# Az Európai Unió L 112/2007

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 112 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 50. évfolyam2007. április 30. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 112

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

50. évfolyam2007. április 30.

---

| Tartalom | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2007/253/EK |
| | * | A Bizottság Határozata (2005. január 19.) a Franciaország által végrehajtott Rivesaltes-tervről és a CIVDN által kivetett adójellegű járulékokról
  (az értesítés a C(2005) 50. számú dokumentummal történt) | 1 |
| | | 2007/254/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2006. június 7.) a Szlovák Köztársaság által a Frucona Košice, a. s. vállalatnak nyújtott C 25/205 (ex NN 21/2005) sz. állami támogatásról
  (az értesítés a C(2006) 2082. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  ) | 14 |
| | | 2007/255/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2006. december 20.) a Németország által a Rolandwerft javára nyújtani tervezett C 5/2006 (ex N 230/2005) sz. állami támogatásról
  (az értesítés a C(2006) 5854. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  ) | 32 |
| | | 2007/256/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2006. december 20.) a Franciaország által a francia adótörvénykönyv 39 CA. cikke alapján biztosított támogatási rendszerről – C46/2004 (ex NN 65/2004) állami támogatás
  (az értesítés a C(2006) 6629. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  ) | 41 |
| | | 2007/257/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2006. december 20.) a Lengyelország által a Stalowa Wola S. A. számára részben nyújtott C 44/05 (ex NN 79/05, ex N 439/04) állami támogatásról
  (az értesítés a C(2006) 6730. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  ) | 67 |
| | | 2007/258/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2006. december 20.) a C 24/2004 (ex NN 35/2004), Svédország által a földfelszíni sugárzású digitális televízió bevezetése érdekében végrehajtott intézkedésről
  (az értesítés a C(2006) 6923. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  ) | 77 |

Tartalom

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Oldal

HATÁROZATOK

Bizottság

2007/253/EK

*

A Bizottság Határozata (2005. január 19.) a Franciaország által végrehajtott Rivesaltes-tervről és a CIVDN által kivetett adójellegű járulékokról
  (az értesítés a C(2005) 50. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2005) 50. számú dokumentummal történt)

1

2007/254/EK

*

A Bizottság határozata (2006. június 7.) a Szlovák Köztársaság által a Frucona Košice, a. s. vállalatnak nyújtott C 25/205 (ex NN 21/2005) sz. állami támogatásról
  (az értesítés a C(2006) 2082. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  )

(az értesítés a C(2006) 2082. számú dokumentummal történt)

(
  1

14

2007/255/EK

*

A Bizottság határozata (2006. december 20.) a Németország által a Rolandwerft javára nyújtani tervezett C 5/2006 (ex N 230/2005) sz. állami támogatásról
  (az értesítés a C(2006) 5854. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  )

(az értesítés a C(2006) 5854. számú dokumentummal történt)

(
  1

32

2007/256/EK

*

A Bizottság határozata (2006. december 20.) a Franciaország által a francia adótörvénykönyv 39 CA. cikke alapján biztosított támogatási rendszerről – C46/2004 (ex NN 65/2004) állami támogatás
  (az értesítés a C(2006) 6629. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  )

(az értesítés a C(2006) 6629. számú dokumentummal történt)

(
  1

41

2007/257/EK

*

A Bizottság határozata (2006. december 20.) a Lengyelország által a Stalowa Wola S. A. számára részben nyújtott C 44/05 (ex NN 79/05, ex N 439/04) állami támogatásról
  (az értesítés a C(2006) 6730. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  )

(az értesítés a C(2006) 6730. számú dokumentummal történt)

(
  1

67

2007/258/EK

*

A Bizottság határozata (2006. december 20.) a C 24/2004 (ex NN 35/2004), Svédország által a földfelszíni sugárzású digitális televízió bevezetése érdekében végrehajtott intézkedésről
  (az értesítés a C(2006) 6923. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  )

(az értesítés a C(2006) 6923. számú dokumentummal történt)

(
  1

77

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 30.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 112/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 112/1

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

2005. január 19.

a Franciaország által végrehajtott Rivesaltes-tervről és a CIVDN által kivetett adójellegű járulékokról

(az értesítés a C(2005)50. számú dokumentummal történt)

(csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

(2007/253/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

miután felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket az említett cikknek (1) megfelelően, és tekintettel ezekre az észrevételekre,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottság egy panasz nyomán 1999. július 19-én, 1999. december 16-án, 2000. augusztus 24-én és 2000. december 9-én kelt leveleiben kérdéseket intézett a francia hatóságokhoz az e határozat tárgyát képező intézkedésekkel kapcsolatosan. Franciaország a kérdésekre 1999. augusztus 19-i, 2000. február 24-i és 2001. január 25-i leveleiben válaszolt. A Bizottság a francia hatóságokkal 2000. január 26-án, a Comité interprofessionnel des vins doux naturels (Természetes Édesborok Szakmaközi Bizottsága, CIVDN) delegációjával 2000. március 31-én találkozott. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság egy panasz nyomán 1999. július 19-én, 1999. december 16-án, 2000. augusztus 24-én és 2000. december 9-én kelt leveleiben kérdéseket intézett a francia hatóságokhoz az e határozat tárgyát képező intézkedésekkel kapcsolatosan. Franciaország a kérdésekre 1999. augusztus 19-i, 2000. február 24-i és 2001. január 25-i leveleiben válaszolt. A Bizottság a francia hatóságokkal 2000. január 26-án, a Comité interprofessionnel des vins doux naturels (Természetes Édesborok Szakmaközi Bizottsága, CIVDN) delegációjával 2000. március 31-én találkozott.

| (2) | Mivel végrehajtásuk a Bizottság előzetes engedélye nélkül történt, a szóban forgó intézkedéseket NN 139/2002 szám alatt felvették a be nem jelentett támogatások nyilvántartásába. |
| --- | --- |

(2)

Mivel végrehajtásuk a Bizottság előzetes engedélye nélkül történt, a szóban forgó intézkedéseket NN 139/2002 szám alatt felvették a be nem jelentett támogatások nyilvántartásába.

| (3) | A Bizottság 2003. január 21-én kelt levelében értesítette Franciaországot határozatáról, hogy a szóban forgó támogatással kapcsolatban megindítja a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2003. január 21-én kelt levelében értesítette Franciaországot határozatáról, hogy a szóban forgó támogatással kapcsolatban megindítja a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást.

| (4) | Az eljárás megindítására vonatkozó bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felhívta a többi tagállamot és az érdekelt harmadik feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket a szóban forgó támogatásról. |
| --- | --- |

(4)

Az eljárás megindítására vonatkozó bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felhívta a többi tagállamot és az érdekelt harmadik feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket a szóban forgó támogatásról.

| (5) | A francia hatóságok 2003. június 16-án és 18-án kelt leveleikben nyújtották be megjegyzéseiket. A panaszos részéről beérkezett észrevételeket a Bizottság 2004. augusztus 6-án kelt levelében eljuttatta a francia hatóságoknak. A francia hatóságok ezekre 2004. szeptember 10-én kelt levelükben válaszoltak. |
| --- | --- |

(5)

A francia hatóságok 2003. június 16-án és 18-án kelt leveleikben nyújtották be megjegyzéseiket. A panaszos részéről beérkezett észrevételeket a Bizottság 2004. augusztus 6-án kelt levelében eljuttatta a francia hatóságoknak. A francia hatóságok ezekre 2004. szeptember 10-én kelt levelükben válaszoltak.

II.   AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

1.   A RIVESALTES-TERV

| (6) | 1996-ban a CIVDN úgy határozott, hogy egyes szőlőterületeken átállási programot indít azzal a céllal, hogy a szőlőültetvények egy részének kivágásával és a minőségi borszőlőfajták újratelepítésével átalakítsa a Pyrénées-Orientales régió természetesédesbor-termélésének egy részét, ily módon orvosolva az érintett termésre jellemző strukturális válságot, amely a piac rendszeres összeomlásában mutatkozott meg. A támogatás célja a régióban telepített szőlőfajták minőségének javítása volt. A támogatást legkésőbb 2000. augusztus 1-jéig folyósíthatták. |
| --- | --- |

(6)

1996-ban a CIVDN úgy határozott, hogy egyes szőlőterületeken átállási programot indít azzal a céllal, hogy a szőlőültetvények egy részének kivágásával és a minőségi borszőlőfajták újratelepítésével átalakítsa a Pyrénées-Orientales régió természetesédesbor-termélésének egy részét, ily módon orvosolva az érintett termésre jellemző strukturális válságot, amely a piac rendszeres összeomlásában mutatkozott meg. A támogatás célja a régióban telepített szőlőfajták minőségének javítása volt. A támogatást legkésőbb 2000. augusztus 1-jéig folyósíthatták.

| (7) | A („Rivesaltes-terv” néven ismert) átállítási program sikeres végrehajtása érdekében a régió termelői kétféle támogatáshoz juthattak:






  — | egy szakmaközi járulék által finanszírozott hektáronkénti pihentetési támogatáshoz, |
| --- | --- | --- |

(7)

A („Rivesaltes-terv” néven ismert) átállítási program sikeres végrehajtása érdekében a régió termelői kétféle támogatáshoz juthattak:

—

egy szakmaközi járulék által finanszírozott hektáronkénti pihentetési támogatáshoz,

| — | a francia állam illetve a helyi közösségek költségvetéséből finanszírozott hektáronkénti támogatáshoz, amely az átállítás költségeinek részleges fedezésére szolgál. |
| --- | --- |

—

a francia állam illetve a helyi közösségek költségvetéséből finanszírozott hektáronkénti támogatáshoz, amely az átállítás költségeinek részleges fedezésére szolgál.

1.1.   A PIHENTETÉSI TÁMOGATÁS

| (8) | A CIVDN 1996. július 5-i 96-1. számú határozatában szakmaközi járulékot vezetett be a „Rivesaltes” és a „Grand Roussillon” átállítási tervek finanszírozására. |
| --- | --- |

(8)

A CIVDN 1996. július 5-i 96-1. számú határozatában szakmaközi járulékot vezetett be a „Rivesaltes” és a „Grand Roussillon” átállítási tervek finanszírozására.

| (9) | A járulék összege a Pyrénées-Orientales régióban – az érintett természetes édesborok termővidékén – termelt minden hektoliter bor után 50 francia frank (FRF) (3) volt; és az ún. „pihentetési támogatás” kifizetésének finanszírozására szolgált; ez utóbbit az olyan parcellák után folyósították, amelyek 1995-ben „Rivesaltes” vagy „Grand Roussillon” bort termeltek, és az 1996-os szürettől a 2000-es szüretig terjedő időszakban asztali- vagy tájbor termelésére álltak át. A járulék beszedéséből befolyó összeget egy speciális pénzalapban gyűjtötték. |
| --- | --- |

(9)

A járulék összege a Pyrénées-Orientales régióban – az érintett természetes édesborok termővidékén – termelt minden hektoliter bor után 50 francia frank (FRF) (3) volt; és az ún. „pihentetési támogatás” kifizetésének finanszírozására szolgált; ez utóbbit az olyan parcellák után folyósították, amelyek 1995-ben „Rivesaltes” vagy „Grand Roussillon” bort termeltek, és az 1996-os szürettől a 2000-es szüretig terjedő időszakban asztali- vagy tájbor termelésére álltak át. A járulék beszedéséből befolyó összeget egy speciális pénzalapban gyűjtötték.

| (10) | A pihentetési támogatásban ténylegesen azok a termelők részesültek, akik vállalták, hogy öt éven keresztül nem tartanak igényt a „Rivesaltes”, illetve „Grand Roussillon” bejegyzett eredetmegjelölésekre. A támogatás tehát a jövedelemkiesés kompenzálására szolgált, amelyet a termelők a két megnevezés használatáról való lemondás árhatása következtében szenvedtek el. A támogatás nem volt a termelés szüneteltetésének vagy akár csökkentésének feltételéhez kötve, hanem a termés eredetmegjelölésen kívüli felhasználásáért folyósított kompenzáció volt. Célja tehát az eredetmegjelöléssel piacra jutó borok potenciáljának gyors csökkentése volt. |
| --- | --- |

(10)

A pihentetési támogatásban ténylegesen azok a termelők részesültek, akik vállalták, hogy öt éven keresztül nem tartanak igényt a „Rivesaltes”, illetve „Grand Roussillon” bejegyzett eredetmegjelölésekre. A támogatás tehát a jövedelemkiesés kompenzálására szolgált, amelyet a termelők a két megnevezés használatáról való lemondás árhatása következtében szenvedtek el. A támogatás nem volt a termelés szüneteltetésének vagy akár csökkentésének feltételéhez kötve, hanem a termés eredetmegjelölésen kívüli felhasználásáért folyósított kompenzáció volt. Célja tehát az eredetmegjelöléssel piacra jutó borok potenciáljának gyors csökkentése volt.

| (11) | A pihentetési támogatás összege minden „pihentetett” hektár után évente 5 000 FRF volt. A támogatásban részesülő parcellák részére a támogatás folyósítása visszaállásuk évében szűnt meg. |
| --- | --- |

(11)

A pihentetési támogatás összege minden „pihentetett” hektár után évente 5 000 FRF volt. A támogatásban részesülő parcellák részére a támogatás folyósítása visszaállásuk évében szűnt meg.

| (12) | A Bizottság nem rendelkezik információkkal a szóban forgó intézkedés keretében kifizetett támogatások teljes összegéről. Továbbá semmilyen tájékoztatást nem kapott az újonnan bevezetett szakmaközi járulékból befolyó összegekről, illetve a támogatásban részesült hektárok számáról sem. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság nem rendelkezik információkkal a szóban forgó intézkedés keretében kifizetett támogatások teljes összegéről. Továbbá semmilyen tájékoztatást nem kapott az újonnan bevezetett szakmaközi járulékból befolyó összegekről, illetve a támogatásban részesült hektárok számáról sem.

1.2.   AZ ÁTÁLLÍTÁSI TÁMOGATÁS

| (13) | A francia hatóságok szerint a Rivesaltes eredetmegjelölés alá eső bortermő területek átállítási programja 1996-ban elfogadott formájában 3 250 hektárt érintett: ebből 1 250 hektáron „Muscat de Rivesaltes”; 1 000 hektáron „Côtes du Roussillon” és „Côtes du Roussillon Villages” (Syrah, Mourvèdre, Roussanne, Marsanne és Vermentino fajták); további 1 000 hektáron pedig egyetlen szőlőfajtából (Chardonnay, Cabernet, Merlot stb.) készülő tájborok termelését tervezték. |
| --- | --- |

(13)

A francia hatóságok szerint a Rivesaltes eredetmegjelölés alá eső bortermő területek átállítási programja 1996-ban elfogadott formájában 3 250 hektárt érintett: ebből 1 250 hektáron „Muscat de Rivesaltes”; 1 000 hektáron „Côtes du Roussillon” és „Côtes du Roussillon Villages” (Syrah, Mourvèdre, Roussanne, Marsanne és Vermentino fajták); további 1 000 hektáron pedig egyetlen szőlőfajtából (Chardonnay, Cabernet, Merlot stb.) készülő tájborok termelését tervezték.

| (14) | A terv támogatására a francia hatóságok 111 millió FRF összegű pénzügyi támogatást ítéltek meg a következők szerint: 85 millió FRF-ot az Office national interprofessionnel des vins-en (Nemzeti Szakmaközi Borhivatal), a fennmaradó 26 millió FRF-ot pedig a helyi közösségeken (Languedoc-Roussillon régió, illetve Pyrénées-Orientales megyei közgyűlése) keresztül kívántak folyósítani. |
| --- | --- |

(14)

A terv támogatására a francia hatóságok 111 millió FRF összegű pénzügyi támogatást ítéltek meg a következők szerint: 85 millió FRF-ot az Office national interprofessionnel des vins-en (Nemzeti Szakmaközi Borhivatal), a fennmaradó 26 millió FRF-ot pedig a helyi közösségeken (Languedoc-Roussillon régió, illetve Pyrénées-Orientales megyei közgyűlése) keresztül kívántak folyósítani.

| (15) | Az állami támogatási program 25 000 FRF/ha támogatást nyújtott a „Muscat de Rivesaltes” bejegyzett eredetmegjelölésre, illetve 40 000 FRF/ha-t a „Côtes du Roussillon Villages” eredetmegjelölésre és tájborok termelésére való átállításhoz. |
| --- | --- |

(15)

Az állami támogatási program 25 000 FRF/ha támogatást nyújtott a „Muscat de Rivesaltes” bejegyzett eredetmegjelölésre, illetve 40 000 FRF/ha-t a „Côtes du Roussillon Villages” eredetmegjelölésre és tájborok termelésére való átállításhoz.

| (16) | A francia hatóságok szerint az átállítás valós költségei a régióban mintegy 110 000 FRF/ha-ra becsülhetők. A francia hatóságok megerősítették, hogy az átállítási tervek nagyobb részben megvalósultak (2 350 ha az eredetileg tervezett 3 250 ha-ból). |
| --- | --- |

(16)

A francia hatóságok szerint az átállítás valós költségei a régióban mintegy 110 000 FRF/ha-ra becsülhetők. A francia hatóságok megerősítették, hogy az átállítási tervek nagyobb részben megvalósultak (2 350 ha az eredetileg tervezett 3 250 ha-ból).

| (17) | A megvalósult átállítás összköltsége a francia hatóságok szerint 258,5 millió FRF (39,4 millió euro) volt. A nemzeti hatóságok ehhez a maguk részéről állításuk szerint 75,250 millió FRF (11,01 millió euro) erejéig járultak hozzá, az eredetileg tervezett 111 millió FRF (16,9 millió euro) helyett. A francia hatóságok által benyújtott információk szerint a nemzeti hatóságok – minden finanszírozási formát összevéve – 29,11 %-kal járultak hozzá a ténylegesen megvalósult átállítás költségeihez. |
| --- | --- |

(17)

A megvalósult átállítás összköltsége a francia hatóságok szerint 258,5 millió FRF (39,4 millió euro) volt. A nemzeti hatóságok ehhez a maguk részéről állításuk szerint 75,250 millió FRF (11,01 millió euro) erejéig járultak hozzá, az eredetileg tervezett 111 millió FRF (16,9 millió euro) helyett. A francia hatóságok által benyújtott információk szerint a nemzeti hatóságok – minden finanszírozási formát összevéve – 29,11 %-kal járultak hozzá a ténylegesen megvalósult átállítás költségeihez.

| (18) | A francia hatóságok emlékeztettek rá, hogy a borpiac közös szervezéséről szóló 1987. március 16-i 822/87/EGK tanácsi rendelet (4) 9. cikkének megfelelően évről évre átadják az Európai Közösségek Statisztikai Hivatalának a szőlőterületek megyék illetve termelt szőlőfajták (borszőlők, ezen belül meghatározott termőhelyről származó minőségi borok (VQPRD), illetve asztali borok) szerinti lebontásban elkészített kimutatását, valamint a kivágott illetve telepített szőlőterületek hasonló osztályozási módszerrel, megyénként és szőlőfajtánként elkészített kimutatását. A francia hatóságok mellékelték az 1997/1998-as borászati évre vonatkozóan benyújtott táblázatok másolatát. |
| --- | --- |

(18)

A francia hatóságok emlékeztettek rá, hogy a borpiac közös szervezéséről szóló 1987. március 16-i 822/87/EGK tanácsi rendelet (4) 9. cikkének megfelelően évről évre átadják az Európai Közösségek Statisztikai Hivatalának a szőlőterületek megyék illetve termelt szőlőfajták (borszőlők, ezen belül meghatározott termőhelyről származó minőségi borok (VQPRD), illetve asztali borok) szerinti lebontásban elkészített kimutatását, valamint a kivágott illetve telepített szőlőterületek hasonló osztályozási módszerrel, megyénként és szőlőfajtánként elkészített kimutatását. A francia hatóságok mellékelték az 1997/1998-as borászati évre vonatkozóan benyújtott táblázatok másolatát.

