;

| d) | az Atlanti-óceán keleti részén a kékúszójú tonhal nyílt tengeri vonóhálós hajókkal történő halászata 2007. november 15-től2008. május 15-ig tilos. |
| --- | --- |

d)

az Atlanti-óceán keleti részén a kékúszójú tonhal nyílt tengeri vonóhálós hajókkal történő halászata 2007. november 15-től2008. május 15-ig tilos.

80f. cikk

Repülőgépek használata

Az 520/2007/EK rendelet 6. cikkében megállapított rendelkezésektől eltérve az egyezmény alá tartozó területen tilos a repülőgépeknek vagy helikoptereknek a kékúszójú tonhal felkutatására történő használata.

80g. cikk

Legkisebb méret

(1)   A 8. cikktől és az 520/2007/EK rendelet IV. mellékletében megállapított rendelkezésektől eltérve, az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren a kékúszójú tonhal legkisebb fogható mérete 2007. június 30-tól 30 kg vagy 115 cm.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve és a 80i. cikk sérelme nélkül, a kékúszójú tonhal (Thunnus thynnus) legkisebb fogható mérete 2007. június 30-tól 8 kg vagy 75 cm a következő esetekben:

| a) | az Atlanti-óceán keleti részén csalival, pergetett horogsorral és nyílt tengeri vonóhálós hajóval fogott kékúszójú tonhal; |
| --- | --- |

a)

az Atlanti-óceán keleti részén csalival, pergetett horogsorral és nyílt tengeri vonóhálós hajóval fogott kékúszójú tonhal;

| b) | az Adriai-tengeren tenyésztés céljából kifogott kékúszójú tonhal. |
| --- | --- |

b)

az Adriai-tengeren tenyésztés céljából kifogott kékúszójú tonhal.

(3)   Az Atlanti-óceán keleti részén csalival, pergetett horogsorral és nyílt tengeri vonóhálós hajóval kifogott kékúszójú tonhalra vonatkozó további egyedi feltételek a XVIa. melléklet I. részében kerülnek meghatározásra.

80h. cikk

A kékúszójú tonhalra vonatkozó mintavételi terv

(1)   Az 520/2007/EK rendelet 11. cikkében megállapított rendelkezésektől eltérve valamennyi tagállam kialakít egy mintavételi programot a kifogott kékúszójú tonhal méret szerinti darabszámának becslésére.

(2)   A halketrecekben végzett, méret szerinti mintavételezést 100 tonnányi élő halanként 100 egyeden vagy a ketrecben lévő összes hal 10 %-án kell elvégezni. A méret szerinti mintát – hossz és súly alapján – a halgazdaság lehalászásakor, illetve a szállítás közben elpusztult halakon kell venni, összhangban a Task II. keretében az ICCAT által elfogadott adatküldési módszerrel.

(3)   A több mint egy évig nevelt halakra vonatkozóan további mintavételi módszereket és technikákat kell kidolgozni.

(4)   A mintavételt a lehalászás során szúrópróbaszerűen, valamennyi ketrecre kiterjedően kell elvégezni. Az előző, 2007. évi mintavételre vonatkozó adatokat 2008. május 31-ig el kell juttatni az ICCAT-hoz.

80i. cikk

Járulékos fogások

(1)   Minden halászhajó számára – akár aktívan halásznak a kékúszójú tonhalra, akár nem – a kékúszójú tonhal tekintetében legfeljebb 8 %-os, 10 és 30 kg közötti tömegű járulékos fogás engedélyezett.

(2)   Az (1) bekezdésben említett százalékos értéket e hajók teljes kékúszójútonhal-fogásában a kirakodásonkénti összes járulékos fogás egyedszáma vagy a százalékos súlyegyenérték alapján kell kiszámítani.

(3)   A járulékos fogást le kell vonni a lobogó szerinti tagállam kvótájából. A járulékos fogásból származó elpusztult halakat tilos a tengerbe visszadobni, és azokat le kell vonni a lobogó szerinti tagállam kvótájából.

(4)   A kékúszójú tonhal járulékos fogásainak kirakodására a 80n. cikket és a 80p. cikk (3) bekezdését kell alkalmazni.

80j. cikk

Szabadidős horgászat

(1)   Szabadidős horgászat esetében hajóutanként egynél több kékúszójútonhal-példány kifogása, fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása tilos.

(2)   A szabadidős horgászat során fogott kékúszójú tonhalat tilos forgalomba hozni, kivéve ha az karitatív célokat szolgál.

(3)   A tagállamok nyilvántartják a szabadidős horgászatra vonatkozó fogási adatokat, és továbbítják azokat a Bizottságnak. A Bizottság pedig továbbítja ezeket az információkat az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottságának.

(4)   A tagállamok meghoznak minden szükséges intézkedést annak a lehető legnagyobb mértékű biztosítására, hogy a szabadidős horgászat során élve kifogott kékúszójú tonhalakat – különösen a növendékegyedeket – visszaengedjék a tengerbe.

80k. cikk

Sporthorgászat

(1)   A tagállamok minden szükséges intézkedést meghoznak a sporthorgászat – elsősorban halászati engedélyek révén történő – szabályozására.

(2)   A sportversenyek során fogott kékúszójú tonhalat tilos forgalomba hozni, kivéve ha az karitatív célokat szolgál.

(3)   A tagállamok nyilvántartják a sporthorgászatra vonatkozó fogási adatokat, és továbbítják azokat a Bizottságnak. A Bizottság pedig továbbítja ezeket az információkat az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottságának.

(4)   A tagállamok meghoznak minden szükséges intézkedést annak a lehető legnagyobb mértékű biztosítására, hogy a sporthorgászat során élve kifogott kékúszójú tonhalakat – különösen a növendékegyedeket – visszaengedjék a tengerbe.

3.   SZAKASZ

Ellenőrző intézkedések

80l. cikk

A kékúszójú tonhal aktív halászatára engedéllyel rendelkező hajók nyilvántartása

(1)   A tagállamok 2007. június 14-ig elektronikus úton elküldik a Bizottságnak azon, lobogójuk alatt közlekedő hajók listáját, amelyek különleges halászati engedély birtokában engedéllyel rendelkeznek az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójú tonhal aktív halászatára.

(2)   A Bizottság 2007. június 15-e előtt továbbítja ezt az információt az ICCAT ügyvezető titkárságának azzal a céllal, hogy a hajókat felvegyék a kékúszójú tonhal halászatára engedéllyel rendelkező hajók nyilvántartásába.

(3)   Az e cikk hatálya alá tartozó, az ICCAT nyilvántartásába fel nem vett közösségi hajók az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren nem halászhatnak, nem tarthatnak a fedélzeten, nem szállíthatnak, nem rakodhatnak át és nem rakodhatnak ki kékúszójú tonhalat.

(4)   Az 1936/2001/EK rendelet 8a. cikkének (2), (4), (6), (7) és (8) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó.

80m. cikk

A kékúszójú tonhal halászatára engedéllyel rendelkező tonhalcsapdák nyilvántartása

(1)   A tagállamok 2007. június 14-ig elektronikus úton elküldik a Bizottságnak azon jóváhagyott tonhalcsapdák listáját, amelyek különleges halászati engedéllyel rendelkeznek az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójú tonhal halászatára. A listán fel kell tüntetni a tonhalcsapdák nevét és nyilvántartási számát.

(2)   A Bizottság 2007. június 15-e előtt továbbítja a listát az ICCAT ügyvezető titkárságának azzal a céllal, hogy a tonhalcsapdákat felvegyék a kékúszójú tonhal halászatára engedéllyel rendelkező tonhalcsapdák nyilvántartásába.

(3)   Az ICCAT nyilvántartásában nem szereplő közösségi tonhalcsapdákkal az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren nem halászhatnak, azokban nem tárolhatnak, illetve azokból nem rakodhatnak át és nem rakodhatnak ki kékúszójú tonhalat.

(4)   Az 1936/2001/EK rendelet 8a. cikkének (2), (4), (6), (7) és (8) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó.

80n. cikk

Kijelölt kikötők

(1)   A 80l. cikkben említett hajók számára az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren halászott kékúszójú tonhal bármely mennyiségének kirakodása vagy átrakodása a szerződő felek és a tagállamok által kijelölt kikötőkön kívül más helyen tilos.

(2)   A tagállamok egy kirakodásra használt helyet vagy egy parthoz közeli helyet jelölnek ki (kijelölt kikötők), ahol engedélyezik a kékúszójú tonhal kirakodását vagy átrakodását.

(3)   A tagállamok legkésőbb 2007. június 14-ig elküldik a Bizottságnak a kijelölt kikötők jegyzékét. A Bizottság 2007. június 15-e előtt továbbítja ezt a információt az ICCAT ügyvezető titkárságának. A jegyzék minden ezt követő módosításáról a változás hatálybalépésének időpontja előtt legalább 15 nappal értesíteni kell a Bizottságot, amely továbbítja azt az ICCAT ügyvezető titkársága felé.

80o. cikk

Átrakodás

(1)   A 2847/93/EGK rendelet 11. cikkétől eltérve, az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren a kékúszójú tonhal tengeren történő átrakodása tilos, a nagyméretű, horogsoros tonhalhalászó hajók által végzett átrakodásokra vonatkozó program létrehozásáról szóló 2005[06] sz. ICCAT-ajánlás módosított változatával összhangban halászó nagyméretű, horogsoros tonhalhalászó hajók kivételével.

(2)   A fogadó hajó (halászhajó vagy halfeldolgozó hajó) kapitánya vagy annak képviselője a kikötőbe érkezés várható időpontja előtt legalább 48 órával továbbítja a használni kívánt kikötő szerinti tagállam illetékes hatósága számára a következő információkat:

| a) | az érkezés várható időpontja; |
| --- | --- |

a)

az érkezés várható időpontja;

| b) | a fedélzeten tárolt kékúszójú tonhal becsült mennyisége; |
| --- | --- |

b)

a fedélzeten tárolt kékúszójú tonhal becsült mennyisége;

| c) | arra a földrajzi területre vonatkozó információ, ahol az átrakodni kívánt kékúszójú tonhal fogása történt; |
| --- | --- |

c)

arra a földrajzi területre vonatkozó információ, ahol az átrakodni kívánt kékúszójú tonhal fogása történt;

| d) | a kékúszójú tonhalat átadó halászhajó neve és a kékúszójútonhal-halászatra jogosult halászhajókra vonatkozó ICCAT-nyilvántartás szerinti száma; |
| --- | --- |

d)

a kékúszójú tonhalat átadó halászhajó neve és a kékúszójútonhal-halászatra jogosult halászhajókra vonatkozó ICCAT-nyilvántartás szerinti száma;

| e) | a fogadó hajó neve és a kékúszójútonhal-halászatra jogosult halászhajókra vonatkozó ICCAT-nyilvántartás szerinti száma; |
| --- | --- |

e)

a fogadó hajó neve és a kékúszójútonhal-halászatra jogosult halászhajókra vonatkozó ICCAT-nyilvántartás szerinti száma;

| f) | az átrakodni kívánt kékúszójú tonhal tonnatartalma. |
| --- | --- |

f)

az átrakodni kívánt kékúszójú tonhal tonnatartalma.

(3)   Az átadó halászhajók kizárólag a lobogójuk szerinti állam által előzetesen kiadott engedély birtokában végezhetnek átrakodást.

(4)   Az átadó halászhajó kapitánya az átrakodás megkezdése előtt a következő információkat küldi el a lobogó szerinti állam számára:

| a) | az átrakodott kékúszójú tonhal mennyisége; |
| --- | --- |

a)

az átrakodott kékúszójú tonhal mennyisége;

| b) | az átrakodás napja és az átrakodási kikötő; |
| --- | --- |

b)

az átrakodás napja és az átrakodási kikötő;

| c) | a fogadó hajó neve, lajstromszáma és felségjelzése, valamint a kékúszójú tonhal halászatára jogosult halászhajókra vonatkozó ICCAT-nyilvántartás szerinti száma; |
| --- | --- |

c)

a fogadó hajó neve, lajstromszáma és felségjelzése, valamint a kékúszójú tonhal halászatára jogosult halászhajókra vonatkozó ICCAT-nyilvántartás szerinti száma;

| d) | a tonhalfogás földrajzi helye. |
| --- | --- |

d)

a tonhalfogás földrajzi helye.

(5)   A fogadó hajót megérkezésekor az átrakodási kikötő szerinti tagállam illetékes hatósága átvizsgálja, ellenőrzi a rakományt és az átrakodásra vonatkozó dokumentációt.

(6)   Az átrakodási kikötő szerinti tagállam illetékes hatósága az átrakodás befejezése után 48 órán belül átrakodási jelentést küld az átadó hajó lobogója szerinti tagállam illetékes hatósága számára.

(7)   A 80l. cikkben említett közösségi hajó kapitánya kitöltik és a hajó lobogója szerinti tagállam illetékes hatóságai számára továbbítja az ICCAT átrakodási nyilatkozatot. A nyilatkozatot a XVIa. melléklet III. részében meghatározott formátumban az átrakodás időpontjától számított 15 napon belül kell elküldeni.

80p. cikk

Nyilvántartási követelmények

(1)   A 2847/93/EGK rendelet 6. és 8. cikkének betartása mellett, a 80l. cikkben említett közösségi halászhajó kapitánya a XVIa. melléklet II. részében felsorolt információkat adott esetben bejegyzi a hajónaplóba.

(2)   A 80l. cikkben említett, közös halászati műveletben részt vevő közösségi hajó kapitánya ezenfelül a következő információkat jegyzi be a hajónaplóba:

| a) | amennyiben a fogást a fedélzeten tárolják vagy halketrecbe rakodják át:






  — | a közös halászati művelet során végzett fogás napja és időpontja, |
| --- | --- | --- |

a)

amennyiben a fogást a fedélzeten tárolják vagy halketrecbe rakodják át:

—

a közös halászati művelet során végzett fogás napja és időpontja,

| — | a közös halászati művelet során végzett fogás helye (földrajzi hosszúság/szélesség), |
| --- | --- |

—

a közös halászati művelet során végzett fogás helye (földrajzi hosszúság/szélesség),

| — | a fedélzeten tárolt vagy halketrecbe átrakodott kékúszójútonhal-fogás mennyisége, |
| --- | --- |

—

a fedélzeten tárolt vagy halketrecbe átrakodott kékúszójútonhal-fogás mennyisége,

| — | a halászhajó neve és nemzetközi rádióhívójele; |
| --- | --- |

—

a halászhajó neve és nemzetközi rádióhívójele;

| b) | a közös halászati műveletben részt vevő, de a halak átrakodásában nem közreműködő hajók:






  — | a közös halászati művelet napja és időpontja, |
| --- | --- | --- |

b)

a közös halászati műveletben részt vevő, de a halak átrakodásában nem közreműködő hajók:

—

a közös halászati művelet napja és időpontja,

| — | a közös halászati művelet helye (földrajzi hosszúság/szélesség), |
| --- | --- |

—

a közös halászati művelet helye (földrajzi hosszúság/szélesség),

| — | nyilatkozat arról, hogy fogásokat nem vittek fel a fedélzetre, illetve nem rakodtak át halketrecbe, |
| --- | --- |

—

nyilatkozat arról, hogy fogásokat nem vittek fel a fedélzetre, illetve nem rakodtak át halketrecbe,

| — | a fogást végző halászhajó(k) neve és nemzetközi rádióhívójele(i). |
| --- | --- |

—

a fogást végző halászhajó(k) neve és nemzetközi rádióhívójele(i).

(3)   Ha a közös halászati műveletben részt vevő halászhajó nyilatkozik a halászeszközével fogott kékúszójú tonhal mennyiségéről, a kapitány minden egyes fogás esetében jelzi, hogy melyik hajó(k) lobogó szerinti államának kvótájából kell levonni a fogásokat.

(4)   A 2847/93/EGK rendelet 7. cikkében megállapított rendelkezésektől eltérve, az e rendelet 80l. cikkében említett közösségi hajó kapitánya vagy azok képviselői a kikötőbe érkezés várható időpontja előtt legalább 4 órával értesítik a használni kívánt kikötő vagy kirakodóhely szerinti tagállam (ideértve a lobogó szerinti tagállamot is) vagy a szerződő fél illetékes hatóságát a következőkről:

| a) | az érkezés várható időpontja; |
| --- | --- |

a)

az érkezés várható időpontja;

| b) | a fedélzeten tartott kékúszójú tonhal becsült mennyisége; |
| --- | --- |

b)

a fedélzeten tartott kékúszójú tonhal becsült mennyisége;

| c) | arra az övezetre vonatkozó információ, ahol a fogás történt. |
| --- | --- |

c)

arra az övezetre vonatkozó információ, ahol a fogás történt.

(5)   Ha nem a lobogó szerinti tagállam kijelölt kikötőjében történik a kirakodás, azon tagállam illetékes hatósága a kirakodás befejezése után 48 órán belül kirakodási jelentést küld a hajó lobogó szerinti hatósága számára.

80q. cikk

Kikötői vagy a halgazdaságban végzett ellenőrzés

(1)   A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a kijelölt kikötőkbe az Atlanti-óceán keleti részén vagy a Földközi-tengeren fogott kékúszójú tonhal kirakodása és/vagy átrakodása céljából belépő, a kékúszójú tonhal halászatára jogosult hajók ICCAT-nyilvántartásában szereplő hajók kikötői ellenőrzésen menjenek keresztül.

(2)   A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket a joghatóságuk alá tartozó hizlaló vagy tenyésztő halgazdaságokban lévő halketrecek ellenőrzésének biztosítására.

(3)   Amennyiben a hizlaló vagy tenyésztő halgazdaságok a nyílt tengeren találhatók, a (2) bekezdésben meghatározott rendelkezéseket kell alkalmazni értelemszerűen azon tagállamokra, amelyekben a hizlaló vagy tenyésztő halgazdaságért felelős természetes vagy jogi személyek lakóhelye/székhelye található.

80r. cikk

Fogási jelentés

(1)   A 80l. cikkben említett halászhajó kapitánya a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságai számára fogási jelentést küldenek, amelyben feltüntetik a kékúszójú tonhal kifogott mennyiségét, beleértve azt az esetet is, ha nem volt fogás.

(2)   Az első jelentést legkésőbb az Atlanti-óceán keleti részére vagy a Földközi-tengerre való belépést vagy a halászati út megkezdését követő tíznapos időszak végén kell elküldeni. A közös halászati művelet esetén a halászhajó kapitánya minden fogás esetében jelzi, hogy melyik hajó vagy hajók lobogó szerinti államának kvótájából kell levonni a fogásokat.

(3)   E rendelet hatálybalépésétől a halászhajó kapitánya ötnaponta küld jelentést a kékúszójú tonhal kifogott mennyiségéről, beleértve azt az esetet is, ha nem volt fogás.

(4)   A tagállamok a fogási jelentések kézhezvételét követően elektronikus úton vagy más módon továbbítják azokat a Bizottság részére. A Bizottság azonnal továbbítja ezeket az információkat az ICCAT titkársága részére.

(5)   A tagállamok minden hónap 15. napja előtt számítógéppel olvasható formában értesítik a Bizottságot az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren fogott kékúszójú tonhalnak a lobogójuk alá tartozó hajók által az előző hónapban kirakodott, átrakodott, csapdába ejtett vagy halketrecben elhelyezett mennyiségeiről.

80s. cikk

Keresztellenőrzés

(1)   A tagállamok többek között a VMS (hajómegfigyelési rendszer) adatai alapján ellenőrzik a hajónaplók benyújtásának tényét, valamint a hajónaplókba, az átadási/átrakodási nyilatkozatokba és a fogási nyilatkozatokba bejegyzett vonatkozó adatok helytállóságát.

(2)   A tagállamok adminisztratív keresztellenőrzéseket végeznek valamennyi kirakodás, átrakodás vagy ketreces haltartás vonatkozásában a hajónaplóba bejegyzett fajonkénti mennyiségek vagy az átrakodási nyilatkozatban rögzített fajonkénti mennyiségek, valamint a kirakodási nyilatkozatban vagy a haltartásra vonatkozó nyilatkozatban rögzített mennyiségek, illetve bármely egyéb dokumentumban – többek között a számlán és/vagy értékesítési bizonylatban – szereplő mennyiségek összevetésével.

80t. cikk

Ketreces haltartási műveletek

(1)   Az a tagállam, amelynek joghatósága alá egy adott kékúszójú tonhalakat hizlaló vagy tenyésztő gazdaság tartozik, egy megfigyelő által hitelesített jelentést küld a ketreces haltartásról a művelet befejezésétől számított egy héten belül a tonhalat halászó hajók lobogója szerinti tagállamok vagy szerződő felek, valamint a Bizottság számára. A Bizottság azonnal továbbítja ezeket az információkat az ICCAT titkársága számára. A jelentés tartalmazza a ketreces haltartásról készített nyilatkozatban az 1936/2001/EK rendelet 4b. cikkében meghatározottak szerint feltüntetett információkat.

(2)   Amennyiben a hizlaló vagy tenyésztő gazdaságok a nyílt tengeren találhatók, értelemszerűen az (1) bekezdésben meghatározott rendelkezéseket kell alkalmazni azokra a tagállamokra, amelyekben a hizlaló vagy tenyésztő gazdaságért felelős természetes vagy jogi személyek lakóhelye/székhelye található.

(3)   Az átrakodások megkezdése előtt a hizlaló vagy tenyésztő halgazdaság szerinti tagállam illetékes hatósága tájékoztatja a halászó hajó lobogója szerinti tagállamot vagy szerződő felet a lobogója szerinti halászhajók által fogott halmennyiségek ketrecbe történő áthelyezéséről.

A halászó hajó lobogója szerinti tagállam felkéri a hizlaló vagy tenyésztő halgazdaság szerinti tagállam illetékes hatóságát, hogy foglalja le a fogásokat, és a halakat engedje vissza a tengerbe, amennyiben a kapott információk alapján úgy ítéli meg, hogy:

| a) | a halfogást bejelentő hajó nem rendelkezik elegendő egyedi kvótával a ketrecben tartott kékúszójú tonhal halászatára; |
| --- | --- |

a)

a halfogást bejelentő hajó nem rendelkezik elegendő egyedi kvótával a ketrecben tartott kékúszójú tonhal halászatára;

| b) | a halak mennyiségét nem megfelelő módon jelentették be, így azt nem vették figyelembe az alkalmazandó kvóta kiszámításánál; |
| --- | --- |

b)

a halak mennyiségét nem megfelelő módon jelentették be, így azt nem vették figyelembe az alkalmazandó kvóta kiszámításánál;

| c) | a halfogást bejelentő hajó nem rendelkezik engedéllyel kékúszójú tonhal halászatára. |
| --- | --- |

c)

a halfogást bejelentő hajó nem rendelkezik engedéllyel kékúszójú tonhal halászatára.

(4)   A közösségi halászhajó kapitánya a XVIa. melléklet III. részében meghatározott nyomtatványmintának megfelelően kitölti az ICCAT átrakodási nyilatkozatot, és azt legkésőbb a vontatóhajóra vagy ketrecbe történő átrakodás után 15 nappal továbbítja a lobogó szerinti tagállamnak vagy szerződő félnek. Az átrakodási nyilatkozatot az átrakodott halakkal együtt vinni kell a halketrechez való szállítás alatt.

80u. cikk

Tonhalcsapdával végzett műveletek

(1)   A tonhalcsapdákkal végzett valamennyi halászati tevékenység végeztével feljegyzik a csapdák által kifogott mennyiségeket, és a fogási jelentést elektronikus úton vagy bármely más módon a halászati tevékenység végét követően 48 órán belül elküldik azon tagállam illetékes hatóságának, ahol a tonhalcsapda található.

(2)   A tagállamok, a fogási jelentések kézhezvételét követően elektronikus úton továbbítják azokat a Bizottság számára. A Bizottság azonnal továbbítja ezt az információt az ICCAT titkárságának.

80v. cikk

Megfigyelési program

(1)   A tagállamok gondoskodnak a 15 méternél hosszabb halászhajóik megfigyelési programban való részvételéről, amely legalább a következőkre terjed ki:

| a) | az aktív halászatot folytató erszényes kerítőháló hajóik 20 %-a. Közös halászati műveletek esetén a művelet ideje alatt megfigyelő tartózkodik a fedélzeten; |
| --- | --- |

a)

az aktív halászatot folytató erszényes kerítőháló hajóik 20 %-a. Közös halászati műveletek esetén a művelet ideje alatt megfigyelő tartózkodik a fedélzeten;

| b) | az aktív halászatot folytató nyílt tengeri vonóhálós halászhajóik 20 %-a; |
| --- | --- |

b)

az aktív halászatot folytató nyílt tengeri vonóhálós halászhajóik 20 %-a;

| c) | az aktív halászatot folytató horogsoros halászhajóik 20 %-a; |
| --- | --- |

c)

az aktív halászatot folytató horogsoros halászhajóik 20 %-a;

| d) | az aktív halászatot folytató, csalit használó halászhajóik 20 %-a; |
| --- | --- |

d)

az aktív halászatot folytató, csalit használó halászhajóik 20 %-a;

| e) | a tonhalcsapdák begyűjtését végző hajók 100 %-a. |
| --- | --- |

e)

a tonhalcsapdák begyűjtését végző hajók 100 %-a.

A megfigyelők feladata elsősorban a következőkre terjed ki:

| a) | annak vizsgálata, hogy a hajó megfelel-e az e fejezetben meghatározott rendelkezéseknek; |
| --- | --- |

a)

annak vizsgálata, hogy a hajó megfelel-e az e fejezetben meghatározott rendelkezéseknek;

| b) | a halászati tevékenységekre vonatkozó információk rögzítése és jelentése; |
| --- | --- |

b)

a halászati tevékenységekre vonatkozó információk rögzítése és jelentése;

| c) | a fogások megfigyelése és mennyiségi becslése, valamint a hajónaplóba bejegyzett adatok ellenőrzése; |
| --- | --- |

c)

a fogások megfigyelése és mennyiségi becslése, valamint a hajónaplóba bejegyzett adatok ellenőrzése;

| d) | az ICCAT védelmi intézkedéseit láthatóan megsértő halászati tevékenységet folytató hajók megfigyelése és feljegyzése. |
| --- | --- |

d)

az ICCAT védelmi intézkedéseit láthatóan megsértő halászati tevékenységet folytató hajók megfigyelése és feljegyzése.

A megfigyelő mindezek mellett az ICCAT felkérésére tudományos munkát is végez az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottságától kapott utasítások alapján, többek között begyűjti az ICCAT által meghatározott, a Task II. programmal kapcsolatos adatokat.

(2)   Azok a tagállamok, amelyek joghatósága alá a kékúszójú tonhalakat hizlaló vagy tenyésztő gazdaság tartozik, biztosítják megfigyelő jelenlétét a kékúszójú tonhalak valamennyi ketrecbe helyezésénél és a halak gazdaságból történő begyűjtése során.

A megfigyelők feladata elsősorban a következőkre terjed ki:

| a) | annak vizsgálata és ellenőrzése, hogy a halgazdaságban folytatott tevékenységek megfelelnek-e az 1936/2001/EK rendelet 4a., 4b. és 4c. cikkének; |
| --- | --- |

a)

annak vizsgálata és ellenőrzése, hogy a halgazdaságban folytatott tevékenységek megfelelnek-e az 1936/2001/EK rendelet 4a., 4b. és 4c. cikkének;

| b) | a 80t. cikkben említett, ketreces haltartásról szóló jelentés hitelesítése; |
| --- | --- |

b)

a 80t. cikkben említett, ketreces haltartásról szóló jelentés hitelesítése;

| c) | az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság felkérésére tudományos munkák – többek között mintagyűjtés – elvégzése az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottságának utasításai alapján. |
| --- | --- |

c)

az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság felkérésére tudományos munkák – többek között mintagyűjtés – elvégzése az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottságának utasításai alapján.

80w. cikk

Finanszírozás

Az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójútonhal-állományra vonatkozó különleges intézkedéseket kizárólag finanszírozásuk céljából a 2371/2002/EK rendelet 5. cikke értelmében helyreállítási tervnek kell tekinteni, és az Európai Halászati Alapról szóló, 2006. július 27-i 1198/2006/EK rendelet (5) 21. cikke a) pontjának i. bekezdése értelében támogatásra jogosultak.

80x. cikk

Piaci intézkedések

(1)   Tilos az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójútonhal-faj minden olyan közösségi kereskedelme, kirakodása, behozatala, kivitele, halketrecben történő hizlalása vagy tenyésztése, újrakivitele és átrakodása, amely tevékenységek nincsenek az e fejezetben előírt módon pontosan, kimerítően dokumentálva, és a dokumentumok hitelesítve.

(2)   Tilos minden olyan halászhajó által az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben fogott kékúszójú tonhal (Thunnus thynnus) közösségi kereskedelme, behozatala, kirakodása, halketrecben történő hizlalása vagy tenyésztése, feldolgozása, kivitele, újrakivitele és átrakodása, amely hajó lobogó szerinti állama nem rendelkezik kvótával, fogási korlátozással, vagy halászati erőkifejtéssel az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójú tonhal halászatára az ICCAT gazdálkodási és védelmi intézkedési alapján, illetve amely lobogó szerinti állam halászati lehetőségei kimerültek.

(3)   Tilos minden olyan hizlaló vagy tenyésztő kékúszójútonhal-gazdaságból származó hal közösségi kereskedelme, behozatala, kirakodása, feldolgozása és kivitele, amely nem felel meg a kékúszójútonhal-gazdaságokról szóló 2006[07] sz. ICCAT-ajánlásnak.

80y. cikk

Átváltási együtthatók

Az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottsága által elfogadott átváltási együtthatók alkalmazandók a feldolgozott kékúszójú tonhalnak megfelelő kerekített tömeg kiszámításához.

80z. cikk

Az ICCAT közös nemzetközi ellenőrzési rendszere

(1)   Az ICCAT negyedik rendes ülésén (Madrid, 1975. november) elfogadott ICCAT közös nemzetközi ellenőrzési rendszer alkalmazandó a Közösség területén. Az ellenőrzési rendszer szövegét a XVIa. melléklet IV. része tartalmazza.

(2)   Az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren kékúszójú tonhal halászatára jogosult halászhajókkal rendelkező tagállamok a tengeren történő ellenőrzések végrehajtására ellenőröket jelölnek ki.

(3)   A Bizottság vagy egy általa kijelölt szerv közösségi ellenőröket jelölhet ki a rendszer keretében.

(4)   A Bizottság vagy egy általa kijelölt szerv a Közösség nevében összehangolja a felügyeleti és ellenőrzési tevékenységet. E célból az érintett tagállamokkal összhangban olyan közös ellenőrzési programokat dolgozhat ki, amelyek lehetővé teszik, hogy a Közösség teljesítse a rendszer keretében vállalt kötelezettségeit. Azok a tagállamok, amelyek hajói részt vesznek a kékúszójú tonhal halászatában, meghozzák a szükséges intézkedéseket, hogy elősegítsék e programok végrehajtását, különösen a szükséges emberi és anyagi erőforrások, valamint telepítésük időszakai és területei tekintetében.

(5)   A tagállamok 2007. június 14-ig értesítik a Bizottságot azon ellenőrök és ellenőrhajók nevéről, amelyeket a következő év során a rendszerben való részvételre ki akarnak jelölni. Ezeknek az információknak a felhasználásával a Bizottság a tagállamokkal együttműködve előzetes tervet dolgoz ki a Közösségnek a rendszerben való 2007. évi részvételéről, és azt elküldi az ICCAT titkárságának és a tagállamoknak.”

| 2. | Az I. D. melléklet e rendelet I. melléklete szerint módosul. |
| --- | --- |

2.

Az I. D. melléklet e rendelet I. melléklete szerint módosul.

| 3. | E rendelet II. mellékletének szövegét XVIa. mellékletként kell csatolni. |
| --- | --- |

3.

E rendelet II. mellékletének szövegét XVIa. mellékletként kell csatolni.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2007. június 11-én.

a Tanács részéről

az elnök

H. SEEHOFER

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

1

(2)  HL L 15., 2007.1.20., 1. o. A 444/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 106., 2007.4.24., 22. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 162., 1986.6.18., 33. o.

3

(4)  HL L 123., 2007.5.12., 3. o.

4

(5)  HL L 223., 2006.8.15., 1. o.

5

---

I. MELLÉKLET

A 41/2007/EK rendelet I. D. mellékletében az Atlanti-óceánnak a ny. h. 45°-tól keletre eső övezetében, valamint a Földközi-tengerben élő kékúszójú tonhalra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

| Faj | : | Kékúszójú tonhal

  Thunnus thynnus |
| --- | --- | --- |

Faj

:

Kékúszójú tonhal

Thunnus thynnus

| Övezet | : | Atlanti-óceán a nyugati hosszúság 45°-ától keletre és a Földközi-tenger
  BFT/AE045W |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

Atlanti-óceán a nyugati hosszúság 45°-ától keletre és a Földközi-tenger

BFT/AE045W

„Ciprus

154,68

Görögország

287,23

Spanyolország

5 568,21

Franciaország

5 493,65

Olaszország

4 336,31

Màlta

355,59

Portugália

523,88

Valamennyi tagállam

60 (1)

EK

16 779,55

TAC

29 500

---

(1)  Ciprus, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Málta és Portugália kivételével, és kizárólag járulékos fogásként.”

1

---

II. MELLÉKLET

A következő melléklet a 41/2007/EK rendeletbe beillesztésre kerül.

„XVIa. MELLÉKLET

Az ICCAT kékúszójú tonhalra vonatkozó helyreállítási terve

I.   rész

Az Atlanti-óceán keleti részén csalival, pergetett horogsorral és nyílt tengeri vonóhálóval halászó hajókra alkalmazandó különleges feltételek

| 1. | A tagállamok a kékúszójú tonhal célzott halászatában 2006-ban részt vett hajók számában korlátozzák a kékúszójú tonhal halászatára jogosult, csalival és pergetett horogsorral halászó hajók maximális számát. |
| --- | --- |

1.

A tagállamok a kékúszójú tonhal célzott halászatában 2006-ban részt vett hajók számában korlátozzák a kékúszójú tonhal halászatára jogosult, csalival és pergetett horogsorral halászó hajók maximális számát.

| 2. | A tagállamok korlátozzák a járulékos fogásként kékúszójútonhal-halászatra jogosult nyílt tengeri vonóhálós hajóik maximális számát. |
| --- | --- |

2.

A tagállamok korlátozzák a járulékos fogásként kékúszójútonhal-halászatra jogosult nyílt tengeri vonóhálós hajóik maximális számát.

| 3. | A tagállamok 2007. június 30-ig megküldik a Bizottságnak a halászhajóknak az 1. és 2. bekezdés alapján megállapított számát. A Bizottság azonnal továbbítja ezt az információt a ICCAT titkársága számára. |
| --- | --- |

3.

A tagállamok 2007. június 30-ig megküldik a Bizottságnak a halászhajóknak az 1. és 2. bekezdés alapján megállapított számát. A Bizottság azonnal továbbítja ezt az információt a ICCAT titkársága számára.

| 4. | a) | A tagállamok biztosítják, hogy azokról az 1. és 2. bekezdésekben említett halászhajókról, amelyek számára különleges halászati engedélyt állítottak ki, jegyzéket készítenek, amelyben a közösségi halászflotta-nyilvántartásról szóló, 2003. december 30-i 26/2004/EK bizottsági rendelet (1) I. mellékletében meghatározottak szerint feltüntetik a hajók nevét és közösségi flotta-nyilvántartási számát. |
| --- | --- | --- |

4.

a)

A tagállamok biztosítják, hogy azokról az 1. és 2. bekezdésekben említett halászhajókról, amelyek számára különleges halászati engedélyt állítottak ki, jegyzéket készítenek, amelyben a közösségi halászflotta-nyilvántartásról szóló, 2003. december 30-i 26/2004/EK bizottsági rendelet (1) I. mellékletében meghatározottak szerint feltüntetik a hajók nevét és közösségi flotta-nyilvántartási számát.

| b) | A tagállamok számítógép által olvasható formában elküldik a Bizottság számára az a) bekezdésben említett jegyzéket, és annak minden, később módosított változatát. |
| --- | --- |

b)

A tagállamok számítógép által olvasható formában elküldik a Bizottság számára az a) bekezdésben említett jegyzéket, és annak minden, később módosított változatát.

| c) | A 4. a) bekezdésben említett jegyzék minden módosítását legalább öt nappal az előtt kell megküldeni a Bizottság részére, hogy az említett jegyzékbe újonnan felvett hajó belépne az Atlanti-óceán keleti részére. A Bizottság azonnal továbbítja a módosításokat a ICCAT titkársága számára. |
| --- | --- |

c)

A 4. a) bekezdésben említett jegyzék minden módosítását legalább öt nappal az előtt kell megküldeni a Bizottság részére, hogy az említett jegyzékbe újonnan felvett hajó belépne az Atlanti-óceán keleti részére. A Bizottság azonnal továbbítja a módosításokat a ICCAT titkársága számára.

| 5. | A kékúszójú tonhalra vonatkozó közösségi kvóta legfeljebb 10 %-át osztják ki az (1) és (2) bekezdésben említett, engedéllyel rendelkező hajóknak, amellyel a legfeljebb 17 méter hosszúságú, csalit használó halászhajók legfeljebb 200 tonna, egyedenként legalább 6,4 kg-os vagy 70 cm-es kékúszójú tonhalat foghatnak ki. |
| --- | --- |

5.

A kékúszójú tonhalra vonatkozó közösségi kvóta legfeljebb 10 %-át osztják ki az (1) és (2) bekezdésben említett, engedéllyel rendelkező hajóknak, amellyel a legfeljebb 17 méter hosszúságú, csalit használó halászhajók legfeljebb 200 tonna, egyedenként legalább 6,4 kg-os vagy 70 cm-es kékúszójú tonhalat foghatnak ki.

| 6. | A kékúszójú tonhalra vonatkozó közösségi kvóta legfeljebb 2 %-át oszthatják ki a friss halra halászó, part menti kisüzemi halászhajóknak. |
| --- | --- |

6.

A kékúszójú tonhalra vonatkozó közösségi kvóta legfeljebb 2 %-át oszthatják ki a friss halra halászó, part menti kisüzemi halászhajóknak.

| 7. | a) | Az e melléklet 1. és 2. bekezdésében említett hajók számára az Atlanti-óceán keleti részén halászott kékúszójú tonhal bármely mennyiségének kirakodása vagy átrakodása a tagállamok vagy a szerződő felek által kijelölt kikötőkön kívül más helyen tilos. |
| --- | --- | --- |

7.

a)

Az e melléklet 1. és 2. bekezdésében említett hajók számára az Atlanti-óceán keleti részén halászott kékúszójú tonhal bármely mennyiségének kirakodása vagy átrakodása a tagállamok vagy a szerződő felek által kijelölt kikötőkön kívül más helyen tilos.

| b) | A tagállamok egy kirakodásra használt helyet vagy egy parthoz közeli helyet jelölnek ki (kijelölt kikötők), ahol engedélyezik a kékúszójú tonhal kirakodását vagy átrakodását. |
| --- | --- |

b)

A tagállamok egy kirakodásra használt helyet vagy egy parthoz közeli helyet jelölnek ki (kijelölt kikötők), ahol engedélyezik a kékúszójú tonhal kirakodását vagy átrakodását.

| c) | A tagállamok legkésőbb 2007. június 30-ig elküldik a Bizottságnak a kijelölt kikötők jegyzékét. A Bizottság 2007. július 1. előtt továbbítja ezt az információt az ICCAT ügyvezető titkárságának. A jegyzék minden ezt követő módosításáról, a változások hatálybalépésének időpontja előtt legalább 15 nappal értesíteni kell a Bizottságot, amely továbbítja azt az ICCAT ügyvezető titkársága felé. |
| --- | --- |

c)

A tagállamok legkésőbb 2007. június 30-ig elküldik a Bizottságnak a kijelölt kikötők jegyzékét. A Bizottság 2007. július 1. előtt továbbítja ezt az információt az ICCAT ügyvezető titkárságának. A jegyzék minden ezt követő módosításáról, a változások hatálybalépésének időpontja előtt legalább 15 nappal értesíteni kell a Bizottságot, amely továbbítja azt az ICCAT ügyvezető titkársága felé.

| 8. | A 2847/93/EGK rendelet 7. cikkében megállapított rendelkezésektől eltérve, az 1. és 2. bekezdésben említett közösségi hajó kapitánya vagy annak képviselője a kikötőbe érkezés várható időpontja előtt legalább 4 órával értesítik a használni kívánt kikötő vagy kirakodóhely szerinti tagállam vagy szerződő fél illetékes hatóságát (beleértve a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságát is) a következő információkról:






  a) | az érkezés várható időpontja; |
| --- | --- | --- |

8.

A 2847/93/EGK rendelet 7. cikkében megállapított rendelkezésektől eltérve, az 1. és 2. bekezdésben említett közösségi hajó kapitánya vagy annak képviselője a kikötőbe érkezés várható időpontja előtt legalább 4 órával értesítik a használni kívánt kikötő vagy kirakodóhely szerinti tagállam vagy szerződő fél illetékes hatóságát (beleértve a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságát is) a következő információkról:

a)

az érkezés várható időpontja;

| b) | a fedélzeten tárolt kékúszójú tonhal becsült mennyisége; |
| --- | --- |

b)

a fedélzeten tárolt kékúszójú tonhal becsült mennyisége;

| c) | arra az övezetre vonatkozó információ, ahol a fogás történt. |
| --- | --- |

c)

arra az övezetre vonatkozó információ, ahol a fogás történt.

| 9. | A tagállamok bevezetik a fogási jelentések rendszerét, amely biztosítja a hajók által használt kvóták hatékony nyomon követését. |
| --- | --- |

9.

A tagállamok bevezetik a fogási jelentések rendszerét, amely biztosítja a hajók által használt kvóták hatékony nyomon követését.

| 10. | A kékúszójútonhal-fogások, az értékesítési módszerektől függetlenül, nem hozhatók forgalomba a végső fogyasztók számára elérhető kiskereskedelmi piacon, kivéve ha azokon megfelelő jelöléssel és címkézéssel jelzik:






  a) | a fajt, a használt halászeszközt; |
| --- | --- | --- |

10.

A kékúszójútonhal-fogások, az értékesítési módszerektől függetlenül, nem hozhatók forgalomba a végső fogyasztók számára elérhető kiskereskedelmi piacon, kivéve ha azokon megfelelő jelöléssel és címkézéssel jelzik:

a)

a fajt, a használt halászeszközt;

| b) | a fogás helyét és dátumát. |
| --- | --- |

b)

a fogás helyét és dátumát.

| 11. | Azok a tagállamok, amelyek csalit használó hajói az Atlanti-óceán keleti részén kékúszójú tonhal halászatára jogosultak, 2007. július 1-jétől farokcímke használatát vezetik be a következők szerint:






  a) | a farokcímkéket közvetlenül a kirakodás után helyezik el valamennyi kékúszójútonhal-példányon; |
| --- | --- | --- |

11.

Azok a tagállamok, amelyek csalit használó hajói az Atlanti-óceán keleti részén kékúszójú tonhal halászatára jogosultak, 2007. július 1-jétől farokcímke használatát vezetik be a következők szerint:

a)

a farokcímkéket közvetlenül a kirakodás után helyezik el valamennyi kékúszójútonhal-példányon;

| b) | a farokcímkék egyedi azonosító számmal rendelkeznek, amelyeket be kell vezetni a kékúszójú tonhalra vonatkozó statisztikákba, illetve amelyeket minden tonhalat tartalmazó csomag külső felén fel kell tüntetni. |
| --- | --- |

b)

a farokcímkék egyedi azonosító számmal rendelkeznek, amelyeket be kell vezetni a kékúszójú tonhalra vonatkozó statisztikákba, illetve amelyeket minden tonhalat tartalmazó csomag külső felén fel kell tüntetni.

II.   rész

A hajónapló jellemzői

A hajónaplóval kapcsolatos általános alapkövetelmények

| 1. | A hajónapló oldalait számozni kell. |
| --- | --- |

1.

A hajónapló oldalait számozni kell.

| 2. | A hajónaplót minden nap (éjfélig) vagy minden kikötőbe érkezés előtt ki kell tölteni. |
| --- | --- |

2.

A hajónaplót minden nap (éjfélig) vagy minden kikötőbe érkezés előtt ki kell tölteni.

| 3. | A hajónaplót tengeren végzett ellenőrzés során ki kell tölteni. |
| --- | --- |

3.

A hajónaplót tengeren végzett ellenőrzés során ki kell tölteni.

| 4. | Az egyes oldalak egy másolatának a hajónaplóban kell maradnia. |
| --- | --- |

4.

Az egyes oldalak egy másolatának a hajónaplóban kell maradnia.

| 5. | A hajónaplót egy műveleti éves időszakig kell a fedélzeten tartani. |
| --- | --- |

5.

A hajónaplót egy műveleti éves időszakig kell a fedélzeten tartani.

A hajónapló tartalmára vonatkozó alapkövetelmények

| 1. | A kapitány neve és címe |
| --- | --- |

1.

A kapitány neve és címe

| 2. | A kihajózások napja és az indulási kikötő, az érkezések napja és az érkezési kikötő |
| --- | --- |

2.

A kihajózások napja és az indulási kikötő, az érkezések napja és az érkezési kikötő

| 3. | A hajó neve, lajstromszáma, ICCAT-száma és (adott esetben) IMO-száma. Közös halászat esetén a műveletben részt vevő valamennyi hajó neve, lajstromszáma, ICCAT-száma és (adott esetben) IMO-száma |
| --- | --- |

3.

A hajó neve, lajstromszáma, ICCAT-száma és (adott esetben) IMO-száma. Közös halászat esetén a műveletben részt vevő valamennyi hajó neve, lajstromszáma, ICCAT-száma és (adott esetben) IMO-száma

| 4. | Halászeszközök:






  a) | FAO-típuskód |
| --- | --- | --- |

4.

Halászeszközök:

a)

FAO-típuskód

| b) | Méret (hossza, szembőség, horgok száma...) |
| --- | --- |

b)

Méret (hossza, szembőség, horgok száma...)

| 5. | A halászati út minden napján (legalább) egy sor bejegyzés a tengeren végzett műveletekről, a következők feltüntetésével:






  a) | Tevékenység (halászat, hajózás...) |
| --- | --- | --- |

5.

A halászati út minden napján (legalább) egy sor bejegyzés a tengeren végzett műveletekről, a következők feltüntetésével:

a)

Tevékenység (halászat, hajózás...)

| b) | Földrajzi helymeghatározás: Pontos napi helymeghatározás (fokban és percben), minden halászati művelet esetén vagy délben, ha az adott napon semmiféle halászati tevékenységet nem folytattak |
| --- | --- |

b)

Földrajzi helymeghatározás: Pontos napi helymeghatározás (fokban és percben), minden halászati művelet esetén vagy délben, ha az adott napon semmiféle halászati tevékenységet nem folytattak

| c) | Fogások feljegyzése |
| --- | --- |

c)

Fogások feljegyzése

| 6. | A fajok meghatározása:






  a) | FAO-kód szerint |
| --- | --- | --- |

6.

A fajok meghatározása:

a)

FAO-kód szerint

| b) | Kerekített tömeg kg-ban naponta |
| --- | --- |

b)

Kerekített tömeg kg-ban naponta

| 7. | A kapitány aláírása |
| --- | --- |

7.

A kapitány aláírása

| 8. | A megfigyelő aláírása (adott esetben) |
| --- | --- |

8.

A megfigyelő aláírása (adott esetben)

| 9. | Mérési módszerek: becslés, mérlegelés a fedélzeten |
| --- | --- |

9.

Mérési módszerek: becslés, mérlegelés a fedélzeten

| 10. | A hajónaplót a halak élősúlya szerint kell vezetni, és fel kell tüntetni az értékeléskor használt átváltási együtthatókat. |
| --- | --- |

10.

A hajónaplót a halak élősúlya szerint kell vezetni, és fel kell tüntetni az értékeléskor használt átváltási együtthatókat.

A kirakodás, átrakodás, illetve átadás esetén bejegyzendő alapvető információk:

| 1. | A kirakodás/átrakodás/átadás napja és a kikötő |
| --- | --- |

1.

A kirakodás/átrakodás/átadás napja és a kikötő

| 2. | Termékek






  a) | kiszerelés |
| --- | --- | --- |

2.

Termékek

a)

kiszerelés

| b) | a halak vagy ládák száma, és kg-ban megadott mennyisége |
| --- | --- |

b)

a halak vagy ládák száma, és kg-ban megadott mennyisége

| 3. | A hajó kapitányának vagy ügynökének aláírása |
| --- | --- |

3.

A hajó kapitányának vagy ügynökének aláírása

III.   rész

ICCAT átadási/átrakodási nyilatkozat

Image

Élő hal átadása esetén adja meg az egység számát és az élősúlyt.

Image

Kötelezettségek átadás/átrakodás esetén:

| 1. | Az átadási/átrakodási nyilatkozat eredeti példányát át kell adni a fogadó vontató/halfeldolgozó/szállítóhajónak. |
| --- | --- |

1.

Az átadási/átrakodási nyilatkozat eredeti példányát át kell adni a fogadó vontató/halfeldolgozó/szállítóhajónak.

| 2. | Az átadási/átrakodási nyilatkozat másodpéldányát az adott halászó hajó őrzi meg. |
| --- | --- |

2.

Az átadási/átrakodási nyilatkozat másodpéldányát az adott halászó hajó őrzi meg.

| 3. | Minden további átadási vagy átrakodási műveletre engedélyt kell kérni a hajó működési engedélyét kiállító szerződő féltől. |
| --- | --- |

3.

Minden további átadási vagy átrakodási műveletre engedélyt kell kérni a hajó működési engedélyét kiállító szerződő féltől.

| 4. | Az átadási/átrakodási nyilatkozat eredeti példányát a halat a halgazdaságba vagy a kirakodási helyre szállító fogadó hajó őrzi meg. |
| --- | --- |

4.

Az átadási/átrakodási nyilatkozat eredeti példányát a halat a halgazdaságba vagy a kirakodási helyre szállító fogadó hajó őrzi meg.

| 5. | Az átadást vagy átrakodást a műveletben részt vett valamennyi hajó hajónaplójába be kell vezetni. |
| --- | --- |

5.

Az átadást vagy átrakodást a műveletben részt vett valamennyi hajó hajónaplójába be kell vezetni.

IV.   rész

ICCAT közös nemzetközi ellenőrzési rendszer

Az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT-bizottság) negyedik rendes éves ülésén (Madrid, 1975. november) a következőkben állapodott meg:

Az egyezmény IX. cikkének (3) bekezdése alapján az ICCAT-bizottság ajánlásában a nemzeti joghatóságon kívül eső vizek nemzetközi ellenőrzésére vonatkozóan a következő rendelkezések elfogadására tesz javaslatot az egyezmény és az egyezmény alapján elfogadott hatályos intézkedések alkalmazásának biztosítása érdekében:

| 1. | Az ellenőrzéseket a szerződő kormányok halászati ellenőrzési szolgálatainak ellenőrei hajtják végre. Az e feladat elvégzésére a nemzeti kormányok által kijelölt ellenőrök nevét el kell küldeni a bizottság számára. |
| --- | --- |

1.

Az ellenőrzéseket a szerződő kormányok halászati ellenőrzési szolgálatainak ellenőrei hajtják végre. Az e feladat elvégzésére a nemzeti kormányok által kijelölt ellenőrök nevét el kell küldeni a bizottság számára.

| 2. | Az ellenőröket szállító hajók az ICCAT-bizottság által jóváhagyott egyedi lobogó vagy jelzőlobogó alatt hajóznak annak jelzésére, hogy az ellenőrök nemzetközi ellenőrzési feladatokat végeznek. Az e célra használt hajók nevét, amelyek lehetnek különleges ellenőrhajók vagy halászhajók is, a lehető leghamarabb el kell küldeni az ICCAT-bizottság számára. |
| --- | --- |

2.

Az ellenőröket szállító hajók az ICCAT-bizottság által jóváhagyott egyedi lobogó vagy jelzőlobogó alatt hajóznak annak jelzésére, hogy az ellenőrök nemzetközi ellenőrzési feladatokat végeznek. Az e célra használt hajók nevét, amelyek lehetnek különleges ellenőrhajók vagy halászhajók is, a lehető leghamarabb el kell küldeni az ICCAT-bizottság számára.

| 3. | Az ellenőrök egy azonosító okmányt tartanak maguknál, amelyet az ICCAT-bizottság által jóváhagyott formában a lobogó szerinti állam hatóságai állítanak ki és adják át nekik kinevezésükkor, feltüntetve bennük, hogy az ellenőr az ICCAT-bizottság által jóváhagyott rendelkezések alapján intézkedéseket hozhat. |
| --- | --- |

3.

Az ellenőrök egy azonosító okmányt tartanak maguknál, amelyet az ICCAT-bizottság által jóváhagyott formában a lobogó szerinti állam hatóságai állítanak ki és adják át nekik kinevezésükkor, feltüntetve bennük, hogy az ellenőr az ICCAT-bizottság által jóváhagyott rendelkezések alapján intézkedéseket hozhat.

| 4. | A 9. bekezdés alapján elfogadott rendelkezésekre is figyelemmel, az egyezmény területén a nemzeti joghatóságon kívül eső vizeken tonhalra vagy tonhalfélékre halászó hajónak meg kell állnia, ha erre egy ellenőrt szállító hajóról a nemzetközi jelkódex szerint utasítást kap, kivéve ha a hajó éppen halászati műveletet folytat, amely esetben megállási kötelezettségének a halászati művelet befejezését követően kell haladéktalanul eleget tennie. A hajó kapitánya (2) engedélyt ad az ellenőrnek, és adott esetben az ellenőrt kísérő tanúnak, hogy a fedélzetre lépjen. A kapitány biztosítja, hogy az ellenőr megvizsgálhassa a fogásokat vagy a halászeszközt, illetve minden olyan okmányt, amelyet szükségesnek tart annak igazolására, hogy a hajó eleget tesz az ICCAT-bizottság hatályos ajánlásaiban az érintett hajó lobogó szerinti állama tekintetében meghatározott követelményeknek, és az ellenőr feltehet bármilyen, általa szükségesnek tartott kérdést. |
| --- | --- |

4.

A 9. bekezdés alapján elfogadott rendelkezésekre is figyelemmel, az egyezmény területén a nemzeti joghatóságon kívül eső vizeken tonhalra vagy tonhalfélékre halászó hajónak meg kell állnia, ha erre egy ellenőrt szállító hajóról a nemzetközi jelkódex szerint utasítást kap, kivéve ha a hajó éppen halászati műveletet folytat, amely esetben megállási kötelezettségének a halászati művelet befejezését követően kell haladéktalanul eleget tennie. A hajó kapitánya (2) engedélyt ad az ellenőrnek, és adott esetben az ellenőrt kísérő tanúnak, hogy a fedélzetre lépjen. A kapitány biztosítja, hogy az ellenőr megvizsgálhassa a fogásokat vagy a halászeszközt, illetve minden olyan okmányt, amelyet szükségesnek tart annak igazolására, hogy a hajó eleget tesz az ICCAT-bizottság hatályos ajánlásaiban az érintett hajó lobogó szerinti állama tekintetében meghatározott követelményeknek, és az ellenőr feltehet bármilyen, általa szükségesnek tartott kérdést.

| 5. | Hajóra szálláskor az ellenőr bemutatja a 3. bekezdésben említett okmányt. Az ellenőrzést úgy kell elvégezni, hogy a hajót minél kevésbé akadályozzák és zavarják, illetve hogy a fogott hal minősége ne romoljon. Az ellenőr azon tények vizsgálatára szorítkozik, amelyek az ICCAT-bizottságnak az érintett hajó lobogó szerinti államára vonatkozóan hatályban lévő ajánlásaiban megállapított követelmények teljesítésének igazolásához szükségesek. A vizsgálat végzése során az ellenőr a kapitánytól bármilyen segítséget kérhet. Az ICCAT-bizottság által jóváhagyott formában az ellenőrzésről jelentést készít. Az ellenőr a hajó kapitányának jelenlétében aláírja a jelentést, aki a jelentéssel kapcsolatban általa megfelelőnek vélt észrevételeket tehet, és az ilyen észrevételeit alá kell írnia. A jelentésről a hajó kapitánya és az ellenőr kormánya másolatot kap, aki továbbítja azt a hajó lobogó szerinti tagállamának érintett hatóságai és az ICCAT-bizottság számára. Amennyiben az ajánlásokkal kapcsolatban jogsértést fedez fel, az ellenőr az ICCAT-bizottság mellett lehetőség szerint a lobogó szerinti állam illetékes hatóságait és a lobogó szerinti állam valamennyi közelben tartózkodó ellenőrhajóját értesíti. |
| --- | --- |

5.

Hajóra szálláskor az ellenőr bemutatja a 3. bekezdésben említett okmányt. Az ellenőrzést úgy kell elvégezni, hogy a hajót minél kevésbé akadályozzák és zavarják, illetve hogy a fogott hal minősége ne romoljon. Az ellenőr azon tények vizsgálatára szorítkozik, amelyek az ICCAT-bizottságnak az érintett hajó lobogó szerinti államára vonatkozóan hatályban lévő ajánlásaiban megállapított követelmények teljesítésének igazolásához szükségesek. A vizsgálat végzése során az ellenőr a kapitánytól bármilyen segítséget kérhet. Az ICCAT-bizottság által jóváhagyott formában az ellenőrzésről jelentést készít. Az ellenőr a hajó kapitányának jelenlétében aláírja a jelentést, aki a jelentéssel kapcsolatban általa megfelelőnek vélt észrevételeket tehet, és az ilyen észrevételeit alá kell írnia. A jelentésről a hajó kapitánya és az ellenőr kormánya másolatot kap, aki továbbítja azt a hajó lobogó szerinti tagállamának érintett hatóságai és az ICCAT-bizottság számára. Amennyiben az ajánlásokkal kapcsolatban jogsértést fedez fel, az ellenőr az ICCAT-bizottság mellett lehetőség szerint a lobogó szerinti állam illetékes hatóságait és a lobogó szerinti állam valamennyi közelben tartózkodó ellenőrhajóját értesíti.

| 6. | Az ellenőrrel szembeni fellépést vagy az ellenőr utasításainak megtagadását a hajó lobogó szerinti állama ugyanúgy szankcionálja, mint a saját ellenőreivel szembeni fellépést vagy az ellenőrei által adott utasítások megtagadását. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrrel szembeni fellépést vagy az ellenőr utasításainak megtagadását a hajó lobogó szerinti állama ugyanúgy szankcionálja, mint a saját ellenőreivel szembeni fellépést vagy az ellenőrei által adott utasítások megtagadását.

| 7. | Az ellenőrök az e rendelkezések keretében végzendő feladataikat az ezen ajánlásban megállapított szabályoknak megfelelően látják el, de továbbra is nemzeti hatóságaik operatív ellenőrzése alatt maradnak, és nekik tartoznak felelősséggel. |
| --- | --- |

7.

Az ellenőrök az e rendelkezések keretében végzendő feladataikat az ezen ajánlásban megállapított szabályoknak megfelelően látják el, de továbbra is nemzeti hatóságaik operatív ellenőrzése alatt maradnak, és nekik tartoznak felelősséggel.

| 8. | A szerződő kormányok az e rendelkezések alapján működő külföldi ellenőrök jelentéseit a saját ellenőreik által készített jelentésekhez hasonlóan, az ezekre vonatkozó nemzeti jogszabályoknak megfelelően kezelik és veszik figyelembe. E bekezdés rendelkezései nem rónak a szerződő kormányokra olyan kötelezettséget, hogy a külföldi ellenőr által készített jelentésnek nagyobb bizonyító erőt tulajdonítsanak, mint amellyel az adott ellenőr saját országában rendelkezne. A szerződő kormányok együttműködnek annak érdekében, hogy előmozdítsák az e rendelkezések keretében működő ellenőrök jelentéseivel kapcsolatos bírósági és egyéb jogi eljárásokat. |
| --- | --- |

8.

A szerződő kormányok az e rendelkezések alapján működő külföldi ellenőrök jelentéseit a saját ellenőreik által készített jelentésekhez hasonlóan, az ezekre vonatkozó nemzeti jogszabályoknak megfelelően kezelik és veszik figyelembe. E bekezdés rendelkezései nem rónak a szerződő kormányokra olyan kötelezettséget, hogy a külföldi ellenőr által készített jelentésnek nagyobb bizonyító erőt tulajdonítsanak, mint amellyel az adott ellenőr saját országában rendelkezne. A szerződő kormányok együttműködnek annak érdekében, hogy előmozdítsák az e rendelkezések keretében működő ellenőrök jelentéseivel kapcsolatos bírósági és egyéb jogi eljárásokat.

| 9. | i. | A szerződő felek minden év március 1-jéig tájékoztatják az ICCAT-bizottságot az e rendelkezésekben való részvételükkel kapcsolatos következő évi előzetes terveikről, és az ICCAT-bizottság javaslatokat tehet a szerződő kormányoknak az e területet érintő nemzeti intézkedések összehangolására, beleértve az ellenőrök és az ellenőröket szállító hajók számának megállapítását is. |
| --- | --- | --- |

9.

i.

A szerződő felek minden év március 1-jéig tájékoztatják az ICCAT-bizottságot az e rendelkezésekben való részvételükkel kapcsolatos következő évi előzetes terveikről, és az ICCAT-bizottság javaslatokat tehet a szerződő kormányoknak az e területet érintő nemzeti intézkedések összehangolására, beleértve az ellenőrök és az ellenőröket szállító hajók számának megállapítását is.

| ii. | Az ezen ajánlásban meghatározott rendelkezések és az ezekben való részvételi tervek alkalmazandók a szerződő kormányok között, hacsak nincs közöttük erre vonatkozóan más megállapodás; az ICCAT-bizottságot minden ilyen jellegű megállapodásról értesíteni kell: Ez azonban csak azzal a feltétellel történhet, hogy az ellenőrzési rendszer végrehajtását felfüggesztik két szerződő kormány között abban az esetben, ha bármelyikük – egy adott megállapodás megkötéséig – erről értesítette az ICCAT-bizottságot. |
| --- | --- |

ii.

Az ezen ajánlásban meghatározott rendelkezések és az ezekben való részvételi tervek alkalmazandók a szerződő kormányok között, hacsak nincs közöttük erre vonatkozóan más megállapodás; az ICCAT-bizottságot minden ilyen jellegű megállapodásról értesíteni kell: Ez azonban csak azzal a feltétellel történhet, hogy az ellenőrzési rendszer végrehajtását felfüggesztik két szerződő kormány között abban az esetben, ha bármelyikük – egy adott megállapodás megkötéséig – erről értesítette az ICCAT-bizottságot.

| 10. | i. | A halászeszközt az arra az alterületre vonatkozó hatályos szabályzat szerint kell megvizsgálni, ahol az ellenőrzést végzik. Az ellenőr e jelentésben állapítja meg a jogsértés jellegét. |
| --- | --- | --- |

10.

i.

A halászeszközt az arra az alterületre vonatkozó hatályos szabályzat szerint kell megvizsgálni, ahol az ellenőrzést végzik. Az ellenőr e jelentésben állapítja meg a jogsértés jellegét.

| ii. | Az ellenőrök valamennyi használt, illetve a fedélzeten használatra előkészített halászeszközt megvizsgálhatnak. |
| --- | --- |

ii.

Az ellenőrök valamennyi használt, illetve a fedélzeten használatra előkészített halászeszközt megvizsgálhatnak.

| 11. | Az ellenőrök az érintett hajó lobogó szerinti tagállamára vonatkozóan érvényes ICCAT-bizottsági ajánlásokat láthatóan sértő, ellenőrzött halászeszközt az ICCAT-bizottság által jóváhagyott azonosító jelzéssel látják el, és ezt feltüntetik a jelentésben. |
| --- | --- |

11.

Az ellenőrök az érintett hajó lobogó szerinti tagállamára vonatkozóan érvényes ICCAT-bizottsági ajánlásokat láthatóan sértő, ellenőrzött halászeszközt az ICCAT-bizottság által jóváhagyott azonosító jelzéssel látják el, és ezt feltüntetik a jelentésben.

| 12. | Az ellenőrök fényképeket készíthetnek a halászeszközről oly módon, hogy azon látszódjanak az eszköz azon részei, amelyek véleményük szerint nem felelnek meg a hatályos szabályoknak; ilyen esetben a lefényképezett tárgyakról a jelentésben listát készítenek, és a fényképek másolatát csatolják a lobogó szerinti állam számára küldött jelentésmásolathoz. |
| --- | --- |

12.

Az ellenőrök fényképeket készíthetnek a halászeszközről oly módon, hogy azon látszódjanak az eszköz azon részei, amelyek véleményük szerint nem felelnek meg a hatályos szabályoknak; ilyen esetben a lefényképezett tárgyakról a jelentésben listát készítenek, és a fényképek másolatát csatolják a lobogó szerinti állam számára küldött jelentésmásolathoz.

| 13. | Az ellenőrök, az ICCAT-bizottság által meghatározott esetleges korlátozásokra is figyelemmel, megvizsgálhatják a fogásokat annak megállapítására, hogy azok megfelelnek-e az ICCAT-bizottság ajánlásainak. A vizsgálat eredményéről a lehető leghamarabb jelentést küldenek az ellenőrzött hajó lobogója szerinti állam hatóságai számára. (Kétéves jelentés 1974–75, II. rész) |
| --- | --- |

13.

Az ellenőrök, az ICCAT-bizottság által meghatározott esetleges korlátozásokra is figyelemmel, megvizsgálhatják a fogásokat annak megállapítására, hogy azok megfelelnek-e az ICCAT-bizottság ajánlásainak. A vizsgálat eredményéről a lehető leghamarabb jelentést küldenek az ellenőrzött hajó lobogója szerinti állam hatóságai számára. (Kétéves jelentés 1974–75, II. rész)

Megjegyzések

A megállapodás szerint a nemzetközi ellenőrzési rendszer hatálybalépésének időpontját elhalasztják addig, amíg az ICCAT-bizottság másként nem dönt.

ICCAT-jelzőlobogó:

Image”

---

(1)  HL L 5., 2004.1.9., 25. o.

1

(2)  A kapitány a hajó irányításával megbízott személy.

2

---

| 13.6.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 151/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 151/17

---

A BIZOTTSÁG 644/2007/EK RENDELETE

(2007. június 12.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. június 13-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. június 12-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2007. június 12-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 68,4 |
| TR | 97,2 |
| ZZ | 82,8 |
| 0707 00 05 | JO | 151,2 |
| TR | 94,4 |
| ZZ | 122,8 |
| 0709 90 70 | TR | 103,8 |
| ZZ | 103,8 |
| 0805 50 10 | AR | 58,9 |
| ZA | 52,7 |
| ZZ | 55,8 |
| 0808 10 80 | AR | 86,2 |
| BR | 78,5 |
| CA | 102,0 |
| CL | 85,2 |
| CN | 70,4 |
| NZ | 109,9 |
| US | 106,0 |
| UY | 55,1 |
| ZA | 101,2 |
| ZZ | 88,3 |
| 0809 10 00 | IL | 196,3 |
| TR | 188,6 |
| ZZ | 192,5 |
| 0809 20 95 | TR | 377,6 |
| US | 311,6 |
| ZZ | 344,6 |
| 0809 40 05 | CL | 136,2 |
| ZZ | 136,2 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

68,4

TR

97,2

ZZ

82,8

0707 00 05

JO

151,2

TR

94,4

ZZ

122,8

0709 90 70

TR

103,8

ZZ

103,8

0805 50 10

AR

58,9

ZA

52,7

ZZ

55,8

0808 10 80

AR

86,2

BR

78,5

CA

102,0

CL

85,2

CN

70,4

NZ

109,9

US

106,0

UY

55,1

ZA

101,2

ZZ

88,3

0809 10 00

IL

196,3

TR

188,6

ZZ

192,5

0809 20 95

TR

377,6

US

311,6

ZZ

344,6

0809 40 05

CL

136,2

ZZ

136,2

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 1833/2006/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.). A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 13.6.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 151/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 151/19

---

A BIZOTTSÁG 645/2007/EK RENDELETE

(2007. június 12.)

a finomítóüzemek 2006/2007-es gazdasági év során történő ellátására szánt, az AKCS-országokból és Indiából származó nyers nádcukor végleges kiegészítő mennyiségének meghatározásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló, 2006. február 20-i 318/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 29. cikke (4) bekezdésének második albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 318/2006/EK rendelet 29. cikkének (4) bekezdése megállapítja, hogy a 2006/2007., a 2007/2008. és a 2008/2009. gazdasági évben a közösségi finomítóüzemek megfelelő ellátásának biztosítása érdekében a szóban forgó rendelet VI. mellékletében említett államokból származó nyers nádcukor kiegészítő mennyiségére vonatkozó behozatali vámokat fel kell függeszteni. |
| --- | --- |

(1)

A 318/2006/EK rendelet 29. cikkének (4) bekezdése megállapítja, hogy a 2006/2007., a 2007/2008. és a 2008/2009. gazdasági évben a közösségi finomítóüzemek megfelelő ellátásának biztosítása érdekében a szóban forgó rendelet VI. mellékletében említett államokból származó nyers nádcukor kiegészítő mennyiségére vonatkozó behozatali vámokat fel kell függeszteni.

| (2) | A kiegészítő mennyiséget a 2006/2007., a 2007/2008. és a 2008/2009. gazdasági évre a bizonyos vámkontingensek és kedvezményes megállapodások szerinti cukorágazati termékek behozatalára és finomítására vonatkozó részletes alkalmazási szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 28-i 950/2006/EK bizottsági rendelet (2) 19. cikkének megfelelően kell kiszámítani egy átfogó közösségi nyerscukor-ellátási mérleg-előrejelzés alapján. |
| --- | --- |

(2)

A kiegészítő mennyiséget a 2006/2007., a 2007/2008. és a 2008/2009. gazdasági évre a bizonyos vámkontingensek és kedvezményes megállapodások szerinti cukorágazati termékek behozatalára és finomítására vonatkozó részletes alkalmazási szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 28-i 950/2006/EK bizottsági rendelet (2) 19. cikkének megfelelően kell kiszámítani egy átfogó közösségi nyerscukor-ellátási mérleg-előrejelzés alapján.

| (3) | A közösségi finomítók megfelelő ellátását szem előtt tartva a mérleg szerint 334 025 tonnányi, fehércukor-egyenértékben kifejezett kiegészítő nyerscukormennyiség behozatala szükséges a 2006/2007. gazdasági évben. Ez a kiegészítő mennyiség már magában foglalja a 2006/2007. gazdasági év utolsó hónapjaiban benyújtott olyan behozataliengedély-kérelmekben szereplő mennyiség becslését, amelyek a 2006/2007-es, a 2007/2008-as és a 2008/2009-es gazdasági évre vonatkozóan a legkevésbé fejlett országokból származó, finomításra szánt nyers nádcukor vámkontingenseinek megnyitására és kezelésére vonatkozó részletes szabályok, valamint a legkevésbé fejlett országokból származó, az 1701 vámtarifaszám alá tartozó termékek behozatalára alkalmazandó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. július 17-i 1100/2006/EK bizottsági rendelet (3) 3. cikkének (2) bekezdésében említett behozatalokra irányulnak. |
| --- | --- |

(3)

A közösségi finomítók megfelelő ellátását szem előtt tartva a mérleg szerint 334 025 tonnányi, fehércukor-egyenértékben kifejezett kiegészítő nyerscukormennyiség behozatala szükséges a 2006/2007. gazdasági évben. Ez a kiegészítő mennyiség már magában foglalja a 2006/2007. gazdasági év utolsó hónapjaiban benyújtott olyan behozataliengedély-kérelmekben szereplő mennyiség becslését, amelyek a 2006/2007-es, a 2007/2008-as és a 2008/2009-es gazdasági évre vonatkozóan a legkevésbé fejlett országokból származó, finomításra szánt nyers nádcukor vámkontingenseinek megnyitására és kezelésére vonatkozó részletes szabályok, valamint a legkevésbé fejlett országokból származó, az 1701 vámtarifaszám alá tartozó termékek behozatalára alkalmazandó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. július 17-i 1100/2006/EK bizottsági rendelet (3) 3. cikkének (2) bekezdésében említett behozatalokra irányulnak.

| (4) | A finomítóüzemek 2006. július 1-jétől2007. szeptember 30-ig tartó időszakban történő ellátása céljából az AKCS-országokból és az Indiából származó nyers nádcukor kiegészítő mennyiségének meghatározásáról szóló, 2006. augusztus 18-i 1249/2006/EK bizottsági rendelet (4), valamint a finomítóüzemek 2006/2007-es gazdasági év során történő ellátására szánt, az AKCS-országokból és Indiából származó nyers nádcukor kiegészítő mennyiségének meghatározásáról szóló, 2007. január 30-i 92/2007/EK bizottsági rendelet (5) már meghatározta a kiegészítő mennyiségeket 82 500, illetve 120 000 tonnában. Ennélfogva helyénvaló 131 525 tonnában meghatározni a cukor végleges kiegészítő mennyiségét a 2006/2007. gazdasági évre. |
| --- | --- |

(4)

A finomítóüzemek 2006. július 1-jétől2007. szeptember 30-ig tartó időszakban történő ellátása céljából az AKCS-országokból és az Indiából származó nyers nádcukor kiegészítő mennyiségének meghatározásáról szóló, 2006. augusztus 18-i 1249/2006/EK bizottsági rendelet (4), valamint a finomítóüzemek 2006/2007-es gazdasági év során történő ellátására szánt, az AKCS-országokból és Indiából származó nyers nádcukor kiegészítő mennyiségének meghatározásáról szóló, 2007. január 30-i 92/2007/EK bizottsági rendelet (5) már meghatározta a kiegészítő mennyiségeket 82 500, illetve 120 000 tonnában. Ennélfogva helyénvaló 131 525 tonnában meghatározni a cukor végleges kiegészítő mennyiségét a 2006/2007. gazdasági évre.

| (5) | A finomítók megfelelő ellátása csak akkor garantálható, ha a kedvezményezett országok betartják az általuk kötött hagyományos kiviteli megállapodások előírásait. Ezért szükségesnek mutatkozik a kedvezményezettek országokra vagy országcsoportokra bontása. India számára 6 000 tonnányi mennyiség kerül megnyitásra, ezáltal a 2006/2007. gazdasági évben az Indiát megillető összmennyiség 22 000 tonnát tesz ki, amely gazdaságilag rentábilis szállítási mennyiségnek tekinthető. A fennmaradó mennyiség az AKCS-országok számára kerül megnyitásra; ezek az országok közösen vállalták, hogy a finomítók megfelelő ellátásának biztosítása érdekében elosztják maguk között a mennyiségeket. |
| --- | --- |

(5)

A finomítók megfelelő ellátása csak akkor garantálható, ha a kedvezményezett országok betartják az általuk kötött hagyományos kiviteli megállapodások előírásait. Ezért szükségesnek mutatkozik a kedvezményezettek országokra vagy országcsoportokra bontása. India számára 6 000 tonnányi mennyiség kerül megnyitásra, ezáltal a 2006/2007. gazdasági évben az Indiát megillető összmennyiség 22 000 tonnát tesz ki, amely gazdaságilag rentábilis szállítási mennyiségnek tekinthető. A fennmaradó mennyiség az AKCS-országok számára kerül megnyitásra; ezek az országok közösen vállalták, hogy a finomítók megfelelő ellátásának biztosítása érdekében elosztják maguk között a mennyiségeket.

| (6) | A kiegészítő cukormennyiség behozatalát megelőzően a finomítóknak ellátási és szállítási megállapodásokat kell kötniük a kedvezményezett országokkal, valamint a kereskedőkkel. Annak érdekében, hogy a behozatali engedélyek kérelmezésére kellő időben fel lehessen készülni, célszerű lenne, ha ez a rendelet a kihirdetés napján hatályba lépne. |
| --- | --- |

(6)

A kiegészítő cukormennyiség behozatalát megelőzően a finomítóknak ellátási és szállítási megállapodásokat kell kötniük a kedvezményezett országokkal, valamint a kereskedőkkel. Annak érdekében, hogy a behozatali engedélyek kérelmezésére kellő időben fel lehessen készülni, célszerű lenne, ha ez a rendelet a kihirdetés napján hatályba lépne.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1249/2006/EK és 92/2007/EK rendeletben meghatározott mennyiségek kiegészítése céljából a Bizottság a 2006/2007. gazdasági évre 131 525 tonnányi, fehércukor-egyenértékben kifejezett végleges kiegészítő nyersnádcukor-mennyiséget határoz meg.

| a) | 125 525 tonna, India kivételével a 318/2006/EK rendelet VI. mellékletében felsorolt államokból származó, fehércukor-egyenértékben kifejezett cukor; |
| --- | --- |

a)

125 525 tonna, India kivételével a 318/2006/EK rendelet VI. mellékletében felsorolt államokból származó, fehércukor-egyenértékben kifejezett cukor;

| b) | 6 000 tonna, Indiából származó, fehércukor-egyenértékben kifejezett cukor. |
| --- | --- |

b)

6 000 tonna, Indiából származó, fehércukor-egyenértékben kifejezett cukor.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. június 12-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 58., 2006.2.28., 1. o. A legutóbb a 247/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 69., 2007.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 1. o. A legutóbb a 371/2007/EK rendelettel (HL L 92., 2007.4.3., 6. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 196., 2006.7.18., 3. o.