2.   AZ EGYES ELLENŐRZÖTT EREDETMEGJELÖLÉSEK REKLÁMOZÁSÁRA ÉS PROMÓCIÓJÁRA ILLETVE MŰKÖDÉSI KÖLTSÉGEKRE SZOLGÁLÓ SZAKMAKÖZI JÁRULÉKOK

| (19) | A CIVDN 1997. december 29-i, 97-3. számú határozatában 1998. január 1-jétől kezdődően szakmaközi járulékot vezetett be a következő bejegyzett eredetmegjelölések reklám- és promóciós kampányainak illetve működési költségeinek finanszírozására: „Rivesaltes”, „Grand Roussillon”, „Muscat de Rivesaltes” és „Banyuls”. |
| --- | --- |

(19)

A CIVDN 1997. december 29-i, 97-3. számú határozatában 1998. január 1-jétől kezdődően szakmaközi járulékot vezetett be a következő bejegyzett eredetmegjelölések reklám- és promóciós kampányainak illetve működési költségeinek finanszírozására: „Rivesaltes”, „Grand Roussillon”, „Muscat de Rivesaltes” és „Banyuls”.

| (20) | A hektoliterenkénti, adólevonás előtti összeget a következőképpen állapították meg: „Banyuls és Banyuls Grand Cru”: 25 FRF/hl; „Grand Roussillon”: 30 FRF/hl; „Muscat de Rivesaltes”: 50 FRF/hl; „Rivesaltes”: 30 FRF/hl. |
| --- | --- |

(20)

A hektoliterenkénti, adólevonás előtti összeget a következőképpen állapították meg: „Banyuls és Banyuls Grand Cru”: 25 FRF/hl; „Grand Roussillon”: 30 FRF/hl; „Muscat de Rivesaltes”: 50 FRF/hl; „Rivesaltes”: 30 FRF/hl.

| (21) | A járulékok összege a következőképpen került felhasználásra: „Rivesaltes”: 25 FRF/hl reklámra és promócióra és 5 FRF/hl működési költségekre; „Grand Roussillon”: 45 FRF/hl reklámra és promócióra és 5 FRF/hl működési költségekre; „Banyuls”: 20 FRF/hl reklámra és promócióra és 5 FRF/hl működési költségekre. |
| --- | --- |

(21)

A járulékok összege a következőképpen került felhasználásra: „Rivesaltes”: 25 FRF/hl reklámra és promócióra és 5 FRF/hl működési költségekre; „Grand Roussillon”: 45 FRF/hl reklámra és promócióra és 5 FRF/hl működési költségekre; „Banyuls”: 20 FRF/hl reklámra és promócióra és 5 FRF/hl működési költségekre.

| (22) | A CIVDN 1998. július 10-i, 98-1. számú határozatában 1998. szeptember 1-jétől kezdődően szakmaközi járulékot vezetett be a következő bejegyzett eredetmegjelölések reklám- és promóciós kampányainak illetve működési költségeinek finanszírozására: „Rivesaltes”, „Grand Roussillon” és „Maury”. |
| --- | --- |

(22)

A CIVDN 1998. július 10-i, 98-1. számú határozatában 1998. szeptember 1-jétől kezdődően szakmaközi járulékot vezetett be a következő bejegyzett eredetmegjelölések reklám- és promóciós kampányainak illetve működési költségeinek finanszírozására: „Rivesaltes”, „Grand Roussillon” és „Maury”.

| (23) | A hektoliterenkénti, adólevonás előtti összeget a következőképpen állapították meg: „Grand Roussillon”: 25 FRF/hl; „Maury”: 5 FRF/hl; „Rivesaltes”: 35 FRF/hl. |
| --- | --- |

(23)

A hektoliterenkénti, adólevonás előtti összeget a következőképpen állapították meg: „Grand Roussillon”: 25 FRF/hl; „Maury”: 5 FRF/hl; „Rivesaltes”: 35 FRF/hl.

| (24) | A járulékok összege a következőképpen került felhasználásra: „Rivesaltes”: 30 FRF/hl reklámra és promócióra és 5 FRF/hl működési költségekre; „Grand Roussillon”: 20 FRF/hl reklámra és promócióra és 5 FRF/hl működési költségekre; „Maury”: 5 FRF/hl működési költségekre. |
| --- | --- |

(24)

A járulékok összege a következőképpen került felhasználásra: „Rivesaltes”: 30 FRF/hl reklámra és promócióra és 5 FRF/hl működési költségekre; „Grand Roussillon”: 20 FRF/hl reklámra és promócióra és 5 FRF/hl működési költségekre; „Maury”: 5 FRF/hl működési költségekre.

| (25) | Az 1999. december 17-i, 99-1. számú határozat hatályon kívül helyezte a fenti két járulékot. E határozatában a CIVDN új járulékot vezetett be a következő ellenőrzött eredetmegjelölések reklám- és promóciós kampányainak és működési költségeinek finanszírozására: „Banyuls”, „Banyuls Grand Cru”, „Muscat de Rivesaltes”, „Rivesaltes”, „Grand Roussillon” és „Maury”. |
| --- | --- |

(25)

Az 1999. december 17-i, 99-1. számú határozat hatályon kívül helyezte a fenti két járulékot. E határozatában a CIVDN új járulékot vezetett be a következő ellenőrzött eredetmegjelölések reklám- és promóciós kampányainak és működési költségeinek finanszírozására: „Banyuls”, „Banyuls Grand Cru”, „Muscat de Rivesaltes”, „Rivesaltes”, „Grand Roussillon” és „Maury”.

| (26) | A hektoliterenkénti, adólevonás előtti összeget a következőképpen állapították meg: „Grand Roussillon”: 25 FRF/hl; „Rivesaltes”: 35 FRF/hl; „Banyuls” és „Banyuls Grand Cru”: 25 FRF/hl; „Muscat de Rivesaltes”: 55 FRF/hl; „Maury”: 0 FRF/hl. |
| --- | --- |

(26)

A hektoliterenkénti, adólevonás előtti összeget a következőképpen állapították meg: „Grand Roussillon”: 25 FRF/hl; „Rivesaltes”: 35 FRF/hl; „Banyuls” és „Banyuls Grand Cru”: 25 FRF/hl; „Muscat de Rivesaltes”: 55 FRF/hl; „Maury”: 0 FRF/hl.

| (27) | A járulékok összege a következőképpen került felhasználásra: „Rivesaltes”: 30 FRF/hl reklámra és promócióra és 5 FRF/hl működési költségekre; „Grand Roussillon”: 20 FRF/hl reklámra és promócióra és 5 FRF/hl működési költségekre; „Muscat de Rivesaltes”: 50 FRF/hl reklámra és promócióra és 5 FRF/hl működési költségekre; „Banyuls és Banyuls Grand Cru”: 20 FRF/hl reklámra és promócióra és 5 FRF/hl működési költségekre. |
| --- | --- |

(27)

A járulékok összege a következőképpen került felhasználásra: „Rivesaltes”: 30 FRF/hl reklámra és promócióra és 5 FRF/hl működési költségekre; „Grand Roussillon”: 20 FRF/hl reklámra és promócióra és 5 FRF/hl működési költségekre; „Muscat de Rivesaltes”: 50 FRF/hl reklámra és promócióra és 5 FRF/hl működési költségekre; „Banyuls és Banyuls Grand Cru”: 20 FRF/hl reklámra és promócióra és 5 FRF/hl működési költségekre.

| (28) | A 00-1. számú határozat csekély változtatásokkal meghosszabbította a fenti járulék hatályát. A Bizottság az eljárás megindításakor nem rendelkezett információkkal ez utóbbi járulékfizetési rendszer időtartamáról, illetve annak esetleges meghosszabbításáról. |
| --- | --- |

(28)

A 00-1. számú határozat csekély változtatásokkal meghosszabbította a fenti járulék hatályát. A Bizottság az eljárás megindításakor nem rendelkezett információkkal ez utóbbi járulékfizetési rendszer időtartamáról, illetve annak esetleges meghosszabbításáról.

3.   A BIZOTTSÁG ÁLTAL AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK KERETÉBEN KIFEJTETT ÉRVEK

| (29) | A Bizottság mindenekelőtt a szóban forgó járulékok természetét illetően megjegyezte, hogy azokat – a bejegyzett eredetmegjelölésű természetes édesborok és likőrborok szakmaközi bizottságának létrehozásáról szóló 1943. április 2-i 200. számú törvényben előírt eljárásnak megfelelően – közvetlenül a francia kormány hagyta jóvá. Az eljárás szerint a kormány jóváhagyása a hasonló típusú járulékok bevezetésének előfeltételét képezi. A 200. számú törvény konkrétan úgy rendelkezik, hogy a járulék megfizetése az érintett szakmák minden tagja számára kötelezővé válik azzal, hogy a kormány, vagy adott esetben a kormánybiztos jóváhagyását adja hozzá. Mindebből kiderül, hogy a hasonló típusú járulékok csak az állami hatóságok közreműködésével képesek maradéktalanul kifejteni hatásukat. E tényből adódóan a Bizottság a vizsgálat megindításakor úgy vélte, hogy a jelen esetben adójellegű járulékról, vagyis állami forrásokról van szó. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság mindenekelőtt a szóban forgó járulékok természetét illetően megjegyezte, hogy azokat – a bejegyzett eredetmegjelölésű természetes édesborok és likőrborok szakmaközi bizottságának létrehozásáról szóló 1943. április 2-i 200. számú törvényben előírt eljárásnak megfelelően – közvetlenül a francia kormány hagyta jóvá. Az eljárás szerint a kormány jóváhagyása a hasonló típusú járulékok bevezetésének előfeltételét képezi. A 200. számú törvény konkrétan úgy rendelkezik, hogy a járulék megfizetése az érintett szakmák minden tagja számára kötelezővé válik azzal, hogy a kormány, vagy adott esetben a kormánybiztos jóváhagyását adja hozzá. Mindebből kiderül, hogy a hasonló típusú járulékok csak az állami hatóságok közreműködésével képesek maradéktalanul kifejteni hatásukat. E tényből adódóan a Bizottság a vizsgálat megindításakor úgy vélte, hogy a jelen esetben adójellegű járulékról, vagyis állami forrásokról van szó.

| (30) | Ami a francia támogatási rendszer által bevezetett „pihentetési támogatást” illeti, a közös piacszervezés (KPSZ), nevezetesen az egyes szőlőtermő felületek termelésből való átmeneti vagy végleges kivonására, valamint az újratelepítésről történő lemondásra adott támogatások nyújtásáról szóló 1980. február 18-i 456/80/EGK tanácsi rendelet (5), nem rendelkezik hasonló támogatásokról. E rendelet csupán a termelés átmeneti vagy végleges szüneteltetéséhez nyújtott támogatást teszi lehetővé, amely akkor folyósítható, ha egy termelő – nevezetesen egyes szőlőterületek kiirtása révén – hajlandó hozzájárulni a közösségi bortermelési potenciál csökkentéséhez. Mivel a szóban forgó támogatás nem járt a termelési potenciál csökkentésével, és nem finanszírozott a termelésből történő kivonásra irányuló intézkedéseket, az eljárás megindításának fázisában úgy tűnt, az intézkedés nem tartozik a 822/87/EGK rendelet által szabályozott régi borászati KPSZ alkalmazási körébe. |
| --- | --- |

(30)

Ami a francia támogatási rendszer által bevezetett „pihentetési támogatást” illeti, a közös piacszervezés (KPSZ), nevezetesen az egyes szőlőtermő felületek termelésből való átmeneti vagy végleges kivonására, valamint az újratelepítésről történő lemondásra adott támogatások nyújtásáról szóló 1980. február 18-i 456/80/EGK tanácsi rendelet (5), nem rendelkezik hasonló támogatásokról. E rendelet csupán a termelés átmeneti vagy végleges szüneteltetéséhez nyújtott támogatást teszi lehetővé, amely akkor folyósítható, ha egy termelő – nevezetesen egyes szőlőterületek kiirtása révén – hajlandó hozzájárulni a közösségi bortermelési potenciál csökkentéséhez. Mivel a szóban forgó támogatás nem járt a termelési potenciál csökkentésével, és nem finanszírozott a termelésből történő kivonásra irányuló intézkedéseket, az eljárás megindításának fázisában úgy tűnt, az intézkedés nem tartozik a 822/87/EGK rendelet által szabályozott régi borászati KPSZ alkalmazási körébe.

| (31) | A támogatás célja állítólag az volt, hogy pénzügyi könnyebbséget nyújtson azon termelőknek, akik vállalkozóként önkéntesen úgy döntöttek, hogy részt vesznek egy tisztán kereskedelmi jellegű intézkedésben, amelynek terhei a gazdasági tevékenység gyakorlásához kapcsolódó kiadásoknak tűnnek fel. A Bizottság erre vonatkozó állandósult gyakorlata, valamint az Európai Közösségek Bíróságának ítélkezési gyakorlata szerint (6) működési támogatásnak minősül minden olyan támogatás, amelyek célja, hogy egy vállalkozást megszabadítson bizonyos olyan költségektől, amelyeket rendes esetben mindennapi működése illetve rendes tevékenységei keretében ő maga viselne. Ez a gondolat megjelenik az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatások (a továbbiakban: „Mezőgazdasági Iránymutatás”) 3.5 pontjában is (7), amely szerint olyan támogatásokról van szó, amelyek – természetüknél fogva – nagy valószínűséggel beavatkoznak a piac közös szervezésével kapcsolatos mechanizmusokba. |
| --- | --- |

(31)

A támogatás célja állítólag az volt, hogy pénzügyi könnyebbséget nyújtson azon termelőknek, akik vállalkozóként önkéntesen úgy döntöttek, hogy részt vesznek egy tisztán kereskedelmi jellegű intézkedésben, amelynek terhei a gazdasági tevékenység gyakorlásához kapcsolódó kiadásoknak tűnnek fel. A Bizottság erre vonatkozó állandósult gyakorlata, valamint az Európai Közösségek Bíróságának ítélkezési gyakorlata szerint (6) működési támogatásnak minősül minden olyan támogatás, amelyek célja, hogy egy vállalkozást megszabadítson bizonyos olyan költségektől, amelyeket rendes esetben mindennapi működése illetve rendes tevékenységei keretében ő maga viselne. Ez a gondolat megjelenik az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatások (a továbbiakban: „Mezőgazdasági Iránymutatás”) 3.5 pontjában is (7), amely szerint olyan támogatásokról van szó, amelyek – természetüknél fogva – nagy valószínűséggel beavatkoznak a piac közös szervezésével kapcsolatos mechanizmusokba.

| (32) | A Bizottság e ponttal kapcsolatban megállapította, hogy a támogatást hektáronként és évente folyósították, és ezért szorosan összefügg a termelt bor mennyiségével. A Bizottság emlékeztetett rá, hogy semmilyen esetben nem hagyhat jóvá olyan támogatást, amely összeegyeztethetetlen valamely piac közös szervezéséről szóló rendelkezésekkel, vagy amely akadályozná a szóban forgó KPSZ megfelelő működését. Az eljárás megindításának fázisában a Bizottság úgy vélekedett, hogy a „pihentetési támogatás” olyan működési támogatásnak tűnik, amely nagy valószínűséggel beavatkozna a borpiaci KPSZ mechanizmusaiba, és ezért összeegyeztethetetlennek bizonyulhat az alkalmazandó piaci- és versenyszabályokkal. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság e ponttal kapcsolatban megállapította, hogy a támogatást hektáronként és évente folyósították, és ezért szorosan összefügg a termelt bor mennyiségével. A Bizottság emlékeztetett rá, hogy semmilyen esetben nem hagyhat jóvá olyan támogatást, amely összeegyeztethetetlen valamely piac közös szervezéséről szóló rendelkezésekkel, vagy amely akadályozná a szóban forgó KPSZ megfelelő működését. Az eljárás megindításának fázisában a Bizottság úgy vélekedett, hogy a „pihentetési támogatás” olyan működési támogatásnak tűnik, amely nagy valószínűséggel beavatkozna a borpiaci KPSZ mechanizmusaiba, és ezért összeegyeztethetetlennek bizonyulhat az alkalmazandó piaci- és versenyszabályokkal.

| (33) | Ami az átállítás költségeit illeti, a 822/87/EGK rendelet 14. cikke úgy rendelkezett, hogy 1988. szeptember 1-jétől tilos mindennemű nemzeti támogatás nyújtása szőlőterületek telepítéséhez, eltekintve bizonyos kritériumok teljesülésének esetétől, nevezetesen, ha a támogatások lehetővé teszik a termeléscsökkentés vagy a termelésnövekedéssel nem járó minőségjavítás célkitűzésének teljesülését. A fentiekből adódóan egyedül az olyan minőségjavító fajták volnának támogathatók, amelyek az érintett parcellákon nem produkálnak magas terméshozamot. |
| --- | --- |

(33)

Ami az átállítás költségeit illeti, a 822/87/EGK rendelet 14. cikke úgy rendelkezett, hogy 1988. szeptember 1-jétől tilos mindennemű nemzeti támogatás nyújtása szőlőterületek telepítéséhez, eltekintve bizonyos kritériumok teljesülésének esetétől, nevezetesen, ha a támogatások lehetővé teszik a termeléscsökkentés vagy a termelésnövekedéssel nem járó minőségjavítás célkitűzésének teljesülését. A fentiekből adódóan egyedül az olyan minőségjavító fajták volnának támogathatók, amelyek az érintett parcellákon nem produkálnak magas terméshozamot.

| (34) | A 822/87/EGK tanácsi rendelet 14. cikke keretében szőlőtermő felületek telepítéséhez nyújtott nemzeti támogatásokra alkalmazandó kritériumok meghatározásáról szóló 1989. szeptember 11-i 2741/89/EGK bizottsági rendelet (8) megállapítja azokat a kritériumokat, amelyek alapján a Szerződés 87., 88. és 89. cikke címén nyújtható, a szőlőtermő felületek telepítésére vonatkozó nemzeti támogatási tervek elbírálásra kerülnek. A 2741/89/EGK rendelet 2. cikke szerint a nemzeti támogatási terveknek kielégítő módon bizonyítaniuk kell a termeléscsökkentés vagy a termelésnövekedéssel nem járó minőségjavítás célkitűzésének tiszteletben tartását. |
| --- | --- |

(34)

A 822/87/EGK tanácsi rendelet 14. cikke keretében szőlőtermő felületek telepítéséhez nyújtott nemzeti támogatásokra alkalmazandó kritériumok meghatározásáról szóló 1989. szeptember 11-i 2741/89/EGK bizottsági rendelet (8) megállapítja azokat a kritériumokat, amelyek alapján a Szerződés 87., 88. és 89. cikke címén nyújtható, a szőlőtermő felületek telepítésére vonatkozó nemzeti támogatási tervek elbírálásra kerülnek. A 2741/89/EGK rendelet 2. cikke szerint a nemzeti támogatási terveknek kielégítő módon bizonyítaniuk kell a termeléscsökkentés vagy a termelésnövekedéssel nem járó minőségjavítás célkitűzésének tiszteletben tartását.

| (35) | A 2741/89/EGK rendelet 5. cikke kikötötte, hogy a telepített szőlőterületek hektárja után járó támogatás nem haladhatja meg a kiirtás és a telepítés valós költségeinek 30 %-át. A francia hatóságok állítása szerint a megvalósult átállítás összköltsége 258 500 000 FRF volt, az állami hatóságok pedig 75 250 000 FRF összeg erejéig járultak e költségekhez, amiből arra a végkövetkeztetésre jutnak, hogy minden finanszírozást együttvéve a hatóságok 29,11 %-kal járultak hozzá a ténylegesen megvalósult átállítás költségeihez. A 2741/89/EGK rendelet 5. cikke szerint azonban az átállítási költségek kiszámítása szempontjából a telepített szőlőterület hektárja után ténylegesen folyósított összeg a támogatás releváns eleme. Az eljárás kezdeti szakaszában úgy tűnt, ez a logika nem fér össze az átállítási év szintjén végzett összesített számítások, és következésképpen a hektáronkénti átlagos összköltségek számítási módszerével. Ráadásul a francia hatóságok által alapul vett átlag differenciált átállítási programok után került kiszámításra. |
| --- | --- |

(35)

A 2741/89/EGK rendelet 5. cikke kikötötte, hogy a telepített szőlőterületek hektárja után járó támogatás nem haladhatja meg a kiirtás és a telepítés valós költségeinek 30 %-át. A francia hatóságok állítása szerint a megvalósult átállítás összköltsége 258 500 000 FRF volt, az állami hatóságok pedig 75 250 000 FRF összeg erejéig járultak e költségekhez, amiből arra a végkövetkeztetésre jutnak, hogy minden finanszírozást együttvéve a hatóságok 29,11 %-kal járultak hozzá a ténylegesen megvalósult átállítás költségeihez. A 2741/89/EGK rendelet 5. cikke szerint azonban az átállítási költségek kiszámítása szempontjából a telepített szőlőterület hektárja után ténylegesen folyósított összeg a támogatás releváns eleme. Az eljárás kezdeti szakaszában úgy tűnt, ez a logika nem fér össze az átállítási év szintjén végzett összesített számítások, és következésképpen a hektáronkénti átlagos összköltségek számítási módszerével. Ráadásul a francia hatóságok által alapul vett átlag differenciált átállítási programok után került kiszámításra.

| (36) | A Bizottság az eljárás kezdeti szakaszában úgy vélte, hogy a francia hatóságok által közölt hektáronkénti költségeket (110 000 FRF/ha) figyelembe véve a szóban forgó támogatás felső határát 33 000 FRF/ha összegben, illetve a termelők által egyénileg viselt tényleges költségek 30 %-ában kellett volna megállapítani. Ebből következően minden olyan támogatást, amely túllépi e felső összeghatárt, illetve az egyéni szinten viselt valós költségek 30 %-át, az alkalmazandó közösségi szabályokkal összeegyeztethetetlennek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottság az eljárás kezdeti szakaszában úgy vélte, hogy a francia hatóságok által közölt hektáronkénti költségeket (110 000 FRF/ha) figyelembe véve a szóban forgó támogatás felső határát 33 000 FRF/ha összegben, illetve a termelők által egyénileg viselt tényleges költségek 30 %-ában kellett volna megállapítani. Ebből következően minden olyan támogatást, amely túllépi e felső összeghatárt, illetve az egyéni szinten viselt valós költségek 30 %-át, az alkalmazandó közösségi szabályokkal összeegyeztethetetlennek kell tekinteni.

| (37) | Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1999. március 22-i 659/1999/EK rendelet (9) 10. cikke által ráruházott hatáskörének megfelelően a Bizottság felszólította a francia hatóságokat, hogy juttassanak el hozzá minden szükséges információt a két megvalósult átállítási programmal kapcsolatban. Ezeknek nevezetesen a következőket kellett tartalmaznia: a szőlőtermő felületek telepítéséhez nemzeti támogatásban részesült bortermelőkre vonatkozó információk; az érintett felület nagysága, talajtípus szerinti lebontásban; az érintett felületen belül azon felületek aránya, ahol a telepítést kiirtás előzte meg; az érintett felület azon része, amely meghatározott termőhelyről származó minőségi borok termelésére alkalmasnak van minősítve; a telepített felületek rendeltetése (borszőlők, étkezési szőlő, mazsolaszőlő, palántakert, oltvány anyatövek stb.); a felhasznált szőlőfajták; a francia hatóságok előzetes engedélyének igazolása az érintett fajták használatára vonatkozóan; a termelési potenciál alakulása; a támogatás szintjére vonatkozó bármely releváns információ. |
| --- | --- |

(37)

Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1999. március 22-i 659/1999/EK rendelet (9) 10. cikke által ráruházott hatáskörének megfelelően a Bizottság felszólította a francia hatóságokat, hogy juttassanak el hozzá minden szükséges információt a két megvalósult átállítási programmal kapcsolatban. Ezeknek nevezetesen a következőket kellett tartalmaznia: a szőlőtermő felületek telepítéséhez nemzeti támogatásban részesült bortermelőkre vonatkozó információk; az érintett felület nagysága, talajtípus szerinti lebontásban; az érintett felületen belül azon felületek aránya, ahol a telepítést kiirtás előzte meg; az érintett felület azon része, amely meghatározott termőhelyről származó minőségi borok termelésére alkalmasnak van minősítve; a telepített felületek rendeltetése (borszőlők, étkezési szőlő, mazsolaszőlő, palántakert, oltvány anyatövek stb.); a felhasznált szőlőfajták; a francia hatóságok előzetes engedélyének igazolása az érintett fajták használatára vonatkozóan; a termelési potenciál alakulása; a támogatás szintjére vonatkozó bármely releváns információ.

| (38) | Ami az egyes bejegyzett eredetmegjelölések esetében nyújtott reklám- és promóciós támogatásokat illeti, a francia hatóságok jelezték, hogy a CIVDN finanszírozására szolgáló adójellegű járulékra vonatkozó szabályozási intézkedések rendszeresen bejelentésre kerültek, és a Bizottság korábban már megvizsgálta és jóvá is hagyta azokat. A Bizottság legutolsó ízben az N 184/97 számú állami támogatás (10) („A CIVDN-t illető támogatások és adójellegű járulékok”) keretében, a 2002-es év végéig tartó időszakra vonatkozóan valóban jóváhagyott egy adójellegű járulékból finanszírozott állami támogatást, amely egyebek között reklám- és promóciós tevékenységek illetve a CIVDN működési költségeinek fedezésére szolgált. A Bizottsághoz eljuttatott információk alapján a szóban forgó járulékokat a CIVDN a Bizottság által korábban jóváhagyott, kommunikációs és promóciós programokat szolgáló adójellegű járulékon túlmenően vetette ki. Ezért a Bizottság az eljárás megindításakor arra az álláspontra helyezkedett, hogy a korábban kiadott engedély nem jelentette a Bizottság által engedélyezett támogatáshoz járuló további módosítások illetve egyéb intézkedések hallgatólagos jóváhagyását. |
| --- | --- |

(38)

Ami az egyes bejegyzett eredetmegjelölések esetében nyújtott reklám- és promóciós támogatásokat illeti, a francia hatóságok jelezték, hogy a CIVDN finanszírozására szolgáló adójellegű járulékra vonatkozó szabályozási intézkedések rendszeresen bejelentésre kerültek, és a Bizottság korábban már megvizsgálta és jóvá is hagyta azokat. A Bizottság legutolsó ízben az N 184/97 számú állami támogatás (10) („A CIVDN-t illető támogatások és adójellegű járulékok”) keretében, a 2002-es év végéig tartó időszakra vonatkozóan valóban jóváhagyott egy adójellegű járulékból finanszírozott állami támogatást, amely egyebek között reklám- és promóciós tevékenységek illetve a CIVDN működési költségeinek fedezésére szolgált. A Bizottsághoz eljuttatott információk alapján a szóban forgó járulékokat a CIVDN a Bizottság által korábban jóváhagyott, kommunikációs és promóciós programokat szolgáló adójellegű járulékon túlmenően vetette ki. Ezért a Bizottság az eljárás megindításakor arra az álláspontra helyezkedett, hogy a korábban kiadott engedély nem jelentette a Bizottság által engedélyezett támogatáshoz járuló további módosítások illetve egyéb intézkedések hallgatólagos jóváhagyását.

| (39) | A Bizottság felhívta a francia hatóságokat, hogy juttassanak el neki minden szükséges információt a vizsgált támogatási intézkedésekre vonatkozóan, beleértve a korábban nem említett és be nem jelentett, jelenleg esetlegesen hatályban lévő egyéb intézkedéseket is, hogy értékelhesse azok összeférhetőségét nevezetesen a reklám- és promóciós tevékenységek terén alkalmazandó negatív és pozitív kritériumokkal, illetve az engedélyezhető maximális támogatási szinttel. Ezen információk alapján fel lehetne mérni a korábban engedélyezett támogatási rendszer és a jelen határozat tárgyát képező, be nem jelentett támogatások esetleges halmozásának hatásait is. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság felhívta a francia hatóságokat, hogy juttassanak el neki minden szükséges információt a vizsgált támogatási intézkedésekre vonatkozóan, beleértve a korábban nem említett és be nem jelentett, jelenleg esetlegesen hatályban lévő egyéb intézkedéseket is, hogy értékelhesse azok összeférhetőségét nevezetesen a reklám- és promóciós tevékenységek terén alkalmazandó negatív és pozitív kritériumokkal, illetve az engedélyezhető maximális támogatási szinttel. Ezen információk alapján fel lehetne mérni a korábban engedélyezett támogatási rendszer és a jelen határozat tárgyát képező, be nem jelentett támogatások esetleges halmozásának hatásait is.

| (40) | A Bizottság azt is megállapította, hogy a szóban forgó adójellegű járulékok mechanizmusaik tekintetében igen hasonlóak a Bizottság által korábban engedélyezetthez. A szóban forgó járulékok bevezetéséről szóló jogszabályokból kiderül, hogy azokat kizárólag egy meghatározott régió bortermésére rótták ki. Az eljárás kezdeti szakaszában tehát arra lehetett következtetni, hogy a szóban forgó adójellegű járulékok hatálya egyetlen importált termékre sem terjed, illetve terjedt ki. |
| --- | --- |

(40)

A Bizottság azt is megállapította, hogy a szóban forgó adójellegű járulékok mechanizmusaik tekintetében igen hasonlóak a Bizottság által korábban engedélyezetthez. A szóban forgó járulékok bevezetéséről szóló jogszabályokból kiderül, hogy azokat kizárólag egy meghatározott régió bortermésére rótták ki. Az eljárás kezdeti szakaszában tehát arra lehetett következtetni, hogy a szóban forgó adójellegű járulékok hatálya egyetlen importált termékre sem terjed, illetve terjedt ki.

III.   AZ ÉRDEKELT HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (41) | A panasz benyújtója az alábbi megjegyzéseket nyújtotta be, egyúttal adatainak bizalmas kezelését kérve. A Bizottság a kérés mellett felhozott indokok kivizsgálását követően úgy véli, helyénvaló tiszteletben tartani a panaszos akaratát. |
| --- | --- |

(41)

A panasz benyújtója az alábbi megjegyzéseket nyújtotta be, egyúttal adatainak bizalmas kezelését kérve. A Bizottság a kérés mellett felhozott indokok kivizsgálását követően úgy véli, helyénvaló tiszteletben tartani a panaszos akaratát.

| (42) | A panaszos fél szerint a pihentetési támogatás és az átállítási támogatás egyazon támogatási rendszer két alkotóelemét képezi, melynek célja csupán egy meghatározott termelés piacrajutásának mérséklése. A parcellák pihentetése címén, illetve az átállítás költségei címén folyósított támogatásokat összesítve kellene vizsgálni a közösségi jognak való megfelelőségük értékelésekor. |
| --- | --- |

(42)

A panaszos fél szerint a pihentetési támogatás és az átállítási támogatás egyazon támogatási rendszer két alkotóelemét képezi, melynek célja csupán egy meghatározott termelés piacrajutásának mérséklése. A parcellák pihentetése címén, illetve az átállítás költségei címén folyósított támogatásokat összesítve kellene vizsgálni a közösségi jognak való megfelelőségük értékelésekor.

| (43) | A panasz benyújtója úgy véli, hogy a Rivesaltes-terv tekintetében nem tartották tiszteletben az 1996. július 5-i, 96-1 számú CIVDN határozatban előírt önálló pénzügyi irányítás elvét, mivel a pihentetési támogatást állítólag olyan pénzalapokból finanszírozták, amelyek nem kizárólag az 1996-ban bevezetett szakmaközi járulékból származtak. A pihentetési támogatás finanszírozása ily módon több mint 11 millió FRF mértékben a CIVDN saját pénzalapjaiból történt. Ráadásul állítólag a reklám- és promóciós járulékból befolyt összegek egy részét is a Rivesaltes-terv, nevezetesen a pihentetési támogatás finanszírozására fordították. |
| --- | --- |

(43)

A panasz benyújtója úgy véli, hogy a Rivesaltes-terv tekintetében nem tartották tiszteletben az 1996. július 5-i, 96-1 számú CIVDN határozatban előírt önálló pénzügyi irányítás elvét, mivel a pihentetési támogatást állítólag olyan pénzalapokból finanszírozták, amelyek nem kizárólag az 1996-ban bevezetett szakmaközi járulékból származtak. A pihentetési támogatás finanszírozása ily módon több mint 11 millió FRF mértékben a CIVDN saját pénzalapjaiból történt. Ráadásul állítólag a reklám- és promóciós járulékból befolyt összegek egy részét is a Rivesaltes-terv, nevezetesen a pihentetési támogatás finanszírozására fordították.

| (44) | A panasz benyújtója szerint Pyrénées-Orientales megye közgyűlése a 2000-es év elején 2 millió FRF összeget folyósított a CIVDN-nek, amelyet a pihentetési támogatás finanszírozására kívántak fordítani. Továbbá a szóban forgó megyei közgyűlés „L'accent Catalan” című magazinjának 2003. márciusi számában azt állította, hogy a pihentetési támogatáson illetve az átállítási költségek címén folyósított támogatásokon túl hektáronként további 761 euro összegű támogatást folyósított közvetlenül a bortermelőknek, majd újabb 1 293 eurót a Rivesaltes-terv keretében. Ezeket a támogatásokat nem jelentették be a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(44)

A panasz benyújtója szerint Pyrénées-Orientales megye közgyűlése a 2000-es év elején 2 millió FRF összeget folyósított a CIVDN-nek, amelyet a pihentetési támogatás finanszírozására kívántak fordítani. Továbbá a szóban forgó megyei közgyűlés „L'accent Catalan” című magazinjának 2003. márciusi számában azt állította, hogy a pihentetési támogatáson illetve az átállítási költségek címén folyósított támogatásokon túl hektáronként további 761 euro összegű támogatást folyósított közvetlenül a bortermelőknek, majd újabb 1 293 eurót a Rivesaltes-terv keretében. Ezeket a támogatásokat nem jelentették be a Bizottságnak.

| (45) | Ami a reklám- és promóciós támogatásokat illeti, a panaszos fél úgy véli, hogy az e célra a CIVDN-nek befizetett adójellegű járulékokból befolyó összegeket egyes érintettek, vagyis bizonyos borászati vállalkozások egyedi termékeit reklámozó promóciós kampányok finanszírozására használták fel, nem pedig a bejegyzett eredetmegjelölések különböző kategóriáinak általános promócióját szolgáló kampányokra. A felszámolás alá került CIVDN helyébe lépő jogi entitás, a Comité interprofessionnel des vins du Roussillon (Roussilloni Borok Szakmaközi Bizottsága, CIVR) állítólag mindmáig folytatja ezt a gyakorlatot. Ezek a támogatások ellentétesek a közösségi rendelkezésekkel, mivel nem általános érdekű célt szolgálnak. |
| --- | --- |

(45)

Ami a reklám- és promóciós támogatásokat illeti, a panaszos fél úgy véli, hogy az e célra a CIVDN-nek befizetett adójellegű járulékokból befolyó összegeket egyes érintettek, vagyis bizonyos borászati vállalkozások egyedi termékeit reklámozó promóciós kampányok finanszírozására használták fel, nem pedig a bejegyzett eredetmegjelölések különböző kategóriáinak általános promócióját szolgáló kampányokra. A felszámolás alá került CIVDN helyébe lépő jogi entitás, a Comité interprofessionnel des vins du Roussillon (Roussilloni Borok Szakmaközi Bizottsága, CIVR) állítólag mindmáig folytatja ezt a gyakorlatot. Ezek a támogatások ellentétesek a közösségi rendelkezésekkel, mivel nem általános érdekű célt szolgálnak.

| (46) | A panaszos fél szerint a 2001-es és a 2002-es év folyamán a CIVDN folytatta az adójellegű járulékok behajtását egyes borkereskedőktől, miközben utódszervezete, a CIVR szintén megkezdte a járulékok kiszámlázását, ami a nemzeti jog szempontjából jogellenes helyzetet eredményezett. |
| --- | --- |

(46)

A panaszos fél szerint a 2001-es és a 2002-es év folyamán a CIVDN folytatta az adójellegű járulékok behajtását egyes borkereskedőktől, miközben utódszervezete, a CIVR szintén megkezdte a járulékok kiszámlázását, ami a nemzeti jog szempontjából jogellenes helyzetet eredményezett.

IV.   A FRANCIAORSZÁG ÁLTAL BENYÚJTOTT ÉSZREVÉTELEK

| (47) | A francia hatóságok 2003. június 16-án kelt levelükben nyújtották be észrevételeiket a Bizottság arra vonatkozó határozatával kapcsolatban, hogy a bejelentett támogatásra vonatkozóan megindítja a Szerződés 88. cikke (2) bekezdésében előírt eljárást. |
| --- | --- |

(47)

A francia hatóságok 2003. június 16-án kelt levelükben nyújtották be észrevételeiket a Bizottság arra vonatkozó határozatával kapcsolatban, hogy a bejelentett támogatásra vonatkozóan megindítja a Szerződés 88. cikke (2) bekezdésében előírt eljárást.

| (48) | A francia hatóságok bevezetésképpen megerősítették, hogy a szóban forgó intézkedések az eredetileg kitűzött időszakon, nevezetesen az 1996/1997-es évtől számított öt éven túl nem kerültek meghosszabbításra. A francia hatóságok mindenesetre 2000. december 14-i, illetve 2001. december 6-i leveleikben értesítették a Bizottságot a CIVDN feloszlásáról. A CIVDN helyébe lépő CIVR semmilyen hasonló típusú intézkedést nem hajtott végre. |
| --- | --- |

(48)

A francia hatóságok bevezetésképpen megerősítették, hogy a szóban forgó intézkedések az eredetileg kitűzött időszakon, nevezetesen az 1996/1997-es évtől számított öt éven túl nem kerültek meghosszabbításra. A francia hatóságok mindenesetre 2000. december 14-i, illetve 2001. december 6-i leveleikben értesítették a Bizottságot a CIVDN feloszlásáról. A CIVDN helyébe lépő CIVR semmilyen hasonló típusú intézkedést nem hajtott végre.

1.   A RIVESALTES-TERV

1.1.   A PIHENTETÉSI TÁMOGATÁS

| (49) | A francia hatóságok kifejtik, hogy az intézkedés nem a bortermelő potenciál csökkentését célozta, mivel a kedvezményezettek kötelezettségvállalása abban állt, hogy a pihentetett parcellák termését hajlandók asztali- vagy tájborokként, az ellenőrzött eredetmegjelölésről lemondva forgalmazni. Ezért nem helyénvaló ezt a támogatást – ahogy a Bizottság teszi – egyszerű működési támogatásnak tekinteni, amely jogellenes módon a vállalkozások pénzügyi helyzetének könnyítését célozná. |
| --- | --- |

(49)

A francia hatóságok kifejtik, hogy az intézkedés nem a bortermelő potenciál csökkentését célozta, mivel a kedvezményezettek kötelezettségvállalása abban állt, hogy a pihentetett parcellák termését hajlandók asztali- vagy tájborokként, az ellenőrzött eredetmegjelölésről lemondva forgalmazni. Ezért nem helyénvaló ezt a támogatást – ahogy a Bizottság teszi – egyszerű működési támogatásnak tekinteni, amely jogellenes módon a vállalkozások pénzügyi helyzetének könnyítését célozná.

| (50) | Valójában a támogatás célja az volt, hogy ellentételezést biztosítson a kedvezményezetteknek kötelezettségvállalásukért, hogy a pihentetett parcellák termését a bejegyzett eredetmegjelölésen kívül forgalmazzák. Tehát a kedvezményezettek számára nem jelentett jövedelemkiegészítést, csupán bevételkiesésük miatti egyszerű kompenzációt. |
| --- | --- |

(50)

Valójában a támogatás célja az volt, hogy ellentételezést biztosítson a kedvezményezetteknek kötelezettségvállalásukért, hogy a pihentetett parcellák termését a bejegyzett eredetmegjelölésen kívül forgalmazzák. Tehát a kedvezményezettek számára nem jelentett jövedelemkiegészítést, csupán bevételkiesésük miatti egyszerű kompenzációt.

| (51) | Az intézkedés bevezetése idején egy hektár Rivesaltes AOC termőterület a 40 hl-es engedélyezett maximális hozam alapján számítva – ha a termésből 25 hl 1 140 FRF/hl áron értékesíthető természetes édesbor, illetve 15 hl 350 FRF/hl áron értékesíthető asztali- és tájbor készül – 32 250 FRF és 33 000 FRF/ha közötti üzleti forgalmat generált. A földterület pihentetését követően egy hektár szőlőterület 50 hl asztali- vagy tájbort adhatott (megyei agronómiai átlag), ami 12 500 FRF és 17 500 FRF/ha közötti üzleti forgalmat jelent. |
| --- | --- |

(51)

Az intézkedés bevezetése idején egy hektár Rivesaltes AOC termőterület a 40 hl-es engedélyezett maximális hozam alapján számítva – ha a termésből 25 hl 1 140 FRF/hl áron értékesíthető természetes édesbor, illetve 15 hl 350 FRF/hl áron értékesíthető asztali- és tájbor készül – 32 250 FRF és 33 000 FRF/ha közötti üzleti forgalmat generált. A földterület pihentetését követően egy hektár szőlőterület 50 hl asztali- vagy tájbort adhatott (megyei agronómiai átlag), ami 12 500 FRF és 17 500 FRF/ha közötti üzleti forgalmat jelent.

| (52) | A pihentetési intézkedést követő átlagos különbözet (a termelők bevételkiesése) tehát 15 000 FRF/ha körül volt, amelyből a teljesség kedvéért le kell vonni a természetes édesborok (VDN) kiérleléséhez szükséges alkoholt, azaz 2 000 FRF-ot, ami 25 hl esetében a nettó különbözetet 13 000 FRF/ha-ra csökkenti. |
| --- | --- |

(52)

A pihentetési intézkedést követő átlagos különbözet (a termelők bevételkiesése) tehát 15 000 FRF/ha körül volt, amelyből a teljesség kedvéért le kell vonni a természetes édesborok (VDN) kiérleléséhez szükséges alkoholt, azaz 2 000 FRF-ot, ami 25 hl esetében a nettó különbözetet 13 000 FRF/ha-ra csökkenti.

| (53) | Ha tekintetbe vesszük, hogy 1999-től kezdve – a természetes édesborok termelői árának zuhanása (900 FRF/hl) következtében – a bevételkülönbözet csökkent, az akkor is mindenképpen elérte a 6 500 FRF/ha-t [26 000 FRF (forgalom/ha – AOC-borok) -17 500 FRF (forgalom/ha – asztali- vagy tájborok) -2 000 FRF (a természetes édesborok kiérleléséhez szükséges alkohol költsége)]. |
| --- | --- |

(53)

Ha tekintetbe vesszük, hogy 1999-től kezdve – a természetes édesborok termelői árának zuhanása (900 FRF/hl) következtében – a bevételkülönbözet csökkent, az akkor is mindenképpen elérte a 6 500 FRF/ha-t [26 000 FRF (forgalom/ha – AOC-borok) -17 500 FRF (forgalom/ha – asztali- vagy tájborok) -2 000 FRF (a természetes édesborok kiérleléséhez szükséges alkohol költsége)].

| (54) | A francia hatóságok szerint hasonló körülmények között a pihentetési támogatás semmilyen esetben nem jelenthetett olyan működési támogatást, amely jogosulatlan jövedelemkiegészítést vagy pénzügyi könnyebbséget jelenthetett volna. |
| --- | --- |

(54)

A francia hatóságok szerint hasonló körülmények között a pihentetési támogatás semmilyen esetben nem jelenthetett olyan működési támogatást, amely jogosulatlan jövedelemkiegészítést vagy pénzügyi könnyebbséget jelenthetett volna.

| (55) | A francia hatóságok továbbá hangsúlyozzák azt is, hogy a pihentetési támogatás nem befolyásolta a borpiaci KPSZ mechanizmusait a piacon általa okozott esetleges zavarok következtében. Pyrénées-Orientales megyében például az 1996/1997-es és az 1999/2000-es év közötti időszakban semmilyen mennyiség nem került lepárlásra kötelező lepárlás címén. Továbbá a vizsgált borászati években a megelőző lepárlás tárgyát képező mennyiségek is az asztali- és tájborok piacának normális működésére utalnak. |
| --- | --- |

(55)

A francia hatóságok továbbá hangsúlyozzák azt is, hogy a pihentetési támogatás nem befolyásolta a borpiaci KPSZ mechanizmusait a piacon általa okozott esetleges zavarok következtében. Pyrénées-Orientales megyében például az 1996/1997-es és az 1999/2000-es év közötti időszakban semmilyen mennyiség nem került lepárlásra kötelező lepárlás címén. Továbbá a vizsgált borászati években a megelőző lepárlás tárgyát képező mennyiségek is az asztali- és tájborok piacának normális működésére utalnak.

| (56) | A francia hatóságok kiegészítésképpen hangsúlyozzák az intézkedés szolidáris jellegét, amelyet szerintük nem az állami költségvetés forrásaiból, hanem maguk a termelők által befizetett szakmaközi járulékból finanszíroztak. |
| --- | --- |

(56)

A francia hatóságok kiegészítésképpen hangsúlyozzák az intézkedés szolidáris jellegét, amelyet szerintük nem az állami költségvetés forrásaiból, hanem maguk a termelők által befizetett szakmaközi járulékból finanszíroztak.