3

(4)  HL L 227., 2006.8.19., 22. o.

4

(5)  HL L 22., 2007.1.31., 10. o.

5

---

| 13.6.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 151/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 151/21

---

A BIZOTTSÁG 646/2007/EK RENDELETE

(2007. június 12.)

a 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a brojlercsirkékben előforduló Salmonella enteritidis és Salmonella typhimurium előfordulási gyakoriságának csökkentésére irányuló közösségi célkitűzés tekintetében történő végrehajtásáról és az 1091/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a szalmonella és egyéb meghatározott, élelmiszerből származó zoonózis-kórokozók ellenőrzéséről szóló, 2003. november 17-i 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére, 8. cikke (1) bekezdésére és 13. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2160/2003/EK rendelet megfelelő és hatékony intézkedések meghozatalának biztosítását célozza annak érdekében, hogy a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás valamennyi lényeges szintjén, különösen az elsődleges termelés szintjén, kimutassák és ellenőrizzék a szalmonellát és más zoonózis-kórokozókat annak érdekében, hogy csökkentsék előfordulási gyakoriságukat és a közegészségügyre gyakorolt kockázatukat. |
| --- | --- |

(1)

A 2160/2003/EK rendelet megfelelő és hatékony intézkedések meghozatalának biztosítását célozza annak érdekében, hogy a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás valamennyi lényeges szintjén, különösen az elsődleges termelés szintjén, kimutassák és ellenőrizzék a szalmonellát és más zoonózis-kórokozókat annak érdekében, hogy csökkentsék előfordulási gyakoriságukat és a közegészségügyre gyakorolt kockázatukat.

| (2) | A 2160/2003/EK rendelet egy közösségi célkitűzés létrehozását írja elő annak érdekében, hogy az elsődleges termelés szintjén csökkentsék a brojlercsirkékben előforduló, közegészségügyi szempontból jelentős szalmonella-szerotípusok előfordulási gyakoriságát. A csökkentés a rendelettel összhangban a fertőzött brojlercsirke-állományokból nyert friss húsra 2010. december 12-től alkalmazandó szigorú intézkedések szempontjából igen fontos. Különösen a friss baromfihús, beleértve a brojlercsirkék húsát, akkor hozható forgalomba emberi fogyasztás céljából, amennyiben a hús 25 grammja szalmonellamentes. |
| --- | --- |

(2)

A 2160/2003/EK rendelet egy közösségi célkitűzés létrehozását írja elő annak érdekében, hogy az elsődleges termelés szintjén csökkentsék a brojlercsirkékben előforduló, közegészségügyi szempontból jelentős szalmonella-szerotípusok előfordulási gyakoriságát. A csökkentés a rendelettel összhangban a fertőzött brojlercsirke-állományokból nyert friss húsra 2010. december 12-től alkalmazandó szigorú intézkedések szempontjából igen fontos. Különösen a friss baromfihús, beleértve a brojlercsirkék húsát, akkor hozható forgalomba emberi fogyasztás céljából, amennyiben a hús 25 grammja szalmonellamentes.

| (3) | A 2160/2003/EK rendelet előírja, hogy a közösségi célkitűzéseknek tartalmazniuk kell a változatlanul pozitív járványügyi egységek maximális százalékarányának és/vagy a változatlanul pozitív járványügyi egységek számában bekövetkező csökkenés minimális százalékarányának számszerű kifejezését, azt a legkésőbbi határidőt, amelyen belül a célkitűzést el kell érni, valamint a célkitűzés elérésének ellenőrzéséhez szükséges vizsgálati programok meghatározását. Szintén tartalmazniuk kell adott esetben a közegészségügyi szempontból jelentős szerotípusok meghatározását. |
| --- | --- |

(3)

A 2160/2003/EK rendelet előírja, hogy a közösségi célkitűzéseknek tartalmazniuk kell a változatlanul pozitív járványügyi egységek maximális százalékarányának és/vagy a változatlanul pozitív járványügyi egységek számában bekövetkező csökkenés minimális százalékarányának számszerű kifejezését, azt a legkésőbbi határidőt, amelyen belül a célkitűzést el kell érni, valamint a célkitűzés elérésének ellenőrzéséhez szükséges vizsgálati programok meghatározását. Szintén tartalmazniuk kell adott esetben a közegészségügyi szempontból jelentős szerotípusok meghatározását.

| (4) | A közösségi célkitűzés meghatározása érdekében a brojlerállományokban a szalmonella előfordulására vonatkozó alapfelmérésekről szóló, 2005/636/EK bizottsági határozattal (2) összhangban összehasonlítható adatokat gyűjtöttek a tagállamokban az érintett szalmonella-szerotípusok brojlercsirke-állományokban való előfordulási gyakoriságára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(4)

A közösségi célkitűzés meghatározása érdekében a brojlerállományokban a szalmonella előfordulására vonatkozó alapfelmérésekről szóló, 2005/636/EK bizottsági határozattal (2) összhangban összehasonlítható adatokat gyűjtöttek a tagállamokban az érintett szalmonella-szerotípusok brojlercsirke-állományokban való előfordulási gyakoriságára vonatkozóan.

| (5) | A 2160/2003/EK rendelet előírja, hogy a brojlercsirkékre vonatkozó hároméves átmeneti időszakra megállapított közösségi célkitűzések a Salmonella enteritidisre és a Salmonella typhimuriumra terjednek ki. Más közegészségügyi szempontból jelentős szerotípusok ezen időszakot követően vizsgálhatók. |
| --- | --- |

(5)

A 2160/2003/EK rendelet előírja, hogy a brojlercsirkékre vonatkozó hároméves átmeneti időszakra megállapított közösségi célkitűzések a Salmonella enteritidisre és a Salmonella typhimuriumra terjednek ki. Más közegészségügyi szempontból jelentős szerotípusok ezen időszakot követően vizsgálhatók.

| (6) | A közösségi célkitűzés elérése tekintetében tett előrehaladás ellenőrzése érdekében e rendeletben elő kell írni a brojlerállományokból történő ismételt mintavételt. |
| --- | --- |

(6)

A közösségi célkitűzés elérése tekintetében tett előrehaladás ellenőrzése érdekében e rendeletben elő kell írni a brojlerállományokból történő ismételt mintavételt.

| (7) | A 2160/2003/EK rendelet 15. cikkével összhangban konzultációt folytattak az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatósággal (EFSA) a brojlercsirkékre vonatkozó közösségi célkitűzések megállapításáról. Az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóságnak a zoonózisokkal kapcsolatos adatok összegyűjtésével foglalkozó munkacsoportja 2007. március 28-án elfogadta a Gallus gallus brojlerállományban a Salmonella spp. előfordulására vonatkozó, a tagállamokban végrehajtandó alapfelmérés elemzéséről szóló jelentést, 2005–2006, A. rész: A szalmonella előfordulására vonatkozó becslések (3). |
| --- | --- |

(7)

A 2160/2003/EK rendelet 15. cikkével összhangban konzultációt folytattak az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatósággal (EFSA) a brojlercsirkékre vonatkozó közösségi célkitűzések megállapításáról. Az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóságnak a zoonózisokkal kapcsolatos adatok összegyűjtésével foglalkozó munkacsoportja 2007. március 28-án elfogadta a Gallus gallus brojlerállományban a Salmonella spp. előfordulására vonatkozó, a tagállamokban végrehajtandó alapfelmérés elemzéséről szóló jelentést, 2005–2006, A. rész: A szalmonella előfordulására vonatkozó becslések (3).

| (8) | A 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szalmonellafertőzés elleni védekezésre vonatkozó nemzeti programok keretében alkalmazott egyedi védekezési módszerek követelményei tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2005. július 12-i 1091/2005/EK bizottsági rendeletet (4) felváltotta a 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a baromfi szalmonellózis elleni védekezésre vonatkozó nemzeti programok keretében alkalmazott egyedi védekezési módszerek követelményei tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2006. augusztus 1-jei 1177/2006/EK bizottsági rendelet (5). Az egyértelműség érdekében az 1091/2005/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(8)

A 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szalmonellafertőzés elleni védekezésre vonatkozó nemzeti programok keretében alkalmazott egyedi védekezési módszerek követelményei tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2005. július 12-i 1091/2005/EK bizottsági rendeletet (4) felváltotta a 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a baromfi szalmonellózis elleni védekezésre vonatkozó nemzeti programok keretében alkalmazott egyedi védekezési módszerek követelményei tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2006. augusztus 1-jei 1177/2006/EK bizottsági rendelet (5). Az egyértelműség érdekében az 1091/2005/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni.

| (9) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Közösségi célkitűzés

(1)   A 2160/2003/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében említett, a brojlercsirkékben előforduló Salmonella enteritidis és Salmonella typhimurium csökkentésére irányuló közösségi célkitűzés (a továbbiakban: közösségi célkitűzés) a következő: 2011. december 31-ig 1 %-ra vagy az alá kell csökkenteni a Salmonella enteritidis-szel és Salmonella typhimurium-mal fertőzött brojlerállományok számarányát.

(2)   A közösségi célkitűzés elérésének ellenőrzéséhez szükséges vizsgálati programot a melléklet tartalmazza.

(3)   A Bizottság tekintetbe veszi a mellékletben szereplő vizsgálati programnak a 2160/2003/EK rendelet 5. cikke (1) bekezdésében említett nemzeti ellenőrzési programok első évében (2009) szerzett tapasztalatai alapján történő felülvizsgálatát.

2. cikk

Az 1091/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezése

Az 1091/2005/EK rendelet 2007. július 1-jével hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat az 1177/2006/EK rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni.

3. cikk

Hatálybalépés és alkalmazhatóság

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Az 1. cikk (1) és (3) bekezdését 2007. július 1-jétől, az 1. cikk (2) bekezdését 2009. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. június 12-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 325., 2003.12.12., 1. o. A legutóbb az 1791/2006/EK tanácsi rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 228., 2005.9.3., 14. o.

2

(3)  Az EFSA Journal (2007) 98., 1–85. o.

3

Az EFSA Journal

(4)  HL L 182., 2005.7.13., 3. o.

4

(5)  HL L 212., 2006.8.2., 3. o.

5

---

MELLÉKLET

Az 1. cikk (2) bekezdésében említett, a közösségi célkitűzés elérésének ellenőrzéséhez szükséges vizsgálati program

1.   A mintavétel gyakorisága és státusa

| a) | A mintavételi rendszer tartalmazza a 2160/2003/EK rendelet hatálya alá tartozó valamennyi brojlerállományt. |
| --- | --- |

a)

A mintavételi rendszer tartalmazza a 2160/2003/EK rendelet hatálya alá tartozó valamennyi brojlerállományt.

| b) | Az illetékes hatóság az élelmiszer-ipari vállalkozó kezdeményezésére mintát vesz a brojlerállományokból.






  — | Az élelmiszer-ipari vállalkozó kezdeményezésére elvégzett mintavételt a 2160/2003/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban három héttel a brojlercsirkéknek a vágóhídra történő szállítását megelőzően kell elvégezni. |
| --- | --- | --- |

b)

Az illetékes hatóság az élelmiszer-ipari vállalkozó kezdeményezésére mintát vesz a brojlerállományokból.

—

Az élelmiszer-ipari vállalkozó kezdeményezésére elvégzett mintavételt a 2160/2003/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban három héttel a brojlercsirkéknek a vágóhídra történő szállítását megelőzően kell elvégezni.

| — | Az illetékes hatóság által elvégzett mintavételnek minden évben az 5 000 egyeddel rendelkező gazdaságok 10 %-ának legalább egy brojlerállományára ki kell terjednie. A mintavételt kockázati alapon minden alkalommal végre kell hajtani, ha az illetékes hatóság szükségesnek tartja. |
| --- | --- |

—

Az illetékes hatóság által elvégzett mintavételnek minden évben az 5 000 egyeddel rendelkező gazdaságok 10 %-ának legalább egy brojlerállományára ki kell terjednie. A mintavételt kockázati alapon minden alkalommal végre kell hajtani, ha az illetékes hatóság szükségesnek tartja.

Az illetékes hatóság által elvégzett mintavétel helyettesítheti az élelmiszer-ipari vállalkozó kezdeményezésére történő egyik mintavételt.

| c) | Azonban az a) ponttól eltérően az illetékes hatóság úgy határozhat, hogy a több állománnyal rendelkező gazdaságokban minden mintavételi körben legalább egy brojlerállományból mintát vesz, amennyiben:






  i. | csoportos mozgatást (all in all out rendszer) alkalmaznak; |
| --- | --- | --- |

c)

Azonban az a) ponttól eltérően az illetékes hatóság úgy határozhat, hogy a több állománnyal rendelkező gazdaságokban minden mintavételi körben legalább egy brojlerállományból mintát vesz, amennyiben:

i.

csoportos mozgatást (all in all out rendszer) alkalmaznak;

| ii. | valamennyi állományt ugyanúgy nevelik; |
| --- | --- |

ii.

valamennyi állományt ugyanúgy nevelik;

| iii. | valamennyi állomány etető- és itatóberendezése közös; |
| --- | --- |

iii.

valamennyi állomány etető- és itatóberendezése közös;

| iv. | egy éven keresztül és a gazdaságban található valamennyi állományból legalább hat mintavételi körben vizsgálták a Salmonella spp. előfordulását a b) pontban meghatározott monitoringrendszernek megfelelően, és az illetékes hatóság minden állományból legalább egy mintavételi körben vett mintát; valamint |
| --- | --- |

iv.

egy éven keresztül és a gazdaságban található valamennyi állományból legalább hat mintavételi körben vizsgálták a Salmonella spp. előfordulását a b) pontban meghatározott monitoringrendszernek megfelelően, és az illetékes hatóság minden állományból legalább egy mintavételi körben vett mintát; valamint

| v) | a Salmonella enteritidisre vagy a Salmonella typhimuriumra vonatkozó vizsgálatok eredménye minden esetben negatív volt. |
| --- | --- |

v)

a Salmonella enteritidisre vagy a Salmonella typhimuriumra vonatkozó vizsgálatok eredménye minden esetben negatív volt.

2.   Mintavételi jegyzőkönyv

Legalább két pár csizma-, illetve zoknitampon segítségével kell mintát venni. A szabadtartású brojlerállomány esetében csak az istállón belül kell mintát gyűjteni. Minden csizma-/zoknitampont egy mintában kell egyesíteni.

A legfeljebb 100 egyedből álló brojlerállományok esetében, ahol a csizma-/zoknitamponok nem használhatók, mert az istállókba nem lehet bejutni, ezek a mintavételi eszközök helyettesíthetők kézzel húzott tamponokkal. Ilyen esetben a csizma-/zoknitampont egy kesztyűre rögzítik, és azt kézzel friss bélsárral szennyezett felületekhez dörzsölik, illetve amennyiben ez nem lehetséges, más, a célnak megfelelő bélsár-mintavételi módszert alkalmaznak.

A csizma-/zoknitampon felhúzása előtt felületét maximális kinyerést biztosító oldószerrel (MRD: 0,8 % nátrium-klorid, 0,1 % pepton steril ionmentes vízben), fertőtlenített vízzel vagy a 2160/2003/EK rendelet 11. cikkében említett nemzeti referecialaboratórium által jóváhagyott más oldószerrel kell benedvesíteni. Meg kell tiltani az antibiotikus hatású vagy egyéb fertőtlenítő szereket tartalmazó, a gazdaság területén belüli víz használatát. A csizmatamponok benedvesítésének javasolt módja az, ha folyadékot öntünk beléjük mielőtt azokat felhúznánk. Alternatív megoldásként a csizma-, illetve zoknitamponok használat előtt oldószerrel autoklávozhatók autokláv tasakban vagy edényben. Az oldószert a csizma felvétele után is fel lehet vinni a felületre szóró- vagy mosópalack segítségével.

Gondoskodni kell arról, hogy a vett mintában az istálló valamennyi része arányosan szerepeljen. Minden csizma-/zoknitamponpárnak az istálló területének kb. 50 %-át kell lefednie.

A mintavétel befejezésekor a csizma-/zoknitamponokat óvatosan kell lehúzni úgy, hogy a rátapadó anyagot ne távolítsák el. A zoknitamponokat ki kell fordítani, hogy a minta a tamponokon maradjon. A tamponokat egy tasakba vagy edénybe kell tenni és címkével kell ellátni.

Az illetékes hatóságnak felügyelnie kell az élelmiszer-ipari vállalkozók oktatását annak érdekében, hogy biztosítsák a mintavételi jegyzőkönyvek helyes alkalmazását.

Azokban az esetekben, amikor a szalmonellafertőzés gyanúja miatt az illetékes hatóság végzi az ellenőrzést, valamint minden más indokolt esetben, az illetékes hatóságnak szükség esetén további vizsgálatok elvégzése által meg kell bizonyosodnia arról, hogy a brojlerállományok szalmonellafertőzöttségére vonatkozó vizsgálatok eredményeit nem befolyásolja az antimikrobiális készítményeknek az állományokban történő alkalmazása.

Amennyiben a Salmonella enteritidis és a Salmonella typhimurium jelenlétét nem mutatják ki, de az antimikrobális készítményeket vagy azoknak a baktériumok szaporodását gátló hatását igen, az 1. cikk (2) bekezdésében említett közösségi célkitűzés elérésének érdekében a brojlerállomány fertőzött állománynak tekintendő.

3.   A minták vizsgálata

3.1.   A minták szállítása és előkészítése

A mintákat a mintavételt követő 25 órán belül expressz küldeményként vagy futárszolgálattal kell elküldeni a 2160/2003/EK rendelet 11. és 12. cikkében említett laboratóriumokba. A laboratóriumban a mintákat hűtve kell tárolni a vizsgálatig, amelyet a beérkezéstől számított 48 órán belül el kell végezni.

Az egy pár csizma- vagy zoknitamponmintát gondosan ki kell csomagolni, elkerülve a hozzátapadt bélsár leválását, egyesíteni kell, és szobahőmérsékletre előmelegített 225 ml pufferolt peptonvízbe (BPW) kell helyezni.

A mintát meg kell keverni, hogy a víz teljesen átigya, és a 3.2. pontbeli kimutatási módszer használatával folytatni kell a minta kitenyésztését.

Amennyiben megegyezés születik a szalmonella kimutatására szolgáló bélsár előkészítésére vonatkozó ISO szabványokról, alkalmazni kell azokat, és fel kell váltani az e pontban ismertetett, a minták előkészítésével kapcsolatos rendelkezéseket.

3.2.   Kimutatási módszer

A hollandiai bilthoveni Közösségi Szalmonella Referencialaboratórium (CRL) által ajánlott kimutatási módszert kell használni.

E módszert az ISO 6579:2002 D. melléklete tervezetének jelenlegi változata ismerteti: „A Salmonella spp.-nek az állati bélsárban, valamint az elsődleges termelés szintjén vett mintákban történő kimutatása.”

E kimutatási módszerben egy félfolyékony közeget (módosított félfolyékony Rappaport-Vassiladis közeg, MSRV) használnak egyedi szelektív táptalajként.

3.3.   Szerotipizálás

Minden pozitív mintából legalább egy izolátumot szerotipizálni kell a Kaufmann-White módszer szerint.

3.4.   Alternatív módszerek

Az élelmiszer-ipari vállalkozó kezdeményezésére vett minták esetében az e melléklet 3.1., 3.2. és 3.3. pontjában előírt mintaelőkészítési módszerek, kimutatási módszerek és szerotipizálás helyett használhatók a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 11. cikkében előírt vizsgálati módszerek, amennyiben azokat az EN/ISO 16140:2003 szabványnak megfelelően validálják.

3.5.   A törzsek tárolása

Az illetékes hatóságnak évente istállónként legalább egy izolált törzset kell vennie, és azt a törzsek épségét legalább két évig biztosító szokásos tenyészettárolási módszert alkalmazva kell tárolnia a jövőbeli fágtipizáláshoz és az antimikrobiális rezisztencia vizsgálatához.

4.   Eredmények és jelentés

4.1.   Az előfordulás kiszámítása a közösségi célkitűzés felülvizsgálata céljából

A közösségi célkitűzés elérésének felülvizsgálata céljából egy brojlerállományt fertőzöttnek kell tekinteni, ha a (vakcinatörzstől eltérő) vizsgált Salmonella enteritidist és Salmonella typhimuriumot bármikor kimutatták az állományban.

Függetlenül a mintavételi és vizsgálati műveletek számától, a fertőzött állományokat körönként csak egyszer kell számításba venni, és csak a kimutatás első évében kell jelentést készíteni róluk.

4.2.   Jelentéstétel

A jelentés a következőket tartalmazza:

| a) | az illetékes hatóság vagy az élelmiszer-ipari vállalkozó által mintavétellel vizsgált brojlercsirke-állományok teljes száma; |
| --- | --- |

a)

az illetékes hatóság vagy az élelmiszer-ipari vállalkozó által mintavétellel vizsgált brojlercsirke-állományok teljes száma;

| b) | a fertőzött brojlercsirke-állományok teljes száma; |
| --- | --- |

b)

a fertőzött brojlercsirke-állományok teljes száma;

| c) | valamennyi izolált szalmonellaszerotípus (beleértve a Salmonella enteritidisen és a Salmonella typhimuriumon kívüli szerotípusokat is); |
| --- | --- |

c)

valamennyi izolált szalmonellaszerotípus (beleértve a Salmonella enteritidisen és a Salmonella typhimuriumon kívüli szerotípusokat is);

| d) | az eredmények magyarázata, különösen a kivételes esetek tekintetében. |
| --- | --- |

d)

az eredmények magyarázata, különösen a kivételes esetek tekintetében.

Az eredményeket és a további vonatkozó információkat a 2003/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 9. cikke (1) bekezdésében előírt, a rezisztencia tendenciáiról és forrásairól szóló jelentés részeként jelenteni kell a Bizottságnak.

4.3.   További információk

A nemzeti szinten, vagy nemzeti szintű kérésre az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság által vizsgált minden egyes brojlercsirke-állományról legalább az alábbi információkat rendelkezésre kell bocsátani:

| a) | az illetékes hatóság vagy az élelmiszer-ipari vállalkozó által vett minta; |
| --- | --- |

a)

az illetékes hatóság vagy az élelmiszer-ipari vállalkozó által vett minta;

| b) | a gazdaság egyedi hivatkozási száma; |
| --- | --- |

b)

a gazdaság egyedi hivatkozási száma;

| b) | az istálló egyedi hivatkozási száma; |
| --- | --- |

b)

az istálló egyedi hivatkozási száma;

| d) | a mintavétel hónapja. |
| --- | --- |

d)

a mintavétel hónapja.

---

(1)  HL L 165., 2004.4.30., 1. o., helyesbítve: HL L 191., 2004.5.28., 1. o.

(2)  HL L 325., 2003.12.12., 31. o.

---

| 13.6.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 151/26 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 151/26

---

A BIZOTTSÁG 647/2007/EK RENDELETE

(2007. június 12.)

a 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram negyedik szakasza végrehajtásának további részletes szabályairól szóló 2229/2004/EK rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdése második albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1112/2002/EK bizottsági rendelet (2), valamint a 2229/2004/EK bizottsági rendelet (3) megállapítja a 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram negyedik szakasza végrehajtásának további részletes szabályait, és tartalmazza az ebben a szakaszban érintett hatóanyagok jegyzékét. |
| --- | --- |

(1)

Az 1112/2002/EK bizottsági rendelet (2), valamint a 2229/2004/EK bizottsági rendelet (3) megállapítja a 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram negyedik szakasza végrehajtásának további részletes szabályait, és tartalmazza az ebben a szakaszban érintett hatóanyagok jegyzékét.

| (2) | Nyilvánvalóvá vált, hogy a 2229/2004/EK rendeletben felsorolt hatóanyagok egy részét a 91/414/EGK irányelv értelmében soha nem forgalmazták növényvédő szerként, ezért indokolatlan volt a jegyzékbe való felvételük. Az említett hatóanyagokat törölni kell a jegyzékből. |
| --- | --- |

(2)

Nyilvánvalóvá vált, hogy a 2229/2004/EK rendeletben felsorolt hatóanyagok egy részét a 91/414/EGK irányelv értelmében soha nem forgalmazták növényvédő szerként, ezért indokolatlan volt a jegyzékbe való felvételük. Az említett hatóanyagokat törölni kell a jegyzékből.

| (3) | A 2229/2004/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

A 2229/2004/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2229/2004/EK rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszonkettedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. június 12-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 230.,1991.8.9., 1. o. A legutóbb a 2007/31/EK bizottsági irányelvvel (HL L 140., 2007.6.1., 44. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 168., 2002.6.27., 14. o.

2

(3)  HL L 379., 2004.12.24., 13. o.

3

---

MELLÉKLET

A 2229/2004/EK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az A. részben a következő hatóanyagokra vonatkozó bejegyzéseket el kell hagyni:






  a) | Az A. rész 1. csoportjába tartozó bejegyzések:






  — | Aminosavak/L-glutaminsav |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Az A. részben a következő hatóanyagokra vonatkozó bejegyzéseket el kell hagyni:

a)

Az A. rész 1. csoportjába tartozó bejegyzések:

—

Aminosavak/L-glutaminsav

| — | Aminosavak/L-triptofán |
| --- | --- |

—

Aminosavak/L-triptofán

| — | Gyanták |
| --- | --- |

—

Gyanták

| — | Nátrium-metabiszulfit |
| --- | --- |

—

Nátrium-metabiszulfit

| — | Búzaglutén |
| --- | --- |

—

Búzaglutén

| — | Maltodextrin |
| --- | --- |

—

Maltodextrin

| b) | Az A. rész 2.2. csoportjába tartozó bejegyzések:






  — | Citruskivonat Baktériumölő szerként bejelentve |
| --- | --- | --- |

b)

Az A. rész 2.2. csoportjába tartozó bejegyzések:

—

Citruskivonat Baktériumölő szerként bejelentve

| — | Körömvirág-kivonat |
| --- | --- |

—

Körömvirág-kivonat

| — | Mimosa tenuiflora kivonat |
| --- | --- |

—

Mimosa tenuiflora kivonat

| — | Növényi olajok/feketeribiszke-rügyolaj Riasztószerként bejelentve |
| --- | --- |

—

Növényi olajok/feketeribiszke-rügyolaj Riasztószerként bejelentve

| — | Növényi olajok/Eukaliptuszolaj |
| --- | --- |

—

Növényi olajok/Eukaliptuszolaj

| — | Növényi olajok/majoránnaolaj Riasztószerként bejelentve |
| --- | --- |

—

Növényi olajok/majoránnaolaj Riasztószerként bejelentve

| — | Növényi olajok/kakukkfűolaj Riasztószerként bejelentve |
| --- | --- |

—

Növényi olajok/kakukkfűolaj Riasztószerként bejelentve

| c) | Az A. rész 6.1. csoportjába tartozó bejegyzések:






  — | Polivinil-acetát |
| --- | --- | --- |

c)

Az A. rész 6.1. csoportjába tartozó bejegyzések:

—

Polivinil-acetát

| d) | Az A. rész 6.2. csoportjába tartozó bejegyzések:






  — | Ammónium-bitumenszulfonát. |
| --- | --- | --- |

d)

Az A. rész 6.2. csoportjába tartozó bejegyzések:

—

Ammónium-bitumenszulfonát.

| 2. | A B. részben a következő hatóanyagokra vonatkozó bejegyzéseket el kell hagyni:






  — | Z, E 3,7,11-trimetil-2,6,10-dodekatrien-1-ol (farnezol) |
| --- | --- | --- |

2.

A B. részben a következő hatóanyagokra vonatkozó bejegyzéseket el kell hagyni:

—

Z, E 3,7,11-trimetil-2,6,10-dodekatrien-1-ol (farnezol)

| — | 1,7-dioxaspiro-5,5-undekán |
| --- | --- |

—

1,7-dioxaspiro-5,5-undekán

| — | 3,7-dimetil-26-oktadién-1-ol (geraniol) |
| --- | --- |

—

3,7-dimetil-26-oktadién-1-ol (geraniol)

| — | 3,7,11-trimetil-1,6,10-dodekatrien-3-ol (nerolidol) |
| --- | --- |

—

3,7,11-trimetil-1,6,10-dodekatrien-3-ol (nerolidol)

| — | (E)-2-metil-6-metilén-3-oktadién-2-ol (izomircenol) |
| --- | --- |

—

(E)-2-metil-6-metilén-3-oktadién-2-ol (izomircenol)

| — | Etil-2,4-dekadienoát. |
| --- | --- |

—

Etil-2,4-dekadienoát.

| 3. | Az F. részben a következő hatóanyagokra vonatkozó bejegyzéseket el kell hagyni:






  — | Nátrium-laurilszulfát. |
| --- | --- | --- |

3.

Az F. részben a következő hatóanyagokra vonatkozó bejegyzéseket el kell hagyni:

—

Nátrium-laurilszulfát.

| 4. | A G. részben a következő hatóanyagokra vonatkozó bejegyzéseket el kell hagyni:






  — | Di-1-p-mentén. |
| --- | --- | --- |

4.

A G. részben a következő hatóanyagokra vonatkozó bejegyzéseket el kell hagyni:

—

Di-1-p-mentén.

---

| 13.6.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 151/28 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 151/28

---

A BIZOTTSÁG 648/2007/EK RENDELETE

(2007. június 11.)

az Vb., a VI. és a VII. ICES-övezetben (közösségi vizek, valamint harmadik országok felségterülete és joghatósága alá nem tartozó vizek) a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók számára a gránátoshalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A közösségi halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó (3), 2007-es és 2008-as halászati lehetőségeinek rögzítéséről szóló, 2006. december 19-i tanácsi rendelet meghatározza a 2007. és 2008. évi kvótákat. |
| --- | --- |

(1)

A közösségi halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó (3), 2007-es és 2008-as halászati lehetőségeinek rögzítéséről szóló, 2006. december 19-i tanácsi rendelet meghatározza a 2007. és 2008. évi kvótákat.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információk szerint az e rendelet mellékletében említett állományoknak a mellékletben szereplő tagállam lobogója alatt hajózó vagy az abban a tagállamban lajstromozott halászhajók általi halászata kimerítette a 2007-re megállapított kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információk szerint az e rendelet mellékletében említett állományoknak a mellékletben szereplő tagállam lobogója alatt hajózó vagy az abban a tagállamban lajstromozott halászhajók általi halászata kimerítette a 2007-re megállapított kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani ezen állomány halászatát, valamint a fedélzeten való tárolását, átrakodását és kirakodását, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani ezen állomány halászatát, valamint a fedélzeten való tárolását, átrakodását és kirakodását,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében említett tagállam számára 2007-re meghatározott, a mellékletben említett állományra vonatkozó halászati kvótát a mellékletben jelzett időponttól számítva kimerítettnek kell tekinteni.

2. cikk

Tilalmak

A mellékletben említett tagállam lobogója alatt hajózó vagy az abban a tagállamban lajstromozott halászhajóknak az e rendelet mellékletében említett állományokra vonatkozó halászata a mellékletben meghatározott időponttól számítva tilos. E halászhajók számára ezen időpont után a már kifogott állományok fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása is tilos.

3. cikk

Hatálybelépés

E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. június 11-én.

a Bizottság részéről

Fokion FOTIADIS

halászati és tengerészeti főigazgató

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31. 59. o.

1

(2)  HL L 261., 1993.10.20. 1. o. A legutóbb az 1967/2006/EK rendelettel (a legutóbb a HL L 36., 2007.2.8., 6. o. szerint javított HL L 409., 2006.12.30., 9. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 384., 2006.12.29., 28. o. A 609/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 141., 2007.6.2., 33. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

| Szám | 11 |
| --- | --- |
| Tagállam | SPANYOLORSZÁG |
| Állomány | RNG/5B67- |
| Faj | Gránátoshal (Coryphaenoides rupestris) |
| Övezet | Az Vb., a VI. és a VII. övezet közösségi vizei, valamint a harmadik országok felségterülete és joghatósága alá nem tartozó vizek |
| Időpont | 2007.4.13. |

Szám

11

Tagállam

SPANYOLORSZÁG

Állomány

RNG/5B67-

Faj

Gránátoshal (Coryphaenoides rupestris)

Övezet

Az Vb., a VI. és a VII. övezet közösségi vizei, valamint a harmadik országok felségterülete és joghatósága alá nem tartozó vizek

Időpont

2007.4.13.

---

| 13.6.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 151/30 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 151/30

---

A BIZOTTSÁG 649/2007/EK RENDELETE

(2007. június 12.)

a IIa. és a IV ICES-övezet közösségi vizein, valamint a VI. ICES-övezet közösségi és nemzetközi vizein a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók számára a grönlandi laposhalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | a bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2007. évre történő meghatározásáról szóló, 2006. december 21-i 41/2007/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2007. évre. |
| --- | --- |

(1)

a bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2007. évre történő meghatározásáról szóló, 2006. december 21-i 41/2007/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2007. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információk szerint az e rendelet mellékletében említett állományoknak a mellékletben szereplő tagállam lobogója alatt hajózó vagy az abban a tagállamban lajstromozott halászhajók általi halászata kimerítette a 2007-re megállapított kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információk szerint az e rendelet mellékletében említett állományoknak a mellékletben szereplő tagállam lobogója alatt hajózó vagy az abban a tagállamban lajstromozott halászhajók általi halászata kimerítette a 2007-re megállapított kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani ezen állomány halászatát, valamint a fedélzeten való tárolását, átrakodását és kirakodását, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani ezen állomány halászatát, valamint a fedélzeten való tárolását, átrakodását és kirakodását,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében szerpelő tagállam számára 2007-re megállapított, a mellékletben említett állományra vonatkozó halászati kvótát a mellékletben jelzett időponttól számítva kimerítettnek kell tekinteni.

2. cikk

Tilalmak

A mellékletben szereplő tagállam lobogója alatt hajózó vagy az abban a tagállamban lajstromozott halászhajóknak az e rendelet mellékletében említett állományokra vonatkozó halászata a mellékletben meghatározott időponttól számítva tilos. E halászhajók számára ezen időpont után a már kifogott állományok fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása is tilos.

3. cikk

Hatálybalépés

E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. június 12-én.

a Bizottság részéről

Fokion FOTIADIS

halászati és tengerészeti főigazgató

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

1

(2)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o. A legutóbb az 1967/2006/EK rendelettel (a legutóbb a HL L 36., 2007.2.8., 6. o. szerint javított HL L 409., 2006.12.30., 11. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 15., 2007.1.20., 1. o. A legutóbb a 444/2007/EK bizottsági rendelettel módosított rendelet (HL L 106., 2007.4.24., 22. o.).

3

---

MELLÉKLET

| Szám | 12 |
| --- | --- |
| Tagállam | SPANYOLORSZÁG |
| Állomány | GHL/2A-C46 |
| Faj | Grönlandi laposhal (Reinhardtius hippoglossoides) |
| Övezet | A IIa. és a IV. övezet közösségi vizei, a VI. övezet közösségi és nemzetközi vizei |
| Időpont | 2007.4.13. |

Szám

12

Tagállam

SPANYOLORSZÁG

Állomány

GHL/2A-C46

Faj

Grönlandi laposhal (Reinhardtius hippoglossoides)

Övezet

A IIa. és a IV. övezet közösségi vizei, a VI. övezet közösségi és nemzetközi vizei

Időpont

2007.4.13.

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Tanács

| 13.6.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 151/32 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 151/32

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2007. május 25.)

a Régiók Bizottsága egy belga póttagjának kinevezéséről

(2007/401/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 263. cikkére,

tekintettel a belga kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2006. január 24-én elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2006. január 26-tól2010. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2006/116/EK határozatot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2006. január 24-én elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2006. január 26-tól2010. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2006/116/EK határozatot (1).

| (2) | CEREXHE úr lemondását követően a Régiók Bizottságában egy póttag helye betöltetlen maradt, |
| --- | --- |

(2)

CEREXHE úr lemondását követően a Régiók Bizottságában egy póttag helye betöltetlen maradt,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A Tanács CEREXHE úr helyére a Régiók Bizottsága póttagjának a hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2010. január 25-ig Evelyne HUYTEBROECK-ot (ministre de l’environnement, de l’énergie, du tourisme et de l’aide aux personnes du gouvernement de la région de Bruxelles-capitale) nevezi ki.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2007. május 25-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. SCHAVAN

---

(1)  HL L 56., 2006.2.25., 75. o.

1

---

Bizottság

| 13.6.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 151/33 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 151/33

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. december 6.)

a Németország által a Volkswerft Stralsund javára nyújtani tervezett C 6/2006 (ex N 417/2005) sz. állami támogatásról

(az értesítés a C(2006) 5790. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/402/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután az érintett feleket az említett cikkeknek (1) megfelelően felkérte észrevételeik megtételére, és tekintettel ezen észrevételekre,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | Németország 2005. augusztus 22-én kelt, 2005. augusztus 26-án iktatott levelében a Bizottságnak bejelentette, hogy a Volkswerft Stralsund javára regionális beruházási támogatást kíván nyújtani. A Bizottság 2005. szeptember 13-i levelében információkat kért, amelyeket Németország 2005. október 14-én kelt, 2005. október 17-én iktatott levelében adott meg. A Bizottság 2005. november 18-i levelében kiegészítő információkat kért, amelyeket Németország 2005. december 19-én kelt, 2005. december 20-án iktatott levelében adott meg. |
| --- | --- |

(1)

Németország 2005. augusztus 22-én kelt, 2005. augusztus 26-án iktatott levelében a Bizottságnak bejelentette, hogy a Volkswerft Stralsund javára regionális beruházási támogatást kíván nyújtani. A Bizottság 2005. szeptember 13-i levelében információkat kért, amelyeket Németország 2005. október 14-én kelt, 2005. október 17-én iktatott levelében adott meg. A Bizottság 2005. november 18-i levelében kiegészítő információkat kért, amelyeket Németország 2005. december 19-én kelt, 2005. december 20-án iktatott levelében adott meg.

| (2) | 2006. február 22-én a Bizottság e vélt állami támogatással kapcsolatban megindította a hivatalos vizsgálati eljárást. A Bizottság hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatát (2) az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában tette közzé. A Bizottság felkért minden érintett felet, hogy e támogatással kapcsolatban tegyék meg észrevételeiket. 2006. május 10-én kelt, 2006. május 11-én iktatott levelében a kedvezményezett, a Volkswerft Stralsund, előterjesztette válaszát. A Verband für Schiffbau und Meerestechnik (német hajóépítési és tengerészeti technikai szövetség) véleményét a 2006. május 11-én kelt és ugyanaznap iktatott levelében nyújtotta be, épp úgy, mint a Danske Maritime (dán tengerhajózási és gazdálkodási szövetség). |
| --- | --- |

(2)

2006. február 22-én a Bizottság e vélt állami támogatással kapcsolatban megindította a hivatalos vizsgálati eljárást. A Bizottság hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatát (2) az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában tette közzé. A Bizottság felkért minden érintett felet, hogy e támogatással kapcsolatban tegyék meg észrevételeiket. 2006. május 10-én kelt, 2006. május 11-én iktatott levelében a kedvezményezett, a Volkswerft Stralsund, előterjesztette válaszát. A Verband für Schiffbau und Meerestechnik (német hajóépítési és tengerészeti technikai szövetség) véleményét a 2006. május 11-én kelt és ugyanaznap iktatott levelében nyújtotta be, épp úgy, mint a Danske Maritime (dán tengerhajózási és gazdálkodási szövetség).

| (3) | Ezeket a véleményeket a német hatóságok részére a 2006. május 12-én és 2006. május 19-én kelt levelekben küldték meg. Németország e véleményekre 2006. június 2-án kelt és ugyanaznap iktatott levelében válaszolt. |
| --- | --- |

(3)

Ezeket a véleményeket a német hatóságok részére a 2006. május 12-én és 2006. május 19-én kelt levelekben küldték meg. Németország e véleményekre 2006. június 2-án kelt és ugyanaznap iktatott levelében válaszolt.

| (4) | Németországnak a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására 2006. április 7-én kelt és ugyanaznap iktatott levelében válaszolt. A Bizottság 2006. július 26-án kelt levelében kiegészítő információkat kért, amelyeket Németország 2006. augusztus 22-én kelt, 2006. augusztus 23-án iktatott levelében adott meg. |
| --- | --- |

(4)

Németországnak a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására 2006. április 7-én kelt és ugyanaznap iktatott levelében válaszolt. A Bizottság 2006. július 26-án kelt levelében kiegészítő információkat kért, amelyeket Németország 2006. augusztus 22-én kelt, 2006. augusztus 23-án iktatott levelében adott meg.

II.   LEÍRÁS

| (5) | A támogatás kedvezményezettje a Volkswerft Stralsund GmbH (a továbbiakban: „VWS”), amelynek székhelye Mecklenburg-Vorpommern tartományban (Németország) található, ami a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében támogatott térség. A VWS a dán A.P. Møller csoporthoz tartozik és az Odense Steel Shipyard Ltd. vezetése alatt álló hajógyári csoport részét képezi. A VWS egy nagyvállalkozás, mely a mikrovállalkozások, valamint a kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlás (3) szerint nem minősül kis- vagy középvállalkozásnak. |
| --- | --- |

(5)

A támogatás kedvezményezettje a Volkswerft Stralsund GmbH (a továbbiakban: „VWS”), amelynek székhelye Mecklenburg-Vorpommern tartományban (Németország) található, ami a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében támogatott térség. A VWS a dán A.P. Møller csoporthoz tartozik és az Odense Steel Shipyard Ltd. vezetése alatt álló hajógyári csoport részét képezi. A VWS egy nagyvállalkozás, mely a mikrovállalkozások, valamint a kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlás (3) szerint nem minősül kis- vagy középvállalkozásnak.

| (6) | A hajógyár tengerjáró hajók tervezésével és gyártásával, valamint hajójavítással és hajóátépítéssel foglalkozik. A VWS főként közepes nagyságú konténerszállító hajókat készít, de személyszállító hajókat, komphajókat és olyan speciális hajókat is, mint a kotróhajók, kábelfektető hajók, horgonyhúzó mechanizmusok, valamint a tengerszennyezés elleni küzdelemre szolgáló hajók. A hajógyárat maximum 260 m hosszúságú hajók befogadására alakították ki. |
| --- | --- |

(6)

A hajógyár tengerjáró hajók tervezésével és gyártásával, valamint hajójavítással és hajóátépítéssel foglalkozik. A VWS főként közepes nagyságú konténerszállító hajókat készít, de személyszállító hajókat, komphajókat és olyan speciális hajókat is, mint a kotróhajók, kábelfektető hajók, horgonyhúzó mechanizmusok, valamint a tengerszennyezés elleni küzdelemre szolgáló hajók. A hajógyárat maximum 260 m hosszúságú hajók befogadására alakították ki.

| (7) | Az egyes alkotórészek blokkméretig történő előregyártása speciális gyártósorokon történik. A végső összeszerelés az előzetes korrózióvédő kezelés és festés után a hajóépítő csarnokban történik, amely maximum 300 m hosszúságú hajtótestek építését teszi lehetővé. A hajók vízre bocsátása egy 230 m hosszú hajólift segítségével történik. Ez a hajólift a VWS hajóépítési programját maximum 260 m hosszúságú hajókra korlátozza. |
| --- | --- |

(7)

Az egyes alkotórészek blokkméretig történő előregyártása speciális gyártósorokon történik. A végső összeszerelés az előzetes korrózióvédő kezelés és festés után a hajóépítő csarnokban történik, amely maximum 300 m hosszúságú hajtótestek építését teszi lehetővé. A hajók vízre bocsátása egy 230 m hosszú hajólift segítségével történik. Ez a hajólift a VWS hajóépítési programját maximum 260 m hosszúságú hajókra korlátozza.

| (8) | A VWS gyártását korszerűsíteni és ésszerűsíteni kívánja, valamint szeretne a nemzetközi kereslet változásaihoz igazodni azért, hogy a világpiacon versenyképes maradhasson. A VWS abból indul ki, hogy a kereskedelmi hajókra vonatkozó kedvező piaci feltételek még több éven át megmaradnak, valamint abból, hogy a kereslet egyre inkább a Panamax hajók javára fog eltolódni, amelyeket a VWS jelenleg nem tud versenyképes költségekkel gyártani. A Panamax hajók a legnagyobb hajók, amelyek még a Panama-csatornán átférnek, azaz legfeljebb 300 m hosszúak és legfeljebb 32,2 m szélesek. |
| --- | --- |

(8)

A VWS gyártását korszerűsíteni és ésszerűsíteni kívánja, valamint szeretne a nemzetközi kereslet változásaihoz igazodni azért, hogy a világpiacon versenyképes maradhasson. A VWS abból indul ki, hogy a kereskedelmi hajókra vonatkozó kedvező piaci feltételek még több éven át megmaradnak, valamint abból, hogy a kereslet egyre inkább a Panamax hajók javára fog eltolódni, amelyeket a VWS jelenleg nem tud versenyképes költségekkel gyártani. A Panamax hajók a legnagyobb hajók, amelyek még a Panama-csatornán átférnek, azaz legfeljebb 300 m hosszúak és legfeljebb 32,2 m szélesek.

| (9) | A hajógyár termelékenységének növelése és a Panamax méretű nagyobb hajók gazdaságos gyártásának lehetővé tétele érdekében a VWS jelenleg beruházási projektet hajt végre. A beruházási projekt lehetővé fogja tenni a VWS számára, hogy a Panamax hajók piaci szegmenségben versenyképessé válhasson, és ezzel a hajógyár értékesítési potenciálja növekedni fog. A VWS abból indul ki, hogy ez a meglévő gyártólétesítmények egyenletesebb kihasználtságához és ezzel a hajónkénti gyártási költségek csökkenéséhez fog vezetni, ami által a hajógyár termelékenysége növekedni fog. |
| --- | --- |

(9)

A hajógyár termelékenységének növelése és a Panamax méretű nagyobb hajók gazdaságos gyártásának lehetővé tétele érdekében a VWS jelenleg beruházási projektet hajt végre. A beruházási projekt lehetővé fogja tenni a VWS számára, hogy a Panamax hajók piaci szegmenségben versenyképessé válhasson, és ezzel a hajógyár értékesítési potenciálja növekedni fog. A VWS abból indul ki, hogy ez a meglévő gyártólétesítmények egyenletesebb kihasználtságához és ezzel a hajónkénti gyártási költségek csökkenéséhez fog vezetni, ami által a hajógyár termelékenysége növekedni fog.

| (10) | A beruházások egyrészt az acélfeldolgozást (panel- és blokképítés, konzerválás) érintik, hogy nagyobb acélszerkezeteket (blokkokat) lehessen gyártani és megmunkálni, másrészt a hajólift 40 m-való meghosszabbítását, hogy azzal nagyobb hajókat lehessen emelni. |
| --- | --- |

(10)

A beruházások egyrészt az acélfeldolgozást (panel- és blokképítés, konzerválás) érintik, hogy nagyobb acélszerkezeteket (blokkokat) lehessen gyártani és megmunkálni, másrészt a hajólift 40 m-való meghosszabbítását, hogy azzal nagyobb hajókat lehessen emelni.

| (11) | A panel- és blokképítési területen egy meglévő csarnokban nagyobb hajótípusok paneljeihez és részblokkjaihoz alkalmas új gyártósort kell kialakítani. A sólyatéren ezenkívül a nagyobb blokkok gyártásához négy további építési területet kell kialakítani. A konzerválás területén a beruházások a konzerváló berendezések meglévő négy kamrája közül kettő megnagyobbítását érintik, hogy azokban nagyobb blokkok is elférjenek. A nagyobb acélszerkezetek gyártásának és kezelésének lehetőségére a nagyobb hajók gyártásához gazdaságossági és műszaki szempontból van szükség, mivel a nagyobb hajók kisebb blokkokból történő végső összeszerelése nem lenne hatékony. A hajólift kapacitását a hajógyártó csarnok befogadóképességének megfelelő meghosszabbítás révén kell növelni. |
| --- | --- |

(11)

A panel- és blokképítési területen egy meglévő csarnokban nagyobb hajótípusok paneljeihez és részblokkjaihoz alkalmas új gyártósort kell kialakítani. A sólyatéren ezenkívül a nagyobb blokkok gyártásához négy további építési területet kell kialakítani. A konzerválás területén a beruházások a konzerváló berendezések meglévő négy kamrája közül kettő megnagyobbítását érintik, hogy azokban nagyobb blokkok is elférjenek. A nagyobb acélszerkezetek gyártásának és kezelésének lehetőségére a nagyobb hajók gyártásához gazdaságossági és műszaki szempontból van szükség, mivel a nagyobb hajók kisebb blokkokból történő végső összeszerelése nem lenne hatékony. A hajólift kapacitását a hajógyártó csarnok befogadóképességének megfelelő meghosszabbítás révén kell növelni.

| (12) | A beruházási projekt befejeződése után a VWS termelékenysége a Németország által előterjesztett információk szerint a 2005. évi 1 000 munkaóránkénti kb. [...] (4) t acélról, 1 000 munkaóránkénti [...] t-ra fog növekedni. A hajógyár kompenzált bruttó űrtartalomban (compensated gross tonnage) kifejezett kapacitása ezáltal a beruházási projekt által nem nő, csupán a gyártás súlypontjának a közepes konténerszállító hajókról a nagyobb konténerszállító hajókra való áthelyeződésére kerül sor. A hajógyár acélmegmunkáló kapacitása a 2005. évi 56 000 t-ról a beruházási projekt után évente 64 000 t-ra fog növekedni. |
| --- | --- |

(12)

A beruházási projekt befejeződése után a VWS termelékenysége a Németország által előterjesztett információk szerint a 2005. évi 1 000 munkaóránkénti kb. [...] (4) t acélról, 1 000 munkaóránkénti [...] t-ra fog növekedni. A hajógyár kompenzált bruttó űrtartalomban (compensated gross tonnage) kifejezett kapacitása ezáltal a beruházási projekt által nem nő, csupán a gyártás súlypontjának a közepes konténerszállító hajókról a nagyobb konténerszállító hajókra való áthelyeződésére kerül sor. A hajógyár acélmegmunkáló kapacitása a 2005. évi 56 000 t-ról a beruházási projekt után évente 64 000 t-ra fog növekedni.

| (13) | A projekt 2005 elején kezdődött és 2006. február 28-án fejeződött be. 207 új közvetlen munkahely jön létre. |
| --- | --- |

(13)

A projekt 2005 elején kezdődött és 2006. február 28-án fejeződött be. 207 új közvetlen munkahely jön létre.

| (14) | A beruházási terv a hajógyár vertikális integrációjának csökkenéséhez vezet. A külső cégeknek kiadott munkák részaránya a gyártási órák 2005. évi 17 %-os mértékéről a 2007. év végéig 28 %-ra kell, hogy emelkedjen. Elvárt, hogy a munkák külső cégeknek való növekvő mértékű kiadásával a stralsundi régióban 400 új munkahely jöjjön létre. |
| --- | --- |

(14)

A beruházási terv a hajógyár vertikális integrációjának csökkenéséhez vezet. A külső cégeknek kiadott munkák részaránya a gyártási órák 2005. évi 17 %-os mértékéről a 2007. év végéig 28 %-ra kell, hogy emelkedjen. Elvárt, hogy a munkák külső cégeknek való növekvő mértékű kiadásával a stralsundi régióban 400 új munkahely jöjjön létre.

| (15) | A projekt összköltsége 18 669 000 EUR, amely ezzel megfelel a támogatható költségeknek. Ezek a költségek a következőképp bonthatók fel:






  (EUR) |
| --- | --- |
| Hajólift | 10 512 000 |
| Panel-/blokképítés | 3 910 000 |
| Konzerválás | 4 247 000 |
| Összesen | 18 669 000 |

(15)

A projekt összköltsége 18 669 000 EUR, amely ezzel megfelel a támogatható költségeknek. Ezek a költségek a következőképp bonthatók fel:

(EUR)

Hajólift

10 512 000

Panel-/blokképítés

3 910 000

Konzerválás

4 247 000

Összesen

18 669 000

| (16) | Németország 4 200 500 EUR mértékű állami támogatást kíván nyújtani, amely a 18 669 000 EUR összegű támogatható beruházási költségek 22,5 %-ának felel meg. A támogatást két engedélyezett regionális támogatási szabályozás alapján nyújtja (5). A támogatás nyújtására vonatkozó kérelmet a beruházási projekt megkezdése előtt nyújtották be. |
| --- | --- |

(16)

Németország 4 200 500 EUR mértékű állami támogatást kíván nyújtani, amely a 18 669 000 EUR összegű támogatható beruházási költségek 22,5 %-ának felel meg. A támogatást két engedélyezett regionális támogatási szabályozás alapján nyújtja (5). A támogatás nyújtására vonatkozó kérelmet a beruházási projekt megkezdése előtt nyújtották be.

III.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

| (17) | A hivatalos vizsgálati eljárást a Bizottság azért indította el, mert kétségei voltak a támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban. A Bizottságnak aggályai voltak afelől, hogy a panel- és blokképítésbe történő beruházások túlnyúlnak az egy meglévő létesítmény termelékenységének javítását célzó puszta beruházásokon. A Bizottság kétségbe vonta továbbá, hogy a konzerválóberendezésekbe és a hajólift meghosszabbításába történő beruházások esetében támogatható költségekről van szó, mivel nem tűnt úgy, hogy céljuk e létesítmények termelékenységének növelése lenne. |
| --- | --- |

(17)

A hivatalos vizsgálati eljárást a Bizottság azért indította el, mert kétségei voltak a támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban. A Bizottságnak aggályai voltak afelől, hogy a panel- és blokképítésbe történő beruházások túlnyúlnak az egy meglévő létesítmény termelékenységének javítását célzó puszta beruházásokon. A Bizottság kétségbe vonta továbbá, hogy a konzerválóberendezésekbe és a hajólift meghosszabbításába történő beruházások esetében támogatható költségekről van szó, mivel nem tűnt úgy, hogy céljuk e létesítmények termelékenységének növelése lenne.

| (18) | A Bizottságnak ezenkívül aggályai voltak, hogy a VWS beruházásai a hajógyár gyártási kapacitásainak bővüléséhez vezethetnek, ami a hajógyártáshoz nyújtott támogatásokról szóló keretszabállyal (6) és a közös piaccal összeegyeztethetetlen lenne. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottságnak ezenkívül aggályai voltak, hogy a VWS beruházásai a hajógyár gyártási kapacitásainak bővüléséhez vezethetnek, ami a hajógyártáshoz nyújtott támogatásokról szóló keretszabállyal (6) és a közös piaccal összeegyeztethetetlen lenne.

IV.   AZ ÉRINTETT FELEK VÉLEMÉNYE

| (19) | A Bizottság a kedvezményezett, a Verband für Schiffbau und Meerestechnik, valamint a Danske Maritime véleményét kapta meg. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság a kedvezményezett, a Verband für Schiffbau und Meerestechnik, valamint a Danske Maritime véleményét kapta meg.

1.   A kedvezményezett (VWS) véleménye

| (20) | A VWS beadványaiban hangsúlyozza, hogy a beruházási projekt célja a termelékenység és a meglévő gyártólétesítmények kihasználtságának növelése. Továbbá a hajógyár gyártási kapacitásának növelése a beruházási projektnek nem célja, és a projekt végrehajtásának sincs ilyen hatása. A beruházási projekt sokkal inkább egy előfeltétel a VWS által megvalósítani kívánt termékinnovációhoz és a Panamax hajók piaci szegmensébe való belépéshez. A VWS előadja, hogy a hajógyár számára a 2 500–4 999 TEU (7) rakodási kapacitású hajók piaca jelenti az optimális piaci szegmenset, mert ez a szegmens világszerte a legnagyobb felvevőképesség révén tűnik ki és a versenynyomás Európában alacsony. |
| --- | --- |

(20)

A VWS beadványaiban hangsúlyozza, hogy a beruházási projekt célja a termelékenység és a meglévő gyártólétesítmények kihasználtságának növelése. Továbbá a hajógyár gyártási kapacitásának növelése a beruházási projektnek nem célja, és a projekt végrehajtásának sincs ilyen hatása. A beruházási projekt sokkal inkább egy előfeltétel a VWS által megvalósítani kívánt termékinnovációhoz és a Panamax hajók piaci szegmensébe való belépéshez. A VWS előadja, hogy a hajógyár számára a 2 500–4 999 TEU (7) rakodási kapacitású hajók piaca jelenti az optimális piaci szegmenset, mert ez a szegmens világszerte a legnagyobb felvevőképesség révén tűnik ki és a versenynyomás Európában alacsony.

| (21) | A VWS utal továbbá arra, hogy a hajógyárat már az 1993–1998 között végrehajtott átépítés folyamán Panamax hajók gyártására alkalmas hajógyárként alakították ki, ami a hajóépítő csarnok megfelelő méretein is látható. Az átépítés időpontjában mindazonáltal a világpiaci kereslet Panamax hajók felé történő eltolódása nem volt előrelátható. Mivel ezenkívül a Bremer Vulkan – a VWS akkori tulajdonosa – már rendelkezett olyan hajógyárakkal, amelyek Panamax hajókat tudtak gyártani, a Bremer Vulkannak az volt az elképzelése, hogy a VWS kisebb hajótípusokat gyártson, és a 230 m hosszú hajólift így elegendőnek bizonyult. |
| --- | --- |

(21)

A VWS utal továbbá arra, hogy a hajógyárat már az 1993–1998 között végrehajtott átépítés folyamán Panamax hajók gyártására alkalmas hajógyárként alakították ki, ami a hajóépítő csarnok megfelelő méretein is látható. Az átépítés időpontjában mindazonáltal a világpiaci kereslet Panamax hajók felé történő eltolódása nem volt előrelátható. Mivel ezenkívül a Bremer Vulkan – a VWS akkori tulajdonosa – már rendelkezett olyan hajógyárakkal, amelyek Panamax hajókat tudtak gyártani, a Bremer Vulkannak az volt az elképzelése, hogy a VWS kisebb hajótípusokat gyártson, és a 230 m hosszú hajólift így elegendőnek bizonyult.

| (22) | A VWS kifejti, hogy a VWS piaci helyzete az utóbbi években különböző tényezők miatt megváltozott. A Bremer Vulkan többé már nem létezik. A VWS eredeti termékpalettája iránti elégtelen kereslet miatt a hajógyár maximum 3 000 TEU rakodási kapacitású konténerszállító hajókra, valamint nagy, speciális off shore ellátóhajókra koncentrált. A bulk carrier hajók, halászhajók, kompok, személyszállító hajók és tankhajók iránt, amelyek a VWS eredeti termékpalettájához tartoztak, nincs többé kereslet, ezért ezeket többé nem is gyártja. A VWS továbbá úgy nyilatkozik, hogy a kisebb konténerszállító hajók piacát Németországban és részben Lengyelországban erős versenynyomás jellemzi, míg Panamax méretű nagyobb konténerszállító hajókat csak nagyon kevés európai hajógyár gyárt. A VWS kifejti, hogy a VWS műszaki felszereltsége, különösen a hajóépítő csarnok, már lehetővé teszi a Panamax hajók gyártását. |
| --- | --- |

(22)

A VWS kifejti, hogy a VWS piaci helyzete az utóbbi években különböző tényezők miatt megváltozott. A Bremer Vulkan többé már nem létezik. A VWS eredeti termékpalettája iránti elégtelen kereslet miatt a hajógyár maximum 3 000 TEU rakodási kapacitású konténerszállító hajókra, valamint nagy, speciális off shore ellátóhajókra koncentrált. A bulk carrier hajók, halászhajók, kompok, személyszállító hajók és tankhajók iránt, amelyek a VWS eredeti termékpalettájához tartoztak, nincs többé kereslet, ezért ezeket többé nem is gyártja. A VWS továbbá úgy nyilatkozik, hogy a kisebb konténerszállító hajók piacát Németországban és részben Lengyelországban erős versenynyomás jellemzi, míg Panamax méretű nagyobb konténerszállító hajókat csak nagyon kevés európai hajógyár gyárt. A VWS kifejti, hogy a VWS műszaki felszereltsége, különösen a hajóépítő csarnok, már lehetővé teszi a Panamax hajók gyártását.

| (23) | A Panamax hajók gazdaságos gyártásához azonban a hajógyárban műszaki változtatásokra van szükség. Eddig a VWS 2 100–3 000 TEU rakodási kapacitású és 197–237 m hosszúságú hajókat gyártott. Ezeket a hajókat 95–111 darab, maximum 16 m hosszú acélblokkból állították össze. Ezeknek a blokkoknak a méretét a műhelyekben és a konzerválólétesítményekben rendelkezésre álló tér korlátozza. A Panamax hajók 295 m hosszúak. A műszaki berendezések módosítása nélkül ezeket a hajókat hajónként 170 blokkból kellene készíteni, ami változatlan blokkméretnél a megmunkálási költségek 60–70 %-os növekedésével járna. Mivel azonban ezeknek a hajóknak a piaci ára csak 20–23 %-kal magasabb, a VWS-nek növelnie kell termelékenységét, hogy ezeket a hajókat gazdaságosan tudja előállítani. Ennek következtében a konzerválóberendezések meglévő kamrái közül kettő megnagyobbítását és a panel- és blokkgyártás kibővítését célzó beruházások elkerülhetetlenek ahhoz, hogy 32 m hosszú blokkokat lehessen gyártani és megmunkálni. |
| --- | --- |

(23)

A Panamax hajók gazdaságos gyártásához azonban a hajógyárban műszaki változtatásokra van szükség. Eddig a VWS 2 100–3 000 TEU rakodási kapacitású és 197–237 m hosszúságú hajókat gyártott. Ezeket a hajókat 95–111 darab, maximum 16 m hosszú acélblokkból állították össze. Ezeknek a blokkoknak a méretét a műhelyekben és a konzerválólétesítményekben rendelkezésre álló tér korlátozza. A Panamax hajók 295 m hosszúak. A műszaki berendezések módosítása nélkül ezeket a hajókat hajónként 170 blokkból kellene készíteni, ami változatlan blokkméretnél a megmunkálási költségek 60–70 %-os növekedésével járna. Mivel azonban ezeknek a hajóknak a piaci ára csak 20–23 %-kal magasabb, a VWS-nek növelnie kell termelékenységét, hogy ezeket a hajókat gazdaságosan tudja előállítani. Ennek következtében a konzerválóberendezések meglévő kamrái közül kettő megnagyobbítását és a panel- és blokkgyártás kibővítését célzó beruházások elkerülhetetlenek ahhoz, hogy 32 m hosszú blokkokat lehessen gyártani és megmunkálni.

| (24) | A VWS utal rá, hogy a Panamax hajók vízre bocsátása már a meglévő 230 m hosszú hajólifttel is lehetséges. A hajótest hajólift hosszúságán túlnyúló részét akkor pl. úszódaruval kell megtámasztani. Az ilyen jellegű eljárás azonban különböző kockázatokat rejt magában, és magasabb költségekkel jár. |
| --- | --- |

(24)

A VWS utal rá, hogy a Panamax hajók vízre bocsátása már a meglévő 230 m hosszú hajólifttel is lehetséges. A hajótest hajólift hosszúságán túlnyúló részét akkor pl. úszódaruval kell megtámasztani. Az ilyen jellegű eljárás azonban különböző kockázatokat rejt magában, és magasabb költségekkel jár.

| (25) | A hajógyár kapacitására vonatkozóan a VWS közli, hogy a hajógyár kompenzált bruttó űrtartalomban kifejezett összkapacitása nem bővülne. A 2005. évben a VWS hat, egyenként 2 500 TEU rakodási kapacitású konténerszállító hajót gyártott, ami 110 000 kompenzált bruttó űrtartalomnak felel meg. Ehhez 1,725 millió munkaóra alatt 56 000 t acélt dolgoztak fel. A beruházási projekt befejeződése után a hajógyár a 2006. és 2007. évben 64 000 t acél felhasználásával és 1,9 millió munkaóra ráfordítással évente hét Panamax hajót gyárthat. Ez 2006-ban és 2007-ben évi 108 000 kompenzált bruttó űrtartalomnak felel meg. Ugyanakkora kompenzált bruttó űrtartalom mellett tehát a munkaórák száma és a feldolgozott acélmennyiség 14 %-kal nő. |
| --- | --- |

(25)

A hajógyár kapacitására vonatkozóan a VWS közli, hogy a hajógyár kompenzált bruttó űrtartalomban kifejezett összkapacitása nem bővülne. A 2005. évben a VWS hat, egyenként 2 500 TEU rakodási kapacitású konténerszállító hajót gyártott, ami 110 000 kompenzált bruttó űrtartalomnak felel meg. Ehhez 1,725 millió munkaóra alatt 56 000 t acélt dolgoztak fel. A beruházási projekt befejeződése után a hajógyár a 2006. és 2007. évben 64 000 t acél felhasználásával és 1,9 millió munkaóra ráfordítással évente hét Panamax hajót gyárthat. Ez 2006-ban és 2007-ben évi 108 000 kompenzált bruttó űrtartalomnak felel meg. Ugyanakkora kompenzált bruttó űrtartalom mellett tehát a munkaórák száma és a feldolgozott acélmennyiség 14 %-kal nő.

| (26) | A VWS hangsúlyozza, hogy a Panamax hajók gyártására vonatkozó szerződéseket 2003-ban kötötték, amikor a kereslet a kisebb hajókról eltolódott a Panamax-méretű nagyobb hajók felé, és hogy ez a keresleteltolódás komolyan fenyegetné a hajógyár fennmaradását, ha a hajógyár továbbra is csak kis hajókat építene. A hajógyári gyártási folyamat vizsgálata azt eredményezte, hogy a szóban forgó beruházásokkal nagyobb hajók gyártása versenyképes termelékenységgel lehetséges. |
| --- | --- |

(26)

A VWS hangsúlyozza, hogy a Panamax hajók gyártására vonatkozó szerződéseket 2003-ban kötötték, amikor a kereslet a kisebb hajókról eltolódott a Panamax-méretű nagyobb hajók felé, és hogy ez a keresleteltolódás komolyan fenyegetné a hajógyár fennmaradását, ha a hajógyár továbbra is csak kis hajókat építene. A hajógyári gyártási folyamat vizsgálata azt eredményezte, hogy a szóban forgó beruházásokkal nagyobb hajók gyártása versenyképes termelékenységgel lehetséges.

| (27) | A 2 500–4 000 TEU (22 000–50 000 kompenzált bruttó űrtartalom) kapacitású hajók piaci szegmensében, azaz a VWS által jövőben kiszolgálandó szegmensben csupán a következő hajógyárak működnek: a német Aker TW (HDW és Schichau Seebeck), valamint a lengyel gdyniai és stettini hajógyárak. |
| --- | --- |

(27)

A 2 500–4 000 TEU (22 000–50 000 kompenzált bruttó űrtartalom) kapacitású hajók piaci szegmensében, azaz a VWS által jövőben kiszolgálandó szegmensben csupán a következő hajógyárak működnek: a német Aker TW (HDW és Schichau Seebeck), valamint a lengyel gdyniai és stettini hajógyárak.

| (28) | A 39,1 %-os Korea után és a 24,8 %-os Kína előtt az európai hajógyárak ebben a szegmensben 26,3 %-kal a második legnagyobb piaci részesedést érik el. Ebben a szegmensben tehát a legerősebb versenytársak Korea és Kína, és ezek azok, amelyek a jövőben a versenyfeltételeket meg fogják határozni. Ha a VWS nem lépne be a Panamax hajók piacára, akkor továbbra is a Feeder-hajók piacán működne, amelyet erős Európán belüli verseny jellemez, és kirekesztené magát a Panamax hajók gyorsan terjeszkedő piacáról. A VWS olyan adatokkal szolgált, amelyek igazolják a piac nagyobb hajók felé való eltolódását és a 2 500–5 000 TEU rakodási kapacitású hajóknál lévő átlag feletti növekedést. |
| --- | --- |

(28)

A 39,1 %-os Korea után és a 24,8 %-os Kína előtt az európai hajógyárak ebben a szegmensben 26,3 %-kal a második legnagyobb piaci részesedést érik el. Ebben a szegmensben tehát a legerősebb versenytársak Korea és Kína, és ezek azok, amelyek a jövőben a versenyfeltételeket meg fogják határozni. Ha a VWS nem lépne be a Panamax hajók piacára, akkor továbbra is a Feeder-hajók piacán működne, amelyet erős Európán belüli verseny jellemez, és kirekesztené magát a Panamax hajók gyorsan terjeszkedő piacáról. A VWS olyan adatokkal szolgált, amelyek igazolják a piac nagyobb hajók felé való eltolódását és a 2 500–5 000 TEU rakodási kapacitású hajóknál lévő átlag feletti növekedést.

2.   A Verband für Schiffbau und Meerestechnik véleménye

| (29) | A Verband für Schiffbau und Meerestechnik (a továbbiakban: Verband) megjegyzi, hogy a Bizottság aggályai a lehetséges kapacitásbővülésre vonatkozóan nem vezethetők le a hajógyártáshoz nyújtott támogatásokról szóló keretszabályból. Az aggályokat ezenkívül a jelenlegi piaci helyzet sem igazolja, és a tervezett támogatás a verseny torzítását sem okozza. |
| --- | --- |

(29)

A Verband für Schiffbau und Meerestechnik (a továbbiakban: Verband) megjegyzi, hogy a Bizottság aggályai a lehetséges kapacitásbővülésre vonatkozóan nem vezethetők le a hajógyártáshoz nyújtott támogatásokról szóló keretszabályból. Az aggályokat ezenkívül a jelenlegi piaci helyzet sem igazolja, és a tervezett támogatás a verseny torzítását sem okozza.

| (30) | A Verband kifejti, hogy az EU politikájának orientációja a hajógyártáshoz nyújtott állami támogatások területén az elmúlt évek során megváltozott. A hajógyártáshoz nyújtott támogatásokról szóló keretszabály nem tartalmaz olyan kikötéseket, amelyek tiltják a beruházási támogatások nyújtását a kapacitásnövekedéshez. A Verband abból indul ki, hogy az ilyesfajta kikötések már nem tekinthetők célszerűnek. A Verband rámutat továbbá arra, hogy az egykor a hajógyártáshoz nyújtott támogatásokról szóló keretszabályban álló ágazatspecifikus szabályozásokat, amennyire lehetett, feladták. A kapacitás kérdése csupán a bezárási támogatásokkal összefüggésben kerül említésre. A támogatások egyéb fajtái, mint pl. szerkezetátalakítási támogatások az állami támogatásokra vonatkozó általános előírások alá esnek. |
| --- | --- |

(30)

A Verband kifejti, hogy az EU politikájának orientációja a hajógyártáshoz nyújtott állami támogatások területén az elmúlt évek során megváltozott. A hajógyártáshoz nyújtott támogatásokról szóló keretszabály nem tartalmaz olyan kikötéseket, amelyek tiltják a beruházási támogatások nyújtását a kapacitásnövekedéshez. A Verband abból indul ki, hogy az ilyesfajta kikötések már nem tekinthetők célszerűnek. A Verband rámutat továbbá arra, hogy az egykor a hajógyártáshoz nyújtott támogatásokról szóló keretszabályban álló ágazatspecifikus szabályozásokat, amennyire lehetett, feladták. A kapacitás kérdése csupán a bezárási támogatásokkal összefüggésben kerül említésre. A támogatások egyéb fajtái, mint pl. szerkezetátalakítási támogatások az állami támogatásokra vonatkozó általános előírások alá esnek.

| (31) | A Verband előadja továbbá, hogy ezeknek az előírásoknak a szoros értelmezése ellentétben áll a LeaderSHIP 2015 kezdeményezéssel, amely a lisszaboni stratégia megvalósításának részét képezi. Az európai ipar versenyképessége és termelékenysége a kutatásra, fejlesztésre és innovációra fordított befektetések révén kell, hogy növekedjen, amely korszerű termelőberendezésekbe eszközölt beruházásokat tesz szükségessé. Ha az állami beruházási támogatások nem járhatnának együtt kapacitásbővítésekkel, akkor ez ellentétben áll a LeaderSHIP 2015 kezdeményezés céljával, különösen azzal a céllal, hogy bizonyos piaci szegmensekben a pozíció megszilárduljon és erősödjön. E piaci szegmensek egyike a kis- és középméretű konténerszállító hajók piaca, amelyben Európa Koreával és Kínával szemben továbbra is kitűnő pozícióval rendelkezik. |
| --- | --- |

(31)

A Verband előadja továbbá, hogy ezeknek az előírásoknak a szoros értelmezése ellentétben áll a LeaderSHIP 2015 kezdeményezéssel, amely a lisszaboni stratégia megvalósításának részét képezi. Az európai ipar versenyképessége és termelékenysége a kutatásra, fejlesztésre és innovációra fordított befektetések révén kell, hogy növekedjen, amely korszerű termelőberendezésekbe eszközölt beruházásokat tesz szükségessé. Ha az állami beruházási támogatások nem járhatnának együtt kapacitásbővítésekkel, akkor ez ellentétben áll a LeaderSHIP 2015 kezdeményezés céljával, különösen azzal a céllal, hogy bizonyos piaci szegmensekben a pozíció megszilárduljon és erősödjön. E piaci szegmensek egyike a kis- és középméretű konténerszállító hajók piaca, amelyben Európa Koreával és Kínával szemben továbbra is kitűnő pozícióval rendelkezik.

| (32) | A Verband azon a véleményen van, hogy a tervezett beruházások a versenyt nem torzítják. Jelenleg nincs kapacitásfelesleg, mert a hajógyártás világpiaca fellendülést él át. A kereslet tartósan kedvező, amiben a 2008/2009. évben enyhe visszaesés várható. Egy folyamatosan növekvő világkereskedelem révén a tengeri forgalom is növekszik. Ez különösen az ipari javak konténerhajókkal való szállítására jellemző. A kereslet ezek után a hajótípusok után tehát tovább fog növekedni. |
| --- | --- |

(32)

A Verband azon a véleményen van, hogy a tervezett beruházások a versenyt nem torzítják. Jelenleg nincs kapacitásfelesleg, mert a hajógyártás világpiaca fellendülést él át. A kereslet tartósan kedvező, amiben a 2008/2009. évben enyhe visszaesés várható. Egy folyamatosan növekvő világkereskedelem révén a tengeri forgalom is növekszik. Ez különösen az ipari javak konténerhajókkal való szállítására jellemző. A kereslet ezek után a hajótípusok után tehát tovább fog növekedni.

| (33) | A tervezett beruházásokkal a VWS maximum 5 000 TEU rakodási kapacitású konténerszállító hajók gyártására lesz képes. Eddig a VWS maximum 3 000 TEU rakodási kapacitású hajókat tudott gyártani. A 3 000 TEU vagy annál kisebb rakodási kapacitású konténerszállító hajók piacát erős verseny jellemzi, mert ezeket a hajókat több német hajógyárban, de más európai hajógyárakban is, különösen a lengyel gdyniai és stettini hajógyárakban gyártják. A legnagyobb versenytársak mégis Korea és Kína maradnak. |
| --- | --- |

(33)

A tervezett beruházásokkal a VWS maximum 5 000 TEU rakodási kapacitású konténerszállító hajók gyártására lesz képes. Eddig a VWS maximum 3 000 TEU rakodási kapacitású hajókat tudott gyártani. A 3 000 TEU vagy annál kisebb rakodási kapacitású konténerszállító hajók piacát erős verseny jellemzi, mert ezeket a hajókat több német hajógyárban, de más európai hajógyárakban is, különösen a lengyel gdyniai és stettini hajógyárakban gyártják. A legnagyobb versenytársak mégis Korea és Kína maradnak.

| (34) | A 3 000 TEU-nál nagyobb rakodási kapacitású hajók piaca más szerkezetű. Így néhány német és lengyel hajógyár ugyan rendelkezik az ilyen hajók gyártásához szükséges műszaki feltételekkel, de ezt a hajótípust szinte kizárólag Koreában és Kínában gyártják. |
| --- | --- |

(34)

A 3 000 TEU-nál nagyobb rakodási kapacitású hajók piaca más szerkezetű. Így néhány német és lengyel hajógyár ugyan rendelkezik az ilyen hajók gyártásához szükséges műszaki feltételekkel, de ezt a hajótípust szinte kizárólag Koreában és Kínában gyártják.

| (35) | A Verband a 3 000 TEU-nál nagyobb rakodási kapacitású hajók piaci szegmensének növekedési potenciálját pozitívnak értékeli, és ennél a Panamax méretű konténerszállító hajók szegmensében utóbbi években bekövetkező folyamatos növekedésre támaszkodik. Hangsúlyozza, hogy a VWS beruházásai nem vezetnek az Európán belüli verseny torzulásához, mivel ezeket a hajótípusokat jelenleg majdnem kizárólag Koreában és Kínában gyártják. Figyelembe kell venni továbbá, hogy Kína hajóépítési kapacitásait és piaci részesedését tovább fogja bővíteni, ami egyértelművé teszi, hogy globális, és nem európai versenyről van szó. Az európai hajógyárak beruházásainak korlátozása tehát csak a koreai és kínai versenytársaknak kedvezne. |
| --- | --- |

(35)

A Verband a 3 000 TEU-nál nagyobb rakodási kapacitású hajók piaci szegmensének növekedési potenciálját pozitívnak értékeli, és ennél a Panamax méretű konténerszállító hajók szegmensében utóbbi években bekövetkező folyamatos növekedésre támaszkodik. Hangsúlyozza, hogy a VWS beruházásai nem vezetnek az Európán belüli verseny torzulásához, mivel ezeket a hajótípusokat jelenleg majdnem kizárólag Koreában és Kínában gyártják. Figyelembe kell venni továbbá, hogy Kína hajóépítési kapacitásait és piaci részesedését tovább fogja bővíteni, ami egyértelművé teszi, hogy globális, és nem európai versenyről van szó. Az európai hajógyárak beruházásainak korlátozása tehát csak a koreai és kínai versenytársaknak kedvezne.