1.2.   AZ ÁTÁLLÍTÁSI TÁMOGATÁS

| (57) | A francia hatóságok szerint az intézkedés rendkívüli kiegészítést jelentett a szőlőterületek felújításához nyújtott nemzeti támogatáshoz, amely a 2741/89/EGK rendelet alkalmazása alapján került bevezetésre. |
| --- | --- |

(57)

A francia hatóságok szerint az intézkedés rendkívüli kiegészítést jelentett a szőlőterületek felújításához nyújtott nemzeti támogatáshoz, amely a 2741/89/EGK rendelet alkalmazása alapján került bevezetésre.

| (58) | A francia hatóságok emlékeztetnek rá, hogy a szőlőfajták minőségjavításához nyújtott támogatás olyan intézkedés, amely első alkalommal 1993-ban képezte bejelentés tárgyát (N 769/93 számú támogatás), és amelynek adatlapja (FR/XXX/05.00/017) szerepel a nemzeti támogatásokról vezetett nyilvántartásokban. Ami az éves jelentést illeti, a francia hatóságok kifejtik, hogy a 2741/89/EGK rendelet 8. cikkében előírt jelentés benyújtására „a tagállamok által a 822/87/EGK rendelet 9. cikke címén benyújtott éves tájékoztatás” keretében is sor kerülhet. A 822/87/EGK rendelet 9. cikke szerint „a tagállamok minden évben, szeptember 1-je előtt eljuttatnak a Bizottságnak (...) egy a bortermelési potenciáljukkal kapcsolatos közleményt, amely tartalmazza a területükön telepített szőlőtermő felületekre vonatkozó kimutatást is”, valamint „december 1-je előtt (...) a bortermelői potenciál alakulására vonatkozó jelentést”. |
| --- | --- |

(58)

A francia hatóságok emlékeztetnek rá, hogy a szőlőfajták minőségjavításához nyújtott támogatás olyan intézkedés, amely első alkalommal 1993-ban képezte bejelentés tárgyát (N 769/93 számú támogatás), és amelynek adatlapja (FR/XXX/05.00/017) szerepel a nemzeti támogatásokról vezetett nyilvántartásokban. Ami az éves jelentést illeti, a francia hatóságok kifejtik, hogy a 2741/89/EGK rendelet 8. cikkében előírt jelentés benyújtására „a tagállamok által a 822/87/EGK rendelet 9. cikke címén benyújtott éves tájékoztatás” keretében is sor kerülhet. A 822/87/EGK rendelet 9. cikke szerint „a tagállamok minden évben, szeptember 1-je előtt eljuttatnak a Bizottságnak (...) egy a bortermelési potenciáljukkal kapcsolatos közleményt, amely tartalmazza a területükön telepített szőlőtermő felületekre vonatkozó kimutatást is”, valamint „december 1-je előtt (...) a bortermelői potenciál alakulására vonatkozó jelentést”.

| (59) | A francia hatóságok emlékeztetnek rá, hogy a 822/87/EGK rendelet 9. cikkének megfelelően minden évben benyújtják az Európai Közösségek Statisztikai Hivatalának a szőlőterületek megyék, illetve termelt szőlőfajták (borszőlők, ezen belül meghatározott termőhelyről származó minőségi borok (VQPRD), illetve asztali borok) szerinti osztályozott kimutatását, valamint a kivágott, illetve telepített szőlőterületek hasonló osztályozási módszerrel, megyénként és szőlőfajtánként elkészített kimutatását. A francia hatóságok mellékelték az 1997/1998-as borászati évre vonatkozóan benyújtott táblázatok másolatát. Hasonló feltételek mellett a francia hatóságok úgy vélik, nem róható fel nekik, hogy kivonták volna magukat a 822/87/EGK rendeletből eredő kötelezettségeik alól. |
| --- | --- |

(59)

A francia hatóságok emlékeztetnek rá, hogy a 822/87/EGK rendelet 9. cikkének megfelelően minden évben benyújtják az Európai Közösségek Statisztikai Hivatalának a szőlőterületek megyék, illetve termelt szőlőfajták (borszőlők, ezen belül meghatározott termőhelyről származó minőségi borok (VQPRD), illetve asztali borok) szerinti osztályozott kimutatását, valamint a kivágott, illetve telepített szőlőterületek hasonló osztályozási módszerrel, megyénként és szőlőfajtánként elkészített kimutatását. A francia hatóságok mellékelték az 1997/1998-as borászati évre vonatkozóan benyújtott táblázatok másolatát. Hasonló feltételek mellett a francia hatóságok úgy vélik, nem róható fel nekik, hogy kivonták volna magukat a 822/87/EGK rendeletből eredő kötelezettségeik alól.

| (60) | Ahhoz, hogy megvonhassuk a „Rivesaltes-terv” keretében nyújtott átállítási támogatás pontos és kimerítő mérlegét, a francia hatóságok szerint figyelembe kell venni azt a tényt, hogy a Muscat de Rivesaltes szőlőterületek ki voltak zárva a felújítási támogatáshoz a szóban forgó terv keretében biztosított kiegészítésből. Ezek a területek csupán a nemzeti támogatási szintnek megfelelő mértékben részesültek a felújítási támogatásból. Ugyanakkor a francia hatóságok által korábbi leveleikben közölt 85 millió FRF összeg 31 millió FRF nemzeti támogatást tartalmaz a Muscat típusú szőlőtermő felületek felújítása céljára. |
| --- | --- |

(60)

Ahhoz, hogy megvonhassuk a „Rivesaltes-terv” keretében nyújtott átállítási támogatás pontos és kimerítő mérlegét, a francia hatóságok szerint figyelembe kell venni azt a tényt, hogy a Muscat de Rivesaltes szőlőterületek ki voltak zárva a felújítási támogatáshoz a szóban forgó terv keretében biztosított kiegészítésből. Ezek a területek csupán a nemzeti támogatási szintnek megfelelő mértékben részesültek a felújítási támogatásból. Ugyanakkor a francia hatóságok által korábbi leveleikben közölt 85 millió FRF összeg 31 millió FRF nemzeti támogatást tartalmaz a Muscat típusú szőlőtermő felületek felújítása céljára.

| (61) | Mindent összevéve a Rivesaltes-terv keretében az egyetlen szőlőfajtából készült tájborokat és a „Côtes du Roussillon villages” típusú bort termelő szőlőfelületeknek nyújtott átállítási támogatás mérlege a következőképpen állapítható meg:






  a) | A Rivesaltes-terv által érintett földrajzi területen, az egyetlen szőlőfajtából készült tájborokat illetve Côtes du Roussillon villages típusú borokat termelő szőlőfelületekkel rendelkező gazdaságok közül 2 357 ha (875 termelő) részesedett a szőlőfajták felújításához nyújtott nemzeti támogatásban, 57,280 millió FRF összegben. |
| --- | --- | --- |

(61)

Mindent összevéve a Rivesaltes-terv keretében az egyetlen szőlőfajtából készült tájborokat és a „Côtes du Roussillon villages” típusú bort termelő szőlőfelületeknek nyújtott átállítási támogatás mérlege a következőképpen állapítható meg:

a)

A Rivesaltes-terv által érintett földrajzi területen, az egyetlen szőlőfajtából készült tájborokat illetve Côtes du Roussillon villages típusú borokat termelő szőlőfelületekkel rendelkező gazdaságok közül 2 357 ha (875 termelő) részesedett a szőlőfajták felújításához nyújtott nemzeti támogatásban, 57,280 millió FRF összegben.

| b) | A fenti 2 357 ha területből a 875 termelő 1 238 ha után részesedett a nemzeti támogatás mellett a Rivesaltes-terv „rendkívüli” kiegészítő támogatásában. E kiegészítés teljes összege 8,006 millió FRF, amely hozzáadódik az érintett 1 238 ha után folyósított 28,613 millió FRF állami támogatáshoz. |
| --- | --- |

b)

A fenti 2 357 ha területből a 875 termelő 1 238 ha után részesedett a nemzeti támogatás mellett a Rivesaltes-terv „rendkívüli” kiegészítő támogatásában. E kiegészítés teljes összege 8,006 millió FRF, amely hozzáadódik az érintett 1 238 ha után folyósított 28,613 millió FRF állami támogatáshoz.

| c) | Az érintett 875 termelő esetében a Rivesaltes-tervben szereplő kiegészítő támogatás a következő alapon került folyósításra: 662 termelő részesült 5 000 FRF/ha összegű támogatásban, 990 ha terület után, összesen 4,950 millió FRF értékben; 80 termelő részesült 10 000 FRF/ha összegű támogatásban, 133 ha terület után, összesen 1,330 millió FRF értékben; és 133 termelő részesült 15 000 FRF/ha összegű támogatásban, 115 ha terület után, összesen 1,726 millió FRF értékben. |
| --- | --- |

c)

Az érintett 875 termelő esetében a Rivesaltes-tervben szereplő kiegészítő támogatás a következő alapon került folyósításra: 662 termelő részesült 5 000 FRF/ha összegű támogatásban, 990 ha terület után, összesen 4,950 millió FRF értékben; 80 termelő részesült 10 000 FRF/ha összegű támogatásban, 133 ha terület után, összesen 1,330 millió FRF értékben; és 133 termelő részesült 15 000 FRF/ha összegű támogatásban, 115 ha terület után, összesen 1,726 millió FRF értékben.

| (62) | Összességében a Rivesaltes-terv keretében 36,623 millió FRF került kifizetésre a szőlőfajták felújítása címén, 1 238 ha terület után, 875 termelő részére. |
| --- | --- |

(62)

Összességében a Rivesaltes-terv keretében 36,623 millió FRF került kifizetésre a szőlőfajták felújítása címén, 1 238 ha terület után, 875 termelő részére.

| (63) | A támogatás 221 esetben haladta meg a 33 000 FRF/ha összeget; ezek az esetek 166 ha területet érintenek, és a folyósított összeg 0,883 millió FRF volt. |
| --- | --- |

(63)

A támogatás 221 esetben haladta meg a 33 000 FRF/ha összeget; ezek az esetek 166 ha területet érintenek, és a folyósított összeg 0,883 millió FRF volt.

| (64) | A francia hatóságok eljuttatták az átállítási programban érintett fajták jegyzékét, valamint a támogatás mértékét évről évre meghatározó különböző rendeleteket. |
| --- | --- |

(64)

A francia hatóságok eljuttatták az átállítási programban érintett fajták jegyzékét, valamint a támogatás mértékét évről évre meghatározó különböző rendeleteket.

2.   A BEJEGYZETT EREDETMEGJELÖLÉSEK REKLÁM-, PROMÓCIÓS ÉS MŰKÖDÉSI TÁMOGATÁSA

| (65) | A francia hatóságok először is pontosítják, hogy ezeket a programokat nem hosszabbították meg a 2000. december 31-ét követő időszakra. |
| --- | --- |

(65)

A francia hatóságok először is pontosítják, hogy ezeket a programokat nem hosszabbították meg a 2000. december 31-ét követő időszakra.

| (66) | Ami a kötelezően választott önkéntes járulék (CVO) bevételeiből finanszírozott reklám- és promóciós akciókat illeti, ezek ugyanolyan természetűek voltak, mint az adójellegű járulékból finanszírozott, a Bizottságnak bejelentett és jóváhagyott intézkedések (N 230/90 (11) és N 184/97 számú támogatások). |
| --- | --- |

(66)

Ami a kötelezően választott önkéntes járulék (CVO) bevételeiből finanszírozott reklám- és promóciós akciókat illeti, ezek ugyanolyan természetűek voltak, mint az adójellegű járulékból finanszírozott, a Bizottságnak bejelentett és jóváhagyott intézkedések (N 230/90 (11) és N 184/97 számú támogatások).

| (67) | A CVO beszedéséből származó összegek tehát lehetővé tették az adójellegű járulék bevételéből megvalósított akciók megerősítését. A szóban forgó borok promóciójának fokozása maximálisan szükségszerűnek mutatkozott a felvevő piacok fejlesztése érdekében, tekintettel a piaci helyzetre, amely súlyos kárt okozott a helyi borágazatnak. |
| --- | --- |

(67)

A CVO beszedéséből származó összegek tehát lehetővé tették az adójellegű járulék bevételéből megvalósított akciók megerősítését. A szóban forgó borok promóciójának fokozása maximálisan szükségszerűnek mutatkozott a felvevő piacok fejlesztése érdekében, tekintettel a piaci helyzetre, amely súlyos kárt okozott a helyi borágazatnak.

| (68) | A francia hatóságok ezzel kapcsolatban megjegyzik, hogy ami a promóciós célzatú támogatást illeti, a költségek finanszírozása akár 100 %-os mértékig engedélyezett. A reklámhoz nyújtott támogatás esetében a francia hatóságok felhívják a figyelmet arra, hogy bejegyzett eredetmegjelölés alatt forgalmazott termékek promóciójáról volt szó, amelyeket adójellegű járulékokból és önkéntes hozzájárulásokból finanszíroztak. |
| --- | --- |

(68)

A francia hatóságok ezzel kapcsolatban megjegyzik, hogy ami a promóciós célzatú támogatást illeti, a költségek finanszírozása akár 100 %-os mértékig engedélyezett. A reklámhoz nyújtott támogatás esetében a francia hatóságok felhívják a figyelmet arra, hogy bejegyzett eredetmegjelölés alatt forgalmazott termékek promóciójáról volt szó, amelyeket adójellegű járulékokból és önkéntes hozzájárulásokból finanszíroztak.

| (69) | A francia hatóságok a Bizottság kérésére mintapéldányokat küldtek a kampányok keretében megvalósított reklám- és promóciós anyagokból. |
| --- | --- |

(69)

A francia hatóságok a Bizottság kérésére mintapéldányokat küldtek a kampányok keretében megvalósított reklám- és promóciós anyagokból.

3.   A HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEIVEL KAPCSOLATOS MEGJEGYZÉSEK

| (70) | A francia hatóságok 2004. szeptember 10-én kelt levelükben válaszoltak a harmadik felek által benyújtott észrevételekre. Mint kifejtik, az észrevételek céloznak rá, hogy a támogatások egy részét állítólag eredeti rendeltetésüktől eltérően, az érdekelt harmadik felekkel konkurens vállalkozás javára használták fel. A francia hatóságok rosszallásuknak adtak hangot a hasonló állításokkal kapcsolatban, amelyek nyíltan kétségbe vonják a különböző érintett közigazgatási hatóságok tisztességét, ezért a francia hatóságok felhívták a Bizottságot, hogy ne vegye figyelembe a hasonló érveléseket. |
| --- | --- |

(70)

A francia hatóságok 2004. szeptember 10-én kelt levelükben válaszoltak a harmadik felek által benyújtott észrevételekre. Mint kifejtik, az észrevételek céloznak rá, hogy a támogatások egy részét állítólag eredeti rendeltetésüktől eltérően, az érdekelt harmadik felekkel konkurens vállalkozás javára használták fel. A francia hatóságok rosszallásuknak adtak hangot a hasonló állításokkal kapcsolatban, amelyek nyíltan kétségbe vonják a különböző érintett közigazgatási hatóságok tisztességét, ezért a francia hatóságok felhívták a Bizottságot, hogy ne vegye figyelembe a hasonló érveléseket.

V.   ÉRTÉKELÉS

1.   A SZERZŐDÉS 87. CIKKÉNEK (1) BEKEZDÉSE

| (71) | A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint „ha e szerződés másként nem rendelkezik, a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. |
| --- | --- |

(71)

A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint „ha e szerződés másként nem rendelkezik, a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”.

| (72) | A támogatások pillanatában alkalmazandó 822/87/EGK rendelet 76. cikke szerint a szóban forgó rendelet ellenkező rendelkezése hiányában a szőlészeti és borászati termékek kereskedelmére a Szerződés 92., 93. és 94. (jelenlegi 87., 88. és 89.) cikkeit kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(72)

A támogatások pillanatában alkalmazandó 822/87/EGK rendelet 76. cikke szerint a szóban forgó rendelet ellenkező rendelkezése hiányában a szőlészeti és borászati termékek kereskedelmére a Szerződés 92., 93. és 94. (jelenlegi 87., 88. és 89.) cikkeit kell alkalmazni.

1.1.   ÁLLAMI FORRÁSOKBÓL FINANSZÍROZOTT, SZELEKTÍV VERSENYELŐNY FENNÁLLÁSA

| (73) | Támogatásnak tekinthető minden olyan intézkedés, amely bármely formában, közvetlenül vagy közvetve kedvez bizonyos vállalkozásoknak, vagy amely olyan gazdasági előnynek tekintendő, amelyhez a kedvezményezett vállalkozás normális piaci körülmények között nem jutott volna hozzá. |
| --- | --- |

(73)

Támogatásnak tekinthető minden olyan intézkedés, amely bármely formában, közvetlenül vagy közvetve kedvez bizonyos vállalkozásoknak, vagy amely olyan gazdasági előnynek tekintendő, amelyhez a kedvezményezett vállalkozás normális piaci körülmények között nem jutott volna hozzá.

| (74) | Ami a szóban forgó járulékok természetét illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy egy állami hatóság által hozott jogi aktus elfogadása volt szükséges hozzá, hogy hatásukat maradéktalanul kifejthessék, valamint hogy a belőlük befolyó források egy államilag támogatott politika végrehajtásának eszközeként szolgáltak. Továbbá nem került megállapításra, hogy a támogatások kedvezményezettjei minden esetben a szóban forgó járulék befizetői lennének. Ezért a járulékok nem teljesítik a Bíróság ítélkezési gyakorlata által javasolt kritériumokat, amelyek alapján kívül esnének a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatályán (12). Mindezek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a jelen esetben adójellegű járulékokról, tehát állami forrásokról van szó. |
| --- | --- |

(74)

Ami a szóban forgó járulékok természetét illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy egy állami hatóság által hozott jogi aktus elfogadása volt szükséges hozzá, hogy hatásukat maradéktalanul kifejthessék, valamint hogy a belőlük befolyó források egy államilag támogatott politika végrehajtásának eszközeként szolgáltak. Továbbá nem került megállapításra, hogy a támogatások kedvezményezettjei minden esetben a szóban forgó járulék befizetői lennének. Ezért a járulékok nem teljesítik a Bíróság ítélkezési gyakorlata által javasolt kritériumokat, amelyek alapján kívül esnének a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatályán (12). Mindezek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a jelen esetben adójellegű járulékokról, tehát állami forrásokról van szó.

| (75) | A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint támogatásnak minősülnek mindazok az intézkedések, amelyek bármely formában könnyítenek a vállalkozások költségvetésére rendes esetben nehezedő terheken, illetve amelyek bár a szó szoros értelmében nem támogatások, de a támogatásokkal azonos természetűek és ugyanolyan hatással bírnak (13). |
| --- | --- |

(75)

A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint támogatásnak minősülnek mindazok az intézkedések, amelyek bármely formában könnyítenek a vállalkozások költségvetésére rendes esetben nehezedő terheken, illetve amelyek bár a szó szoros értelmében nem támogatások, de a támogatásokkal azonos természetűek és ugyanolyan hatással bírnak (13).

| (76) | Ami a támogatás fennállását illetve természetét illeti, ennek értékelését a Rivesaltes-terv potenciális kedvezményezettjei, valamint az egyes bejegyzett eredetmegjelölések reklám- és promóciós kampányaira és a működési költségekre szolgáló szakmaközi járulékok és finanszírozásuk szintjén kell elvégezni. Jelen esetben a támogató intézkedések kedveztek bizonyos vállalkozásoknak, mivel a támogatást csak egy meghatározott régióban működő ellenőrzött eredetmegjelölésű bor termelőinek folyósították. |
| --- | --- |

(76)

Ami a támogatás fennállását illetve természetét illeti, ennek értékelését a Rivesaltes-terv potenciális kedvezményezettjei, valamint az egyes bejegyzett eredetmegjelölések reklám- és promóciós kampányaira és a működési költségekre szolgáló szakmaközi járulékok és finanszírozásuk szintjén kell elvégezni. Jelen esetben a támogató intézkedések kedveztek bizonyos vállalkozásoknak, mivel a támogatást csak egy meghatározott régióban működő ellenőrzött eredetmegjelölésű bor termelőinek folyósították.

1.2.   A TAGÁLLAMOK KÖZÖTTI KERESKEDELEMRE TETT HATÁS

| (77) | Annak megállapításához, hogy egy támogatás a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik-e, végezetül azt kell meghatározni, hogy az érintheti-e a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(77)

Annak megállapításához, hogy egy támogatás a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik-e, végezetül azt kell meghatározni, hogy az érintheti-e a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (78) | A Bíróság megállapította, hogy amennyiben valamely tagállam által biztosított előny a Közösségen belüli kereskedelemben erősíti a vállalkozások bizonyos kategóriájának piaci helyzetét más, konkurens vállalkozásokkal szemben, úgy kell tekinteni, hogy az adott előny befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet (14). |
| --- | --- |

(78)

A Bíróság megállapította, hogy amennyiben valamely tagállam által biztosított előny a Közösségen belüli kereskedelemben erősíti a vállalkozások bizonyos kategóriájának piaci helyzetét más, konkurens vállalkozásokkal szemben, úgy kell tekinteni, hogy az adott előny befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet (14).

| (79) | A tényt, hogy a borágazatban létezik a tagállamok közötti kereskedelem, megfelelően bizonyítja az ágazaton belüli KPSZ léte. |
| --- | --- |

(79)

A tényt, hogy a borágazatban létezik a tagállamok közötti kereskedelem, megfelelően bizonyítja az ágazaton belüli KPSZ léte.

| (80) | Az alábbi táblázat szemléltetésképpen bemutatja a szőlészeti és borászati termékek kereskedelmének szintjét Franciaország és a többi tagállam között, a szóban forgó franciaországi átállási intézkedések utolsó két éve alatt. | Bor |
| --- | --- | --- |
| 1999/2000 | A Közösség 2004/4/30-i állapotában | Franciaország |
| Felhasználható termés | 168 076 000 hl | 54 271 000 hl |
| Export a Közösség irányába a Közösség 2004/4/30-i állapota alapján | — | 15 500 000 hl |
| Import a Közösség irányából a Közösség 2004/4/30-i állapota alapján | — | 5 700 000 hl |

(80)

Az alábbi táblázat szemléltetésképpen bemutatja a szőlészeti és borászati termékek kereskedelmének szintjét Franciaország és a többi tagállam között, a szóban forgó franciaországi átállási intézkedések utolsó két éve alatt.