3.   A Danske Maritime véleménye

| (36) | A Danske Maritime kifejti, hogy a szóban forgó támogatás nem vezetne versenytorzításokhoz, mert a VWS által gyártott és jövőben gyártandó hajótípusok és a dán hajógyárak gyártási programja között nincsenek átfedések. A Danske Maritime utal továbbá arra, hogy a tervezett állami támogatás célja a nagyobb konténerszállító hajók piacán a VWS versenyképességének erősítése. Az ebben a piaci szegmensben lévő versenytársak feltehetően elsődlegesen nem európai harmadik országokból származnak. Ezenkívül megállapítható egy általános keresleteltolódás a nagyobb hajók felé. |
| --- | --- |

(36)

A Danske Maritime kifejti, hogy a szóban forgó támogatás nem vezetne versenytorzításokhoz, mert a VWS által gyártott és jövőben gyártandó hajótípusok és a dán hajógyárak gyártási programja között nincsenek átfedések. A Danske Maritime utal továbbá arra, hogy a tervezett állami támogatás célja a nagyobb konténerszállító hajók piacán a VWS versenyképességének erősítése. Az ebben a piaci szegmensben lévő versenytársak feltehetően elsődlegesen nem európai harmadik országokból származnak. Ezenkívül megállapítható egy általános keresleteltolódás a nagyobb hajók felé.

| (37) | A dán Tengerhajózási és -gazdálkodási Verband ezenfelül megjegyzi, hogy a nem európai országokban a hajógyártó ipart erősen szubvencionálják. Ahhoz, hogy a növekvő versenynyomásnak ellen lehessen állni, az európai hajógyártó iparnak széles körű beruházásokat kell végrehajtania. |
| --- | --- |

(37)

A dán Tengerhajózási és -gazdálkodási Verband ezenfelül megjegyzi, hogy a nem európai országokban a hajógyártó ipart erősen szubvencionálják. Ahhoz, hogy a növekvő versenynyomásnak ellen lehessen állni, az európai hajógyártó iparnak széles körű beruházásokat kell végrehajtania.

V.   NÉMETORSZÁG VÉLEMÉNYE

| (38) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindításával kapcsolatos véleményében Németország arra utal, hogy a keretszabály 26. pontja nem tartalmaz rendelkezéseket a kapacitásra vonatkozóan. Így a 26. pontban különösen nincsenek olyan szabályozások, amelyek nem megengedhetőnek nyilvánítanak beruházási támogatásokat olyan projektre, amelyek egy termelékenységnövekedéshez kapcsolódóan kapacitásbővüléshez vezetnek. Németország kifejti továbbá, hogy a hajógyártó ipar termelékenységének növelése az ebben a gazdasági ágazatban megfogalmazott közösségi politika egyik fő célja. Így utal a LeaderSHIP 2015 kezdeményezésre, amely az európai hajógyárak versenyhelyzetének javítását, valamint azon hátrányok csökkentését célozza, amelyek az európai hajógyártó ipar számára a hajógyártás ázsiai szubvencionálásával keletkeztek. Ezt a célt Németország véleménye szerint csak a termelékenység növelésével lehet elérni. |
| --- | --- |

(38)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításával kapcsolatos véleményében Németország arra utal, hogy a keretszabály 26. pontja nem tartalmaz rendelkezéseket a kapacitásra vonatkozóan. Így a 26. pontban különösen nincsenek olyan szabályozások, amelyek nem megengedhetőnek nyilvánítanak beruházási támogatásokat olyan projektre, amelyek egy termelékenységnövekedéshez kapcsolódóan kapacitásbővüléshez vezetnek. Németország kifejti továbbá, hogy a hajógyártó ipar termelékenységének növelése az ebben a gazdasági ágazatban megfogalmazott közösségi politika egyik fő célja. Így utal a LeaderSHIP 2015 kezdeményezésre, amely az európai hajógyárak versenyhelyzetének javítását, valamint azon hátrányok csökkentését célozza, amelyek az európai hajógyártó ipar számára a hajógyártás ázsiai szubvencionálásával keletkeztek. Ezt a célt Németország véleménye szerint csak a termelékenység növelésével lehet elérni.

| (39) | Németország továbbá azt a véleményt képviseli, hogy a hajógyártáshoz nyújtott támogatásokról szóló keretszabály 3. pontjából nem lehet levezetni, hogy egy beruházási terv kapacitásokra gyakorolt hatásait a közös piaccal való összeegyeztethetőség értékelésénél figyelembe kell venni. Németország kifejti továbbá, hogy a hajógyártási ágazatot már nem a hajógyártáshoz nyújtott támogatásokról szóló keretszabály 3. pontjában említett ismérvek határozzák meg, hanem azt jelenleg mindenekelőtt jó rendelésállomány, magas árak és szűk kapacitáskeresztmetszetek jellemzik. |
| --- | --- |

(39)

Németország továbbá azt a véleményt képviseli, hogy a hajógyártáshoz nyújtott támogatásokról szóló keretszabály 3. pontjából nem lehet levezetni, hogy egy beruházási terv kapacitásokra gyakorolt hatásait a közös piaccal való összeegyeztethetőség értékelésénél figyelembe kell venni. Németország kifejti továbbá, hogy a hajógyártási ágazatot már nem a hajógyártáshoz nyújtott támogatásokról szóló keretszabály 3. pontjában említett ismérvek határozzák meg, hanem azt jelenleg mindenekelőtt jó rendelésállomány, magas árak és szűk kapacitáskeresztmetszetek jellemzik.

| (40) | Németország ezenfelül hangsúlyozza, hogy az európai hajógyártó ipar piaci részesedése az utóbbi évtizedekben visszaesett, és Japán, Korea és Kína részesedésüket állami szubvenciók segítségével növelték. Ezt a szubvencionálást a hajógyártáshoz nyújtott támogatásokról szóló keretszabály 3. c) pontja a figyelembe veendő, ágazatspecifikus tényezők egyikeként említi. Az európai hajógyáraknak ezért minden erőfeszítésükkel azon kell lenniük, hogy termelékenységüket növeljék. |
| --- | --- |

(40)

Németország ezenfelül hangsúlyozza, hogy az európai hajógyártó ipar piaci részesedése az utóbbi évtizedekben visszaesett, és Japán, Korea és Kína részesedésüket állami szubvenciók segítségével növelték. Ezt a szubvencionálást a hajógyártáshoz nyújtott támogatásokról szóló keretszabály 3. c) pontja a figyelembe veendő, ágazatspecifikus tényezők egyikeként említi. Az európai hajógyáraknak ezért minden erőfeszítésükkel azon kell lenniük, hogy termelékenységüket növeljék.

| (41) | Németország véleménye szerint minden termelékenységnövekedés automatikusan a létesítmény nagyobb termelési eredményéhez vezet. Egy, a hajógyártáshoz nyújtott támogatásokról szóló keretszabály szerinti termelékenységnövekedés ezért nem jelentheti azt, hogy ugyanaz a mennyiség kevesebb ráfordítással kerül megtermelésre. Németország ezután a regionális támogatások céljára utal, amelyeknek hozzá kell járulni a regionális fejlesztéshez és a munkahelyteremtéshez. Egy termelékenységnövekedésnek ebben az értelemben nem szabad, hogy a munkahelyek csökkenése legyen a következménye. |
| --- | --- |

(41)

Németország véleménye szerint minden termelékenységnövekedés automatikusan a létesítmény nagyobb termelési eredményéhez vezet. Egy, a hajógyártáshoz nyújtott támogatásokról szóló keretszabály szerinti termelékenységnövekedés ezért nem jelentheti azt, hogy ugyanaz a mennyiség kevesebb ráfordítással kerül megtermelésre. Németország ezután a regionális támogatások céljára utal, amelyeknek hozzá kell járulni a regionális fejlesztéshez és a munkahelyteremtéshez. Egy termelékenységnövekedésnek ebben az értelemben nem szabad, hogy a munkahelyek csökkenése legyen a következménye.

| (42) | Németország a piaci helyzetre vonatkozóan kifejti, hogy a teherforgalom növekszik, és a konténerhajók szegmensében egy, a nagyobb hajók felé tartó trend figyelhető meg. Már most is vannak 5 000 TEU rakodási kapacitású hajók és az újabb előrejelzések már 8 000 TEU rakodási kapacitású hajókról szólnak. Mivel az ilyen nagy hajók csak néhány kikötőbe tudnak befutni, a rakomány további elosztásához mégis szükség van olyan kisebb hajókra, mint amilyeneket a VWS a jövőben gyártani fog. A szükséglet eltolódása a nagyobb hajók felé ezért nem gyakorol negatív hatást az olyan kisebb hajók iránti keresletre, mint amilyeneket a VWS gyártani fog. |
| --- | --- |

(42)

Németország a piaci helyzetre vonatkozóan kifejti, hogy a teherforgalom növekszik, és a konténerhajók szegmensében egy, a nagyobb hajók felé tartó trend figyelhető meg. Már most is vannak 5 000 TEU rakodási kapacitású hajók és az újabb előrejelzések már 8 000 TEU rakodási kapacitású hajókról szólnak. Mivel az ilyen nagy hajók csak néhány kikötőbe tudnak befutni, a rakomány további elosztásához mégis szükség van olyan kisebb hajókra, mint amilyeneket a VWS a jövőben gyártani fog. A szükséglet eltolódása a nagyobb hajók felé ezért nem gyakorol negatív hatást az olyan kisebb hajók iránti keresletre, mint amilyeneket a VWS gyártani fog.

| (43) | Németország részletes adatokat terjeszt elő a VWS beruházási projektjére, az acélfeldolgozó kapacitásra, a munkaráfordításra és a hajógyárnak a projekt végrehajtása előtti és annak befejezése utáni termelékenységére vonatkozóan. Németország előadja, hogy beruházások szükségesek a hajógyár versenyképességének megtartásához és az 1 200 meglévő munkahely biztosításához. |
| --- | --- |

(43)

Németország részletes adatokat terjeszt elő a VWS beruházási projektjére, az acélfeldolgozó kapacitásra, a munkaráfordításra és a hajógyárnak a projekt végrehajtása előtti és annak befejezése utáni termelékenységére vonatkozóan. Németország előadja, hogy beruházások szükségesek a hajógyár versenyképességének megtartásához és az 1 200 meglévő munkahely biztosításához.

| (44) | A hajógyár beruházások következtében lehetségessé váló kapacitásbővülésére vonatkozóan Németország utal rá, a beruházások nem érintenek olyan területeket, amelyek a hajógyár szűk műszaki keresztmetszeteinek minősülnek. A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság kifejtette, hogy ezek a szűk műszaki keresztmetszetek meghatározzák egy hajógyár kapacitását. Németország ezért kifejti, hogy a hajógyár kapacitása, a Bizottság által meghatározott szempontokon mérve, nem változik. |
| --- | --- |

(44)

A hajógyár beruházások következtében lehetségessé váló kapacitásbővülésére vonatkozóan Németország utal rá, a beruházások nem érintenek olyan területeket, amelyek a hajógyár szűk műszaki keresztmetszeteinek minősülnek. A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság kifejtette, hogy ezek a szűk műszaki keresztmetszetek meghatározzák egy hajógyár kapacitását. Németország ezért kifejti, hogy a hajógyár kapacitása, a Bizottság által meghatározott szempontokon mérve, nem változik.

| (45) | Németország továbbá kifogást emel, miszerint a beruházási támogatás nyújtása a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdését nem érinti, és a piacgazdaságban működő befektető elvére utal. Mivel a VWS a beruházási költségek 77,5 %-át saját maga viseli és ezzel kockázatot vállal, feltételezhető, hogy a beruházások kielégítik a piacgazdasági kritériumokat. |
| --- | --- |

(45)

Németország továbbá kifogást emel, miszerint a beruházási támogatás nyújtása a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdését nem érinti, és a piacgazdaságban működő befektető elvére utal. Mivel a VWS a beruházási költségek 77,5 %-át saját maga viseli és ezzel kockázatot vállal, feltételezhető, hogy a beruházások kielégítik a piacgazdasági kritériumokat.

| (46) | Németország véleménye szerint ez a beruházási támogatás nem torzítja a versenyt, és ezért a 87. cikk (1) bekezdését nem érinti, mivel a hajógyártás világpiaci kiterjedésű és a világpiacot már az ázsiai hajógyárak szubvencionálása torzítja. Az európai hajógyárak kapacitásainak továbbá nagy mértékű a kihasználtsága és az elkövetkező években jelentős növekedési potenciállal lehet számolni. A versenyhelyzet értékelésénél továbbá kizárólag olyan versenytársakat kell figyelembe venni, amelyek ugyanabban a piaci szegmensben, azaz a Panamax hajók gyártásában folytatják tevékenységüket. E versenytársak rendelési könyvei a következő évekre tele vannak, és kapacitásaik is ki vannak használva. |
| --- | --- |

(46)

Németország véleménye szerint ez a beruházási támogatás nem torzítja a versenyt, és ezért a 87. cikk (1) bekezdését nem érinti, mivel a hajógyártás világpiaci kiterjedésű és a világpiacot már az ázsiai hajógyárak szubvencionálása torzítja. Az európai hajógyárak kapacitásainak továbbá nagy mértékű a kihasználtsága és az elkövetkező években jelentős növekedési potenciállal lehet számolni. A versenyhelyzet értékelésénél továbbá kizárólag olyan versenytársakat kell figyelembe venni, amelyek ugyanabban a piaci szegmensben, azaz a Panamax hajók gyártásában folytatják tevékenységüket. E versenytársak rendelési könyvei a következő évekre tele vannak, és kapacitásaik is ki vannak használva.

| (47) | A piac jövőbeli alakulására és a potenciális jövőbeli kapacitásfeleslegekre vonatkozóan, amelyeket a Bizottságnak a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozata megemlít, Németország utal az előrejelzések gyenge megbízhatóságára és megjegyzi, hogy a Bizottság nem hozott fel bizonyítékokat a piac várt fejlődésére vonatkozóan. Az a tény, hogy a jövőben esetleg kapacitásfeleslegek keletkeznek, nem vezethet ahhoz a megállapításhoz, hogy a tervezett beruházások a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében már most a verseny torzításához vezetnek. Ugyanezen okokból kifolyólag nem kerül sor a tagállamok közti kereskedelem korlátozására. |
| --- | --- |

(47)

A piac jövőbeli alakulására és a potenciális jövőbeli kapacitásfeleslegekre vonatkozóan, amelyeket a Bizottságnak a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozata megemlít, Németország utal az előrejelzések gyenge megbízhatóságára és megjegyzi, hogy a Bizottság nem hozott fel bizonyítékokat a piac várt fejlődésére vonatkozóan. Az a tény, hogy a jövőben esetleg kapacitásfeleslegek keletkeznek, nem vezethet ahhoz a megállapításhoz, hogy a tervezett beruházások a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében már most a verseny torzításához vezetnek. Ugyanezen okokból kifolyólag nem kerül sor a tagállamok közti kereskedelem korlátozására.

| (48) | Végül a Szerződés 87. cikkének (3) bekezdésével való összeegyeztethetőséget illetően Németország kifogást emel, miszerint a támogatás összhangban áll az európai gazdaságpolitikával, amelynek célja az európai hajógyártó ipar helyzetének és versenyképességének javítása, amit a LeaderSHIP 2015 kezdeményezés is megcéloz. |
| --- | --- |

(48)

Végül a Szerződés 87. cikkének (3) bekezdésével való összeegyeztethetőséget illetően Németország kifogást emel, miszerint a támogatás összhangban áll az európai gazdaságpolitikával, amelynek célja az európai hajógyártó ipar helyzetének és versenyképességének javítása, amit a LeaderSHIP 2015 kezdeményezés is megcéloz.

| (49) | Németország megjegyzi, hogy az érintett felek véleményei alátámasztják Németország értékelését, miszerint a tervezett támogatás a Közös Piaccal összeegyeztethető. |
| --- | --- |

(49)

Németország megjegyzi, hogy az érintett felek véleményei alátámasztják Németország értékelését, miszerint a tervezett támogatás a Közös Piaccal összeegyeztethető.

VI.   ÉRTÉKELÉS

1.   Állami támogatás fennállása a Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében

| (50) | A Szerződés 87. cikke szerint bármilyen állami vagy állami eszközökből nyújtott támogatás, amely bizonyos vállalatok vagy termelési ágak kedvezményben részesítésével a versenyt torzítja vagy a verseny torzításával fenyeget, a közös piaccal összeegyeztethetetlen, amennyiben az a tagállamok közti kereskedelmet torzítja. Az Európai Közösségek Bíróságainak állandó ítélkezési gyakorlata szerint a kereskedelem korlátozásának feltétele akkor teljesül, ha a kedvezményben részesített vállalat olyan gazdasági tevékenységet folytat, amely a tagállamok közti kereskedelem tárgyát képezi. |
| --- | --- |

(50)

A Szerződés 87. cikke szerint bármilyen állami vagy állami eszközökből nyújtott támogatás, amely bizonyos vállalatok vagy termelési ágak kedvezményben részesítésével a versenyt torzítja vagy a verseny torzításával fenyeget, a közös piaccal összeegyeztethetetlen, amennyiben az a tagállamok közti kereskedelmet torzítja. Az Európai Közösségek Bíróságainak állandó ítélkezési gyakorlata szerint a kereskedelem korlátozásának feltétele akkor teljesül, ha a kedvezményben részesített vállalat olyan gazdasági tevékenységet folytat, amely a tagállamok közti kereskedelem tárgyát képezi.

| (51) | A hozzájárulást Mecklenburg-Vorpommern tartomány nyújtja, és ezzel az államnak tulajdonítható. Ez a VWS számára olyan előnyt teremt, amelyet a piacon nem szerezhetett volna meg. |
| --- | --- |

(51)

A hozzájárulást Mecklenburg-Vorpommern tartomány nyújtja, és ezzel az államnak tulajdonítható. Ez a VWS számára olyan előnyt teremt, amelyet a piacon nem szerezhetett volna meg.

| (52) | A VWS tengerjáró hajók építésével foglalkozik. Mivel ezekkel a termékekkel széles körben kereskednek, az intézkedés a verseny torzításával fenyeget, és korlátozza a tagállamok közti kereskedelmet. A Németország által ezen összefüggésben előadott érvek nem meggyőzőek. Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint egy olyan támogatás, amely egy vállalat helyzetét a közösségen belüli kereskedelemben jelen lévő versenytársaival szemben erősíti, rendszerint arra enged következtetni, hogy a tagállamok közti kereskedelmet ez a támogatás befolyásolja (8). |
| --- | --- |

(52)

A VWS tengerjáró hajók építésével foglalkozik. Mivel ezekkel a termékekkel széles körben kereskednek, az intézkedés a verseny torzításával fenyeget, és korlátozza a tagállamok közti kereskedelmet. A Németország által ezen összefüggésben előadott érvek nem meggyőzőek. Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint egy olyan támogatás, amely egy vállalat helyzetét a közösségen belüli kereskedelemben jelen lévő versenytársaival szemben erősíti, rendszerint arra enged következtetni, hogy a tagállamok közti kereskedelmet ez a támogatás befolyásolja (8).

| (53) | Németország azon ellenvetésére, hogy a jövőbeli potenciális kapacitásfeleslegek nem nyernek bizonyítást, és hogy ebből következően a Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében a verseny torzítása sem bizonyított, megemlítendő, hogy egy intézkedés teljesíti a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének alkalmazásához szükséges feltételeket, ha az a verseny torzításával és a tagállamok közti kereskedelem befolyásolásával fenyeget (9). |
| --- | --- |

(53)

Németország azon ellenvetésére, hogy a jövőbeli potenciális kapacitásfeleslegek nem nyernek bizonyítást, és hogy ebből következően a Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében a verseny torzítása sem bizonyított, megemlítendő, hogy egy intézkedés teljesíti a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének alkalmazásához szükséges feltételeket, ha az a verseny torzításával és a tagállamok közti kereskedelem befolyásolásával fenyeget (9).

| (54) | A Verband azon érvére vonatkozóan, hogy a tárgyi intézkedés az európai versenyt nem torzítja, mivel a VWS által a jövőben előállítandó hajókat majdnem kizárólag Koreában és Kínában gyártják, a Bizottság arra utal, hogy a VWS által jövőben gyártott konténerszállító hajók nem tekinthetők külön piacnak, hanem ezek a konténerszállító hajók versenyben állnak más, európai hajógyárak által gyártott konténerszállító hajókkal. |
| --- | --- |

(54)

A Verband azon érvére vonatkozóan, hogy a tárgyi intézkedés az európai versenyt nem torzítja, mivel a VWS által a jövőben előállítandó hajókat majdnem kizárólag Koreában és Kínában gyártják, a Bizottság arra utal, hogy a VWS által jövőben gyártott konténerszállító hajók nem tekinthetők külön piacnak, hanem ezek a konténerszállító hajók versenyben állnak más, európai hajógyárak által gyártott konténerszállító hajókkal.

| (55) | Következésképpen a hozzájárulás a Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében állami támogatást jelent, és azt ennek megfelelően kell értékelni. |
| --- | --- |

(55)

Következésképpen a hozzájárulás a Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében állami támogatást jelent, és azt ennek megfelelően kell értékelni.

2.   A Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdése szerinti kivételrendelkezések

| (56) | A Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdése a 87. cikk (1) bekezdésében álló általános támogatási tilalom alóli kivételekről rendelkezik. |
| --- | --- |

(56)

A Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdése a 87. cikk (1) bekezdésében álló általános támogatási tilalom alóli kivételekről rendelkezik.

| (57) | A hajógyártáshoz nyújtott támogatások értékeléséhez a Bizottság a hajógyártáshoz nyújtott támogatásokról szóló keretszabályt bocsátotta ki. E keretszabály értelmében a „hajógyártás” kifejezés önjáró tengerjáró kereskedelmi hajók gyártása a Közösség területén. A VWS üzleti tevékenysége e meghatározások alá esik, úgyhogy a kérdéses támogatást a hajógyártáshoz nyújtott támogatásokról szóló keretszabály fényében kell értékelni. A Bizottságnak nincsenek adatai arra vonatkozólag, hogy a VWS a Közösség számára halászhajókat is építene. A halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások felülvizsgálatáról készült iránymutatások (10) szerint hajógyárak számára közösségi halászhajók építésére nem adható támogatás. |
| --- | --- |

(57)

A hajógyártáshoz nyújtott támogatások értékeléséhez a Bizottság a hajógyártáshoz nyújtott támogatásokról szóló keretszabályt bocsátotta ki. E keretszabály értelmében a „hajógyártás” kifejezés önjáró tengerjáró kereskedelmi hajók gyártása a Közösség területén. A VWS üzleti tevékenysége e meghatározások alá esik, úgyhogy a kérdéses támogatást a hajógyártáshoz nyújtott támogatásokról szóló keretszabály fényében kell értékelni. A Bizottságnak nincsenek adatai arra vonatkozólag, hogy a VWS a Közösség számára halászhajókat is építene. A halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások felülvizsgálatáról készült iránymutatások (10) szerint hajógyárak számára közösségi halászhajók építésére nem adható támogatás.

| (58) | A hajógyártáshoz nyújtott támogatásokról szóló keretszabály 26. pontjában az áll, hogy „a hajógyártáshoz, hajójavításhoz vagy hajóátalakításhoz nyújtott regionális támogatások ... csak akkor minősülnek [minősülhetnek], a közös piaccal összeegyeztethetőnek, ha azokat ... meglévő hajógyárak továbbfejlesztésébe és korszerűsítésébe történő befektetésekhez nyújtják, amelyek nem kapcsolódnak azok pénzügyi szerkezetátalakításához, és céljuk a meglévő létesítmények termelékenységének a javítása”. |
| --- | --- |

(58)

A hajógyártáshoz nyújtott támogatásokról szóló keretszabály 26. pontjában az áll, hogy „a hajógyártáshoz, hajójavításhoz vagy hajóátalakításhoz nyújtott regionális támogatások ... csak akkor minősülnek [minősülhetnek], a közös piaccal összeegyeztethetőnek, ha azokat ... meglévő hajógyárak továbbfejlesztésébe és korszerűsítésébe történő befektetésekhez nyújtják, amelyek nem kapcsolódnak azok pénzügyi szerkezetátalakításához, és céljuk a meglévő létesítmények termelékenységének a javítása”.

| (59) | A támogatás intenzitása nem lehet több 22,5 %-nál, illetve nem haladhatja meg a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint regionális támogatásokra alkalmazható plafont, ahol az alacsonyabb érték a mérvadó. Ezenkívül a támogatást a regionális célú állami támogatásokra vonatkozó iránymutatásokban álló meghatározás szerinti támogatható költségekre kell korlátozni. |
| --- | --- |

(59)

A támogatás intenzitása nem lehet több 22,5 %-nál, illetve nem haladhatja meg a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint regionális támogatásokra alkalmazható plafont, ahol az alacsonyabb érték a mérvadó. Ezenkívül a támogatást a regionális célú állami támogatásokra vonatkozó iránymutatásokban álló meghatározás szerinti támogatható költségekre kell korlátozni.

| (60) | A beruházási projekt megvalósítása a VWS számára Panamax hajók gazdaságos gyártását fogja lehetővé tenni. A kedvezményezett adatai szerint a hajógyár meglévő létesítményeivel már lehetne olyan Panamax hajókat építeni, amelyek hosszabbak a hajógyár által eddig gyártott hajóknál. Ezek a hajók azonban 170 darab, maximum 16 m hosszú blokkból készülnének, ez az eljárás azonban nem lenne gazdaságos és versenyképes. Ezeknek a hajóknak a megemeléséhez úszódarura lenne szükség, amely alátámasztja a hajótestnek a hajólift hosszúságán túlnyúló részét. Ez gazdaságilag nem lenne kifizetődő, és nagy baleseti kockázatot rejtene magában. |
| --- | --- |

(60)

A beruházási projekt megvalósítása a VWS számára Panamax hajók gazdaságos gyártását fogja lehetővé tenni. A kedvezményezett adatai szerint a hajógyár meglévő létesítményeivel már lehetne olyan Panamax hajókat építeni, amelyek hosszabbak a hajógyár által eddig gyártott hajóknál. Ezek a hajók azonban 170 darab, maximum 16 m hosszú blokkból készülnének, ez az eljárás azonban nem lenne gazdaságos és versenyképes. Ezeknek a hajóknak a megemeléséhez úszódarura lenne szükség, amely alátámasztja a hajótestnek a hajólift hosszúságán túlnyúló részét. Ez gazdaságilag nem lenne kifizetődő, és nagy baleseti kockázatot rejtene magában.

| (61) | A beruházási projekt lezárulása után a hajógyárban 110 darab, maximum 32 m hosszú blokkból lehetne Panamax hajókat építeni. Az új panel- és részblokkgyártó sorba, valamint négy további blokkgyártó építési hely kialakításába történő beruházásokra ezeknek a nagyobb blokkoknak a gyártásához van szükség. A konzerválóberendezések kamráinak megnagyobbítása a hajógyár számára lehetővé teszi e nagyobb blokkok kezelését. A beruházási projekt ezért ésszerűsíteni fogja a VWS gyártási folyamatát. |
| --- | --- |

(61)

A beruházási projekt lezárulása után a hajógyárban 110 darab, maximum 32 m hosszú blokkból lehetne Panamax hajókat építeni. Az új panel- és részblokkgyártó sorba, valamint négy további blokkgyártó építési hely kialakításába történő beruházásokra ezeknek a nagyobb blokkoknak a gyártásához van szükség. A konzerválóberendezések kamráinak megnagyobbítása a hajógyár számára lehetővé teszi e nagyobb blokkok kezelését. A beruházási projekt ezért ésszerűsíteni fogja a VWS gyártási folyamatát.

| (62) | A hajólift meghosszabbításába történő beruházások a lift hosszúságának az emelendő hajók hosszúságához való hozzáigazítását teszik lehetővé. Úszódaru használatára ezért nem lenne szükség. A hajólift meghosszabbítása ezért leegyszerűsíti a Panamax hajók emelését. |
| --- | --- |

(62)

A hajólift meghosszabbításába történő beruházások a lift hosszúságának az emelendő hajók hosszúságához való hozzáigazítását teszik lehetővé. Úszódaru használatára ezért nem lenne szükség. A hajólift meghosszabbítása ezért leegyszerűsíti a Panamax hajók emelését.

| (63) | A Bizottságnak ezért az a véleménye, hogy a gyártóberendezések Panamax hajók gazdaságos gyártásához való módosítása egy meglévő hajógyár továbbfejlesztésének vagy korszerűsítésének tekinthető. |
| --- | --- |

(63)

A Bizottságnak ezért az a véleménye, hogy a gyártóberendezések Panamax hajók gazdaságos gyártásához való módosítása egy meglévő hajógyár továbbfejlesztésének vagy korszerűsítésének tekinthető.

| (64) | A beruházási projekt végrehajtása után az acéltermelés a 2005. évben elért 1 000 munkaóránkénti 32,6 t-ról 1 000 munkaóránként mintegy 38,2 t-ra fog növekedni. A beruházás ezért meglévő létesítmények termelékenységét növeli. A hajógyár kompenzált bruttó űrtartalomban mért kapacitása nem fog változni (11). Az acélfeldolgozás kapacitása a 2005. évi 56 000 t-ról a 2006. évben 64 000 t-ra fog növekedni. A Bizottság véleménye szerint az acélfeldolgozási kapacitás e növekedésénél a termelékenységnövekedés mellékhatásáról van szó, és az az elért termelékenységnövekedéshez képest nem aránytalan. |
| --- | --- |

(64)

A beruházási projekt végrehajtása után az acéltermelés a 2005. évben elért 1 000 munkaóránkénti 32,6 t-ról 1 000 munkaóránként mintegy 38,2 t-ra fog növekedni. A beruházás ezért meglévő létesítmények termelékenységét növeli. A hajógyár kompenzált bruttó űrtartalomban mért kapacitása nem fog változni (11). Az acélfeldolgozás kapacitása a 2005. évi 56 000 t-ról a 2006. évben 64 000 t-ra fog növekedni. A Bizottság véleménye szerint az acélfeldolgozási kapacitás e növekedésénél a termelékenységnövekedés mellékhatásáról van szó, és az az elért termelékenységnövekedéshez képest nem aránytalan.

| (65) | Ezért a Bizottság arra az eredményre jut, hogy ez a beruházási projekt összességében teljesíti a feltételeket, hogy a beruházásokat meglévő hajógyárak továbbfejlesztésébe vagy korszerűsítésébe történő beruházásoknak lehessen tekinteni, amelyek célja meglévő létesítmények termelékenységének növelése. A Bizottság továbbá tudomásul veszi, hogy a támogatás a regionális célú állami támogatásokra vonatkozó iránymutatásokban álló meghatározás szerinti támogatható költségekre korlátozott, és az érvényben lévő 22,5 %-os plafont betartja. |
| --- | --- |

(65)

Ezért a Bizottság arra az eredményre jut, hogy ez a beruházási projekt összességében teljesíti a feltételeket, hogy a beruházásokat meglévő hajógyárak továbbfejlesztésébe vagy korszerűsítésébe történő beruházásoknak lehessen tekinteni, amelyek célja meglévő létesítmények termelékenységének növelése. A Bizottság továbbá tudomásul veszi, hogy a támogatás a regionális célú állami támogatásokra vonatkozó iránymutatásokban álló meghatározás szerinti támogatható költségekre korlátozott, és az érvényben lévő 22,5 %-os plafont betartja.

VII.   ÖSSZEGZÉS

| (66) | A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a VWS-nek nyújtani tervezett regionális támogatás összhangban áll a hajógyártáshoz nyújtott támogatásokról szóló keretszabályban rögzített, regionális támogatásokra vonatkozó feltételekkel. A tervezett támogatás ezzel teljesíti a feltételeket, hogy azt a közös piaccal összeegyeztethetőnek lehessen minősíteni, |
| --- | --- |

(66)

A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a VWS-nek nyújtani tervezett regionális támogatás összhangban áll a hajógyártáshoz nyújtott támogatásokról szóló keretszabályban rögzített, regionális támogatásokra vonatkozó feltételekkel. A tervezett támogatás ezzel teljesíti a feltételeket, hogy azt a közös piaccal összeegyeztethetőnek lehessen minősíteni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Németország által a Volkswerft Stralsund javára nyújtani tervezett 4 200 500 EUR összegű állami támogatás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint a közös piaccal összeegyeztethető.

A 4 200 500 EUR összegű támogatást ezért a Bizottság engedélyezi.

2. cikk

Ennek a határozatnak a címzettje a Német Szövetségi Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 6-án.

a Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 90., 2006.4.13., 36. o.

1

(2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

2

(3)  HL L 124., 2003.5.20., 36. o.

3

(4)  Bizalmas információ, a továbbiakban is így jelölve: [...].

4

(5)  „Regionális gazdasági struktúra javítása” közösségi feladat, 34. keretterv; beruházási hozzájárulásról szóló 2005. évi törvény.

5

(6)  HL C 317., 2003.12.30., 11. o.

6

(7)  Twenty-foot equivalent unit (20 lábbal egyenértékű egység).

7

(8)  V.ö. az Európai Közösségek Bírósága C-730/79 sz. Philip Morris kontra Bizottság ügyben hozott ítéletével (EHBT [1980] 2671. o., 11. pont).