Bor

1999/2000

A Közösség 2004/4/30-i állapotában

Franciaország

Felhasználható termés

168 076 000 hl

54 271 000 hl

Export a Közösség irányába a Közösség 2004/4/30-i állapota alapján

—

15 500 000 hl

Import a Közösség irányából a Közösség 2004/4/30-i állapota alapján

—

5 700 000 hl

| (81) | A végrehajtott támogatások tehát érinthetik a tagállamok közötti kereskedelmet, és torzítják vagy torzulással fenyegetik a versenyt, tekintve hogy egyes nemzeti szőlészeti-borászati termékeket előnyben részesítenek a többi tagállam termékeivel szemben. A borágazatot a Közösség szintjén rendkívül nyitott verseny jellemzi, éppen ezért igen érzékeny minden olyan intézkedésre, amely valamely tagállam termelőit előnyhöz juttatja. |
| --- | --- |

(81)

A végrehajtott támogatások tehát érinthetik a tagállamok közötti kereskedelmet, és torzítják vagy torzulással fenyegetik a versenyt, tekintve hogy egyes nemzeti szőlészeti-borászati termékeket előnyben részesítenek a többi tagállam termékeivel szemben. A borágazatot a Közösség szintjén rendkívül nyitott verseny jellemzi, éppen ezért igen érzékeny minden olyan intézkedésre, amely valamely tagállam termelőit előnyhöz juttatja.

1.3.   KÖVETKEZTETÉSEK A SZERZŐDÉS 87. CIKKE (1) BEKEZDÉSE SZERINTI „TÁMOGATÁS” JELLEGÉRŐL

| (82) | A Bizottság a fentiekben kifejtett tényekre figyelemmel úgy véli, hogy az egyes meghatározott régiókban működő, bejegyzett eredetmegjelölésű borokat termelő vállalkozások javára foganatosított intézkedések állami forrásokból finanszírozott versenyelőnyt jelentenek e termelők számára, amelyből egyéb piaci szereplők nem részesedhetnek, és amely azáltal, hogy egyes vállalkozásoknak és termékeknek kedvez, torzítja vagy torzulással fenyegeti a versenyt, miután hatással lehet a tagállamok közötti kereskedelemre. Az intézkedés tehát a Szerződés 87. cikke (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(82)

A Bizottság a fentiekben kifejtett tényekre figyelemmel úgy véli, hogy az egyes meghatározott régiókban működő, bejegyzett eredetmegjelölésű borokat termelő vállalkozások javára foganatosított intézkedések állami forrásokból finanszírozott versenyelőnyt jelentenek e termelők számára, amelyből egyéb piaci szereplők nem részesedhetnek, és amely azáltal, hogy egyes vállalkozásoknak és termékeknek kedvez, torzítja vagy torzulással fenyegeti a versenyt, miután hatással lehet a tagállamok közötti kereskedelemre. Az intézkedés tehát a Szerződés 87. cikke (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül.

2.   A TÁMOGATÁSOK ÖSSZEFÉRHETŐSÉGÉNEK VIZSGÁLATA

| (83) | A Szerződés 87. cikke ugyanakkor elismer bizonyos kivételeket is az állami támogatások és a Szerződés összeegyeztethetetlenségének általános elve alól, jóllehet ezek közül egyesek – nevezetesen a szóban forgó cikk (2) bekezdésében foglaltak – nyilvánvalóan nem alkalmazhatók a vizsgált esetre. Ezekre a francia hatóságok sem hivatkoztak. |
| --- | --- |

(83)

A Szerződés 87. cikke ugyanakkor elismer bizonyos kivételeket is az állami támogatások és a Szerződés összeegyeztethetetlenségének általános elve alól, jóllehet ezek közül egyesek – nevezetesen a szóban forgó cikk (2) bekezdésében foglaltak – nyilvánvalóan nem alkalmazhatók a vizsgált esetre. Ezekre a francia hatóságok sem hivatkoztak.

| (84) | Ami a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésében foglalt eltéréseket illeti, ezeket a regionális vagy ágazati célzatú támogatási programok, illetve az általános támogatási rendszerek egyedi alkalmazási eseteiben igen szigorúan kell értelmezni. Az eltéréseket nevezetesen csak olyan esetekben lehet alkalmazni, ha a Bizottság arra a megállapításra juthat, hogy a támogatás szükséges valamely szóban forgó cél megvalósításához. Ha a vizsgált eltéréseket olyan támogatásokra is alkalmazzák, amelyek nem nyújtanak hasonló közösségi ellentételezést, az egyet jelentene azzal, hogy megengedik a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolását, és a közösségi érdek szempontjából indokolatlan versenytorzulásokat, és ezzel arányosan egyes tagállamok piaci szereplőinek jogosulatlan előnyökhöz való hozzájutását. |
| --- | --- |

(84)

Ami a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésében foglalt eltéréseket illeti, ezeket a regionális vagy ágazati célzatú támogatási programok, illetve az általános támogatási rendszerek egyedi alkalmazási eseteiben igen szigorúan kell értelmezni. Az eltéréseket nevezetesen csak olyan esetekben lehet alkalmazni, ha a Bizottság arra a megállapításra juthat, hogy a támogatás szükséges valamely szóban forgó cél megvalósításához. Ha a vizsgált eltéréseket olyan támogatásokra is alkalmazzák, amelyek nem nyújtanak hasonló közösségi ellentételezést, az egyet jelentene azzal, hogy megengedik a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolását, és a közösségi érdek szempontjából indokolatlan versenytorzulásokat, és ezzel arányosan egyes tagállamok piaci szereplőinek jogosulatlan előnyökhöz való hozzájutását.

| (85) | A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó támogatások nem a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti, vagyis olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatások, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság. Hasonlóképpen nem minősülnek a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerinti, valamely közös európai érdeket szolgáló fontos projekt megvalósításának előmozdítására vagy egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatásnak sem. Továbbá nem minősülnek a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja szerinti, a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatásnak sem. |
| --- | --- |

(85)

A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó támogatások nem a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti, vagyis olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatások, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság. Hasonlóképpen nem minősülnek a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerinti, valamely közös európai érdeket szolgáló fontos projekt megvalósításának előmozdítására vagy egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatásnak sem. Továbbá nem minősülnek a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja szerinti, a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatásnak sem.

| (86) | A Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. Ahhoz, hogy az említett pontban leírt eltérés alkalmazható legyen rá, a támogatásnak hozzá kell járulnia a szóban forgó ágazat fejlődéséhez. |
| --- | --- |

(86)

A Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. Ahhoz, hogy az említett pontban leírt eltérés alkalmazható legyen rá, a támogatásnak hozzá kell járulnia a szóban forgó ágazat fejlődéséhez.

2.1.   A TÁMOGATÁSOK JOGELLENESSÉGE

| (87) | A Bizottság megállapítja, hogy a francia hatóságok elmulasztották a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésében előírtaknak megfelelően értesíteni a Bizottságot a szóban forgó támogatás bevezetésére vonatkozó intézkedésekről. A 659/1999/EK rendelet 1. cikkének f) pontja a jogellenes támogatást olyan új támogatásként határozza meg, amelyet a Szerződés 93. cikke (3) bekezdésének megsértésével vezettek be. Az állami támogatások bejelentésére vonatkozó kötelezettséget a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének c) pontja is megerősíti (15). |
| --- | --- |

(87)

A Bizottság megállapítja, hogy a francia hatóságok elmulasztották a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésében előírtaknak megfelelően értesíteni a Bizottságot a szóban forgó támogatás bevezetésére vonatkozó intézkedésekről. A 659/1999/EK rendelet 1. cikkének f) pontja a jogellenes támogatást olyan új támogatásként határozza meg, amelyet a Szerződés 93. cikke (3) bekezdésének megsértésével vezettek be. Az állami támogatások bejelentésére vonatkozó kötelezettséget a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének c) pontja is megerősíti (15).

| (88) | Tekintettel arra, hogy a Franciaország által végrehajtott intézkedések állami támogatás-elemeket tartalmaznak, a szóban forgó esetben új, a Bizottságnak be nem jelentett, és ebből kifolyólag a Szerződés szerint jogellenes támogatásról van szó. |
| --- | --- |

(88)

Tekintettel arra, hogy a Franciaország által végrehajtott intézkedések állami támogatás-elemeket tartalmaznak, a szóban forgó esetben új, a Bizottságnak be nem jelentett, és ebből kifolyólag a Szerződés szerint jogellenes támogatásról van szó.

2.2.   A BE NEM JELENTETT INTÉZKEDÉSEKRE ALKALMAZANDÓ IRÁNYMUTATÁSOK MEGHATÁROZÁSA

| (89) | A Mezőgazdasági Iránymutatás 23.3. cikke és a jogellenes állami támogatások értékelésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló bizottsági közlemény szerint (16), minden, a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének f) pontja szerint jogellenesnek minősülő támogatást a támogatás nyújtásának időpontjában hatályban lévő jogszabályokra és iránymutatásokra figyelemmel kell értékelni. |
| --- | --- |

(89)

A Mezőgazdasági Iránymutatás 23.3. cikke és a jogellenes állami támogatások értékelésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló bizottsági közlemény szerint (16), minden, a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének f) pontja szerint jogellenesnek minősülő támogatást a támogatás nyújtásának időpontjában hatályban lévő jogszabályokra és iránymutatásokra figyelemmel kell értékelni.

| (90) | A Mezőgazdasági Iránymutatás 2000. január 1-jétől alkalmazandó. Következésképpen minden ezt követően nyújtott támogatást az említett iránymutatásra figyelemmel kell vizsgálni. Ezzel szemben a fenti időpont előtt nyújtott támogatásokat adott esetben a 2000. január 1-jét megelőző, alkalmazható rendelkezésekre és gyakorlatokra figyelemmel kell értékelni. |
| --- | --- |

(90)

A Mezőgazdasági Iránymutatás 2000. január 1-jétől alkalmazandó. Következésképpen minden ezt követően nyújtott támogatást az említett iránymutatásra figyelemmel kell vizsgálni. Ezzel szemben a fenti időpont előtt nyújtott támogatásokat adott esetben a 2000. január 1-jét megelőző, alkalmazható rendelkezésekre és gyakorlatokra figyelemmel kell értékelni.

| (91) | A Mezőgazdasági Iránymutatás 3.2. pontja szerint annak ellenére, hogy a 87., 88. és 89. cikket teljes egészében alkalmazni kell a piac közös szervezésének hatálya alá tartozó ágazatokra, e cikkek alkalmazása továbbra is az érintett rendeletekben megállapított rendelkezéseknek van alárendelve. Más szóval egy tagállamnak a 87., 88. és 89. cikk rendelkezéseihez történő folyamodása nem részesülhet elsőbbségben az adott ágazat pacának közös szervezéséről szóló rendelet rendelkezéseivel szemben (17). A Bizottságnak azt is meg kell vizsgálnia, hogy a támogatás nem akadályozná-e az érintett piacok megfelelő működését, és ebből kifolyólag nem összeegyeztethetetlen-e a közös piaccal. |
| --- | --- |

(91)

A Mezőgazdasági Iránymutatás 3.2. pontja szerint annak ellenére, hogy a 87., 88. és 89. cikket teljes egészében alkalmazni kell a piac közös szervezésének hatálya alá tartozó ágazatokra, e cikkek alkalmazása továbbra is az érintett rendeletekben megállapított rendelkezéseknek van alárendelve. Más szóval egy tagállamnak a 87., 88. és 89. cikk rendelkezéseihez történő folyamodása nem részesülhet elsőbbségben az adott ágazat pacának közös szervezéséről szóló rendelet rendelkezéseivel szemben (17). A Bizottságnak azt is meg kell vizsgálnia, hogy a támogatás nem akadályozná-e az érintett piacok megfelelő működését, és ebből kifolyólag nem összeegyeztethetetlen-e a közös piaccal.

| (92) | Ami a Rivesaltes-tervben szereplő támogatásokat illeti, ezeket 1997. január 1-je és 2000. július 31. között, vagyis a borpiac közös szervezéséről szóló 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendelet 2000. augusztus 1-jén történő hatálybalépését megelőzően nyújtották. Mivel a borpiaci KPSZ alkalmazási körébe tartozó intézkedésekről van szó, ezeket az akkor hatályban lévő jogszabályokra, vagyis a 822/87/EGK rendeletre figyelemmel kell megvizsgálni. |
| --- | --- |

(92)

Ami a Rivesaltes-tervben szereplő támogatásokat illeti, ezeket 1997. január 1-je és 2000. július 31. között, vagyis a borpiac közös szervezéséről szóló 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendelet 2000. augusztus 1-jén történő hatálybalépését megelőzően nyújtották. Mivel a borpiaci KPSZ alkalmazási körébe tartozó intézkedésekről van szó, ezeket az akkor hatályban lévő jogszabályokra, vagyis a 822/87/EGK rendeletre figyelemmel kell megvizsgálni.

| (93) | Ami az egyes bejegyzett eredetmegjelölések esetében bevezetett reklám- és promóciós támogatást illeti, amely a francia hatóságok szerint 2000. december 31-e után nem került meghosszabbításra, a támogatások összeférhetőségét ez esetben az EK-Szerződés I. mellékletének hatálya alá tartozó, valamint egyes, az I. melléklet hatályán kívül eső termékek reklámozásához nyújtott állami támogatásokra vonatkozó iránymutatásra (18) figyelemmel kell vizsgálni, amelynek 70. pontja szerint minden, a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének f) pontja alapján jogellenesnek minősülő támogatást a támogatás nyújtásának időpontjában hatályban lévő jogszabályokra és iránymutatásokra figyelemmel kell értékelni. |
| --- | --- |

(93)

Ami az egyes bejegyzett eredetmegjelölések esetében bevezetett reklám- és promóciós támogatást illeti, amely a francia hatóságok szerint 2000. december 31-e után nem került meghosszabbításra, a támogatások összeférhetőségét ez esetben az EK-Szerződés I. mellékletének hatálya alá tartozó, valamint egyes, az I. melléklet hatályán kívül eső termékek reklámozásához nyújtott állami támogatásokra vonatkozó iránymutatásra (18) figyelemmel kell vizsgálni, amelynek 70. pontja szerint minden, a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének f) pontja alapján jogellenesnek minősülő támogatást a támogatás nyújtásának időpontjában hatályban lévő jogszabályokra és iránymutatásokra figyelemmel kell értékelni.

| (94) | Ami az adójellegű járulékokból finanszírozott állami támogatásokat illeti, a Bizottságnak a támogatások által finanszírozott intézkedéseket, valamint magukat a támogatások finanszírozási módjait is vizsgálat tárgyává kell tennie. |
| --- | --- |

(94)

Ami az adójellegű járulékokból finanszírozott állami támogatásokat illeti, a Bizottságnak a támogatások által finanszírozott intézkedéseket, valamint magukat a támogatások finanszírozási módjait is vizsgálat tárgyává kell tennie.

2.3.   ELEMZÉS AZ ALKALMAZANDÓ RENDELKEZÉSEKRE FIGYELEMMEL

2.3.1.   A támogatások

2.3.1.1.   A pihentetési támogatás

| (95) | A pihentetési támogatást a szőlőterületek átállítása céljából az állami hatóságok által kötelezővé tett szakmaközi járulékból finanszírozták. A támogatás célja a termelők kártalanítása volt a „Rivesaltes” ellenőrzött eredetmegjelölés használatáról való lemondásra és termelésük asztali- és tájborok irányába történő reorientációjára vonatkozó kötelezettségvállalásuk miatt elszenvedett jövedelemkiesésükért. |
| --- | --- |

(95)

A pihentetési támogatást a szőlőterületek átállítása céljából az állami hatóságok által kötelezővé tett szakmaközi járulékból finanszírozták. A támogatás célja a termelők kártalanítása volt a „Rivesaltes” ellenőrzött eredetmegjelölés használatáról való lemondásra és termelésük asztali- és tájborok irányába történő reorientációjára vonatkozó kötelezettségvállalásuk miatt elszenvedett jövedelemkiesésükért.

| (96) | A KPSZ-ben, konkrétabban a 456/80/EGK rendeletben nem szerepelt a francia támogatási intézkedésben szereplő pihentetési támogatásokhoz hasonló támogatás. Az idézett rendelet csupán a termelés átmeneti vagy végleges szüneteltetéséhez nyújtott támogatást tesz lehetővé, amely akkor folyósítható, ha egy termelő – nevezetesen egyes szőlőterületek kiirtása révén – hajlandó hozzájárulni a közösségi bortermelési potenciál csökkentéséhez. |
| --- | --- |

(96)

A KPSZ-ben, konkrétabban a 456/80/EGK rendeletben nem szerepelt a francia támogatási intézkedésben szereplő pihentetési támogatásokhoz hasonló támogatás. Az idézett rendelet csupán a termelés átmeneti vagy végleges szüneteltetéséhez nyújtott támogatást tesz lehetővé, amely akkor folyósítható, ha egy termelő – nevezetesen egyes szőlőterületek kiirtása révén – hajlandó hozzájárulni a közösségi bortermelési potenciál csökkentéséhez.

| (97) | A Bizottság megállapítja, hogy a francia intézkedés céljai között nem szerepelt a bortermelés csökkentése, hanem csak a Rivesaltes ellenőrzött eredetmegjelölés korlátozása. Ezért, mivel a támogatás nem járt a termelési potenciál csökkentésével, és nem finanszírozott a termelésből történő kivonásra irányuló intézkedéseket, az intézkedés nem tartozik a régi borászati KPSZ alkalmazási körébe. |
| --- | --- |

(97)

A Bizottság megállapítja, hogy a francia intézkedés céljai között nem szerepelt a bortermelés csökkentése, hanem csak a Rivesaltes ellenőrzött eredetmegjelölés korlátozása. Ezért, mivel a támogatás nem járt a termelési potenciál csökkentésével, és nem finanszírozott a termelésből történő kivonásra irányuló intézkedéseket, az intézkedés nem tartozik a régi borászati KPSZ alkalmazási körébe.

| (98) | Jóllehet a 456/80/EGK rendelet alkalmazása kizártnak tűnik, a termeléscsökkenés kritériumának nem teljesülése miatt, az intézkedést más, az állami támogatásra vonatkozó horizontális rendelkezésekre figyelemmel is meg kell vizsgálni. A 456/80/EGK rendelet 17. cikke pontosította, hogy az említett rendelet rendelkezései nem képezik akadályát a nemzeti szabályozásokban szereplő és a rendelet célkitűzéseivel analóg célkitűzések elérésére irányuló támogatások nyújtásának, a Szerződés 92., 93. és 94. cikke (jelenlegi 87., 88. és 89. cikkek) szerinti vizsgálat lefolytatásának feltételével. |
| --- | --- |

(98)

Jóllehet a 456/80/EGK rendelet alkalmazása kizártnak tűnik, a termeléscsökkenés kritériumának nem teljesülése miatt, az intézkedést más, az állami támogatásra vonatkozó horizontális rendelkezésekre figyelemmel is meg kell vizsgálni. A 456/80/EGK rendelet 17. cikke pontosította, hogy az említett rendelet rendelkezései nem képezik akadályát a nemzeti szabályozásokban szereplő és a rendelet célkitűzéseivel analóg célkitűzések elérésére irányuló támogatások nyújtásának, a Szerződés 92., 93. és 94. cikke (jelenlegi 87., 88. és 89. cikkek) szerinti vizsgálat lefolytatásának feltételével.

| (99) | A vizsgált intézkedés nem tartalmazott termelésből való kivonást. Ezért nem tekinthető a 456/80/EGK rendelet célkitűzéseivel analóg célok elérésére – vagyis a bortermelési potenciál csökkentésére – irányuló intézkedésnek. |
| --- | --- |

(99)

A vizsgált intézkedés nem tartalmazott termelésből való kivonást. Ezért nem tekinthető a 456/80/EGK rendelet célkitűzéseivel analóg célok elérésére – vagyis a bortermelési potenciál csökkentésére – irányuló intézkedésnek.

| (100) | A francia hatóságok maguk fejtették ki, hogy az intézkedés nem a bortermelő potenciál csökkentését célozta, mivel a kedvezményezettek kötelezettségvállalása abban állt, hogy a pihentetett parcellák termését hajlandóak asztali- vagy tájborokként, az ellenőrzött eredetmegjelölésről lemondva forgalmazni. |
| --- | --- |

(100)

A francia hatóságok maguk fejtették ki, hogy az intézkedés nem a bortermelő potenciál csökkentését célozta, mivel a kedvezményezettek kötelezettségvállalása abban állt, hogy a pihentetett parcellák termését hajlandóak asztali- vagy tájborokként, az ellenőrzött eredetmegjelölésről lemondva forgalmazni.

| (101) | A francia hatóságok pontosítják, hogy a támogatás célja az volt, hogy ellentételezést biztosítson a kedvezményezetteknek kötelezettségvállalásukért, hogy a pihentetett parcellák termését a bejegyzett eredetmegjelölésen kívül forgalmazzák. Tehát a francia hatóságok szerint a kedvezményezettek számára nem jelentett jövedelemkiegészítést, csupán bevételkiesésük miatti egyszerű kompenzációt. A pihentetési támogatás éppen ezért nem jelenthetett olyan működési támogatást, amely jogosulatlan pénzügyi könnyebbséget jelenthetett volna. |
| --- | --- |

(101)

A francia hatóságok pontosítják, hogy a támogatás célja az volt, hogy ellentételezést biztosítson a kedvezményezetteknek kötelezettségvállalásukért, hogy a pihentetett parcellák termését a bejegyzett eredetmegjelölésen kívül forgalmazzák. Tehát a francia hatóságok szerint a kedvezményezettek számára nem jelentett jövedelemkiegészítést, csupán bevételkiesésük miatti egyszerű kompenzációt. A pihentetési támogatás éppen ezért nem jelenthetett olyan működési támogatást, amely jogosulatlan pénzügyi könnyebbséget jelenthetett volna.