8

Philip Morris kontra Bizottság

(9)  V.ö. az Elsőfokú Bíróság T-23/98 sz. Alzetta kontra Bizottság ügyben hozott ítéletével (EHBT [2000] II-2319. o., 80. pont).

9

Alzetta kontra Bizottság

(10)  HL C 229., 2004.9.14., 5. o.

10

(11)  A kapacitás a 2005. évben 110 000 kompenzált bruttó űrtartalmat ért el, és a 2006. és 2007. évben körülbelül 108 000 kompenzált bruttó űrtartalom lesz (a gyártás közepesről nagy konténerszállító hajókra való átállítása után).

11

---

| 13.6.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 151/41 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 151/41

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. december 20.)

egy vállalati összefonódásnak a közös piaccal és az EGT-megállapodás működésével összeférhetőnek való nyilvánításáról

(Ügyszám: COMP/M.4215 – Glatfelter/Crompton Assets)

(az értesítés a C(2006) 6764. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/403/EK)

2006. december 20-án a Bizottság határozatot fogadott el egy, a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet (az összefonódás-ellenőrzési rendelet (1) és különösen e rendelet 8. cikkének (1) bekezdése szerinti összefonódás ügyében. A teljes határozat nem bizalmas jellegű változata az ügy hiteles nyelvén, valamint a Bizottság munkanyelvein megtalálható a Versenypolitikai Főigazgatóság internetes oldalán, a következő címen: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   ÖSSZEFOGLALÓ

| (1) | 2006. augusztus 16-án a Bizottság a 139/2004/EK rendelet 4. cikke szerint bejelentést kapott egy összefonódásról, amely során a P.H. Glatfelter Company (a továbbiakban: Glatfelter, Amerikai Egyesült Államok) eszközvásárlás útján kizárólagos irányítást szerzett a csődgondnokság alatt álló J.R. Crompton Ltd Lydney üzletága (a továbbiakban: Lydney üzletág, Egyesült Királyság) felett. |
| --- | --- |

(1)

2006. augusztus 16-án a Bizottság a 139/2004/EK rendelet 4. cikke szerint bejelentést kapott egy összefonódásról, amely során a P.H. Glatfelter Company (a továbbiakban: Glatfelter, Amerikai Egyesült Államok) eszközvásárlás útján kizárólagos irányítást szerzett a csődgondnokság alatt álló J.R. Crompton Ltd Lydney üzletága (a továbbiakban: Lydney üzletág, Egyesült Királyság) felett.

| (2) | Mind a Glatfelter, mind a Lydney üzletág nedves eljárással készült rostos anyagokból készít papír kávé- és teafiltereket. A Bizottság által végzett piacvizsgálat azt mutatta, hogy annak ellenére, hogy a bejelentő fél a kávé- és teafilterek gyártásához szükséges, nedves eljárással készült rostos anyagok világpiacán nagy részesedéssel rendelkezik, számos versenytárs veszi körül, különös tekintettel a brit Purico cégre, amely nemrégiben jelentősen növelte gyártási kapacitását Kínában. Ezenkívül a nedves eljárással készült rostos anyagokból előállított kávé és tea papírfilterekhez képest alternatívát jelentő termékeket gyártó versenytársak is korlátozzák a bejelentő fél árnövelési lehetőségeit. Ezért a bizottsági határozat kimondja, hogy az összefonódás nem akadályozza jelentősen a hatékony versenyt. |
| --- | --- |

(2)

Mind a Glatfelter, mind a Lydney üzletág nedves eljárással készült rostos anyagokból készít papír kávé- és teafiltereket. A Bizottság által végzett piacvizsgálat azt mutatta, hogy annak ellenére, hogy a bejelentő fél a kávé- és teafilterek gyártásához szükséges, nedves eljárással készült rostos anyagok világpiacán nagy részesedéssel rendelkezik, számos versenytárs veszi körül, különös tekintettel a brit Purico cégre, amely nemrégiben jelentősen növelte gyártási kapacitását Kínában. Ezenkívül a nedves eljárással készült rostos anyagokból előállított kávé és tea papírfilterekhez képest alternatívát jelentő termékeket gyártó versenytársak is korlátozzák a bejelentő fél árnövelési lehetőségeit. Ezért a bizottsági határozat kimondja, hogy az összefonódás nem akadályozza jelentősen a hatékony versenyt.

II.   A FELEK

| (3) | A Glatfelter cég speciális és összetett rostú papírok gyártására szakosodott, a New York-i tőzsdén jegyzett cég. A speciális papírok közé tartoznak a tapéták, speciális nyomtatópapírok stb. Leányvállalatain keresztül a Glatfelter nedves eljárással készült rostos anyagokat állít elő, melyből kávé- és teafiltereket és kávépárnákat, valamint egyéb speciális papírokat készítenek. |
| --- | --- |

(3)

A Glatfelter cég speciális és összetett rostú papírok gyártására szakosodott, a New York-i tőzsdén jegyzett cég. A speciális papírok közé tartoznak a tapéták, speciális nyomtatópapírok stb. Leányvállalatain keresztül a Glatfelter nedves eljárással készült rostos anyagokat állít elő, melyből kávé- és teafiltereket és kávépárnákat, valamint egyéb speciális papírokat készítenek.

| (4) | A Lydney üzletág a csődgondnokság alatt álló korábbi Crompton Ltd (a továbbiakban: Crompton, Egyesült Királyság) cégvagyonának része. A Crompton cég speciális papírokat és nedves eljárással készült rostos anyagokat gyártott, valamint vezető beszállító volt a tea- és kávéfilterek gyártása terén. A Crompton az alábbi három – összesen hat ferde szitás papírgépet üzemeltető – termelőüzemből állt: a három ferde szitás papírgéppel működő és polipropilén műszálakat előállító Lydney Mill, a két ferde szitás papírgéppel működő Simpson Clough Mill, és a Devon Valley Mill, ahol egy ferde és egy síkszitás gép található. |
| --- | --- |

(4)

A Lydney üzletág a csődgondnokság alatt álló korábbi Crompton Ltd (a továbbiakban: Crompton, Egyesült Királyság) cégvagyonának része. A Crompton cég speciális papírokat és nedves eljárással készült rostos anyagokat gyártott, valamint vezető beszállító volt a tea- és kávéfilterek gyártása terén. A Crompton az alábbi három – összesen hat ferde szitás papírgépet üzemeltető – termelőüzemből állt: a három ferde szitás papírgéppel működő és polipropilén műszálakat előállító Lydney Mill, a két ferde szitás papírgéppel működő Simpson Clough Mill, és a Devon Valley Mill, ahol egy ferde és egy síkszitás gép található.

III.   A TERVEZETT ÖSSZEFONÓDÁS

| (5) | Miután a Cromptonhoz az Egyesült Királyság által 2006. február 7-én indított fizetésképtelenségi eljárás során csődgondnokot rendelt ki a bíróság, a kinevezett gondnokok (a továbbiakban: a gondnokok) úgy döntöttek, hogy eladják a Crompton eszközállományát. Ennek megfelelően a gondnokok nyilvános eladást szerveztek. Több kezdeti irányadó ajánlat értékelése után a gondnokok a bejelentő fél állítása szerint úgy döntöttek, hogy a Glatfeltert és más cégeket felkérik, hogy tegyenek végleges ajánlatot. |
| --- | --- |

(5)

Miután a Cromptonhoz az Egyesült Királyság által 2006. február 7-én indított fizetésképtelenségi eljárás során csődgondnokot rendelt ki a bíróság, a kinevezett gondnokok (a továbbiakban: a gondnokok) úgy döntöttek, hogy eladják a Crompton eszközállományát. Ennek megfelelően a gondnokok nyilvános eladást szerveztek. Több kezdeti irányadó ajánlat értékelése után a gondnokok a bejelentő fél állítása szerint úgy döntöttek, hogy a Glatfeltert és más cégeket felkérik, hogy tegyenek végleges ajánlatot.

| (6) | 2006. március 9-én a Glatfelter brit leányvállalatán keresztül megvásárolta a Crompton Lydneyben (Gloucestershire, Egyesült Királyság) lévő termelőegysége eszközeinek többségét, beleértve a Lydney üzletág továbbviteléhez szükséges minden immateriális és tárgyi eszközt. Bizonyos szerződéseket és a Crompton székhelye által korábban végzett adminisztratív tevékenységeket azonban nem vettek át. Az ügylet tárgyát képező eszközök együttes megnevezése a „Lydney üzletág”. A Lydney üzletág Glatfelter általi felvásárlását érintő ügyletre e dokumentum a továbbiakban „Lydney ügyletként” hivatkozik. |
| --- | --- |

(6)

2006. március 9-én a Glatfelter brit leányvállalatán keresztül megvásárolta a Crompton Lydneyben (Gloucestershire, Egyesült Királyság) lévő termelőegysége eszközeinek többségét, beleértve a Lydney üzletág továbbviteléhez szükséges minden immateriális és tárgyi eszközt. Bizonyos szerződéseket és a Crompton székhelye által korábban végzett adminisztratív tevékenységeket azonban nem vettek át. Az ügylet tárgyát képező eszközök együttes megnevezése a „Lydney üzletág”. A Lydney üzletág Glatfelter általi felvásárlását érintő ügyletre e dokumentum a továbbiakban „Lydney ügyletként” hivatkozik.

| (7) | Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 22. cikke szerint a Bizottságnak tett beterjesztést követően a gondnokok felbontották a Simpson Clough üzletág vonatkozásában a Glatfelterrel kötött előszerződést. Ezt követően a biztosok 2006. júniusában a Puriconak adták el a Simpson Clough üzletágat. A Simpson Clough üzletághoz tartozik a Simpson Clough Mill és a Devon Valley Mill mellett a Crompton székhelye, a cégnévhez kötődő jogok, bizonyos szerződések és a Crompton egyesült államokbeli értékesítéssel foglalkozó leányvállalata. |
| --- | --- |

(7)

Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 22. cikke szerint a Bizottságnak tett beterjesztést követően a gondnokok felbontották a Simpson Clough üzletág vonatkozásában a Glatfelterrel kötött előszerződést. Ezt követően a biztosok 2006. júniusában a Puriconak adták el a Simpson Clough üzletágat. A Simpson Clough üzletághoz tartozik a Simpson Clough Mill és a Devon Valley Mill mellett a Crompton székhelye, a cégnévhez kötődő jogok, bizonyos szerződések és a Crompton egyesült államokbeli értékesítéssel foglalkozó leányvállalata.

IV.   AZ ÉRINTETT TERMÉKPIACOK

| (8) | A jelen ügy tárgyát a nedves eljárással készült rostos anyagok képezik. A nedves eljárással készült rostos anyagok természetes és/vagy szintetikus szálak keverékéből készült pórusos szövet vékony rétegei, amelyet ferde szitás papírgépekkel készítenek. A nedves eljárással készült rostos anyag nem szövetalapú rostból készült papír- vagy szövetszerű háló, amely módosított papírgyártási folyamat során keletkezik. |
| --- | --- |

(8)

A jelen ügy tárgyát a nedves eljárással készült rostos anyagok képezik. A nedves eljárással készült rostos anyagok természetes és/vagy szintetikus szálak keverékéből készült pórusos szövet vékony rétegei, amelyet ferde szitás papírgépekkel készítenek. A nedves eljárással készült rostos anyag nem szövetalapú rostból készült papír- vagy szövetszerű háló, amely módosított papírgyártási folyamat során keletkezik.

| (9) | A nedves eljárással készült rostos anyag tekintetében a Glatfelter és a Lydney üzletág tevékenységei között átfedés van a nedves eljárással készült rostos anyagból előállított tea- és kávéfilterek (tea- és kávéfilter, kávépárna) gyártási és eladási szegmensében. A ragasztószalag-alkalmazásokhoz felhasznált, nedves eljárással készült rostos anyag tekintetében is van átfedés a két cég tevékenysége között. |
| --- | --- |

(9)

A nedves eljárással készült rostos anyag tekintetében a Glatfelter és a Lydney üzletág tevékenységei között átfedés van a nedves eljárással készült rostos anyagból előállított tea- és kávéfilterek (tea- és kávéfilter, kávépárna) gyártási és eladási szegmensében. A ragasztószalag-alkalmazásokhoz felhasznált, nedves eljárással készült rostos anyag tekintetében is van átfedés a két cég tevékenysége között.

| (10) | A bejelentő fél elismerte, hogy az eltérő alkalmazások (pl. tea- és kávéfilterek, elem- és akkumulátorgyártáshoz használt ragasztószalag, kolbászbél, fedőréteg) keresleti oldalról nézve korlátozzák a nedves eljárással készült rostos anyag különböző típusai közötti helyettesíthetőséget. A kínálati oldalon azonban a helyettesíthetőség aránya magas, így a bejelentő fél érintett termékpiacként a nedves eljárással készült rostos anyag piacát jelölte meg. |
| --- | --- |

(10)

A bejelentő fél elismerte, hogy az eltérő alkalmazások (pl. tea- és kávéfilterek, elem- és akkumulátorgyártáshoz használt ragasztószalag, kolbászbél, fedőréteg) keresleti oldalról nézve korlátozzák a nedves eljárással készült rostos anyag különböző típusai közötti helyettesíthetőséget. A kínálati oldalon azonban a helyettesíthetőség aránya magas, így a bejelentő fél érintett termékpiacként a nedves eljárással készült rostos anyag piacát jelölte meg.

A tea- és kávéfilterek előállításához használt, nedves eljárással készült rostos anyag

| (11) | A tea- és kávéfilterek előállításához használt, nedves eljárással készült rostos anyag piacán végzett bizottsági vizsgálat eredményei szerint a termékspecifikáció miatt az ügyfelek nem vásárolnak olyan, nedves eljárással készült rostos anyagot, amelyet nem tea- és/vagy kávéfilter készítésére terveztek. Ennélfogva a keresleti oldalon korlátozott a helyettesíthetőség, mivel a nedves eljárással készült rostos anyagok egyes formáinak nagyon szigorú követelményeket kell teljesíteniük annak érdekében, hogy a papírfeldolgozó gépeken feldolgozhatók legyenek, valamint hogy megfeleljenek a végső felhasználás különleges termékkövetelményeinek (pl. porozitás, vastagság, rugalmasság, a jogszabályokban meghatározott szabványoknak való megfelelés). |
| --- | --- |

(11)

A tea- és kávéfilterek előállításához használt, nedves eljárással készült rostos anyag piacán végzett bizottsági vizsgálat eredményei szerint a termékspecifikáció miatt az ügyfelek nem vásárolnak olyan, nedves eljárással készült rostos anyagot, amelyet nem tea- és/vagy kávéfilter készítésére terveztek. Ennélfogva a keresleti oldalon korlátozott a helyettesíthetőség, mivel a nedves eljárással készült rostos anyagok egyes formáinak nagyon szigorú követelményeket kell teljesíteniük annak érdekében, hogy a papírfeldolgozó gépeken feldolgozhatók legyenek, valamint hogy megfeleljenek a végső felhasználás különleges termékkövetelményeinek (pl. porozitás, vastagság, rugalmasság, a jogszabályokban meghatározott szabványoknak való megfelelés).

| (12) | A kínálatoldali helyettesíthetőség tekintetében a bejelentő fél azt állítja, hogy az egyik célra készített, nedves eljárással készült rostos anyag gyártásáról egy másik célra készített, nedves eljárással készült rostos anyag gyártására való átállás többnyire nem igényel jelentős befektetést. Ezt a Bizottság által végzett piacvizsgálat nem erősítette meg. Néhány ferde szitás papírgép egy bizonyos mértékig valóban rugalmasan használható. A legtöbb ferde szitás papírgépet azonban adott használatra tervezték. Ennélfogva e gépek a legmegfelelőbben a nedves eljárással készült rostos anyag egy speciális változatának gyártására használhatók fel. Ennek következtében általában csak azok a ferde szitás papírgépek képesek tea- és kávéfilter előállítására szánt, nedves eljárással készült rostos anyag gyártására, amelyeket erre a célra terveztek. |
| --- | --- |

(12)

A kínálatoldali helyettesíthetőség tekintetében a bejelentő fél azt állítja, hogy az egyik célra készített, nedves eljárással készült rostos anyag gyártásáról egy másik célra készített, nedves eljárással készült rostos anyag gyártására való átállás többnyire nem igényel jelentős befektetést. Ezt a Bizottság által végzett piacvizsgálat nem erősítette meg. Néhány ferde szitás papírgép egy bizonyos mértékig valóban rugalmasan használható. A legtöbb ferde szitás papírgépet azonban adott használatra tervezték. Ennélfogva e gépek a legmegfelelőbben a nedves eljárással készült rostos anyag egy speciális változatának gyártására használhatók fel. Ennek következtében általában csak azok a ferde szitás papírgépek képesek tea- és kávéfilter előállítására szánt, nedves eljárással készült rostos anyag gyártására, amelyeket erre a célra terveztek.

| (13) | Még a tea- és kávéfilterhez szükséges, nedves eljárással készült rostos anyag gyártására alkalmas, de jelenleg nem azt készítő gépeken is jelentős befektetéseket kell végrehajtani annak érdekében, hogy képesek legyenek a tea- és kávéfilterek gyártásához szükséges, nedves eljárással készült rostos anyag előállítására. A ferde szitás papírgép átalakítása emellett időigényes is. |
| --- | --- |

(13)

Még a tea- és kávéfilterhez szükséges, nedves eljárással készült rostos anyag gyártására alkalmas, de jelenleg nem azt készítő gépeken is jelentős befektetéseket kell végrehajtani annak érdekében, hogy képesek legyenek a tea- és kávéfilterek gyártásához szükséges, nedves eljárással készült rostos anyag előállítására. A ferde szitás papírgép átalakítása emellett időigényes is.

| (14) | Zöldmezős beruházás esetén nagyobb befektetésre, és számottevően több időre lenne szükség. Az új, ferde szitás papírgépre fordított jelentős beruházás mellett szükség lenne értékesítési, műszaki támogatást nyújtó, valamint elosztó hálózat létrehozására. A piacvizsgálat azt is megmutatja, hogy a piaci forgalmazás előtt a tea- és kávéfilter előállításához szükséges, nedves eljárással készült rostos anyagot a legtöbb országban engedélyeztetni kell, az ügyfelek pedig kötelezően bevizsgálják gépeiken az anyagot. |
| --- | --- |

(14)

Zöldmezős beruházás esetén nagyobb befektetésre, és számottevően több időre lenne szükség. Az új, ferde szitás papírgépre fordított jelentős beruházás mellett szükség lenne értékesítési, műszaki támogatást nyújtó, valamint elosztó hálózat létrehozására. A piacvizsgálat azt is megmutatja, hogy a piaci forgalmazás előtt a tea- és kávéfilter előállításához szükséges, nedves eljárással készült rostos anyagot a legtöbb országban engedélyeztetni kell, az ügyfelek pedig kötelezően bevizsgálják gépeiken az anyagot.

| (15) | Ennélfogva a határozat kimondja, hogy a vonatkozó termékpiac a tea- és kávéfilter előállításához szükséges, nedves eljárással készült rostos anyag piaca. |
| --- | --- |

(15)

Ennélfogva a határozat kimondja, hogy a vonatkozó termékpiac a tea- és kávéfilter előállításához szükséges, nedves eljárással készült rostos anyag piaca.

Elem- és akkumulátorgyártáshoz használt ragasztószalag előállításához szükséges, nedves eljárással készült rostos anyag

| (16) | Az elem- és akkumulátorgyártáshoz használt ragasztószalag előállításához szükséges, nedves eljárással készült rostos anyag piacán a bizottsági vizsgálat azt mutatta, hogy kínálati oldalról létezik bizonyos fokú helyettesíthetőség. Mivel az elem- és akkumulátorgyártáshoz használt ragasztószalag előállításához szükséges, nedves eljárással készült rostos anyagnak nem kell megfelelnie az élelmiszerrel való érintkezés szabványának, az elem- és akkumulátorgyártáshoz használt ragasztószalag előállításához szükséges, nedves eljárással készült rostos anyagot előállító, ferde szitás papírgépek száma nem korlátozódik a tea- és kávéfilter vagy kolbászbél előállítására használt gépekre. A nedves eljárással készült rostos anyagból előállított tea- és kávéfilterek gyártására képes gépek többsége azonban képes elem- és akkumulátorgyártáshoz használt ragasztószalag előállítására is. A piacvizsgálat szerint az elem- és akkumulátorgyártáshoz használt ragasztószalag előállításához szükséges, nedves eljárással készült rostos anyagot olyan gépeken is előállítják, amelyek többek között porszívózsákok, ragasztószalagok és kolbászbél előállításához használt, nedves eljárással készült rostos anyagot készítenek. |
| --- | --- |

(16)

Az elem- és akkumulátorgyártáshoz használt ragasztószalag előállításához szükséges, nedves eljárással készült rostos anyag piacán a bizottsági vizsgálat azt mutatta, hogy kínálati oldalról létezik bizonyos fokú helyettesíthetőség. Mivel az elem- és akkumulátorgyártáshoz használt ragasztószalag előállításához szükséges, nedves eljárással készült rostos anyagnak nem kell megfelelnie az élelmiszerrel való érintkezés szabványának, az elem- és akkumulátorgyártáshoz használt ragasztószalag előállításához szükséges, nedves eljárással készült rostos anyagot előállító, ferde szitás papírgépek száma nem korlátozódik a tea- és kávéfilter vagy kolbászbél előállítására használt gépekre. A nedves eljárással készült rostos anyagból előállított tea- és kávéfilterek gyártására képes gépek többsége azonban képes elem- és akkumulátorgyártáshoz használt ragasztószalag előállítására is. A piacvizsgálat szerint az elem- és akkumulátorgyártáshoz használt ragasztószalag előállításához szükséges, nedves eljárással készült rostos anyagot olyan gépeken is előállítják, amelyek többek között porszívózsákok, ragasztószalagok és kolbászbél előállításához használt, nedves eljárással készült rostos anyagot készítenek.

| (17) | A határozat nem pontosította a termékpiac meghatározását, mivel a vonatkozó termékpiac leginkább szűkített leírása – elem- és akkumulátorgyártáshoz használt ragasztószalag előállításához használt, nedves eljárással készült rostos anyag – sem vezet a verseny jelentős akadályozásához. |
| --- | --- |

(17)

A határozat nem pontosította a termékpiac meghatározását, mivel a vonatkozó termékpiac leginkább szűkített leírása – elem- és akkumulátorgyártáshoz használt ragasztószalag előállításához használt, nedves eljárással készült rostos anyag – sem vezet a verseny jelentős akadályozásához.

V.   AZ ÉRINTETT FÖLDRAJZI PIACOK

| (18) | A bejelentő felek bejelentették, hogy az érintett piac globális méretű. |
| --- | --- |

(18)

A bejelentő felek bejelentették, hogy az érintett piac globális méretű.

A tea- és kávéfilterek előállításához használt, nedves eljárással készült rostos anyag

| (19) | A bizottsági piacvizsgálat megerősítette, hogy a tea- és kávéfilterek előállításához használt, nedves eljárással készült rostos anyag piaca globális. Ez a világméretű kereskedelmi mintáknak és a megfizethető szállítási költségeknek köszönhető. Továbbá új kapacitás (a ZPM-gép) jelent meg Kínában, amelyik versenyt jelenthet a többnyire az EGT területén működő gyártók számára. A tea- és kávéfilter előállításához szükséges, nedves eljárással készült rostos anyag gyártói és a világméretű tevékenységet folytató vásárlók többsége megerősíti ezeket a megállapításokat. |
| --- | --- |

(19)

A bizottsági piacvizsgálat megerősítette, hogy a tea- és kávéfilterek előállításához használt, nedves eljárással készült rostos anyag piaca globális. Ez a világméretű kereskedelmi mintáknak és a megfizethető szállítási költségeknek köszönhető. Továbbá új kapacitás (a ZPM-gép) jelent meg Kínában, amelyik versenyt jelenthet a többnyire az EGT területén működő gyártók számára. A tea- és kávéfilter előállításához szükséges, nedves eljárással készült rostos anyag gyártói és a világméretű tevékenységet folytató vásárlók többsége megerősíti ezeket a megállapításokat.

| (20) | Ennélfogva a határozat kimondja, hogy a tea- és kávéfilter előállításához szükséges, nedves eljárással készült rostos anyag piaca globális. |
| --- | --- |

(20)

Ennélfogva a határozat kimondja, hogy a tea- és kávéfilter előállításához szükséges, nedves eljárással készült rostos anyag piaca globális.

Elem- és akkumulátorgyártáshoz használt ragasztószalag előállításához szükséges, nedves eljárással készült rostos anyag

| (21) | Bár a vásárlók úgy nyilatkoztak, hogy az elem- és akkumulátorgyártáshoz használt ragasztószalag előállításához szükséges, nedves eljárással készült rostos anyagot az EGT-n belül vásárolják és dolgozzák fel, a piacvizsgálat megerősítette, hogy a jogszabályi követelmények nem gördítenek akadályt a világszintű kereskedelem elé. Az elem- és akkumulátorgyártáshoz használt ragasztószalag előállítói jellemzően a világ minden területére szállítanak. Az alacsony szállítási költségek a világpiac kialakulásának irányába mutatnak. A több vásárló által kifejezett, az import csökkentésére ösztönző félelem, nevezetesen a műszaki segítség hiánya, helyi értékesítési és műszaki támogató hálózat kiépítésével orvosolható. |
| --- | --- |

(21)

Bár a vásárlók úgy nyilatkoztak, hogy az elem- és akkumulátorgyártáshoz használt ragasztószalag előállításához szükséges, nedves eljárással készült rostos anyagot az EGT-n belül vásárolják és dolgozzák fel, a piacvizsgálat megerősítette, hogy a jogszabályi követelmények nem gördítenek akadályt a világszintű kereskedelem elé. Az elem- és akkumulátorgyártáshoz használt ragasztószalag előállítói jellemzően a világ minden területére szállítanak. Az alacsony szállítási költségek a világpiac kialakulásának irányába mutatnak. A több vásárló által kifejezett, az import csökkentésére ösztönző félelem, nevezetesen a műszaki segítség hiánya, helyi értékesítési és műszaki támogató hálózat kiépítésével orvosolható.

| (22) | Ennélfogva a határozat kimondja, hogy az elem- és akkumulátorgyártáshoz használt ragasztószalag előállításához szükséges, nedves eljárással készült rostos anyag földrajzi piaca globális. |
| --- | --- |

(22)

Ennélfogva a határozat kimondja, hogy az elem- és akkumulátorgyártáshoz használt ragasztószalag előállításához szükséges, nedves eljárással készült rostos anyag földrajzi piaca globális.

VI.   ÉRTÉKELÉS

A tea- és kávéfilterek előállításához használt, nedves eljárással készült rostos anyag

| (23) | A tea- és kávéfilterek előállításához használt, nedves eljárással készült rostos anyag globális piacán az összeolvadt jogi személyek eladási részesedése körülbelül 60–70 %-ot (Glatfelter 30–40 %, Lydney üzletág 20–30 %) tett ki 2005-ben. Mielőtt a Crompton csődgondnokság alá került, három fő versenytárs volt a piacon (Glatfelter, Crompton és Ahlstrom). A bejelentett ügylet végrehajtása után szintén három hiteles versenytárs lesz (Glatfelter, Purico és Ahlstrom). A Purico cég, a Crompton Simpson Clough-i és Devon Valley-i kapacitásainak, valamint a Crompton védjegyének a megszerzésén felül beindítja új, ZPM termelési kapacitását is Kínában, azaz a bejelentett ügylettel többé-kevésbé egyidőben lép a tea- és kávéfilter előállításához használt, nedves eljárással készült rostos anyag piacára. Az Ahlstrom világpiaci részesedése jelenleg megközelítőleg [10–30 %], a Puricoé megközelítőleg [10–30 %]. |
| --- | --- |

(23)

A tea- és kávéfilterek előállításához használt, nedves eljárással készült rostos anyag globális piacán az összeolvadt jogi személyek eladási részesedése körülbelül 60–70 %-ot (Glatfelter 30–40 %, Lydney üzletág 20–30 %) tett ki 2005-ben. Mielőtt a Crompton csődgondnokság alá került, három fő versenytárs volt a piacon (Glatfelter, Crompton és Ahlstrom). A bejelentett ügylet végrehajtása után szintén három hiteles versenytárs lesz (Glatfelter, Purico és Ahlstrom). A Purico cég, a Crompton Simpson Clough-i és Devon Valley-i kapacitásainak, valamint a Crompton védjegyének a megszerzésén felül beindítja új, ZPM termelési kapacitását is Kínában, azaz a bejelentett ügylettel többé-kevésbé egyidőben lép a tea- és kávéfilter előállításához használt, nedves eljárással készült rostos anyag piacára. Az Ahlstrom világpiaci részesedése jelenleg megközelítőleg [10–30 %], a Puricoé megközelítőleg [10–30 %].

| (24) | A magas piaci részesedés és az összeolvadás utáni vállalkozás kapacitásának jelentős növekedése piaci erejének jele. A bejelentő fél árnövelési képességét azonban számos versenytárs, különösen a Purico akadályozza majd. A Simpson Clough-i és Devon Valley-i üzemek felvásárlásával a Purico az ügyfelek tekintetében (beleértve a világszinten tevékenykedőket is) elérte az elismert beszállítói pozíciót és annak előnyeit. A Cromptontól megszerzett vagyon és a technika jelenlegi állását képviselő ZPM-üzem Kínában kifejezetten előnyös pozíciót biztosít a Puriconak, hogy ZPM termelésének segítségével hatékonyan vehesse fel a versenyt a tea- és kávéfilter előállításához használt, nedves eljárással készült rostos anyag gyártása terén. Amint azt a piacvizsgálat megerősítette, ez a gép jelentősen megnöveli a versenyt az európai gyártók számára, mivel jelenleg évente körülbelül 1–10 kt, a Simpson Clough termékeivel azonos termék – azaz elsősorban tea- és kávéfilter előállításához használt, nedves eljárással készült rostos anyag – előállítására képes. |
| --- | --- |

(24)

A magas piaci részesedés és az összeolvadás utáni vállalkozás kapacitásának jelentős növekedése piaci erejének jele. A bejelentő fél árnövelési képességét azonban számos versenytárs, különösen a Purico akadályozza majd. A Simpson Clough-i és Devon Valley-i üzemek felvásárlásával a Purico az ügyfelek tekintetében (beleértve a világszinten tevékenykedőket is) elérte az elismert beszállítói pozíciót és annak előnyeit. A Cromptontól megszerzett vagyon és a technika jelenlegi állását képviselő ZPM-üzem Kínában kifejezetten előnyös pozíciót biztosít a Puriconak, hogy ZPM termelésének segítségével hatékonyan vehesse fel a versenyt a tea- és kávéfilter előállításához használt, nedves eljárással készült rostos anyag gyártása terén. Amint azt a piacvizsgálat megerősítette, ez a gép jelentősen megnöveli a versenyt az európai gyártók számára, mivel jelenleg évente körülbelül 1–10 kt, a Simpson Clough termékeivel azonos termék – azaz elsősorban tea- és kávéfilter előállításához használt, nedves eljárással készült rostos anyag – előállítására képes.

| (25) | Ezenkívül, amennyiben a bejelentő fél növelné az árakat vagy csökkentené a tea- és kávéfilter előállításához használt, nedves eljárással készült rostos anyag termelését, az Ahlstrom növelhetné a termelést. Amennyiben a Glatfelter jelentősen növelné az árakat, azaz a tea- és kávéfilter előállításához használt, nedves eljárással készült rostos anyag jövedelmezősége valószínűleg nőne az Ahlstrom számára, az Ahlstrom változtathatja a kapacitást vagy kapacitásnövelésbe ruházhat be egy már meglévő gép átalakításával, vagy egy használt gép megvásárlásával és átalakításával. Az Ahlstromnál megvan az ilyen gép átalakításához és működtetéséhez szükséges szakismeret és technológia. Az Ahlstrom már elosztó és értékesítési hálózattal is rendelkezik. |
| --- | --- |

(25)

Ezenkívül, amennyiben a bejelentő fél növelné az árakat vagy csökkentené a tea- és kávéfilter előállításához használt, nedves eljárással készült rostos anyag termelését, az Ahlstrom növelhetné a termelést. Amennyiben a Glatfelter jelentősen növelné az árakat, azaz a tea- és kávéfilter előállításához használt, nedves eljárással készült rostos anyag jövedelmezősége valószínűleg nőne az Ahlstrom számára, az Ahlstrom változtathatja a kapacitást vagy kapacitásnövelésbe ruházhat be egy már meglévő gép átalakításával, vagy egy használt gép megvásárlásával és átalakításával. Az Ahlstromnál megvan az ilyen gép átalakításához és működtetéséhez szükséges szakismeret és technológia. Az Ahlstrom már elosztó és értékesítési hálózattal is rendelkezik.

| (26) | Végezetül más beszállítók, akik képesek a tea- és kávéfilter előállításához használt, nedves eljárással készült rostos anyag gyártására, szintén növelik a Glatfelterre nehezedő verseny-nyomást. Ők egyelőre nem mind képesek nedves eljárással készült, kétrétegű rostos anyag előállítására, valamint úgy tűnik, hogy a nagyobb vásárlóknál alacsonyabb minőségi szabványokkal rendelkező kisebb ügyfeleket célozzák meg. Ha azonban ezek a beszállítók kifejlesztik a kávé- és teafilter előállításához használt, nedves eljárással készült rostos anyagot gyártó kapacitásukat, akkor megcélozhatnak nagyobb vásárlókat is. Ezenkívül a nagyobb vásárlók megcélzása nélkül is képesek lesznek eladási mennyiségük növelésére, amivel csökkentik a tea- és kávéfiltereket előállító más gyártók eladási arányát, így a Glatfelter képtelenné válik árainak emelésére vagy kibocsátásának csökkentésére. |
| --- | --- |

(26)

Végezetül más beszállítók, akik képesek a tea- és kávéfilter előállításához használt, nedves eljárással készült rostos anyag gyártására, szintén növelik a Glatfelterre nehezedő verseny-nyomást. Ők egyelőre nem mind képesek nedves eljárással készült, kétrétegű rostos anyag előállítására, valamint úgy tűnik, hogy a nagyobb vásárlóknál alacsonyabb minőségi szabványokkal rendelkező kisebb ügyfeleket célozzák meg. Ha azonban ezek a beszállítók kifejlesztik a kávé- és teafilter előállításához használt, nedves eljárással készült rostos anyagot gyártó kapacitásukat, akkor megcélozhatnak nagyobb vásárlókat is. Ezenkívül a nagyobb vásárlók megcélzása nélkül is képesek lesznek eladási mennyiségük növelésére, amivel csökkentik a tea- és kávéfiltereket előállító más gyártók eladási arányát, így a Glatfelter képtelenné válik árainak emelésére vagy kibocsátásának csökkentésére.

| (27) | A Bizottság úgy találta, hogy kismértékben fokozzák a versenyt a tea- és kávéfilter előállításához használt, nedves eljárással készült rostos anyag alternatíváját képező egyéb anyagok is (pl. nemszőtt textíliák és nylon). Bár jelenleg nem várható, hogy ezek az alternatív anyagok jelentős mértékben helyettesítenék a nedves eljárással készült rostos anyagot, a vásárlói kereslet egy része a jövőben várhatóan az alternatív anyagok felé fordul, további kapacitást szabadítva fel a tea- és kávéfilter előállításához használt, nedves eljárással készült rostos anyag piacán, ezáltal akadályozva a bejelentő fél képességét piaci ereje demonstrálására és áremelésre. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság úgy találta, hogy kismértékben fokozzák a versenyt a tea- és kávéfilter előállításához használt, nedves eljárással készült rostos anyag alternatíváját képező egyéb anyagok is (pl. nemszőtt textíliák és nylon). Bár jelenleg nem várható, hogy ezek az alternatív anyagok jelentős mértékben helyettesítenék a nedves eljárással készült rostos anyagot, a vásárlói kereslet egy része a jövőben várhatóan az alternatív anyagok felé fordul, további kapacitást szabadítva fel a tea- és kávéfilter előállításához használt, nedves eljárással készült rostos anyag piacán, ezáltal akadályozva a bejelentő fél képességét piaci ereje demonstrálására és áremelésre.

| (28) | Ennélfogva a határozat kimondja, hogy nem valószínű az egyoldalúság bekövetkezése, mivel a bejelentő felet számos erős versenytárs, illetve bizonyos mértékig alternatív anyagok akadályozzák az áremelésben. Az összehangolt hatások tekintetében a határozat kimondja, hogy a piaci szerkezet, a vásárlók reakciója, illetve a jelenlegi és potenciális versenytársak reakciójának alapos vizsgálata alapján ilyen hatások előfordulása nem valószínű. |
| --- | --- |

(28)

Ennélfogva a határozat kimondja, hogy nem valószínű az egyoldalúság bekövetkezése, mivel a bejelentő felet számos erős versenytárs, illetve bizonyos mértékig alternatív anyagok akadályozzák az áremelésben. Az összehangolt hatások tekintetében a határozat kimondja, hogy a piaci szerkezet, a vásárlók reakciója, illetve a jelenlegi és potenciális versenytársak reakciójának alapos vizsgálata alapján ilyen hatások előfordulása nem valószínű.