| (102) | A francia hatóságok álláspontjával ellentétben a Bizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy a nemzeti támogatás pénzügyi könnyebbséget nyújtott azon termelőknek, akik vállalkozóként önkéntesen úgy döntöttek, hogy részt vesznek egy tisztán kereskedelmi jellegű intézkedésben, amelynek terhei a gazdasági tevékenység gyakorlásához kapcsolódó kiadásoknak tűnnek fel. A gazdasági szereplők által önként vállalt jövedelemkiesések után nyújtott állami kompenzáció állami támogatásnak minősül, amely a gazdasági szereplők által hozott döntés gazdasági következményeinek enyhítését szolgálja. |
| --- | --- |

(102)

A francia hatóságok álláspontjával ellentétben a Bizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy a nemzeti támogatás pénzügyi könnyebbséget nyújtott azon termelőknek, akik vállalkozóként önkéntesen úgy döntöttek, hogy részt vesznek egy tisztán kereskedelmi jellegű intézkedésben, amelynek terhei a gazdasági tevékenység gyakorlásához kapcsolódó kiadásoknak tűnnek fel. A gazdasági szereplők által önként vállalt jövedelemkiesések után nyújtott állami kompenzáció állami támogatásnak minősül, amely a gazdasági szereplők által hozott döntés gazdasági következményeinek enyhítését szolgálja.

| (103) | A Bizottságnak a Mezőgazdasági Iránymutatás 2000. január 1-jén történt elfogadását megelőzően kialakított állandósult gyakorlata, valamint a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint (19), működési támogatásnak minősül minden olyan támogatás, amelyek célja, hogy egy vállalkozást megszabadítson bizonyos olyan költségektől, amelyeket rendes esetben mindennapi működése illetve rendes tevékenységei keretében ő maga viselne. A Bíróság emlékeztet rá, hogy az állandósult ítélkezési gyakorlat szerint a működési támogatások semmilyen esetben nem nyilváníthatók összeegyeztethetőnek a közös piaccal, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint ugyanis természetüknél fogva nagy valószínűséggel a közös érdekkel ellentétes mértékben torzítják a tagállamok közötti kereskedelem feltételeit. |
| --- | --- |

(103)

A Bizottságnak a Mezőgazdasági Iránymutatás 2000. január 1-jén történt elfogadását megelőzően kialakított állandósult gyakorlata, valamint a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint (19), működési támogatásnak minősül minden olyan támogatás, amelyek célja, hogy egy vállalkozást megszabadítson bizonyos olyan költségektől, amelyeket rendes esetben mindennapi működése illetve rendes tevékenységei keretében ő maga viselne. A Bíróság emlékeztet rá, hogy az állandósult ítélkezési gyakorlat szerint a működési támogatások semmilyen esetben nem nyilváníthatók összeegyeztethetőnek a közös piaccal, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint ugyanis természetüknél fogva nagy valószínűséggel a közös érdekkel ellentétes mértékben torzítják a tagállamok közötti kereskedelem feltételeit.

| (104) | Ez a gondolat a Mezőgazdasági Iránymutatás 3.5. pontjában is megjelenik, amely szerint a pusztán a termelők pénzügyi helyzetének javítására irányuló, de az ágazat fejlődéséhez semmilyen mértékben hozzá nem járuló állami támogatásra vonatkozó egyoldalú intézkedések és különösen a kizárólag az ár, mennyiség, termelési egység vagy a termelési eszköz egysége alapján nyújtott támogatások a közös piaccal összeegyeztethetetlen működési támogatásoknak minősülnek. Az idézett 3.5. pont hozzáfűzi, hogy az ilyen támogatások – természetüknél fogva – nagy valószínűséggel beavatkoznak a piac közös szervezésével kapcsolatos mechanizmusokba. |
| --- | --- |

(104)

Ez a gondolat a Mezőgazdasági Iránymutatás 3.5. pontjában is megjelenik, amely szerint a pusztán a termelők pénzügyi helyzetének javítására irányuló, de az ágazat fejlődéséhez semmilyen mértékben hozzá nem járuló állami támogatásra vonatkozó egyoldalú intézkedések és különösen a kizárólag az ár, mennyiség, termelési egység vagy a termelési eszköz egysége alapján nyújtott támogatások a közös piaccal összeegyeztethetetlen működési támogatásoknak minősülnek. Az idézett 3.5. pont hozzáfűzi, hogy az ilyen támogatások – természetüknél fogva – nagy valószínűséggel beavatkoznak a piac közös szervezésével kapcsolatos mechanizmusokba.

| (105) | A Bizottság megjegyzi, hogy a támogatást hektáronként és évente, a termelés folytatásának alapján folyósították, és ezért szorosan összefügg a termelt bor mennyiségével. |
| --- | --- |

(105)

A Bizottság megjegyzi, hogy a támogatást hektáronként és évente, a termelés folytatásának alapján folyósították, és ezért szorosan összefügg a termelt bor mennyiségével.

| (106) | A Bizottság úgy véli, hogy a pihentetési támogatás olyan működési támogatás, amely nagy valószínűséggel beleavatkozik a borászati KPSZ mechanizmusaiba, és ezért összeegyeztethetetlen az alkalmazandó piaci- és versenyszabályokkal. |
| --- | --- |

(106)

A Bizottság úgy véli, hogy a pihentetési támogatás olyan működési támogatás, amely nagy valószínűséggel beleavatkozik a borászati KPSZ mechanizmusaiba, és ezért összeegyeztethetetlen az alkalmazandó piaci- és versenyszabályokkal.

2.3.1.2.   A szűkebb értelemben vett átállítási támogatás

| (107) | A 822/87/EGK rendelet 14. cikke úgy rendelkezett, hogy 1988. szeptember 1-jétől tilos mindennemű nemzeti támogatás nyújtása szőlőterületek telepítéséhez, eltekintve bizonyos kritériumok teljesülésének esetétől, nevezetesen ha a támogatások lehetővé teszik a termeléscsökkentés vagy a termelésnövekedéssel nem járó minőségjavítás célkitűzésének teljesülését. |
| --- | --- |

(107)

A 822/87/EGK rendelet 14. cikke úgy rendelkezett, hogy 1988. szeptember 1-jétől tilos mindennemű nemzeti támogatás nyújtása szőlőterületek telepítéséhez, eltekintve bizonyos kritériumok teljesülésének esetétől, nevezetesen ha a támogatások lehetővé teszik a termeléscsökkentés vagy a termelésnövekedéssel nem járó minőségjavítás célkitűzésének teljesülését.

| (108) | A 2741/89/EGK rendelet megállapítja a Szerződés 92., 93. és 94. (jelenlegi 87., 88. és 89.) cikkei címén a szőlőtermő felületek telepítéséhez nyújtható nemzeti támogatásokat értékelésének kritériumait. |
| --- | --- |

(108)

A 2741/89/EGK rendelet megállapítja a Szerződés 92., 93. és 94. (jelenlegi 87., 88. és 89.) cikkei címén a szőlőtermő felületek telepítéséhez nyújtható nemzeti támogatásokat értékelésének kritériumait.

| (109) | Az említett rendelet 2. cikke szerint a nemzeti támogatási terveknek kielégítő módon bizonyítaniuk kell a termeléscsökkentés vagy a termelésnövekedéssel nem járó minőségjavítás – a 822/87/EGK rendelet 14. cikke (2) bekezdésének második francia bekezdésében foglalt – célkitűzésének tiszteletben tartását. |
| --- | --- |

(109)

Az említett rendelet 2. cikke szerint a nemzeti támogatási terveknek kielégítő módon bizonyítaniuk kell a termeléscsökkentés vagy a termelésnövekedéssel nem járó minőségjavítás – a 822/87/EGK rendelet 14. cikke (2) bekezdésének második francia bekezdésében foglalt – célkitűzésének tiszteletben tartását.

| (110) | Az említett rendelet 3. cikke szerint a telepítést olyan szőlőfajtával kell megvalósítani, amely az érintett talajon nem minősül magas terméshozammal járó fajtának, amely elismert minőségjavító tulajdonságokkal rendelkezik, és amelyet a nemzeti hatóságok a szóban forgó támogatási terv keretében kifejezetten engedélyeztek. |
| --- | --- |

(110)

Az említett rendelet 3. cikke szerint a telepítést olyan szőlőfajtával kell megvalósítani, amely az érintett talajon nem minősül magas terméshozammal járó fajtának, amely elismert minőségjavító tulajdonságokkal rendelkezik, és amelyet a nemzeti hatóságok a szóban forgó támogatási terv keretében kifejezetten engedélyeztek.

| (111) | A francia hatóságok emlékeztettek rá, hogy a 822/87/EGK rendelet 9. cikkének megfelelően évről évre átadják az Európai Közösségek Statisztikai Hivatalának a szőlőterületek megyék, illetve termelt szőlőfajták (borszőlők, ezen belül meghatározott termőhelyről származó minőségi borok (VQPRD), illetve asztali borok) szerinti lebontásban elkészített kimutatását, valamint a kivágott, illetve telepített szőlőterületek hasonló osztályozási módszerrel, megyénként és szőlőfajtánként elkészített kimutatását. A francia hatóságok mellékelték az 1997/1998-as borászati évre vonatkozóan benyújtott táblázatok másolatát. |
| --- | --- |

(111)

A francia hatóságok emlékeztettek rá, hogy a 822/87/EGK rendelet 9. cikkének megfelelően évről évre átadják az Európai Közösségek Statisztikai Hivatalának a szőlőterületek megyék, illetve termelt szőlőfajták (borszőlők, ezen belül meghatározott termőhelyről származó minőségi borok (VQPRD), illetve asztali borok) szerinti lebontásban elkészített kimutatását, valamint a kivágott, illetve telepített szőlőterületek hasonló osztályozási módszerrel, megyénként és szőlőfajtánként elkészített kimutatását. A francia hatóságok mellékelték az 1997/1998-as borászati évre vonatkozóan benyújtott táblázatok másolatát.

| (112) | A Bizottság valóban kapott a francia hatóságoktól az átállítási program keretében felhasznált szőlőfajtákra vonatkozó olyan információkat, amelyek alapján meg tudja állapítani a (107) és (110) preambulumbekezdésben foglalt feltételek betartását. A Bizottság ezen információk alapján már korábban megállapíthatta, hogy a szőlőfajták megfelelnek a támogatások nyújtásának időpontjában alkalmazandó közösségi szabályozás által megkövetelt tulajdonságoknak. |
| --- | --- |

(112)

A Bizottság valóban kapott a francia hatóságoktól az átállítási program keretében felhasznált szőlőfajtákra vonatkozó olyan információkat, amelyek alapján meg tudja állapítani a (107) és (110) preambulumbekezdésben foglalt feltételek betartását. A Bizottság ezen információk alapján már korábban megállapíthatta, hogy a szőlőfajták megfelelnek a támogatások nyújtásának időpontjában alkalmazandó közösségi szabályozás által megkövetelt tulajdonságoknak.

| (113) | A 2741/89/EGK rendelet 5. cikke kikötötte, hogy a telepített szőlőterületek hektárja után járó támogatás nem haladhatja meg a kiirtás és a telepítés valós költségeinek 30 %-át. A támogatás szempontjából figyelembe vehető költségeket régiónként átalány jelleggel, nevezetesen a geomorfológiai jellegzetességek alapján is meg lehetett határozni. |
| --- | --- |

(113)

A 2741/89/EGK rendelet 5. cikke kikötötte, hogy a telepített szőlőterületek hektárja után járó támogatás nem haladhatja meg a kiirtás és a telepítés valós költségeinek 30 %-át. A támogatás szempontjából figyelembe vehető költségeket régiónként átalány jelleggel, nevezetesen a geomorfológiai jellegzetességek alapján is meg lehetett határozni.

| (114) | A francia hatóságok által benyújtott első információk szerint a nemzeti hatóságok – minden finanszírozási formát összevéve – 29,11 %-kal járultak hozzá a ténylegesen megvalósult átállítás költségeihez. Ebből a francia hatóságok arra a következtetésre jutnak, hogy a támogatás teljes összege nem lépte túl a közösségi jogszabályokban megállapított 30 %-os felső határt. |
| --- | --- |

(114)

A francia hatóságok által benyújtott első információk szerint a nemzeti hatóságok – minden finanszírozási formát összevéve – 29,11 %-kal járultak hozzá a ténylegesen megvalósult átállítás költségeihez. Ebből a francia hatóságok arra a következtetésre jutnak, hogy a támogatás teljes összege nem lépte túl a közösségi jogszabályokban megállapított 30 %-os felső határt.

| (115) | A 2741/89/EGK rendelet 5. cikke szerint azonban az átállítási költségek kiszámítása szempontjából a telepített szőlőterület hektárja után ténylegesen folyósított összeg a támogatás releváns eleme. Ez a logika nem fér össze az átállítási év szintjén végzett összesített számítások, és következésképpen a hektáronkénti átlagos összköltségek számítási módszerével. |
| --- | --- |

(115)

A 2741/89/EGK rendelet 5. cikke szerint azonban az átállítási költségek kiszámítása szempontjából a telepített szőlőterület hektárja után ténylegesen folyósított összeg a támogatás releváns eleme. Ez a logika nem fér össze az átállítási év szintjén végzett összesített számítások, és következésképpen a hektáronkénti átlagos összköltségek számítási módszerével.

| (116) | A Bizottság úgy véli, hogy a francia hatóságok által közölt hektáronkénti költségeket (110 000 FRF/ha) figyelembe véve a szóban forgó támogatás felső határát 33 000 FRF/ha összegben, illetve a termelők által egyénileg viselt tényleges költségek 30 %-ában kellett volna megállapítani. |
| --- | --- |

(116)

A Bizottság úgy véli, hogy a francia hatóságok által közölt hektáronkénti költségeket (110 000 FRF/ha) figyelembe véve a szóban forgó támogatás felső határát 33 000 FRF/ha összegben, illetve a termelők által egyénileg viselt tényleges költségek 30 %-ában kellett volna megállapítani.

| (117) | A francia hatóságok által szolgáltatott újabb információk szerint összességében a Rivesaltes-terv keretében 36,623 millió FRF került kifizetésre a szőlőfajták felújítása címén, 1 238 ha terület után, 875 termelő részére. A támogatás 221 esetben haladta meg a 33 000 FRF/ha összeget; ezek az esetek 166 ha területet érintenek, és a folyósított összeg 883 000 FRF volt. |
| --- | --- |

(117)

A francia hatóságok által szolgáltatott újabb információk szerint összességében a Rivesaltes-terv keretében 36,623 millió FRF került kifizetésre a szőlőfajták felújítása címén, 1 238 ha terület után, 875 termelő részére. A támogatás 221 esetben haladta meg a 33 000 FRF/ha összeget; ezek az esetek 166 ha területet érintenek, és a folyósított összeg 883 000 FRF volt.

| (118) | A Bizottság végkövetkeztetése szerint minden olyan egyedi eset, amikor a támogatás meghaladta a valós költségek 30 %-ában illetve 33 000 FRF/ha-ban megállapított felső határt, az alkalmazandó szabályokkal összeférhetetlen állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(118)

A Bizottság végkövetkeztetése szerint minden olyan egyedi eset, amikor a támogatás meghaladta a valós költségek 30 %-ában illetve 33 000 FRF/ha-ban megállapított felső határt, az alkalmazandó szabályokkal összeférhetetlen állami támogatásnak minősül.

2.3.1.3.   A bejegyzett eredetmegjelölések reklám-, promóciós és működési támogatása

| (119) | A Bizottság legutolsó ízben az N 184/97 számú állami támogatás keretében, a 2002-es év végéig tartó időszakra vonatkozóan jóváhagyott egy adójellegű járulékból finanszírozott állami támogatást, amely egyebek között reklám- és promóciós tevékenységek, illetve a CIVDN működési költségeinek fedezésére szolgált. Az eredeti intézkedést a Bizottság 1990-ben, az N 230/90. számú állami támogatás keretében hagyta jóvá. A Bizottság annak idején arra a következtetésre jutott, hogy az érintett kollektív promóciós támogatások, amelyek célja a természetes édesborok márkaarculatának a fogyasztók körében történő megerősítése, illetve az értékesítés fejlesztése volt, a mezőgazdasági termékek valamint egyes, az EGK-Szerződés II. mellékletének hatályán kívül eső – a halászati termékeken kívüli – termékek reklámozásához nyújtott állami támogatásokra vonatkozó (20), vagyis a szóban forgó típusú támogatásokra alkalmazandó rendelkezésekkel összhangban kerültek nyújtásra. Továbbá a Bizottság úgy vélte, hogy a CIVDN adminisztratív kiadásaihoz kapcsolódó költségek önmagukban nem tekinthetők támogatásoknak. |
| --- | --- |

(119)

A Bizottság legutolsó ízben az N 184/97 számú állami támogatás keretében, a 2002-es év végéig tartó időszakra vonatkozóan jóváhagyott egy adójellegű járulékból finanszírozott állami támogatást, amely egyebek között reklám- és promóciós tevékenységek, illetve a CIVDN működési költségeinek fedezésére szolgált. Az eredeti intézkedést a Bizottság 1990-ben, az N 230/90. számú állami támogatás keretében hagyta jóvá. A Bizottság annak idején arra a következtetésre jutott, hogy az érintett kollektív promóciós támogatások, amelyek célja a természetes édesborok márkaarculatának a fogyasztók körében történő megerősítése, illetve az értékesítés fejlesztése volt, a mezőgazdasági termékek valamint egyes, az EGK-Szerződés II. mellékletének hatályán kívül eső – a halászati termékeken kívüli – termékek reklámozásához nyújtott állami támogatásokra vonatkozó (20), vagyis a szóban forgó típusú támogatásokra alkalmazandó rendelkezésekkel összhangban kerültek nyújtásra. Továbbá a Bizottság úgy vélte, hogy a CIVDN adminisztratív kiadásaihoz kapcsolódó költségek önmagukban nem tekinthetők támogatásoknak.

| (120) | A Bizottság álláspontja szerint az N 184/97. számú állami támogatás keretében kiadott engedély nem jelentette a Bizottság által engedélyezett támogatáshoz járuló további módosítások, illetve egyéb intézkedések hallgatólagos jóváhagyását. |
| --- | --- |

(120)

A Bizottság álláspontja szerint az N 184/97. számú állami támogatás keretében kiadott engedély nem jelentette a Bizottság által engedélyezett támogatáshoz járuló további módosítások, illetve egyéb intézkedések hallgatólagos jóváhagyását.

| (121) | A francia hatóságok ugyanakkor megerősítették, hogy a CVO bevételeiből finanszírozott reklám- és promóciós akciók ugyanolyan természetűek voltak, mint az adójellegű járulékból finanszírozott, a Bizottságnak bejelentett és jóváhagyott intézkedések. A francia hatóságok szerint tehát kizárólag az intézkedés globális költségvetésének növeléséről volt szó. |
| --- | --- |

(121)

A francia hatóságok ugyanakkor megerősítették, hogy a CVO bevételeiből finanszírozott reklám- és promóciós akciók ugyanolyan természetűek voltak, mint az adójellegű járulékból finanszírozott, a Bizottságnak bejelentett és jóváhagyott intézkedések. A francia hatóságok szerint tehát kizárólag az intézkedés globális költségvetésének növeléséről volt szó.

| (122) | Tekintettel arra, hogy a francia hatóságok a támogatások nyújtása során a korábbiakkal azonos feltételeket alkalmaztak, a Bizottság az N 184/97. számú állami támogatás ügyében hozott határozatára hivatkozva arra a végkövetkeztetésre juthat, hogy az új járulékokból a bejegyzett eredetmegjelöléseknek nyújtott reklám-, promóciós és működési támogatások összeegyeztethetők az alkalmazandó versenyszabályokkal. |
| --- | --- |

(122)

Tekintettel arra, hogy a francia hatóságok a támogatások nyújtása során a korábbiakkal azonos feltételeket alkalmaztak, a Bizottság az N 184/97. számú állami támogatás ügyében hozott határozatára hivatkozva arra a végkövetkeztetésre juthat, hogy az új járulékokból a bejegyzett eredetmegjelöléseknek nyújtott reklám-, promóciós és működési támogatások összeegyeztethetők az alkalmazandó versenyszabályokkal.

| (123) | A Bizottság tudomásul veszi az érdekelt harmadik fél megjegyzését, amely szerint a támogatásból finanszírozott intézkedések megszegték a mezőgazdasági termékek reklámozásához nyújtott támogatásokra alkalmazandó versenyszabályokat, mivel magánvállalkozások részére kerültek kifizetésre. Az állítás alátámasztására benyújtott dokumentumok azonban inkább arra utalnak, hogy a kifogásolt intézkedések technikai segítségnyújtásnak minősíthető promóciós intézkedések voltak, amelyeknek maguk a termelők is lehetnek a kedvezményezettjei. |
| --- | --- |

(123)

A Bizottság tudomásul veszi az érdekelt harmadik fél megjegyzését, amely szerint a támogatásból finanszírozott intézkedések megszegték a mezőgazdasági termékek reklámozásához nyújtott támogatásokra alkalmazandó versenyszabályokat, mivel magánvállalkozások részére kerültek kifizetésre. Az állítás alátámasztására benyújtott dokumentumok azonban inkább arra utalnak, hogy a kifogásolt intézkedések technikai segítségnyújtásnak minősíthető promóciós intézkedések voltak, amelyeknek maguk a termelők is lehetnek a kedvezményezettjei.