Elem- és akkumulátorgyártáshoz használt ragasztószalag előállításához szükséges, nedves eljárással készült rostos anyag

| (29) | A bizottsági vizsgálat úgy találja, hogy az elem- és akkumulátorgyártáshoz használt ragasztószalag piaci szegmensében alacsony kereslet párosul a nedves eljárással készült rostos anyagot gyártó más cégek magas potenciális kínálatával és koncentrált kereslettel, valamint hogy az összeolvadt entitás piaci részesedése alacsony lenne. Ennek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tervezett ügylet nem akadályozza majd a versenyt. |
| --- | --- |

(29)

A bizottsági vizsgálat úgy találja, hogy az elem- és akkumulátorgyártáshoz használt ragasztószalag piaci szegmensében alacsony kereslet párosul a nedves eljárással készült rostos anyagot gyártó más cégek magas potenciális kínálatával és koncentrált kereslettel, valamint hogy az összeolvadt entitás piaci részesedése alacsony lenne. Ennek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tervezett ügylet nem akadályozza majd a versenyt.

| (30) | 2006. december 6-án, az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 146. ülése kedvező véleményt adott a határozattervezettel kapcsolatban, és jóváhagyta a határozat elfogadását. |
| --- | --- |

(30)

2006. december 6-án, az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 146. ülése kedvező véleményt adott a határozattervezettel kapcsolatban, és jóváhagyta a határozat elfogadását.

VII.   KÖVETKEZTETÉS

| (31) | A határozat arra a következtetésre jut, hogy a tervezett összefonódás nem akadályozza jelentősen a közös piacon vagy annak jelentős részén zajló hatékony versenyt, különösen nem piaci erőfölény létrehozásával vagy erősítésével. Ennélfogva a határozat – az összefonódás-ellenőrzési rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével, valamint 8. cikkének (1) bekezdésével, illetve az EGT-megállapodás 57. cikkével összhangban – az összefonódást a közös piaccal és az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Emiatt úgy tekintik, hogy a Bizottság szóbeli eljárás keretében: tudomásul vette a tanácsadó bizottság 2006. december 6-i véleményét; tudomásul vette a meghallgató tisztviselő ebben az ügyben készített zárójelentését; és elfogadta a csatolt angol nyelvű (az ügy hiteles nyelvén készült) határozatot. |
| --- | --- |

(31)

A határozat arra a következtetésre jut, hogy a tervezett összefonódás nem akadályozza jelentősen a közös piacon vagy annak jelentős részén zajló hatékony versenyt, különösen nem piaci erőfölény létrehozásával vagy erősítésével. Ennélfogva a határozat – az összefonódás-ellenőrzési rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével, valamint 8. cikkének (1) bekezdésével, illetve az EGT-megállapodás 57. cikkével összhangban – az összefonódást a közös piaccal és az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Emiatt úgy tekintik, hogy a Bizottság szóbeli eljárás keretében: tudomásul vette a tanácsadó bizottság 2006. december 6-i véleményét; tudomásul vette a meghallgató tisztviselő ebben az ügyben készített zárójelentését; és elfogadta a csatolt angol nyelvű (az ügy hiteles nyelvén készült) határozatot.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 13.6.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 151/45 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 151/45

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. június 12.)

a novaluron új hatóanyagra vonatkozó ideiglenes engedélyek tagállamok által történő meghosszabbításának engedélyezéséről

(az értesítés a C(2007) 2454. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/404/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8. cikke (1) bekezdésének negyedik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Makhteshim Agan Ltd. 2001. márciusában kérelmet nyújtott be az Egyesült Királysághoz a novaluron hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételére vonatkozóan. A 2001/861/EK bizottsági határozat (2) megerősítette, hogy a benyújtott dokumentáció hiánytalan, és elvben megfelel az irányelv II. és III. mellékletében foglalt adat- és információszolgáltatási követelményeknek. |
| --- | --- |

(1)

A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Makhteshim Agan Ltd. 2001. márciusában kérelmet nyújtott be az Egyesült Királysághoz a novaluron hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételére vonatkozóan. A 2001/861/EK bizottsági határozat (2) megerősítette, hogy a benyújtott dokumentáció hiánytalan, és elvben megfelel az irányelv II. és III. mellékletében foglalt adat- és információszolgáltatási követelményeknek.

| (2) | A dokumentáció teljességének megerősítésére azért volt szükség, mert így azt részletesebben meg lehetett vizsgálni, a tagállamok pedig úgy adhattak ki legfeljebb három évre szóló ideiglenes engedélyeket a szóban forgó hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerekre, hogy közben eleget tettek a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek és különösen annak a feltételnek, hogy az irányelvben meghatározott követelményeket figyelembe véve részletesen értékelni kell a hatóanyagot és a növényvédő szert. |
| --- | --- |

(2)

A dokumentáció teljességének megerősítésére azért volt szükség, mert így azt részletesebben meg lehetett vizsgálni, a tagállamok pedig úgy adhattak ki legfeljebb három évre szóló ideiglenes engedélyeket a szóban forgó hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerekre, hogy közben eleget tettek a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek és különösen annak a feltételnek, hogy az irányelvben meghatározott követelményeket figyelembe véve részletesen értékelni kell a hatóanyagot és a növényvédő szert.

| (3) | A 91/414/EGK irányelv 6. cikke (2) és (4) bekezdésében szereplő rendelkezésekkel összhangban megtörtént e hatóanyag emberi egészségre és környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálata a kérelmező által javasolt felhasználási módok tekintetében. 2005. szeptember 19-én a referens tagállam az értékelőjelentés-tervezetet benyújtotta a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(3)

A 91/414/EGK irányelv 6. cikke (2) és (4) bekezdésében szereplő rendelkezésekkel összhangban megtörtént e hatóanyag emberi egészségre és környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálata a kérelmező által javasolt felhasználási módok tekintetében. 2005. szeptember 19-én a referens tagállam az értékelőjelentés-tervezetet benyújtotta a Bizottsághoz.

| (4) | Miután a referens tagállam benyújtotta az értékelőjelentés-tervezetet, szükségesnek bizonyult, hogy a kérelmezőtől további információt kérjenek, majd a kapott információt a referens tagállammal megvizsgáltassák és értékeltessék. Ezért a dokumentáció vizsgálata még folyamatban van, értékelését pedig nem lehet befejezni a 91/414/EGK irányelvben előírt határidőre. |
| --- | --- |

(4)

Miután a referens tagállam benyújtotta az értékelőjelentés-tervezetet, szükségesnek bizonyult, hogy a kérelmezőtől további információt kérjenek, majd a kapott információt a referens tagállammal megvizsgáltassák és értékeltessék. Ezért a dokumentáció vizsgálata még folyamatban van, értékelését pedig nem lehet befejezni a 91/414/EGK irányelvben előírt határidőre.

| (5) | Mivel az értékelés során mindeddig nem merült fel semmi, ami komoly aggodalomra adna okot, indokolt, hogy a tagállamok – a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének rendelkezéseivel összhangban – 24 hónappal meghosszabbíthassák a szóban forgó hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerekre kiadott ideiglenes engedélyeket, hogy ezáltal lehetővé váljék a dokumentáció további vizsgálata. Várhatóan 24 hónapon belül be fog fejeződni a novaluronnak az I. mellékletbe történő lehetséges felvételére vonatkozó értékelési és döntéshozatali folyamat. |
| --- | --- |

(5)

Mivel az értékelés során mindeddig nem merült fel semmi, ami komoly aggodalomra adna okot, indokolt, hogy a tagállamok – a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének rendelkezéseivel összhangban – 24 hónappal meghosszabbíthassák a szóban forgó hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerekre kiadott ideiglenes engedélyeket, hogy ezáltal lehetővé váljék a dokumentáció további vizsgálata. Várhatóan 24 hónapon belül be fog fejeződni a novaluronnak az I. mellékletbe történő lehetséges felvételére vonatkozó értékelési és döntéshozatali folyamat.

| (6) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A tagállamok az e határozat elfogadásának időpontjától számított 24 hónapot meg nem haladó időtartamra meghosszabbíthatják a novaluront tartalmazó növényvédő szerek ideiglenes engedélyeit.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2007. június 12-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o. A legutóbb a 2007/31/EK bizottsági irányelvvel (HL L 140., 2007.6.1., 44. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 321., 2001.12.6., 34. o.

2

---

III Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 13.6.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 151/46 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 151/46

---

A TANÁCS 2007/405/KKBP EGYÜTTES FELLÉPÉSE

(2007. június 12.)

az Európai Uniónak a Kongói Demokratikus Köztársaság biztonsági ágazatának reformja keretében folytatott rendfenntartó missziórjáról és annak a kongói igazságszolgáltatással való viszonyáról (EUPOL RD Congo)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 14. cikkére és 25. cikkének harmadik bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Kongói Demokratikus Köztársaság kormányának hivatalos felkérése nyomán a Tanács 2004. december 9-én elfogadta az Európai Uniónak az Integrált Rendőri Egységre vonatkozó kinshasai (KDK) rendőri missziójáról (EUPOL „Kinshasa”) szóló 2004/847/KKBP együttes fellépést (1), amely Integrált Rendőri Egység létrehozásáról a 2002. december 17-én Pretóriában aláírt, a Kongói Demokratikus Köztársaságban történő átmenetről szóló globális és mindent magában foglaló megállapodás, valamint a 2003. június 29-i, a biztonságról és a hadseregről szóló nyilatkozat rendelkezett. |
| --- | --- |

(1)

A Kongói Demokratikus Köztársaság kormányának hivatalos felkérése nyomán a Tanács 2004. december 9-én elfogadta az Európai Uniónak az Integrált Rendőri Egységre vonatkozó kinshasai (KDK) rendőri missziójáról (EUPOL „Kinshasa”) szóló 2004/847/KKBP együttes fellépést (1), amely Integrált Rendőri Egység létrehozásáról a 2002. december 17-én Pretóriában aláírt, a Kongói Demokratikus Köztársaságban történő átmenetről szóló globális és mindent magában foglaló megállapodás, valamint a 2003. június 29-i, a biztonságról és a hadseregről szóló nyilatkozat rendelkezett.

| (2) | A KDK alkotmányának 2006. február 18-i kihirdetését követően a 2006-ban tartott választások az átmeneti folyamat végét jelentették, és utat nyitottak a 2007-es kormányalakítás előtt. A kormányprogram többek között a biztonsági ágazat átfogó reformját, valamint a rendőrség, a fegyveres erők és az igazságszolgáltatás területét érintő nemzeti koncepció kialakítását és kiemelt reformintézkedéseket irányoz elő. |
| --- | --- |

(2)

A KDK alkotmányának 2006. február 18-i kihirdetését követően a 2006-ban tartott választások az átmeneti folyamat végét jelentették, és utat nyitottak a 2007-es kormányalakítás előtt. A kormányprogram többek között a biztonsági ágazat átfogó reformját, valamint a rendőrség, a fegyveres erők és az igazságszolgáltatás területét érintő nemzeti koncepció kialakítását és kiemelt reformintézkedéseket irányoz elő.

| (3) | Az Egyesült Nemzetek Szervezete a Biztonsági Tanács több határozata révén megerősítette, hogy támogatja a biztonsági ágazat reformját, és az Egyesült Nemzetek Szervezetének a KDK-ban folytatott MONUC nevű missziójával hozzájárul az ország biztonságához és stabilitásához. 2007. május 15-én az Egyesült Nemzetek Szervezetének Biztonsági Tanácsa elfogadta az 1756 (2007) sz. határozatot, amely meghosszabbítja a MONUC megbízatását, és lehetővé teszi számára, hogy a többi nemzetközi partnerrel, többek között az Európai Unióval (EU) szoros együttműködésben hozzájáruljon a kormány támogatását célzó erőfeszítésekhez a biztonsági ágazat reformjának kezdeti, tervezési folyamata során. |
| --- | --- |

(3)

Az Egyesült Nemzetek Szervezete a Biztonsági Tanács több határozata révén megerősítette, hogy támogatja a biztonsági ágazat reformját, és az Egyesült Nemzetek Szervezetének a KDK-ban folytatott MONUC nevű missziójával hozzájárul az ország biztonságához és stabilitásához. 2007. május 15-én az Egyesült Nemzetek Szervezetének Biztonsági Tanácsa elfogadta az 1756 (2007) sz. határozatot, amely meghosszabbítja a MONUC megbízatását, és lehetővé teszi számára, hogy a többi nemzetközi partnerrel, többek között az Európai Unióval (EU) szoros együttműködésben hozzájáruljon a kormány támogatását célzó erőfeszítésekhez a biztonsági ágazat reformjának kezdeti, tervezési folyamata során.

| (4) | Az EU folyamatos támogatást nyújtott a KDK-beli átmeneti folyamathoz és a biztonsági ágazat reformjához, többek között három, a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) keretében folytatott művelet, az EUSEC RD Congo (2) az EUPOL Kinshasa és az EUFOR RD Congo (3) művelet létrehozása útján. |
| --- | --- |

(4)

Az EU folyamatos támogatást nyújtott a KDK-beli átmeneti folyamathoz és a biztonsági ágazat reformjához, többek között három, a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) keretében folytatott művelet, az EUSEC RD Congo (2) az EUPOL Kinshasa és az EUFOR RD Congo (3) művelet létrehozása útján.

| (5) | Az EU tudatában van a különböző elindított kezdeményezéseket összefogó átfogó megközelítés jelentőségének, ezért a Tanács 2006. szeptember 15-i ülésén elfogadott következtetéseiben jelezte, hogy az Egyesült Nemzetek Szervezetével szorosan együttműködve készen áll arra, hogy a kongói hatóságok e területen való támogatása céljából összehangolja a nemzetközi közösség által a biztonsági ágazat területén tett erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

(5)

Az EU tudatában van a különböző elindított kezdeményezéseket összefogó átfogó megközelítés jelentőségének, ezért a Tanács 2006. szeptember 15-i ülésén elfogadott következtetéseiben jelezte, hogy az Egyesült Nemzetek Szervezetével szorosan együttműködve készen áll arra, hogy a kongói hatóságok e területen való támogatása céljából összehangolja a nemzetközi közösség által a biztonsági ágazat területén tett erőfeszítéseket.

| (6) | Ebben az összefüggésben a Tanács Főtitkársága és a Bizottság szolgálatai 2006. októberében és 2007. márciusában a kongói hatóságokkal egyeztetve a biztonsági ágazat reformja terén átfogó EU-s megközelítés kialakítása érdekében két értékelő missziót hajtottak végre a KDK-ban. |
| --- | --- |

(6)

Ebben az összefüggésben a Tanács Főtitkársága és a Bizottság szolgálatai 2006. októberében és 2007. márciusában a kongói hatóságokkal egyeztetve a biztonsági ágazat reformja terén átfogó EU-s megközelítés kialakítása érdekében két értékelő missziót hajtottak végre a KDK-ban.

| (7) | A Tanács 2006. december 7-én elfogadta a 2004/847/KKBP együttes fellépés módosításáról és meghosszabbításáról szóló 2006/913/KKBP együttes fellépést. A 2007. június 30-ig szóló új megbízatás azt is lehetővé tette az EUPOL „Kinshasa” számára, hogy az EUSEC RD Congo misszióval összekapcsolódva a kongói biztonsági ágazat reformfolyamatának megkönnyítése érdekében fokozza a kongói rendőrség melletti tanácsadói szerepét. |
| --- | --- |

(7)

A Tanács 2006. december 7-én elfogadta a 2004/847/KKBP együttes fellépés módosításáról és meghosszabbításáról szóló 2006/913/KKBP együttes fellépést. A 2007. június 30-ig szóló új megbízatás azt is lehetővé tette az EUPOL „Kinshasa” számára, hogy az EUSEC RD Congo misszióval összekapcsolódva a kongói biztonsági ágazat reformfolyamatának megkönnyítése érdekében fokozza a kongói rendőrség melletti tanácsadói szerepét.

| (8) | 2007. május 14-én a Tanács jóváhagyott egy, a KDK biztonsági ágazatának reformjával és ennek a kongói igazságszolgáltatással való viszonyával kapcsolatos, az Európai Biztonsági és Védelmi Politika keretében folytatandó rendfenntartó misszióra vonatkozó műveleti koncepciót EUPOL RD Congo elnevezéssel. E koncepció értelmében az EUPOL Kinshasa tevékenységének vége, valamint az EUPOL RD Congo tevékenységének kezdete között nem lesz szakadás. |
| --- | --- |

(8)

2007. május 14-én a Tanács jóváhagyott egy, a KDK biztonsági ágazatának reformjával és ennek a kongói igazságszolgáltatással való viszonyával kapcsolatos, az Európai Biztonsági és Védelmi Politika keretében folytatandó rendfenntartó misszióra vonatkozó műveleti koncepciót EUPOL RD Congo elnevezéssel. E koncepció értelmében az EUPOL Kinshasa tevékenységének vége, valamint az EUPOL RD Congo tevékenységének kezdete között nem lesz szakadás.

| (9) | Ugyanazzal a dátummal a Tanács általános felülvizsgált koncepciót hagyott jóvá a KDK biztonsági ágazatának reformja keretében tanács- és segítségnyújtási misszió, EUSEC RD Congo folytatásáról. |
| --- | --- |

(9)

Ugyanazzal a dátummal a Tanács általános felülvizsgált koncepciót hagyott jóvá a KDK biztonsági ágazatának reformja keretében tanács- és segítségnyújtási misszió, EUSEC RD Congo folytatásáról.

| (10) | A két, az EUSEC RD Congo és az EUPOL RD Congo misszió közötti szinergiát támogató intézkedéseket előnyben kellene részesíteni, figyelemmel a két misszió esetleges egyetlen misszióvá való átalakulására. |
| --- | --- |

(10)

A két, az EUSEC RD Congo és az EUPOL RD Congo misszió közötti szinergiát támogató intézkedéseket előnyben kellene részesíteni, figyelemmel a két misszió esetleges egyetlen misszióvá való átalakulására.

| (11) | A KDK-ban folytatott EU-s tevékenységek összehangoltságának növelése céljából – elsősorban megfelelő megállapodások révén – a különböző EU-s szereplők között Kinshasában és Brüsszelben egyaránt a lehető legszorosabb koordinációt kell biztosítani. Az Afrikai Nagy Tavak régiójáért felelős EU-s különleges képviselőnek (EUKK) – tekintettel megbízatására – e vonatkozásban központi szerepet kell betöltenie. |
| --- | --- |

(11)

A KDK-ban folytatott EU-s tevékenységek összehangoltságának növelése céljából – elsősorban megfelelő megállapodások révén – a különböző EU-s szereplők között Kinshasában és Brüsszelben egyaránt a lehető legszorosabb koordinációt kell biztosítani. Az Afrikai Nagy Tavak régiójáért felelős EU-s különleges képviselőnek (EUKK) – tekintettel megbízatására – e vonatkozásban központi szerepet kell betöltenie.

| (12) | 2007. február 15-én a Tanács elfogadta Roeland VAN DE GEER-nak az Európai Uniónak az Afrikai Nagy Tavak régiójáért felelős új különleges képviselőjeként történő kinevezéséről szóló 2007/112/KKBP együttes fellépést (4). |
| --- | --- |

(12)

2007. február 15-én a Tanács elfogadta Roeland VAN DE GEER-nak az Európai Uniónak az Afrikai Nagy Tavak régiójáért felelős új különleges képviselőjeként történő kinevezéséről szóló 2007/112/KKBP együttes fellépést (4).

| (13) | 2007. május 11-én a főtitkár/főképviselő levelet intézett a kongói hatóságokhoz, amelyben egyrészt tudatta, hogy az EU kész tovább folytatni és elmélyíteni jelenlegi elkötelezettségét a biztonsági ágazat reformjának területén, másrészt annak érdekében, hogy a kongói hatóságoktól hivatalos hozzájárulást kapjon. 2007. június 2-i keltezésű levelükben a kongói hatóságok hivatalosan elfogadták az EU felajánlását, és felkérték azt, hogy e célból telepítsen missziót. |
| --- | --- |

(13)

2007. május 11-én a főtitkár/főképviselő levelet intézett a kongói hatóságokhoz, amelyben egyrészt tudatta, hogy az EU kész tovább folytatni és elmélyíteni jelenlegi elkötelezettségét a biztonsági ágazat reformjának területén, másrészt annak érdekében, hogy a kongói hatóságoktól hivatalos hozzájárulást kapjon. 2007. június 2-i keltezésű levelükben a kongói hatóságok hivatalosan elfogadták az EU felajánlását, és felkérték azt, hogy e célból telepítsen missziót.

| (14) | Szükséges lenne, hogy az Európai Tanács által meghatározott általános iránymutatásoknak megfelelően a projektben harmadik államok is részt vegyenek. |
| --- | --- |

(14)

Szükséges lenne, hogy az Európai Tanács által meghatározott általános iránymutatásoknak megfelelően a projektben harmadik államok is részt vegyenek.

| (15) | A misszió megbízatását olyan biztonsági helyzetben valósítja meg, amely rosszabbodhat és veszélyt jelenthet a KKBP-nek a Szerződés 11. cikkében megállapított célkitűzéseire nézve, |
| --- | --- |

(15)

A misszió megbízatását olyan biztonsági helyzetben valósítja meg, amely rosszabbodhat és veszélyt jelenthet a KKBP-nek a Szerződés 11. cikkében megállapított célkitűzéseire nézve,

ELFOGADTA EZT AZ EGYÜTTES FELLÉPÉST:

1. cikk

Feladatmeghatározás

(1)   Az Európai Unió (EU) egy tanács-, segítségnyújtási és nyomonkövetési missziót vezet a Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK) biztonsági ágazatának reformja keretében EUROPOL RD Congo elnevezéssel a rendőrségnek a kongói igazságszolgáltatással való viszonyának megreformálását és átalakítását célzó kongói erőfeszítésekhez történő hozzájárulás érdekében. A misszió – az emberi jogokkal, a nemzetközi humanitárius joggal, a demokratikus normákkal, valamint a közügyek megfelelő kezelése, az átláthatóság és a jogállamiság alapelveivel összeférő politikák előmozdítását szem előtt tartva – közvetlenül, valamint a rendőrségi reform lebonyolítási bizottságán és az igazságszolgáltatási vegyes bizottságon keresztül tanácsot és segítséget nyújt a biztonságért felelős illetékes kongói hatóságoknak.

(2)   A misszió a 2. cikkben előírt megbízatásnak megfelelően fejti ki tevékenységét.

2. cikk

Megbízatás

(1)   A misszió támogatni fogja a biztonsági ágazat reformját a rendőrség és annak az igazságszolgáltatással való viszonya tárgykörben. A nyomon követési, iránymutatási és tanácsadó tevékenységek révén, valamint a stratégiai dimenzió hangsúlyozásával az EUPOL RD Congo:

| — | fenntartható, magas szakmai színvonalú és több etnikumot magában foglaló/integrált rendfenntartó erő felállításának támogatásával, figyelemmel a rendőrségnek az egész országban megvalósuló közelsége fontosságára, és a kongói hatóságoknak a folyamatba való teljes mértékű bevonásával hozzájárul a kongói nemzeti rendőrség megreformálásához és átalakításához, |
| --- | --- |

—

fenntartható, magas szakmai színvonalú és több etnikumot magában foglaló/integrált rendfenntartó erő felállításának támogatásával, figyelemmel a rendőrségnek az egész országban megvalósuló közelsége fontosságára, és a kongói hatóságoknak a folyamatba való teljes mértékű bevonásával hozzájárul a kongói nemzeti rendőrség megreformálásához és átalakításához,

| — | hozzájárul a rendőrség és a büntető igazságszolgáltatás széles értelemben vett viszonyának javításához, |
| --- | --- |

—

hozzájárul a rendőrség és a büntető igazságszolgáltatás széles értelemben vett viszonyának javításához,

| — | hozzájárul a biztonsági ágazat reformja terén kifejtett erőfeszítések összehangolásának szavatolásához, |
| --- | --- |

—

hozzájárul a biztonsági ágazat reformja terén kifejtett erőfeszítések összehangolásának szavatolásához,

| — | az EUSEC RD Congo-val és a Bizottság projektjeivel szoros együttműködésben jár el, és a rendőrségi és a büntető igazságszolgáltatás reformja terén kifejtett más nemzetközi erőfeszítésekkel összehangoltan. |
| --- | --- |

—

az EUSEC RD Congo-val és a Bizottság projektjeivel szoros együttműködésben jár el, és a rendőrségi és a büntető igazságszolgáltatás reformja terén kifejtett más nemzetközi erőfeszítésekkel összehangoltan.

(2)   Az EUPOL RD Congo végrehajtási jogkör nélküli misszió. Feladatát többek között iránymutatás, nyomon követés és tanácsadás útján látja el.

(3)   A misszió tanáccsal látja el a tagállamokat és a harmadik államokat, és ezek felelősségére elősegíti a missziót érintő területekkel összefüggő, valamint a misszió célkitűzéseit támogató projektjeik megvalósítását.

3. cikk

A misszió felépítése és telepítési helye

(1)   A misszió parancsnoksága Kinshasában lesz és a következőkből áll:

| a) | misszióvezető; |
| --- | --- |

a)

misszióvezető;

| b) | rendőrségi stratégiai tanácsadók csapata; |
| --- | --- |

b)

rendőrségi stratégiai tanácsadók csapata;

| c) | rendőrségi operatív tanácsadók csapata; |
| --- | --- |

c)

rendőrségi operatív tanácsadók csapata;

| d) | jogi stratégiai és operatív tanácsadók csapata; |
| --- | --- |

d)

jogi stratégiai és operatív tanácsadók csapata;

| e) | egy adminisztratív támogató. |
| --- | --- |

e)

egy adminisztratív támogató.

(2)   A feladatok szakmai megoszlása a következő:

| a) | a rendőrségi reform különböző munkacsoportjaiba bevont szakértők, valamint a kongói hatóságok által tervbe vett rendőrségi reform lebonyolítási bizottságának szervezeti és döntési kulcspozícióihoz rendelt tanácsadók; |
| --- | --- |

a)

a rendőrségi reform különböző munkacsoportjaiba bevont szakértők, valamint a kongói hatóságok által tervbe vett rendőrségi reform lebonyolítási bizottságának szervezeti és döntési kulcspozícióihoz rendelt tanácsadók;

| b) | a kongói nemzeti rendőrséghez, különösen a kulcspozíciókba, valamint a bűnügyi rendőrséghez és a rendfenntartó erőkhöz delegált szakértők; |
| --- | --- |

b)

a kongói nemzeti rendőrséghez, különösen a kulcspozíciókba, valamint a bűnügyi rendőrséghez és a rendfenntartó erőkhöz delegált szakértők;

| c) | a büntetőjog területén egy támogató, annak érdekében, hogy a rendőrségi területen folytatott tevékenységeket a büntető igazságszolgáltatással való kapcsolattartást biztosító láncszemmel egészítsék ki, és a büntető igazságszolgáltatás reformja jelentős vetületeinek – a katonai büntető igazságszolgáltatást is ideértve – helyt adjanak; |
| --- | --- |

c)

a büntetőjog területén egy támogató, annak érdekében, hogy a rendőrségi területen folytatott tevékenységeket a büntető igazságszolgáltatással való kapcsolattartást biztosító láncszemmel egészítsék ki, és a büntető igazságszolgáltatás reformja jelentős vetületeinek – a katonai büntető igazságszolgáltatást is ideértve – helyt adjanak;

| d) | a biztonsági ágazat reformja horizontális vetületeivel összefüggő tevékenységhez való hozzájárulásként egy szakértő. |
| --- | --- |

d)

a biztonsági ágazat reformja horizontális vetületeivel összefüggő tevékenységhez való hozzájárulásként egy szakértő.

(3)   A misszió telepítési helye Kinshasa. Figyelemmel arra, hogy megbízatásából következően a misszió tevékenysége a KDK egész földrajzi területére kiterjed, a misszióvezető vagy bármely, a misszióvezető által e célból felruházott személy utasítására a biztonsági helyzettől függően a szakértőknek a különböző tartományokban való helyváltoztatására és ideiglenes jelenlétére is szükség lehet.

4. cikk

Tervezés

A misszióvezető elkészíti a misszió műveleti tervét, amelyet jóváhagyásra benyújt a Tanácsnak. A misszióvezetőt ebben a feladatában a Tanács Főtitkársága segíti.

5. cikk

A misszió vezetője

(1)   A misszió vezetőjévé Adílio Ruivo Custódio szuperintendánst nevezték ki.

(2)   Az EUPOL RD Congo misszió műveleti ellenőrzését és napi irányítását a misszióvezető látja el.

(3)   A nemzeti hatóságok a műveleti ellenőrzést átruházzák az EUPOL RD Congo misszióvezetőjére.

(4)   A misszióvezető felelős a személyi állomány fegyelmi felügyeletéért. A kirendelt személyzeti állomány fölött a fegyelmi jogkört az érintett nemzeti vagy európai hatóság gyakorolja.

(5)   A misszió költségvetésének végrehajtása céljából a misszióvezető szerződést köt a Bizottsággal.

(6)   A misszióvezető szorosan együttműködik az EUKK-val.

(7)   A misszióvezető szavatolja, hogy az EUPOL RD Congo tevékenységét szorosan összehangolja a KDK kormányával, a MONUC-ön keresztül az Egyesült Nemzetek Szervezetével, valamint a biztonsági ágazat reformjában részt vevő harmadik államokkal (rendőri vetület és ennek az igazságszolgáltatással való viszonya).

(8)   A misszióvezető gondoskodik arról, hogy a misszió láthatósága megfelelő szintű legyen.

6. cikk

Személyi állomány

(1)   A misszió szakértőit a tagállamok és az EU intézményei küldik ki. Az általuk kirendelt szakértőkkel kapcsolatos költségeket, ideértve a KDK-ba be-, illetve az onnan történő kiutazás költségeit, a fizetéseket, az orvosi ellátást, a napidíjon kívüli juttatásokat, a napi juttatások kivételével az egyes tagállamok vagy intézmények viselik.

(2)   A misszió szükség szerint szerződéses alapon alkalmaz nemzetközi polgári és helyi személyzetet.

(3)   A misszió szakértői továbbra is az adott tagállam vagy az illetékes EU-intézmény felügyelete alá tartoznak, feladataikat és hivatalukat a misszió érdekében látják el. Mind a misszió fennállásának időtartama, mind annak megszűnése után a misszió szakértői a vonatkozó tényeket és információkat kötelesek a legnagyobb titoktartással kezelni.

7. cikk

Hivatali rend

(1)   A misszió válságkezelő műveleti minőségében egységes hivatali renddel rendelkezik.

(2)   A politikai ellenőrzést és a stratégiai irányítást a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) látja el.

(3)   A főtitkár/főképviselő az EUKK-n keresztül ad iránymutatást a misszióvezető számára.

(4)   A misszióvezető vezeti a missziót és biztosítja a napi irányítást.

(5)   A misszióvezető az EUKK-n keresztül számol be a főtitkárnak/főképviselőnek.

(6)   Az EUKK a főtitkáron/főképviselőn keresztül számol be a Tanácsnak.

8. cikk

Politikai ellenőrzés és stratégiai irányítás

(1)   A PBB a Tanács felügyelete alatt politikai ellenőrzést és stratégiai irányítást gyakorol a misszió felett. A Tanács felhatalmazza a PBB-t, hogy a Szerződés 25. cikkének értelmében meghozza a megfelelő döntéseket. Ez a felhatalmazás a műveleti terv módosításához szükséges jogkört is magában foglalja. Ezenfelül a misszióvezető kinevezésére vonatkozó döntések meghozatalához szükséges hatásköröket is magában foglalja. A misszió céljaival és befejezésével kapcsolatos döntéshozatali jogkör – a főtitkár/főképviselő közreműködésével – továbbra is a Tanácsot illeti meg.

(2)   A PBB rendszeres időközönként jelentést tesz a Tanácsnak.

(3)   A PBB rendszeres időközönként jelentést kap a misszóvezetőtől. A PBB szükség esetén meghívhatja üléseire a misszió vezetőjét.

9. cikk

Pénzügyi rendelkezések

(1)   A misszióval járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg 5 500 000 EUR.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott összegből finanszírozott kiadásokra az alábbi rendelkezéseket kell alkalmazni:

| a) | A kiadásokat a Közösség költségvetési ügyekben alkalmazandó szabályainak és eljárásainak megfelelően kell kezelni azzal a kivétellel, hogy semmilyen előfinanszírozás nem marad a Közösség tulajdonában. Harmadik országok állampolgárai pályázhatnak szerződéskötésre. |
| --- | --- |

a)

A kiadásokat a Közösség költségvetési ügyekben alkalmazandó szabályainak és eljárásainak megfelelően kell kezelni azzal a kivétellel, hogy semmilyen előfinanszírozás nem marad a Közösség tulajdonában. Harmadik országok állampolgárai pályázhatnak szerződéskötésre.

| b) | A misszió vezetője szerződéses tevékenységeiről teljes jelentéstételi kötelezettséggel tartozik a Bizottságnak, amely felügyeli a misszióvezető munkáját. |
| --- | --- |

b)

A misszió vezetője szerződéses tevékenységeiről teljes jelentéstételi kötelezettséggel tartozik a Bizottságnak, amely felügyeli a misszióvezető munkáját.

(3)   A pénzügyi rendelkezések tiszteletben tartják a misszió operatív követelményeit, ideértve a felszerelések kompatibilitását is.

(4)   A misszióval kapcsolatos költségek a jelen együttes fellépés hatályba lépésétől kezdve elszámolhatók.

10. cikk

Harmadik államok részvétele

(1)   Az EU döntéshozatali autonómiájának és egységes intézményi keretének sérelme nélkül harmadik államok felkérést kaphatnak a misszióban való közreműködésre, amennyiben viselik az általuk kirendelt személyzettel kapcsolatos költségeket, ideértve a fizetést, a nagy kockázat elleni biztosítást, a napidíjakat, valamint a KDK-ba való beutazás és az onnan történő kiutazás költségeit is, továbbá kellő módon hozzájárulnak a misszió működési költségeihez.

(2)   A misszióhoz hozzájáruló harmadik államokat a misszió napi irányítását illetően az EU tagállamaival azonos jogok és kötelezettségek illetik meg.

(3)   A Tanács felhatalmazza a PBB-t, hogy a felajánlott hozzájárulások elfogadásával kapcsolatban hozza meg a megfelelő döntéseket, valamint hozza létre a hozzájáruló felek bizottságát.

(4)   A harmadik államok részvételére vonatkozó pontos részletek a Szerződés 24. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően megkötendő megállapodás tárgyát képezik. E részletekről az elnökség munkáját segítő főtitkár/főképviselő jogosult az elnökség nevében tárgyalni.

Amennyiben az EU és egy harmadik állam olyan megállapodást kötött, amely keretet biztosít e harmadik államnak az EU válságkezelési műveleteiben való részvételére, úgy a misszió keretében ennek a megállapodásnak a rendelkezései alkalmazandók.

11. cikk

Koordináció

(1)   A Tanács és a Bizottság a Szerződés 3. cikke második albekezdésének megfelelően saját hatásköreikkel összhangban felügyelik ezen együttes fellépés és a Közösség külső tevékenységei közötti összhangot. Ennek érdekében együttműködik a Tanács és a Bizottság. Az EU-nak a KDK-ban történő tevékenységeivel kapcsolatos koordinációra vonatkozó szabályozást mind Kinshasában, mind Brüsszelben ki kell kialakítani.

(2)   A hivatali rend sérelme nélkül a misszióvezető a Bizottság delegációjával is szorosan összehangolva végzi tevékenységét.

(3)   A hivatali rend sérelme nélkül az EUSEC RD Congo misszió vezetője és az EUPOL RD Congo misszió vezetője szorosan összehangolják intézkedéseiket, és a két misszió közötti szinergiára törekszenek, különösen a biztonsági ágazat KDK-beli reformjának horizontális szempontjait illetően, valamint a feladatoknak a két misszió közötti megosztása keretében.

(4)   Az EUKK megbízatásának megfelelően ügyel az EUPOL RD Congo és az EUSEC RD Congo missziók által folytatott tevékenységek összehangoltságára. Az EUKK elősegíti a biztonsági ágazat KDK-beli reformjában részt vevő többi nemzetközi szereplővel való koordinációt.

(5)   A misszióvezető együttműködik a jelenlévő többi nemzetközi szereplővel, különösen a MONUC-kal és a KDK-ban kötelezettséget vállaló harmadik államokkal.

12. cikk

Minősített információk kiadása

(1)   A főtitkár/főképviselő az ezen együttes fellépéshez csatlakozott harmadik államok részére jogosult átadni a művelet céljára készült – a Tanács biztonsági szabályzatának megfelelően „CONFIDENTIEL UE” szintig minősített – EU-s információkat és dokumentumokat.

(2)   A misszió operatív igényei szerint a főtitkár/főképviselő jogosult az Egyesült Nemzetek részére is átadni a művelet céljára készült – a Tanács biztonsági szabályzatának (5) megfelelően „RESTREINT UE” szintig minősített – EU-s információkat és dokumentumokat. E célból helyi szabályozást kell kidolgozni.

(3)   Konkrét és azonnali operatív igény esetén a főtitkár/főképviselő jogosult a fogadó állam részére is átadni a művelet céljára készült – a Tanács biztonsági szabályzatának megfelelően „RESTREINT UE” szintig minősített – EU-s információkat és dokumentumokat. Minden más esetben a fogadó állam részére ilyen információk és dokumentumok kiadására a fogadó államnak az EU-val folytatott együttműködési szintjének megfelelő eljárások szerint kerül sor.

(4)   A főtitkár/főképviselő jogosult az ezen együttes fellépéshez csatlakozó harmadik államok részére a Tanács eljárási szabályzata (6) 6. cikkének (1) bekezdése értelmében szakmai titoktartás alá tartozó, és a művelettel kapcsolatos tanácsi tanácskozásokra vonatkozó, nem minősített EU-s dokumentumok kiadására.

13. cikk

A misszió és személyi állományának jogállása

(1)   A misszió személyi állományának jogállását – beleértve adott esetben a misszió végrehajtásához és zavartalan lebonyolításához szükséges kiváltságokat, mentességeket és további garanciákat is – a Szerződés 24. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően kell meghatározni. A részletekről az elnökség munkáját segítő főtitkár/főképviselő tárgyalhat az elnökség nevében.