2.3.2.   A támogatások finanszírozása

| (124) | A Bíróság ítélkezési gyakorlatának megfelelően (21) a Bizottság úgy véli, hogy rendes esetben egy állami támogatás kötelező jellegű befizetéseken keresztül történő finanszírozása hatással lehet magára a támogatásra, mivel a szűk értelemben vett támogatáson túlmenő piacvédő hatást képes kifejteni. A szóban forgó járulékok valóban kötelező jellegű terheket jelentenek. Az idézett ítélkezési gyakorlat alapján a Bizottság álláspontja az, hogy az állami támogatások abban az esetben nem finanszírozhatók adójellegű járulékokból, ha ez utóbbiak más tagállamokból importált termékeket is terhelnek. |
| --- | --- |

(124)

A Bíróság ítélkezési gyakorlatának megfelelően (21) a Bizottság úgy véli, hogy rendes esetben egy állami támogatás kötelező jellegű befizetéseken keresztül történő finanszírozása hatással lehet magára a támogatásra, mivel a szűk értelemben vett támogatáson túlmenő piacvédő hatást képes kifejteni. A szóban forgó járulékok valóban kötelező jellegű terheket jelentenek. Az idézett ítélkezési gyakorlat alapján a Bizottság álláspontja az, hogy az állami támogatások abban az esetben nem finanszírozhatók adójellegű járulékokból, ha ez utóbbiak más tagállamokból importált termékeket is terhelnek.

| (125) | A Bizottság már korábban, nevezetesen az N 184/97. számú állami támogatás vizsgálata keretében arra a végkövetkeztetésre jutott, hogy a francia hatóságok által bevezetett járulékfizetési rendszer az importált termékekre nem vonatkozik. |
| --- | --- |

(125)

A Bizottság már korábban, nevezetesen az N 184/97. számú állami támogatás vizsgálata keretében arra a végkövetkeztetésre jutott, hogy a francia hatóságok által bevezetett járulékfizetési rendszer az importált termékekre nem vonatkozik.

| (126) | A vizsgált adójellegű járulékok kivetéséről szóló jogszabályokból kitűnik, hogy azok kizárólag a Pyrénées-Orientales régióban termelt, bejegyzett eredetmegjelölésű természetes édesbor-termést terhelik. Ami a pihentetési támogatást illeti, ennek finanszírozása egy olyan járulékból történt, amely kizárólag az intézkedés által érintett regionális bortermést terhelte, tehát az importált termékeket nem érintette. |
| --- | --- |

(126)

A vizsgált adójellegű járulékok kivetéséről szóló jogszabályokból kitűnik, hogy azok kizárólag a Pyrénées-Orientales régióban termelt, bejegyzett eredetmegjelölésű természetes édesbor-termést terhelik. Ami a pihentetési támogatást illeti, ennek finanszírozása egy olyan járulékból történt, amely kizárólag az intézkedés által érintett regionális bortermést terhelte, tehát az importált termékeket nem érintette.

| (127) | Mindezek alapján arra a végkövetkeztetésre lehet jutni, hogy a szóban forgó adójellegű járulékok semmilyen importált terméket nem terhelnek, illetve terheltek. |
| --- | --- |

(127)

Mindezek alapján arra a végkövetkeztetésre lehet jutni, hogy a szóban forgó adójellegű járulékok semmilyen importált terméket nem terhelnek, illetve terheltek.

VI.   VÉGKÖVETKEZTETÉS

| (128) | A Franciaország által „pihentetési támogatás” formájában azon francia bortermelőknek nyújtott állami támogatás, akik vállalták, hogy az 1996-os szürettől a 2000-es szüretig bezárólag nem tartanak igényt a „Rivesaltes” vagy „Grand Roussillon” eredetmegjelölések használatára, összeegyeztethetetlen a közös piaccal. |
| --- | --- |

(128)

A Franciaország által „pihentetési támogatás” formájában azon francia bortermelőknek nyújtott állami támogatás, akik vállalták, hogy az 1996-os szürettől a 2000-es szüretig bezárólag nem tartanak igényt a „Rivesaltes” vagy „Grand Roussillon” eredetmegjelölések használatára, összeegyeztethetetlen a közös piaccal.

| (129) | A Franciaország által a Rivesaltes eredetmegjelölésű szőlőterületek átállítási terve formájában az 1996-os szürettől a 2000-es szüretig bezárólag nyújtott, az egyes egyedi esetekben a valós költségek 30 %-át és/vagy az 5 030,82 euro/ha (33 000 FRF/ha) felső összeghatárt meghaladó támogatás összeegyeztethetetlen a közös piaccal. |
| --- | --- |

(129)

A Franciaország által a Rivesaltes eredetmegjelölésű szőlőterületek átállítási terve formájában az 1996-os szürettől a 2000-es szüretig bezárólag nyújtott, az egyes egyedi esetekben a valós költségek 30 %-át és/vagy az 5 030,82 euro/ha (33 000 FRF/ha) felső összeghatárt meghaladó támogatás összeegyeztethetetlen a közös piaccal.

| (130) | A Franciaország által 1998. január 1-je és 2000. december 31-e között, a „Rivesaltes”, „Grand Roussillon”, „Muscat de Rivesaltes” és „Banyuls” bejegyzett eredetmegjelölések reklám- és promóciós akcióira, illetve működési költségeire nyújtott állami támogatás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja címén összeegyeztethető a közös piaccal. |
| --- | --- |

(130)

A Franciaország által 1998. január 1-je és 2000. december 31-e között, a „Rivesaltes”, „Grand Roussillon”, „Muscat de Rivesaltes” és „Banyuls” bejegyzett eredetmegjelölések reklám- és promóciós akcióira, illetve működési költségeire nyújtott állami támogatás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja címén összeegyeztethető a közös piaccal.

| (131) | A szóban forgó intézkedéseket a francia hatóságok elmulasztották a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének megfelelően bejelenteni a Bizottságnak, ezért ezek az intézkedések a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének f) pontja értelmében jogellenes támogatásoknak minősülnek. |
| --- | --- |

(131)

A szóban forgó intézkedéseket a francia hatóságok elmulasztották a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének megfelelően bejelenteni a Bizottságnak, ezért ezek az intézkedések a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének f) pontja értelmében jogellenes támogatásoknak minősülnek.

| (132) | A Bizottság sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Franciaország a szóban forgó támogatásokat a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének sérelmével hajtotta végre. |
| --- | --- |

(132)

A Bizottság sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Franciaország a szóban forgó támogatásokat a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének sérelmével hajtotta végre.

| (133) | Miután olyan támogatásokról van szó, amelyeket a Bizottság végleges határozatának hiányában hajtottak végre, emlékeztetni kell rá, hogy a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésében foglalt eljárási szabályok kötelező érvényére való tekintettel, melyek közvetlen hatályát a Bíróság is elismerte a 77/72. számú, Carmine Capolongo kontra Azienda Agricola Maya ügyben hozott 1973. június 19-i (22), a 120/73. számú, Gebrueder Lorenz GmbH kontra Németország ügyben hozott 1973. december 11-i (23) illetve a 78/76. számú, Steinicke és Weinlig kontra Németország ügyben hozott 1977. március 22-i ítéletében (24), utólagosan nincs mód a szóban forgó támogatás jogellenességének orvoslására (lásd a C-354/90. számú, Fédération nationale du commerce extérieur des produits alimentaires et autres kontra Franciaország ügyben hozott 1991. november 21-i ítéletet (25). |
| --- | --- |

(133)

Miután olyan támogatásokról van szó, amelyeket a Bizottság végleges határozatának hiányában hajtottak végre, emlékeztetni kell rá, hogy a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésében foglalt eljárási szabályok kötelező érvényére való tekintettel, melyek közvetlen hatályát a Bíróság is elismerte a 77/72. számú, Carmine Capolongo kontra Azienda Agricola Maya ügyben hozott 1973. június 19-i (22), a 120/73. számú, Gebrueder Lorenz GmbH kontra Németország ügyben hozott 1973. december 11-i (23) illetve a 78/76. számú, Steinicke és Weinlig kontra Németország ügyben hozott 1977. március 22-i ítéletében (24), utólagosan nincs mód a szóban forgó támogatás jogellenességének orvoslására (lásd a C-354/90. számú, Fédération nationale du commerce extérieur des produits alimentaires et autres kontra Franciaország ügyben hozott 1991. november 21-i ítéletet (25).

| (134) | A Bíróság emlékeztetett rá, hogy amennyiben egy támogatási intézkedés, amelynek finanszírozási módja is szerves részét képezi, a bejelentési kötelezettség elmulasztása mellett került végrehajtásra, a nemzeti bíróságok elvben kötelesek elrendelni a kifejezetten az érintett támogatás finanszírozására szolgáló adók, illetve járulékok visszafizetését. Továbbá emlékeztet arra is, hogy a nemzeti bíróságok kötelesek megvédeni az illetékességükbe tartozók jogait, amennyiben a nemzeti hatóságok esetlegesen nem vennének tudomást a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének utolsó mondatában foglalt, az intézkedések végrehajtására vonatkozó tiltó rendelkezésről, amely közvetlen hatállyal bír. Ha a nemzeti bíróság az illetékességébe tartozók jogos kifogása nyomán megállapítja a fenti mulasztást, az előbbi köteles a nemzeti jognak megfelelően levonni az esetből minden szükséges következtetést, mind az érintett támogatás végrehajtására vonatkozó jogszabályok érvényességének, mind a kifizetett pénzügyi támogatások visszafizetésének tekintetében (26). |
| --- | --- |

(134)

A Bíróság emlékeztetett rá, hogy amennyiben egy támogatási intézkedés, amelynek finanszírozási módja is szerves részét képezi, a bejelentési kötelezettség elmulasztása mellett került végrehajtásra, a nemzeti bíróságok elvben kötelesek elrendelni a kifejezetten az érintett támogatás finanszírozására szolgáló adók, illetve járulékok visszafizetését. Továbbá emlékeztet arra is, hogy a nemzeti bíróságok kötelesek megvédeni az illetékességükbe tartozók jogait, amennyiben a nemzeti hatóságok esetlegesen nem vennének tudomást a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének utolsó mondatában foglalt, az intézkedések végrehajtására vonatkozó tiltó rendelkezésről, amely közvetlen hatállyal bír. Ha a nemzeti bíróság az illetékességébe tartozók jogos kifogása nyomán megállapítja a fenti mulasztást, az előbbi köteles a nemzeti jognak megfelelően levonni az esetből minden szükséges következtetést, mind az érintett támogatás végrehajtására vonatkozó jogszabályok érvényességének, mind a kifizetett pénzügyi támogatások visszafizetésének tekintetében (26).

| (135) | Amennyiben a jogellenes támogatások összeegyeztethetetlenek a közös piaccal, a 659/1999/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése szerint a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére. A támogatás visszavételére a korábbi helyzet visszaállítása érdekében van szükség, megszüntetve minden olyan pénzügyi előnyt, amiben a jogellenesen nyújtott támogatás kedvezményezettje a támogatás kezdete óta jogosulatlanul részesülhetett. |
| --- | --- |

(135)

Amennyiben a jogellenes támogatások összeegyeztethetetlenek a közös piaccal, a 659/1999/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése szerint a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére. A támogatás visszavételére a korábbi helyzet visszaállítása érdekében van szükség, megszüntetve minden olyan pénzügyi előnyt, amiben a jogellenesen nyújtott támogatás kedvezményezettje a támogatás kezdete óta jogosulatlanul részesülhetett.

| (136) | A 659/1999/EK rendelet 14. cikkének (2) bekezdése szerint a visszatérítésre kerülő támogatás magában foglalja a Bizottság által megfelelő kamatlábbal meghatározott kamatot. A kamat attól a naptól esedékes, amikor a jogellenes támogatást a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották. |
| --- | --- |

(136)

A 659/1999/EK rendelet 14. cikkének (2) bekezdése szerint a visszatérítésre kerülő támogatás magában foglalja a Bizottság által megfelelő kamatlábbal meghatározott kamatot. A kamat attól a naptól esedékes, amikor a jogellenes támogatást a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották.

| (137) | A támogatások visszatérítésének a francia jogszabályokban előírt eljárásokkal összhangban kell történnie. A visszatérítésre kerülő összegeknek tartalmazniuk kell a kamatot, amely a támogatás kifizetésének napjától a tényleges visszafizetés napjáig esedékes. A kamatlábat a Bizottság által a referencia- és kiigazító kamatlábak megállapítására alkalmazott módszer szerinti referencia-kamatláb alapján kell kiszámítani (27). |
| --- | --- |

(137)

A támogatások visszatérítésének a francia jogszabályokban előírt eljárásokkal összhangban kell történnie. A visszatérítésre kerülő összegeknek tartalmazniuk kell a kamatot, amely a támogatás kifizetésének napjától a tényleges visszafizetés napjáig esedékes. A kamatlábat a Bizottság által a referencia- és kiigazító kamatlábak megállapítására alkalmazott módszer szerinti referencia-kamatláb alapján kell kiszámítani (27).

| (138) | A Bizottság nem rendelkezik információkkal a „pihentetési támogatás” keretében kifizetett támogatások teljes összegéről, miután nem ismeri sem a járulékból befolyó összegeket, sem a támogatásban részesült hektárok számát. A Bizottság tudomásul veszi a harmadik fél arra vonatkozó megjegyzését, hogy a „pihentetési támogatáshoz” állítólag a francia hatóságok által be nem jelentett, kiegészítő állami finanszírozások is hozzájárultak, pontosítva azt, hogy ez semmilyen mértékben nem módosítja a Bizottság végkövetkeztetéseit. A Bizottság rendelkezésére álló információk szerint az „átállási támogatás” finanszírozására szánt állami támogatások összege 11,01 millió euro volt. |
| --- | --- |

(138)

A Bizottság nem rendelkezik információkkal a „pihentetési támogatás” keretében kifizetett támogatások teljes összegéről, miután nem ismeri sem a járulékból befolyó összegeket, sem a támogatásban részesült hektárok számát. A Bizottság tudomásul veszi a harmadik fél arra vonatkozó megjegyzését, hogy a „pihentetési támogatáshoz” állítólag a francia hatóságok által be nem jelentett, kiegészítő állami finanszírozások is hozzájárultak, pontosítva azt, hogy ez semmilyen mértékben nem módosítja a Bizottság végkövetkeztetéseit. A Bizottság rendelkezésére álló információk szerint az „átállási támogatás” finanszírozására szánt állami támogatások összege 11,01 millió euro volt.

| (139) | Ez a határozat nem befolyásolja a Bizottság által a közös agrárpolitika Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) által történő finanszírozási tervéből adott esetben levonandó konzekvenciákat, |
| --- | --- |

(139)

Ez a határozat nem befolyásolja a Bizottság által a közös agrárpolitika Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) által történő finanszírozási tervéből adott esetben levonandó konzekvenciákat,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A Franciaország által „pihentetési támogatás” formájában azon francia bortermelőknek nyújtott állami támogatás, akik vállalták, hogy az 1996-os szürettől a 2000-es szüretig bezárólag nem tartanak igényt a „Rivesaltes” vagy „Grand Roussillon” eredetmegjelölések használatára, összeegyeztethetetlen a közös piaccal.

(2)   A Franciaország által a Rivesaltes eredetmegjelölésű szőlőterületek átállítási terve formájában az 1996-os szürettől a 2000-es szüretig bezárólag nyújtott, az egyes egyedi esetekben a valós költségek 30 %-át és/vagy az 5 030,82 euro/ha (33 000 FRF/ha) felső összeghatárt meghaladó támogatás összeegyeztethetetlen a közös piaccal.

(3)   A Franciaország által 1998. január 1-je és 2000. december 31-e között a „Rivesaltes”, „Grand Roussillon”, „Muscat de Rivesaltes” és „Banyuls” bejegyzett eredetmegjelölések reklám- és promóciós akcióira, illetve működési költségeire nyújtott állami támogatás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján összeegyeztethető a közös piaccal.

2. cikk

(1)   Franciaország minden szükséges intézkedést megtesz annak érdekében, hogy a kedvezményezettek visszatérítsék az 1. cikk (1) és (2) bekezdésében említett, a közös piaccal összeegyeztethetetlen támogatásokat.

A támogatások visszatérítését a nemzeti jogban foglalt eljárás értelmében haladéktalanul el kell rendelni, amennyiben ez utóbbi lehetővé teszik a jelen határozat azonnali és tényleges végrehajtását. A visszatérítendő támogatásokat a támogatás kifizetésének napjától a tényleges visszafizetés napjáig esedékes kamat terheli. A kamatlábat a Bizottság által a referencia- és kiigazító kamatlábak megállapítására alkalmazott módszer szerinti referencia-kamatláb alapján kell kiszámítani.

(2)   Az 1. cikk (1) bekezdésében említett összeegyeztethetetlen támogatás visszatérítése céljából Franciaország tájékoztatja a Bizottságot a szóban forgó intézkedés keretében kifizetett támogatások teljes összegéről, illetve azok finanszírozási módjáról, beleértve a támogatás céljából bevezetett szakmaközi járulékból befolyó teljes összeget, valamint a „pihentetési támogatásban” részesült hektárok számát.

3. cikk

E határozat kézhezvételét követő két hónapon belül Franciaország értesíti a Bizottságot a határozatnak való megfelelés érdekében foganatosított intézkedésekről.

4. cikk

E határozatnak a Francia Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2005. január 19-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 82., 2003.4.5., 2. o.

1

(2)  Lásd az 1. lapalji lábjegyzetet.

2

(3)  1 FRF = kb. 0,15 euro.

3

(4)  HL L 84., 1987.3.27., 1. o. Az 1493/1999/EK rendelettel (HL L 179., 1999.7.14., 1. o.) hatályon kívül helyezett rendelet.

4

(5)  HL L 57., 1980.2.29., 16. o. Az 1493/1999/EK rendelettel hatályon kívül helyezett rendelet.

5

(6)  Az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságának a T-459/93 sz., Siemens SA kontra Bizottság ügyben hozott 1995. június 8-i ítélete, EBHT II-01675. o.

6

(7)  HL C 28., 2000.2.1., 2. o.

7

(8)  HL L 264., 1989.9.12., 5. o. Az 1227/2000/EK rendelettel (HL L 143., 2000.6.16., 1. o.) hatályon kívül helyezett rendelet.

8

(9)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o. A 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

9

(10)  A Bizottság SG(97) D/3741. számú levele, 1997.5.16.

10

(11)  A Bizottság SG(D)(90) 25148. számú levele, 1990.8.22.

11

(12)  A Bíróság C-345/02. sz., Pearle ügyben hozott, 2004. július 15-i ítélete, az EBHT-ban még nem tették közzé.

12

(13)  A Bíróság C-355/00. sz., Freskot ügyben hozott, 2003. május 22-i ítélete, EBHT I-5263. o.

13

(14)  A Bíróság 730/79. sz., Philip Morris ügyben hozott, 1980. szeptember 17-i ítélete, EBHT 2671. o., 11. pont.

14

(15)  Az „új támogatás” a rendelet meghatározásában olyan támogatás, azaz támogatási program és egyedi támogatás, amely nem létező támogatás, beleértve a létező támogatások módosítását is.

15

(16)  HL C 119., 2002.5.22., 22. o.

16

(17)  A Bíróság 177/78. sz., Pigs and Bacon Commission kontra McCarren ügyben hozott, 1979. június 26-i ítélete, EBHT 2161. o.

17

(18)  HL C 252., 2001.9.12., 5. o.

18

(19)  A Bíróság Siemens-ügyben hozott, korábban idézett ítélete.

19

(20)  HL C 302., 1987.11.12., 6. o.

20

(21)  A Bíróság 47/69. sz., Franciaország kontra Bizottság ügyben hozott, 1970. június 25-i ítélete, EBHT 487. o.

21

(22)  EBHT, 611. o.

22

(23)  EBHT, 1471. o.

23

(24)  EBHT, 595. o.

24

(25)  EBHT, I-5505. o.

25

(26)  A Bíróság C-261/01. és C-262/01. sz., Van Calster és társai összevont ügyekben hozott, 2003. október 21-i ítélete. Az EBHT-ban még nem tették közzé.

26

(27)  A Bizottság közleménye a referencia- és kiigazító kamatláb meghatározásának módszeréről (HL C 273., 1997.9.9., 3. o.).