(2)   A kirendeléssel kapcsolatban akár az alkalmazottak részéről, akár velük összefüggésben felmerülő minden igény teljesítéséért a személyzeti állomány tagjait kirendelő állam vagy közösségi intézmény áll helyt. A személyzeti állomány kirendelt tagja elleni mindenfajta eljárás megindítása a szóban forgó állam vagy közösségi intézmény feladata.

14. cikk

Biztonság

(1)   Az EUPOL RD Congo biztonságáért a misszióvezető felel.

(2)   A misszióvezető e felelősségét a Szerződés V. címében és a kapcsolódó dokumentumokban írt operatív missziók keretében az EU területén kívülre kirendelt uniós személyi állomány biztonságára vonatkozó irányelvek értelmében gyakorolja.

(3)   A műveleti tervnek megfelelően az egész személyi állomány a biztonsági intézkedésekkel kapcsolatos megfelelő képzésben részesül. Az EUPOL RD Congo biztonsági tisztje rendszeresen emlékeztet a biztonsági utasításokra.

15. cikk

A misszió felülvizsgálata

A PBB a Tanács Főtitkársága által legkésőbb 2008. márciusáig benyújtandó jelentés alapján ajánlásokat fogad el a Tanács számára abból a célból, hogy a Tanács döntsön a két misszió – az EUSEC RD Congo és az EUPOL RD Congo – egyetlen misszióvá történő esetleges összevonásáról.

16. cikk

Hatálybalépés és időtartam

Ez az együttes fellépés 2007. július 1-jén lép hatályba.

Ezt az együttes fellépést 2008. június 30-ig kell alkalmazni.

17. cikk

Kihirdetés

Ezt az együttes fellépést az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Luxembourgban, 2007. június 12-jén.

a Tanács részéről

az elnök

W. SCHÄUBLE

---

(1)  HL L 367., 2004.12.14., 30. o. A legutóbb a 2006/913/KKBP együttes fellépéssel (HL L 346., 2006.12.9., 67. o.) módosított együttes fellépés.

1

(2)  A Tanács 2005. május 2-i 2005/355/KKBP együttes fellépése a Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK) biztonsági ágazatának reformja keretében az Európai Unió tanács- és segítségnyújtási missziójáról (HL L 112., 2005.5.3., 20. o.). A legutóbb a 2007/192/KKBP együttes fellépéssel (HL L 87., 2007.3.28., 22. o.) módosított együttes fellépés.

2

(3)  A Tanács 2006. április 27-i 2006/319/KKBP együttes fellépése az Egyesült Nemzetek Szervezete Kongói Demokratikus Köztársaságbeli Missziójának (MONUC) a választási folyamat során történő támogatására irányuló európai uniós katonai műveletről (HL L 116., 2006.4.29., 98. o.) A 2007/147/KKBP együttes fellépéssel (HL L 64., 2007.3.2., 44. o.) hatályon kívül helyezett együttes fellépés.

3

(4)  HL L 46., 2007.2.16., 79. o.

4

(5)  A 2001/264/EK határozat (HL L 101., 2001.4.11, 1. o.). A legutóbb a 2005/952/EK határozattal (HL L 346., 2005.12.29., 18. o.) módosított határozat.

5

(6)  A 2006/683/EK, Euratom határozat (HL L 285., 2006.10.16., 47. o.). A legutóbb a 2007/4/EK, Euratom határozattal (HL L 1., 2007.1.4., 9. o.) módosított határozat.

6

---

| 13.6.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 151/52 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 151/52

---

A TANÁCS 2007/406/KKBP EGYÜTTES FELLÉPÉSE

(2007. június 12.)

a Kongói Demokratikus Köztársaság biztonsági ágazatának reformja keretében az Európai Unió tanács- és segítségnyújtási missziójáról (EUSEC RD Congo)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 14. cikkére, 25. cikke harmadik albekezdésére és 28. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére,

mivel

| (1) | A KDK kormányának hivatalos felkérését követően a Tanács 2005. május 2-án elfogadta a Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK) biztonsági ágazatának reformja keretében az Európai Unió tanács- és segítségnyújtási missziójáról (EUSEC RD Congo) szóló, 2005/355/KKBP együttes fellépést (1), elsősorban a KDK-ban zajló átmeneti folyamat – beleértve egy átszervezett és egységes nemzeti hadsereg létrehozását – támogatása érdekében; az átmenetet a kongói felek által 2002. december 17-én Pretoriában aláírt, átfogó és mindent magában foglaló megállapodás, valamint az ezt követő, 2003. április 2-án Sun City-ben aláírt záróokmány indította el. |
| --- | --- |

(1)

A KDK kormányának hivatalos felkérését követően a Tanács 2005. május 2-án elfogadta a Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK) biztonsági ágazatának reformja keretében az Európai Unió tanács- és segítségnyújtási missziójáról (EUSEC RD Congo) szóló, 2005/355/KKBP együttes fellépést (1), elsősorban a KDK-ban zajló átmeneti folyamat – beleértve egy átszervezett és egységes nemzeti hadsereg létrehozását – támogatása érdekében; az átmenetet a kongói felek által 2002. december 17-én Pretoriában aláírt, átfogó és mindent magában foglaló megállapodás, valamint az ezt követő, 2003. április 2-án Sun City-ben aláírt záróokmány indította el.

| (2) | A harmadik kongói köztársaság alkotmányának 2005-ös megerősítését követően a 2006-ban tartott választások az átmeneti folyamat végét jelentették, és lehetővé tették azt, hogy 2007-ben létrejöjjön egy kormány, amely kormányprogramot fogadott el, amelyben többek között a biztonsági ágazat reformját, nemzeti koncepció kialakítását, valamint a rendőrség, a fegyveres erők és az igazságszolgáltatás területét érintő, elsődleges reformintézkedéseket irányoztak elő. |
| --- | --- |

(2)

A harmadik kongói köztársaság alkotmányának 2005-ös megerősítését követően a 2006-ban tartott választások az átmeneti folyamat végét jelentették, és lehetővé tették azt, hogy 2007-ben létrejöjjön egy kormány, amely kormányprogramot fogadott el, amelyben többek között a biztonsági ágazat reformját, nemzeti koncepció kialakítását, valamint a rendőrség, a fegyveres erők és az igazságszolgáltatás területét érintő, elsődleges reformintézkedéseket irányoztak elő.

| (3) | Az Egyesült Nemzetek Szervezete a Biztonsági Tanács több határozata révén megerősítette, hogy támogatja az átmeneti folyamatot és a biztonsági ágazat reformját, és az Egyesült Nemzetek Szervezete Kongói Demokratikus Köztársaságbeli Missziója (MONUC) révén hozzájárul az ország biztonságához és stabilitásához. 2007. május 15-én az Egyesült Nemzetek Szervezetének Biztonsági Tanácsa elfogadta az 1756 (2007) sz. határozatot, amely meghosszabbítja a MONUC megbízatását, és lehetővé teszi számára, hogy a többi nemzetközi partnerrel, és különösen az Európai Unióval (EU) szoros együttműködésben hozzájáruljon a kormány támogatását célzó erőfeszítésekhez a biztonsági ágazat reformjának kezdeti tervezési folyamata során. |
| --- | --- |

(3)

Az Egyesült Nemzetek Szervezete a Biztonsági Tanács több határozata révén megerősítette, hogy támogatja az átmeneti folyamatot és a biztonsági ágazat reformját, és az Egyesült Nemzetek Szervezete Kongói Demokratikus Köztársaságbeli Missziója (MONUC) révén hozzájárul az ország biztonságához és stabilitásához. 2007. május 15-én az Egyesült Nemzetek Szervezetének Biztonsági Tanácsa elfogadta az 1756 (2007) sz. határozatot, amely meghosszabbítja a MONUC megbízatását, és lehetővé teszi számára, hogy a többi nemzetközi partnerrel, és különösen az Európai Unióval (EU) szoros együttműködésben hozzájáruljon a kormány támogatását célzó erőfeszítésekhez a biztonsági ágazat reformjának kezdeti tervezési folyamata során.

| (4) | Az EU állandó támogatást nyújtott a KDK-beli átmeneti folyamathoz és a biztonsági ágazat reformjához, többek között két további együttes fellépés elfogadásával: az Európai Uniónak az Integrált Rendőri Egységre vonatkozó kinshasai (KDK) rendőri missziójáról (EUPOL „Kinshasa”) szóló, 2004. december 9-i 2004/847/KKBP együttes fellépés (2), valamint az Egyesült Nemzetek Szervezete Kongói Demokratikus Köztársaságbeli Missziójának (MONUC) a választási folyamat során történő támogatására irányuló európai uniós katonai műveletről szóló, 2006. április 27-i 2006/319/KKBP együttes fellépés (3). |
| --- | --- |

(4)

Az EU állandó támogatást nyújtott a KDK-beli átmeneti folyamathoz és a biztonsági ágazat reformjához, többek között két további együttes fellépés elfogadásával: az Európai Uniónak az Integrált Rendőri Egységre vonatkozó kinshasai (KDK) rendőri missziójáról (EUPOL „Kinshasa”) szóló, 2004. december 9-i 2004/847/KKBP együttes fellépés (2), valamint az Egyesült Nemzetek Szervezete Kongói Demokratikus Köztársaságbeli Missziójának (MONUC) a választási folyamat során történő támogatására irányuló európai uniós katonai műveletről szóló, 2006. április 27-i 2006/319/KKBP együttes fellépés (3).

| (5) | Az EU, egy átfogó megközelítés érdekének tudatában, amely összekapcsolja az e téren indított kezdeményezéseket, a Tanács által 2006. szeptember 15-én elfogadott következtetésekben jelezte, hogy az Egyesült Nemzetek Szervezetével szorosan együttműködve készen áll arra, hogy összehangolja a nemzetközi közösség által a biztonsági ágazat területén tett erőfeszítéseket a kongói hatóságok e téren való támogatása céljából. |
| --- | --- |

(5)

Az EU, egy átfogó megközelítés érdekének tudatában, amely összekapcsolja az e téren indított kezdeményezéseket, a Tanács által 2006. szeptember 15-én elfogadott következtetésekben jelezte, hogy az Egyesült Nemzetek Szervezetével szorosan együttműködve készen áll arra, hogy összehangolja a nemzetközi közösség által a biztonsági ágazat területén tett erőfeszítéseket a kongói hatóságok e téren való támogatása céljából.

| (6) | 2007. május 14-én a Tanács jóváhagyta a KDK biztonsági ágazatának reformja keretében tanács- és segítségnyújtási misszió folytatására vonatkozó, felülvizsgált általános koncepciót. |
| --- | --- |

(6)

2007. május 14-én a Tanács jóváhagyta a KDK biztonsági ágazatának reformja keretében tanács- és segítségnyújtási misszió folytatására vonatkozó, felülvizsgált általános koncepciót.

| (7) | 2007. május 14-én a Tanács jóváhagyott egy az európai biztonsági és védelmi politika keretében vezetett, a biztonsági ágazat reformjával kapcsolatos rendőri misszióra és annak a Kongói Demokratikus Köztársaság igazságszolgáltatásával való kapcsolatára vonatkozó műveleti koncepciót, EUPOL ED Congo elnevezéssel. 2007. június 12-én a Tanács elfogadta a biztonsági ágazat reformjának keretében megbízott rendőri misszió és annak a Kongói Demokratikus Köztársaság igazságszolgáltatásával kialakított kapcsolatára vonatkozó tanácsi együttes fellépést (EUPOL RD Congo). Ez a misszió lép majd az EUPOL „Kinshasa” helyébe. |
| --- | --- |

(7)

2007. május 14-én a Tanács jóváhagyott egy az európai biztonsági és védelmi politika keretében vezetett, a biztonsági ágazat reformjával kapcsolatos rendőri misszióra és annak a Kongói Demokratikus Köztársaság igazságszolgáltatásával való kapcsolatára vonatkozó műveleti koncepciót, EUPOL ED Congo elnevezéssel. 2007. június 12-én a Tanács elfogadta a biztonsági ágazat reformjának keretében megbízott rendőri misszió és annak a Kongói Demokratikus Köztársaság igazságszolgáltatásával kialakított kapcsolatára vonatkozó tanácsi együttes fellépést (EUPOL RD Congo). Ez a misszió lép majd az EUPOL „Kinshasa” helyébe.

| (8) | A két, az EUPOL RD Congo és az EUSEC RD Congo misszió közötti szinergiákat támogatni kell, figyelemmel arra a lehetőségre is, hogy a két misszió esetleg egyetlen misszióvá olvad össze. |
| --- | --- |

(8)

A két, az EUPOL RD Congo és az EUSEC RD Congo misszió közötti szinergiákat támogatni kell, figyelemmel arra a lehetőségre is, hogy a két misszió esetleg egyetlen misszióvá olvad össze.

| (9) | Az EU KDK-ban folytatott tevékenységei koherenciájának megerősítése céljából a lehető legszorosabb koordinációt kell biztosítani a különböző uniós szereplők között mind Kinshasában, mind Brüsszelben, elsősorban megfelelő megállapodások révén. Az Afrikai Nagy Tavak régiójáért felelős európai uniós különleges képviselőnek (EUKK) – tekintettel megbízatására – e tekintetben fontos szerepet kell betöltenie. |
| --- | --- |

(9)

Az EU KDK-ban folytatott tevékenységei koherenciájának megerősítése céljából a lehető legszorosabb koordinációt kell biztosítani a különböző uniós szereplők között mind Kinshasában, mind Brüsszelben, elsősorban megfelelő megállapodások révén. Az Afrikai Nagy Tavak régiójáért felelős európai uniós különleges képviselőnek (EUKK) – tekintettel megbízatására – e tekintetben fontos szerepet kell betöltenie.

| (10) | 2007. február 15-én a Tanács elfogadta a 2007/112/KKBP együttes fellépést (4), amely Roeland VAN DE GEER-t az Európai Uniónak az Afrikai Nagy Tavak régiójáért felelős új különleges képviselőjévé nevezi ki. |
| --- | --- |

(10)

2007. február 15-én a Tanács elfogadta a 2007/112/KKBP együttes fellépést (4), amely Roeland VAN DE GEER-t az Európai Uniónak az Afrikai Nagy Tavak régiójáért felelős új különleges képviselőjévé nevezi ki.

| (11) | A főtitkár/a közös kül- és biztonságpolitika főképviselője 2007. május 11-i keltezésű levelében tájékoztatta a KDK kormányát az EU megújult kötelezettségvállalásáról. |
| --- | --- |

(11)

A főtitkár/a közös kül- és biztonságpolitika főképviselője 2007. május 11-i keltezésű levelében tájékoztatta a KDK kormányát az EU megújult kötelezettségvállalásáról.

| (12) | A 2005/355/KKBP együttes fellépés a misszió megerősítés érdekében több ízben módosításra került, nevezetesen a KDK védelmi minisztériuma fizetési láncának javítását célzó technikai segítségnyújtási projekt létrehozásáról szóló, 2005/868/KKBP együttes fellépéssel, valamint a tagállamok által finanszírozott vagy végrehajtott konkrét projektek támogatásával megbízott egység és a regionális katonai közigazgatási szinten működő tanácsadók telepítéséről szóló 2007/192/KKBP együttes fellépéssel. A misszió megbízatása 2007. június 30-ig tart, és azt a misszióra vonatkozó, felülvizsgált koncepció fényében meg kell újítani és felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(12)

A 2005/355/KKBP együttes fellépés a misszió megerősítés érdekében több ízben módosításra került, nevezetesen a KDK védelmi minisztériuma fizetési láncának javítását célzó technikai segítségnyújtási projekt létrehozásáról szóló, 2005/868/KKBP együttes fellépéssel, valamint a tagállamok által finanszírozott vagy végrehajtott konkrét projektek támogatásával megbízott egység és a regionális katonai közigazgatási szinten működő tanácsadók telepítéséről szóló 2007/192/KKBP együttes fellépéssel. A misszió megbízatása 2007. június 30-ig tart, és azt a misszióra vonatkozó, felülvizsgált koncepció fényében meg kell újítani és felül kell vizsgálni.

| (13) | Az egyértelműség érdekében az említett együttes fellépés és annak egymást követő módosításai helyébe új együttes fellépésnek kell lépnie. |
| --- | --- |

(13)

Az egyértelműség érdekében az említett együttes fellépés és annak egymást követő módosításai helyébe új együttes fellépésnek kell lépnie.

| (14) | Szükséges lenne, hogy az Európai Tanács által meghatározott általános iránymutatásoknak megfelelően harmadik államok is részt vegyenek a projektben. |
| --- | --- |

(14)

Szükséges lenne, hogy az Európai Tanács által meghatározott általános iránymutatásoknak megfelelően harmadik államok is részt vegyenek a projektben.

| (15) | A KDK-beli jelenlegi biztonsági helyzet romolhat, és ennek súlyos következményei lehetnek a demokrácia, a jogállamiság, valamint a nemzetközi és regionális biztonság megerősítésének folyamatára. Az EU-nak a politikai erőfeszítésben és az eszközök biztosításában megnyilvánuló folyamatos elkötelezettsége elősegíti a régió stabilitásának megteremtését, |
| --- | --- |

(15)

A KDK-beli jelenlegi biztonsági helyzet romolhat, és ennek súlyos következményei lehetnek a demokrácia, a jogállamiság, valamint a nemzetközi és regionális biztonság megerősítésének folyamatára. Az EU-nak a politikai erőfeszítésben és az eszközök biztosításában megnyilvánuló folyamatos elkötelezettsége elősegíti a régió stabilitásának megteremtését,

ELFOGADTA EZT AZ EGYÜTTES FELLÉPÉST:

1. cikk

A misszió

(1)   Az Európai Unió (EU) a Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK) biztonsági ágazatának reformja keretében az „EUSEC RD Congo” megnevezésű tanácsadó és segítségnyújtó missziót folytat, amelynek célja, hogy elősegítsék a KDK különböző fegyveres csoportok integrációjának befejezését, valamint hogy hozzájáruljanak a kongói hadsereg átszervezését és újjáalakítását célzó kongói erőfeszítésekhez. A misszió közvetlenül vagy egyedi projektek révén tanácsot és segítséget nyújt az illetékes kongói hatóságoknak, szem előtt tartva az emberi jogokkal, a nemzetközi humanitárius joggal, a demokratikus normákkal, valamint a közügyek megfelelő kezelése, az átláthatóság és a jogállamiság elvével összeférő politikák előmozdítását.

(2)   A misszió a 2. cikk szerinti megbízatásnak megfelelően tevékenykedik.

2. cikk

Megbízatás

A misszió célja, hogy a nemzetközi közösség más szereplőivel, különösen az Egyesült Nemzetek Szervezetével szoros együttműködésben és összehangoltan, valamint az 1. cikkben meghatározott célkitűzések megvalósítása révén konkrét támogatást nyújtson a biztonsági ágazat reformja területén a KDK-ban, az általános koncepcióban meghatározottak szerint, beleértve a következőket:

| a) | tanács és segítség nyújtása a kongói hatóságoknak a kongói hadsereg integrációját, átszervezését és újjáalakítását célzó munkák során, többek között az alábbiak révén:






  — | a különböző nemzeti koncepciók és politikák kialakításának elősegítése, beleértve a horizontális szempontokat érintő munkákat, amelyek kiterjednek a KDK-ban a biztonsági ágazat reformjával kapcsolatos valamennyi területre; |
| --- | --- | --- |

a)

tanács és segítség nyújtása a kongói hatóságoknak a kongói hadsereg integrációját, átszervezését és újjáalakítását célzó munkák során, többek között az alábbiak révén:

—

a különböző nemzeti koncepciók és politikák kialakításának elősegítése, beleértve a horizontális szempontokat érintő munkákat, amelyek kiterjednek a KDK-ban a biztonsági ágazat reformjával kapcsolatos valamennyi területre;

| — | támogatás nyújtása az ebben a munkában részt vevő bizottságok és szervek munkájához, továbbá a kongói nép prioritásainak és konkrét szükségleteinek meghatározásához való hozzájárulás. |
| --- | --- |

—

támogatás nyújtása az ebben a munkában részt vevő bizottságok és szervek munkájához, továbbá a kongói nép prioritásainak és konkrét szükségleteinek meghatározásához való hozzájárulás.

| b) | a KDK védelmi minisztériuma fizetési láncának modernizációjára vonatkozó technikai segítségnyújtási projekt (a továbbiakban: a fizetési láncra vonatkozó projekt) lefolytatása és befejezése, a projekt általános koncepciójában meghatározott feladatok teljesítése érdekében; |
| --- | --- |

b)

a KDK védelmi minisztériuma fizetési láncának modernizációjára vonatkozó technikai segítségnyújtási projekt (a továbbiakban: a fizetési láncra vonatkozó projekt) lefolytatása és befejezése, a projekt általános koncepciójában meghatározott feladatok teljesítése érdekében;

| c) | különböző projektek és lehetőségek meghatározása és kidolgozásuk elősegítése, amelyeknek a biztonsági ágazat reformjával kapcsolatban való támogatásáról az EU vagy tagállamai döntést hozhatnak; |
| --- | --- |

c)

különböző projektek és lehetőségek meghatározása és kidolgozásuk elősegítése, amelyeknek a biztonsági ágazat reformjával kapcsolatban való támogatásáról az EU vagy tagállamai döntést hozhatnak;

| d) | a misszió célkitűzései keretében a tagállamok által finanszírozott vagy kezdeményezett konkrét projektek végrehajtásának a Bizottsággal együttműködésben való felügyelete és biztosítása; és |
| --- | --- |

d)

a misszió célkitűzései keretében a tagállamok által finanszírozott vagy kezdeményezett konkrét projektek végrehajtásának a Bizottsággal együttműködésben való felügyelete és biztosítása; és

| e) | a biztonsági ágazat reformja területén kifejtett erőfeszítések egészének összhangja biztosításához történő hozzájárulás. |
| --- | --- |

e)

a biztonsági ágazat reformja területén kifejtett erőfeszítések egészének összhangja biztosításához történő hozzájárulás.

3. cikk

A misszió felépítése

A misszió felépítése a következő:

| a) | kinshasai iroda, amely a következőkből áll:






  — | a misszió vezetősége; |
| --- | --- | --- |

a)

kinshasai iroda, amely a következőkből áll:

—

a misszió vezetősége;

| — | a kongói vezetés által tárcaközi szinten irányított, a biztonsági ágazat reformjával kapcsolatos munkához való hozzájárulásért felelős csoporthoz kirendelt szakértők; és |
| --- | --- |

—

a kongói vezetés által tárcaközi szinten irányított, a biztonsági ágazat reformjával kapcsolatos munkához való hozzájárulásért felelős csoporthoz kirendelt szakértők; és

| — | a tagállamok által finanszírozott vagy végrehajtott konkrét projektek meghatározásával és támogatásával megbízott egységhez kirendelt szakértők. |
| --- | --- |

—

a tagállamok által finanszírozott vagy végrehajtott konkrét projektek meghatározásával és támogatásával megbízott egységhez kirendelt szakértők.

| b) | a kinshasai védelmi minisztérium központi közigazgatási kulcshelyeire, valamint ezen minisztérium regionális közigazgatási szerveihez kirendelt tanácsadók. |
| --- | --- |

b)

a kinshasai védelmi minisztérium központi közigazgatási kulcshelyeire, valamint ezen minisztérium regionális közigazgatási szerveihez kirendelt tanácsadók.

| c) | a fizetési láncra vonatkozó projekttel megbízott csoport, amely az alábbiakat foglalja magában:






  — | egy kinshasai székhellyel rendelkező, a misszióvezető által kinevezett és az ő irányítása alatt tevékenykedő projektvezető; |
| --- | --- | --- |

c)

a fizetési láncra vonatkozó projekttel megbízott csoport, amely az alábbiakat foglalja magában:

—

egy kinshasai székhellyel rendelkező, a misszióvezető által kinevezett és az ő irányítása alatt tevékenykedő projektvezető;

| — | egy kinshasai székhellyel rendelkező „tanácsadó, szakértői és végrehajtó” egység, amelynek személyzete azokból áll, akik nem tartoznak az integrált katonai egységek vezérkarához, beleértve az integrált katonai egységek katonai személyi állományának ellenőrzésében részt vevő szakértők mobil csoportját; és |
| --- | --- |

—

egy kinshasai székhellyel rendelkező „tanácsadó, szakértői és végrehajtó” egység, amelynek személyzete azokból áll, akik nem tartoznak az integrált katonai egységek vezérkarához, beleértve az integrált katonai egységek katonai személyi állományának ellenőrzésében részt vevő szakértők mobil csoportját; és

| — | az integrált katonai egységek vezérkarához tartozó szakértők. |
| --- | --- |

—

az integrált katonai egységek vezérkarához tartozó szakértők.

4. cikk

Végrehajtási terv

A misszióvezető a Tanács Főtitkársága közreműködésével kidolgozza a misszió felülvizsgált végrehajtásának tervét (OPLAN), amelyet a Tanács jóváhagy.

5. cikk

Misszióvezető

(1)   A misszió vezetőjévé Pierre Michel JOANA tábornokot nevezik ki. Ellátja a misszió napi irányítási feladatait, és felel a személyzeti állományért, valamint felelős fegyelmi ügyekben.

(2)   A missziónak a 2. cikk d) pont szerinti megbízatása keretében a misszióvezetőnek felhatalmazása van arra, hogy a tagállamok pénzügyi hozzájárulásaihoz folyamodjon. E célból a misszióvezető megállapodást köt az érintett tagállamokkal. A megállapodások nevezetesen konkrét részletes szabályokat állapítanak meg a harmadik felektől származó, a misszióvezetőnek a hozzájáruló tagállamok által rendelkezésre bocsátott pénzeszközök kezelése során hozott intézkedései vagy elkövetett mulasztásai révén okozott károkkal kapcsolatos panaszok orvoslására.

A misszióvezetőnek a tagállamok pénzeszközei kezelése során hozott intézkedéseivel vagy elkövetett mulasztásaival járó felelősséget a hozzájáruló tagállamok semmilyen esetben sem háríthatják az EU-ra vagy a Tanács főtitkárára/a főképviselőre.

(3)   A misszió költségvetésének végrehajtása érdekében a misszióvezető szerződést ír alá az Európai Bizottsággal.

(4)   A misszióvezető szorosan együttműködik az EUKK-val.

6. cikk

Személyzeti állomány

(1)   A misszió szakértőit a tagállamok és az EU intézményei rendelik ki. A misszióvezető kivételével az egyes tagállamok vagy intézmények viselik az általuk kirendelt szakértőkkel kapcsolatos költségeket, beleértve a KDK-ba be-, illetve az onnan történő kiutazás költségeit, a fizetéseket, az orvosi ellátást, valamint a napidíjon kívüli juttatásokat.

(2)   A misszió szükség szerint szerződéses alapon alkalmaz nemzetközi polgári és helyi személyzetet.

(3)   A misszió minden szakértője továbbra is az adott tagállam vagy EU-intézmény felügyelete alá tartozik, feladatait és hivatalát a misszió érdekében látja el. Mind a misszió fennállásának időtartama, mind annak megszűnése után a misszió szakértői a vonatkozó tényeket és információkat kötelesek a legnagyobb titoktartással kezelni.

7. cikk

Hivatali rend

(1)   A misszió egységes hivatali renddel rendelkezik.

(2)   A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) gyakorolja a politikai ellenőrzést és a stratégiai irányítást.

(3)   A főtitkár/főképviselő az EUKK-n keresztül iránymutatást ad a misszióvezető számára.

(4)   A misszióvezető vezeti a missziót és ellátja annak napi irányítását.

(5)   A misszióvezető az EUKK-n keresztül számol be a főtitkár/főképviselőnek.

(6)   Az EUKK a főtitkár/főképviselőn keresztül számol be a Tanácsnak.

8. cikk

Politikai ellenőrzés és stratégiai irányítás

(1)   A PBB a Tanács felügyelete alatt politikai ellenőrzést és stratégiai irányítást gyakorol a misszió felett. A Tanács felhatalmazza a PBB-t, hogy a Szerződés 25. cikkének értelmében meghozza a megfelelő döntéseket. Ez a felhatalmazás magában foglalja a végrehajtási terv és a hivatali rend módosításához szükséges hatáskört. Ezen felül a misszióvezető kinevezésére vonatkozó későbbi döntések meghozatalához szükséges hatásköröket foglalja magában. A misszió céljaival és befejezésével kapcsolatos döntéshozatali jogkör továbbra is – a főtitkár/főképviselő közreműködésével – a Tanácsot illeti.

(2)   Az EUKK politikai iránymutatást nyújt a misszió vezetőjének helyi feladata ellátásához.

(3)   A PBB rendszeres időközönként beszámol a Tanácsnak.

(4)   A PBB rendszeres időközönként jelentést kap a misszióvezetőtől. A PBB szükség esetén meghívhatja üléseire a misszióvezetőt.

9. cikk

Pénzügyi rendelkezések

(1)   A misszióval kapcsolatos kiadások fedezésére szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 9 700 000 EUR.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott összegből finanszírozott kiadásokra az alábbi rendelkezéseket kell alkalmazni:

| a) | a kiadásokat a Közösség költségvetési ügyekben alkalmazandó szabályainak és eljárásainak megfelelően kell kezelni azzal a kivétellel, hogy semmilyen előfinanszírozás nem marad a Közösség tulajdonában. Harmadik országok állampolgárai pályázhatnak szerződéskötésre; |
| --- | --- |

a)

a kiadásokat a Közösség költségvetési ügyekben alkalmazandó szabályainak és eljárásainak megfelelően kell kezelni azzal a kivétellel, hogy semmilyen előfinanszírozás nem marad a Közösség tulajdonában. Harmadik országok állampolgárai pályázhatnak szerződéskötésre;

| b) | a misszióvezető a szerződése keretében végzett tevékenységeiről teljes jelentési kötelezettséggel tartozik a Bizottságnak, amely felügyeli a misszióvezető tevékenységét. |
| --- | --- |

b)

a misszióvezető a szerződése keretében végzett tevékenységeiről teljes jelentési kötelezettséggel tartozik a Bizottságnak, amely felügyeli a misszióvezető tevékenységét.

(3)   A pénzügyi rendelkezések tiszteletben tartják a misszió operatív követelményeit, beleértve a felszerelés kompatibilitását is.

(4)   A misszióval kapcsolatos költségek a jelen együttes fellépés hatályba lépésétől kezdve elszámolhatók.

10. cikk

Harmadik államok részvétele

(1)   Az EU döntéshozatali autonómiájának és egységes intézményi keretének sérelme nélkül harmadik államok felkérést kaphatnak a misszióban való közreműködésre, amennyiben viselik az általuk kirendelt személyzettel kapcsolatos költségeket, beleértve a fizetést, a teljes körű biztosítást, a napidíjat, valamint a KDK-ba való beutazás és az onnan történő kiutazás költségeit, továbbá megfelelő módon hozzájárulnak a misszió működési költségeihez.

(2)   A misszióban részt vevő harmadik államoknak a misszió napi irányítását illetően ugyanolyan jogaik és kötelezettségeik vannak, mint a tagállamoknak.

(3)   A Tanács felhatalmazza a PBB-t, hogy a felajánlott hozzájárulások elfogadásával kapcsolatban hozza meg a megfelelő döntéseket, és hozza létre a hozzájáruló felek bizottságát.

(4)   A harmadik államok részvételére vonatkozó pontos szabályok a Szerződés 24. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően megkötendő megállapodás tárgyát képezik. Az elnökség munkáját segítő főtitkár/főképviselő jogosult az elnökség nevében ezekről a szabályokról tárgyalni. Amennyiben az EU és egy harmadik állam olyan megállapodást kötött, amely keretet biztosít e harmadik állam részvételére az EU válságkezelési műveleteiben, akkor ennek a megállapodásnak a rendelkezései alkalmazandók a misszió keretében.

11. cikk

Összhang és koordináció

(1)   A Tanács és a Bizottság a szerződés 3. cikke második albekezdésének megfelelően saját hatásköreikkel összhangban felügyelik ezen együttes fellépés és a Közösség külső tevékenységei közötti összhangot. A Tanács és a Bizottság ennek érdekében együttműködik. Az EU KDK-beli tevékenységeinek koordinációjával kapcsolatos szabályozást kell kialakítani mind Kinshasában, mind Brüsszelben.

(2)   A hivatali rend sérelme nélkül a misszióvezető a Bizottság küldöttségével is szorosan összehangoltan végzi tevékenységét.

(3)   A hivatali rend sérelme nélkül az EUSEC RD Congo misszió vezetője és az EUPOL RD Congo misszió vezetője szorosan összehangolják intézkedéseiket, és a két misszió közötti szinergiára törekszik, különösen a biztonsági ágazat KDK-beli reformjának horizontális szempontjait illetően, valamint a feladatoknak a két misszió közötti megosztása keretében.

(4)   Megbízatásával összhangban az EUKK biztosítja az EUSEC és az EUPOL RD Congo misszió által tett intézkedések koherenciáját. Elősegíti a biztonsági ágazat KDK-beli reformjában részt vevő többi nemzetközi szereplővel való koordinációt.

(5)   A misszióvezető együttműködik a jelenlévő többi nemzetközi szereplővel, különösen a MONUC-kal és a KDK-ban kötelezettséget vállaló harmadik államokkal.

12. cikk

Minősített információk kiadása

(1)   A főtitkár/főképviselő a Tanács biztonsági szabályzatának (5) megfelelően jogosult a művelet céljára készült EU-s minősített információkat és dokumentumokat a „CONFIDENTIEL UE” szintig az ezen együttes fellépéshez csatlakozó harmadik államok részére átadni.

(2)   A főtitkár/főképviselő továbbá a misszió operatív igényeinek függvényében és a Tanács biztonsági szabályzatának megfelelően jogosult a művelet céljára készült EU-s minősített információkat és dokumentumokat a „RESTREINT UE” szintig az Egyesült Nemzetek Szervezete részére átadni. E célból helyi szabályozást kell kidolgozni.

(3)   Konkrét és azonnali operatív igény esetén a főtitkár/főképviselő jogosult a Tanács biztonsági szabályzatának megfelelően a művelet céljára készült EU-s minősített információkat és dokumentumokat „RESTREINT UE” szintig a fogadó állam részére is átadni. Minden más esetben a fogadó állam részére ilyen információk és dokumentumok átadására a fogadó államnak az EU-val való együttműködési szintjének megfelelő eljárások szerint kerül sor.

(4)   A főtitkár/főképviselő jogosult az ezen együttes fellépéshez csatlakozó harmadik államok részére átadni a Tanács eljárási szabályzata (6) 6. cikkének (1) bekezdése értelmében a művelettel kapcsolatos tanácsi tanácskozásokra vonatkozó, szakmai titoktartás alá tartozó, nem minősített EU-s dokumentumokat.

13. cikk

A misszió és személyi állományának jogállása

(1)   A misszió személyi állományának jogállását – beleértve adott esetben a misszió végrehajtásához és zavartalan működéséhez szükséges kiváltságokat, mentességeket és további garanciákat is – a Szerződés 24. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően kell meghatározni. Az elnökség munkáját segítő főtitkár/főképviselő jogosult a fentiek részletes szabályairól az elnökség nevében tárgyalást folytatni.

(2)   A személyzeti állomány tagjait kirendelő állam vagy közösségi intézmény áll helyt akár az alkalmazottak részéről, akár velük összefüggésben, a kirendeléssel kapcsolatban felmerülő minden igény teljesítéséért. A szóban forgó állam vagy közösségi intézmény feladata a személyzeti állomány kirendelt tagja elleni mindenfajta eljárás megindítása.

14. cikk

Biztonság

(1)   A misszióvezető felel az EUSEC RD Congo biztonságáért.

(2)   A misszióvezető ezt a feladatot a szerződés V. címe és a vonatkozó dokumentumok szerinti operatív feladatban részt vevő, az EU területén kívül bevetett uniós személyi állományok biztonságára vonatkozó európai uniós irányelvekkel összhangban gyakorolja.

(3)   A végrehajtási tervvel összhangban az egész személyi állomány a biztonsági intézkedéseknek megfelelő képzésben részesül. A biztonságért felelős EUSEC RD Congo tiszt rendszeresen tart a biztonsági előírásokkal kapcsolatos emlékeztető tájékoztatást.

15. cikk

A misszió felülvizsgálata

A PBB a Tanács Főtitkársága által legkésőbb 2008 márciusáig benyújtott jelentés alapján ajánlásokat fogad el a Tanács számára abból a célból, hogy határozatot hozzanak a két misszió – az EUSEC RD Congo és az EUPOL RD Congo – egyetlen misszióvá történő esetleges átalakításáról.

16. cikk

Hatálybalépés és időtartam

Ez az együttes fellépés 2007. július 1-én lép hatályba.

Ezt az együttes fellépést 2008. június 30-ig kell alkalmazni.

17. cikk

Kihirdetés

Ezt az együttes fellépést az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Luxembourgban, 2007. június 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

W. SCHÄUBLE

---

(1)  HL L 112., 2005.5.3., 20. o. A legutóbb a 2007/192/KKBP együttes fellépéssel (HL L 87., 2007.3.28., 22. o.) módosított együttes fellépés.

1

(2)  HL L 367., 2004.12.14., 30. o. A legutóbb a 2006/913/KKBP együttes fellépéssel (HL L 346., 2006.12.9., 67. o.) módosított együttes fellépés.

2

(3)  HL L 116., 2006.4.29., 98. o. A 2007/147/KKBP együttes fellépéssel (HL L 64., 2007.3.2., 44. o.) hatályon kívül helyezett együttes fellépés.

3

(4)  HL L 46., 2007.2.16., 79. o.

4

(5)  A 2001/264/EK (HL L 101., 2001.4.11., 1. o.). A legutóbb a 2005/952/EK (HL L 346., 2005.12.29., 18. o.) módosított határozat.

5

(6)  A 2006/683/EK Euratom határozat (HL L 285., 2006.10.16., 47. o.). A 2007/4/EK Euratom határozattal (HL L 1., 2007.1.4., 9. o.) módosított határozat.

6

---