27

---

| 30.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 112/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 112/14

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. június 7.)

a Szlovák Köztársaság által a Frucona Košice, a. s. vállalatnak nyújtott C 25/205 (exNN 21/2005) sz. állami támogatásról

(az értesítés a C(2006) 2082. számú dokumentummal történt)

(Csak a szlovák nyelvű változat hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2007/254/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

miután felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket az említett rendelkezésekkel összhangban (1), és tekintettel ezen észrevételekre,

mivel:

I.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottsághoz a 2004. október 15-én kelt és 2004. október 25-én nyilvántartásba vett levélben panasz érkezett a Frucona Košice, a. s. vállalatnak nyújtott állítólag jogellenes állami támogatás ügyében. A panaszos 2005. február 3-án küldte meg a kiegészítő információkat. A panaszossal 2005. május 24-én jött létre a találkozó. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottsághoz a 2004. október 15-én kelt és 2004. október 25-én nyilvántartásba vett levélben panasz érkezett a Frucona Košice, a. s. vállalatnak nyújtott állítólag jogellenes állami támogatás ügyében. A panaszos 2005. február 3-án küldte meg a kiegészítő információkat. A panaszossal 2005. május 24-én jött létre a találkozó.

| (2) | A Bizottság a panaszos által nyújtott információk alapján 2004. december 6-i levelében felkérte Szlovákiát, hogy informálja a Bizottságot a vitatott intézkedésről. Szlovákia a 2005. január 4-én kelt, 2005. január 17-én nyilvántartásba vett levélben válaszolt. A levélben informálta a Bizottságot a Frucona Košice, a. s. vállalatnak nyújtott esetlegesen jogellenes állami támogatásról, és felkérte a Bizottságot, hogy hagyja jóvá ezt a támogatást, mint a pénzügyi nehézségekkel küzdő vállalat megmentésére szánt támogatást. Szlovákia 2005. január 24-én kelt, 2005. január 28-án nyilvántartásba vett levelében nyújtotta be kiegészítő információit. A Bizottság 2005. február 9-én kelt levelében kiegészítő információkat kért, erre a 2005. március 4-i, 2005. március 10-én nyilvántartásba vett levélben kapott választ. A szlovák hatóságokkal 2005. május 12-én került sor a találkozóra. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a panaszos által nyújtott információk alapján 2004. december 6-i levelében felkérte Szlovákiát, hogy informálja a Bizottságot a vitatott intézkedésről. Szlovákia a 2005. január 4-én kelt, 2005. január 17-én nyilvántartásba vett levélben válaszolt. A levélben informálta a Bizottságot a Frucona Košice, a. s. vállalatnak nyújtott esetlegesen jogellenes állami támogatásról, és felkérte a Bizottságot, hogy hagyja jóvá ezt a támogatást, mint a pénzügyi nehézségekkel küzdő vállalat megmentésére szánt támogatást. Szlovákia 2005. január 24-én kelt, 2005. január 28-án nyilvántartásba vett levelében nyújtotta be kiegészítő információit. A Bizottság 2005. február 9-én kelt levelében kiegészítő információkat kért, erre a 2005. március 4-i, 2005. március 10-én nyilvántartásba vett levélben kapott választ. A szlovák hatóságokkal 2005. május 12-én került sor a találkozóra.

| (3) | A Bizottság 2005. július 5-i levelében értesítette Szlovákiát, hogy úgy határozott, hogy megindítja a szóban forgó támogatásra vonatkozó eljárást az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2005. július 5-i levelében értesítette Szlovákiát, hogy úgy határozott, hogy megindítja a szóban forgó támogatásra vonatkozó eljárást az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján.

| (4) | A Bizottság határozata, amely szerint megindítja az eljárást, megjelent az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felszólította a résztvevő feleket, hogy észrevételezzék az intézkedést. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság határozata, amely szerint megindítja az eljárást, megjelent az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felszólította a résztvevő feleket, hogy észrevételezzék az intézkedést.

| (5) | A szlovák hatóságok 2005. október 10-i, 2005. október 17-én nyilvántartásba vett levelükben nyújtották be észrevételeiket. A Bizottság az egyik résztvevő fél (a kedvezményezett) észrevételeit a 2005. október 24-én kelt, 2005. október 25-én nyilvántartásba vett levélben kapta meg. Továbbította őket Szlovákiának, amely lehetőséget kapott a reagálásra; Szlovákia észrevételeit a 2005. december 16-án kelt, 2005. december 20-án nyilvántartásba vett levelében tette meg. A kedvezményezettel való találkozóra, amelyen lehetőséget kapott rá, hogy nyilatkozzon az ügyről, 2006. március 28-án került sor. Szlovákia 2005. a május 5-én kelt, 2006. május 8-án nyilvántartásba vett levelében nyújtotta be kiegészítő információit. |
| --- | --- |

(5)

A szlovák hatóságok 2005. október 10-i, 2005. október 17-én nyilvántartásba vett levelükben nyújtották be észrevételeiket. A Bizottság az egyik résztvevő fél (a kedvezményezett) észrevételeit a 2005. október 24-én kelt, 2005. október 25-én nyilvántartásba vett levélben kapta meg. Továbbította őket Szlovákiának, amely lehetőséget kapott a reagálásra; Szlovákia észrevételeit a 2005. december 16-án kelt, 2005. december 20-án nyilvántartásba vett levelében tette meg. A kedvezményezettel való találkozóra, amelyen lehetőséget kapott rá, hogy nyilatkozzon az ügyről, 2006. március 28-án került sor. Szlovákia 2005. a május 5-én kelt, 2006. május 8-án nyilvántartásba vett levelében nyújtotta be kiegészítő információit.

II.   A TÁMOGATÁS RÉSZLETES LEÍRÁSA

1.   Az érintett vállalat

| (6) | A pénzügyi támogatás kedvezményezettje a Frucona Košice, a. s. társaság (a továbbiakban „a kedvezményezett”), amely a tárgyalt események idején alkohol és desztillátok, alkoholmentes italok, konzervgyümölcs és zöldség, valamint ecet előállításával foglalkozott. A kedvezményezett jelenleg már nem állít elő alkoholt és desztillátokat. Foglakozik viszont az alkohol és desztillátok nagykereskedelmével. A társaság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján regionális támogatásra jogosult régióban található. |
| --- | --- |

(6)

A pénzügyi támogatás kedvezményezettje a Frucona Košice, a. s. társaság (a továbbiakban „a kedvezményezett”), amely a tárgyalt események idején alkohol és desztillátok, alkoholmentes italok, konzervgyümölcs és zöldség, valamint ecet előállításával foglalkozott. A kedvezményezett jelenleg már nem állít elő alkoholt és desztillátokat. Foglakozik viszont az alkohol és desztillátok nagykereskedelmével. A társaság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján regionális támogatásra jogosult régióban található.

| (7) | A kedvezményezett a tárgyalt események idején körülbelül 200 személyt foglalkoztatott. A kedvezményezett a hivatalos vizsgálat megkezdéséről szóló határozathoz fűzött észrevételeiben a Bizottság rendelkezésére bocsátotta a forgalmáról szóló adatokat (beleértve a jövedéki adókat és az ÁFÁ-t), amelyeket a következő táblázat tartalmaz.
  1. táblázat:
  Forgalom a termelés különböző szegmenseiben, beleértve a jövedéki adókat és az ÁFÁ-t [SKK] | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ecet | [...] (3) | [...] | [...] |
| Gyümölcs- és zöldségtermelés | [...] | [...] | [...] |
| Káposzta | [...] | [...] | [...] |
| Szénsavval dúsított alkoholmentes italok | [...] | [...] | [...] |
| Szénsavmentes üdítők | [...] | [...] | [...] |
| Gyümölcslevek – 100 % | [...] | [...] | [...] |
| Desztillátok | [...] | [...] | [...] |
| Almabor | [...] | [...] | [...] |
| Szörp | [...] | [...] | [...] |
| Egyéb termékek/szolgáltatások | [...] | [...] | [...] |
| Együtt | 895 019 980 | 978 343 230 | 880 314 960
   (4) |

(7)

A kedvezményezett a tárgyalt események idején körülbelül 200 személyt foglalkoztatott. A kedvezményezett a hivatalos vizsgálat megkezdéséről szóló határozathoz fűzött észrevételeiben a Bizottság rendelkezésére bocsátotta a forgalmáról szóló adatokat (beleértve a jövedéki adókat és az ÁFÁ-t), amelyeket a következő táblázat tartalmaz.

1. táblázat:

Forgalom a termelés különböző szegmenseiben, beleértve a jövedéki adókat és az ÁFÁ-t [SKK]

2002

2003

2004

Ecet

[...] (3)

[...]

[...]

Gyümölcs- és zöldségtermelés

[...]

[...]

[...]

Káposzta

[...]

[...]

[...]

Szénsavval dúsított alkoholmentes italok

[...]

[...]

[...]

Szénsavmentes üdítők

[...]

[...]

[...]

Gyümölcslevek – 100 %

[...]

[...]

[...]

Desztillátok

[...]

[...]

[...]

Almabor

[...]

[...]

[...]

Szörp

[...]

[...]

[...]

Egyéb termékek/szolgáltatások

[...]

[...]

[...]

Együtt

895 019 980

978 343 230

880 314 960
   (4)

| (8) | Ezek az adatok jelentősen eltérnek azoktól az adatoktól, amelyeket a Bizottság a szlovák hatóságoktól kapott, és amelyeket a hivatalos vizsgálat megkezdéséről szóló határozat tartalmazott (5). A szlovák hatóságok a kedvezményezettnek a hivatalos eljárás elindítása utáni észrevételeire tett reakciójukban nem emeltek kifogást a fenti számok pontossága ellen. A szlovák hatóságok szerint a kedvezményezett teljesíti a középvállalkozás kritériumait. |
| --- | --- |

(8)

Ezek az adatok jelentősen eltérnek azoktól az adatoktól, amelyeket a Bizottság a szlovák hatóságoktól kapott, és amelyeket a hivatalos vizsgálat megkezdéséről szóló határozat tartalmazott (5). A szlovák hatóságok a kedvezményezettnek a hivatalos eljárás elindítása utáni észrevételeire tett reakciójukban nem emeltek kifogást a fenti számok pontossága ellen. A szlovák hatóságok szerint a kedvezményezett teljesíti a középvállalkozás kritériumait.

2.   Alkalmazandó nemzeti jogszabályok

| (9) | A vitatott intézkedés az adóhátralék Košice IV Adóhivatal (a továbbiakban „adóhivatal”) által történt leírása a hitelezőkkel való úgynevezett csődegyezség keretében. Ezt az eljárást a 328/91 sz., a csődeljárásról és a csődegyezségről szóló törvény (a továbbiakban „csődeljárási törvény”) szabályozza. |
| --- | --- |

(9)

A vitatott intézkedés az adóhátralék Košice IV Adóhivatal (a továbbiakban „adóhivatal”) által történt leírása a hitelezőkkel való úgynevezett csődegyezség keretében. Ezt az eljárást a 328/91 sz., a csődeljárásról és a csődegyezségről szóló törvény (a továbbiakban „csődeljárási törvény”) szabályozza.

| (10) | A csődegyezség a hitelezőkkel (a továbbiakban „csődegyezség” vagy „csődegyezségi eljárás”) a bíróság felügyelete alatt folytatott eljárás, amelynek célja, csakúgy, mint a felszámolási eljárás esetében, a csődbe jutott társaság (6) pénzügyi helyzetének rendezése. A társaság a felszámolási eljárás során megszűnik, és aktíváit eladják az új tulajdonosnak, vagy a társaságot felszámolják. Ettől eltérően a csődegyezségi eljárásban a csődbe jutott társaság a tulajdonos változása nélkül folytatja tevékenységét. |
| --- | --- |

(10)

A csődegyezség a hitelezőkkel (a továbbiakban „csődegyezség” vagy „csődegyezségi eljárás”) a bíróság felügyelete alatt folytatott eljárás, amelynek célja, csakúgy, mint a felszámolási eljárás esetében, a csődbe jutott társaság (6) pénzügyi helyzetének rendezése. A társaság a felszámolási eljárás során megszűnik, és aktíváit eladják az új tulajdonosnak, vagy a társaságot felszámolják. Ettől eltérően a csődegyezségi eljárásban a csődbe jutott társaság a tulajdonos változása nélkül folytatja tevékenységét.

| (11) | A csődegyezségi eljárást a csődbe jutott társaság kezdeményezi. Célja, hogy egyezséget érjen el a hitelezőkkel (a továbbiakban „csődegyezség”) abban az értelemben, hogy a csődbe jutott társaság megtéríti adóssága egy részét, és a többit leírják. Ezt az egyezséget a felügyelő bíróságnak jóvá kell hagynia. |
| --- | --- |

(11)

A csődegyezségi eljárást a csődbe jutott társaság kezdeményezi. Célja, hogy egyezséget érjen el a hitelezőkkel (a továbbiakban „csődegyezség”) abban az értelemben, hogy a csődbe jutott társaság megtéríti adóssága egy részét, és a többit leírják. Ezt az egyezséget a felügyelő bíróságnak jóvá kell hagynia.

| (12) | Azok a hitelezők, akiknek a követelése biztosított, például zálogjoggal, önálló hitelezőkként lépnek fel. Ahhoz, hogy a csődegyezségi javaslatot elfogadják, minden elkülönített hitelező igenlő szavazata szükséges, míg a többi hitelező esetében elég a minősített többség. Az elkülönített hitelezők külön szavaznak, és joguk van a javaslat megvétózásához. |
| --- | --- |

(12)

Azok a hitelezők, akiknek a követelése biztosított, például zálogjoggal, önálló hitelezőkként lépnek fel. Ahhoz, hogy a csődegyezségi javaslatot elfogadják, minden elkülönített hitelező igenlő szavazata szükséges, míg a többi hitelező esetében elég a minősített többség. Az elkülönített hitelezők külön szavaznak, és joguk van a javaslat megvétózásához.

| (13) | Az elkülönített hitelezőknek privilegizált helyzete van a csődegyezségi eljárás során is. A biztosított aktívák eladásából származó hasznot kizárólag az elkülönített hitelezők követeléseinek teljesítésére kellene fordítani. Ha ebből az eladásból nem lehet fedezni az elkülönített hitelezők minden követelését, a fennmaradó részeket a második csoportba sorolják, a többi hitelező követeléseihez. A második csoportba tartozó hitelezőket arányos módon elégítik ki. |
| --- | --- |

(13)

Az elkülönített hitelezőknek privilegizált helyzete van a csődegyezségi eljárás során is. A biztosított aktívák eladásából származó hasznot kizárólag az elkülönített hitelezők követeléseinek teljesítésére kellene fordítani. Ha ebből az eladásból nem lehet fedezni az elkülönített hitelezők minden követelését, a fennmaradó részeket a második csoportba sorolják, a többi hitelező követeléseihez. A második csoportba tartozó hitelezőket arányos módon elégítik ki.

| (14) | A csődeljárási törvény alapján az a társaság, amely kéri a csődegyezséget a hitelezőkkel, be kell mutatnia a bíróságnak azon intézkedések listáját, amelyek a társaság újraszervezésére és a társaság tevékenységének folyamatos pénzügyi ellátására vonatkoznak a csődegyezség után. |
| --- | --- |

(14)

A csődeljárási törvény alapján az a társaság, amely kéri a csődegyezséget a hitelezőkkel, be kell mutatnia a bíróságnak azon intézkedések listáját, amelyek a társaság újraszervezésére és a társaság tevékenységének folyamatos pénzügyi ellátására vonatkoznak a csődegyezség után.

| (15) | Az 511/92 sz., az adók és illetékek felügyeletéről és a területi pénzügyi hatóságok rendszerének változásairól szóló törvény alapján (a továbbiakban „adóigazgatási törvény”) a társaság kérheti az adóhatóságoktól az adófizetés elhalasztását. Az elhalasztott összegből kamatot számolnak ki, és az elhalasztott adót biztosítani kell. |
| --- | --- |

(15)

Az 511/92 sz., az adók és illetékek felügyeletéről és a területi pénzügyi hatóságok rendszerének változásairól szóló törvény alapján (a továbbiakban „adóigazgatási törvény”) a társaság kérheti az adóhatóságoktól az adófizetés elhalasztását. Az elhalasztott összegből kamatot számolnak ki, és az elhalasztott adót biztosítani kell.

| (16) | Az adóigazgatási törvény szabályozza az adóvégrehajtást is, amelynek célja az állam követeléseinek kielégítése ingatlan vagyon, ingó vagyon vagy a vállalat, mint egészeladása révén. |
| --- | --- |

(16)

Az adóigazgatási törvény szabályozza az adóvégrehajtást is, amelynek célja az állam követeléseinek kielégítése ingatlan vagyon, ingó vagyon vagy a vállalat, mint egészeladása révén.

3.   A vitatott intézkedés

| (17) | A kedvezményezett 2002 novemberétől 2003 novemberéig kihasználta azt a lehetőséget, hogy elhalassza a szeszre vonatkozó jövedéki adó kifizetésének kötelezettségét, amelyet az adófelügyeleti törvény biztosít (7). A halasztott tartozás összege elérte a 477 015 759 SKK-t (12,6 millió euro). Még mielőtt az adóhivatal beleegyezett ezen kifizetések elhalasztásába, a törvénnyel összhangban biztosította minden követelését a kedvezményezett aktíváinak révén. A szlovák hatóságok szerint eme garanciáknak az értéke a kedvezményezett könyvviteli nyilvántartása alapján 397 476 726 SKK (10,5 millió euro) volt. A kedvezményezett viszont azt állítja, hogy e garanciák értéke a szakértők becslése alapján 2003 végén 193 940 000 SKK (5 millió euro) volt. A kedvezményezett szerint ennyi a biztosított aktívák (ingó vagyon, ingatlan és követelések) értéke úgynevezett szakértői árakon feltüntetve. |
| --- | --- |

(17)

A kedvezményezett 2002 novemberétől 2003 novemberéig kihasználta azt a lehetőséget, hogy elhalassza a szeszre vonatkozó jövedéki adó kifizetésének kötelezettségét, amelyet az adófelügyeleti törvény biztosít (7). A halasztott tartozás összege elérte a 477 015 759 SKK-t (12,6 millió euro). Még mielőtt az adóhivatal beleegyezett ezen kifizetések elhalasztásába, a törvénnyel összhangban biztosította minden követelését a kedvezményezett aktíváinak révén. A szlovák hatóságok szerint eme garanciáknak az értéke a kedvezményezett könyvviteli nyilvántartása alapján 397 476 726 SKK (10,5 millió euro) volt. A kedvezményezett viszont azt állítja, hogy e garanciák értéke a szakértők becslése alapján 2003 végén 193 940 000 SKK (5 millió euro) volt. A kedvezményezett szerint ennyi a biztosított aktívák (ingó vagyon, ingatlan és követelések) értéke úgynevezett szakértői árakon feltüntetve.

| (18) | 2004. január 1-től a módosított és kiegészített adófelügyeleti törvény évi egy alkalomra korlátozta az adóhalasztás igénylésének lehetőségét. A kedvezményezett ezt a lehetőséget kihasználta 2003 decemberére, 2004 januárjától való érvényességgel. 2004 januárjára vonatkozóan viszont nem volt képes megfizetni vagy elhalasztani a 2004. február 25-én esedékes jövedéki adót. A kedvezményezett ennek következtében a csődtörvény értelmében csődbe jutott. Ugyancsak elveszítette a szeszgyártásra és feldolgozásra vonatkozó jogosítványát. |
| --- | --- |

(18)

2004. január 1-től a módosított és kiegészített adófelügyeleti törvény évi egy alkalomra korlátozta az adóhalasztás igénylésének lehetőségét. A kedvezményezett ezt a lehetőséget kihasználta 2003 decemberére, 2004 januárjától való érvényességgel. 2004 januárjára vonatkozóan viszont nem volt képes megfizetni vagy elhalasztani a 2004. február 25-én esedékes jövedéki adót. A kedvezményezett ennek következtében a csődtörvény értelmében csődbe jutott. Ugyancsak elveszítette a szeszgyártásra és feldolgozásra vonatkozó jogosítványát.

| (19) | A kedvezményezett 2004. március 8-án az illetékes kerületi bírósághoz fordult csődegyezségre vonatkozó javaslattal. A kerületi bíróság 2004. április 29-i határozatában engedélyezte a csődegyezségi eljárást, amikor megállapította, hogy az eljárás minden elengedhetetlen törvényi feltétele teljesült. A hitelezők a 2004. július 9-i tárgyaláson megszavazták a kedvezményezett által javasolt csődegyezséget. A csődegyezséget a felügyeletet gyakorló kerületi bíróság 2004. július 14-i határozata megerősítette. |
| --- | --- |

(19)

A kedvezményezett 2004. március 8-án az illetékes kerületi bírósághoz fordult csődegyezségre vonatkozó javaslattal. A kerületi bíróság 2004. április 29-i határozatában engedélyezte a csődegyezségi eljárást, amikor megállapította, hogy az eljárás minden elengedhetetlen törvényi feltétele teljesült. A hitelezők a 2004. július 9-i tárgyaláson megszavazták a kedvezményezett által javasolt csődegyezséget. A csődegyezséget a felügyeletet gyakorló kerületi bíróság 2004. július 14-i határozata megerősítette.

| (20) | Az adóhivatal 2004 augusztusában fellebbezett a bíróság megerősítő határozata ellen. A Legfelsőbb Bíróság 2004. október 25-i határozatával úgy határozott, hogy a fellebbezésnek nem ad helyt, és a kerületi bíróság határozatát, amellyel megerősítette a csődegyezséget, 2004. július 23-tól jogerőssé és végrehajthatóvá nyilvánította. A főügyész később keresetet nyújtott be a kerületi bíróság határozata ellen, rendkívüli fellebbezési eljárás megkezdésének tárgyában. Ez az eljárás még mindig folyik a Legfelsőbb Bíróságon. |
| --- | --- |

(20)

Az adóhivatal 2004 augusztusában fellebbezett a bíróság megerősítő határozata ellen. A Legfelsőbb Bíróság 2004. október 25-i határozatával úgy határozott, hogy a fellebbezésnek nem ad helyt, és a kerületi bíróság határozatát, amellyel megerősítette a csődegyezséget, 2004. július 23-tól jogerőssé és végrehajthatóvá nyilvánította. A főügyész később keresetet nyújtott be a kerületi bíróság határozata ellen, rendkívüli fellebbezési eljárás megkezdésének tárgyában. Ez az eljárás még mindig folyik a Legfelsőbb Bíróságon.

| (21) | A hitelezők az adóhivatallal együtt a következő csődegyezségben állapodtak meg: a kedvezményezett az adósság 35 %-át a hitelezőkkel történt megállapodás hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kifizeti, és a hitelezők a fennmaradó 65 %-ot elengedik. Ezért minden hitelezővel egyformán jártak el. Az egyes hitelezőkre vonatkozó konkrét összegeket a következő táblázat tartalmazza.
  2. táblázat:
  A kedvezményezett adósságainak állapota a csődegyezségi eljárás előtt és után [SKK]









  Hitelező | Adósság a csődegyezség előtt | Adósság a csődegyezség után (8) | Leírt összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Állami | Adóhivatal | 640 793 831 | 224 277 841 | 416 515 990 |
| Magán | Tetra Pak, a. s. | [...] | [...] | [...] |
| MTM-obaly, s. r. o. | [...] | [...] | [...] |
| Merkant, družstvo | [...] | [...] | [...] |
| Vetropack, s. r. o. | [...] | [...] | [...] |
| Összesen | | 644 591 439
   (9) | 225 607 029 | 418 984 410 |

(21)

A hitelezők az adóhivatallal együtt a következő csődegyezségben állapodtak meg: a kedvezményezett az adósság 35 %-át a hitelezőkkel történt megállapodás hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kifizeti, és a hitelezők a fennmaradó 65 %-ot elengedik. Ezért minden hitelezővel egyformán jártak el. Az egyes hitelezőkre vonatkozó konkrét összegeket a következő táblázat tartalmazza.

2. táblázat:

A kedvezményezett adósságainak állapota a csődegyezségi eljárás előtt és után [SKK]

Hitelező

Adósság a csődegyezség előtt

Adósság a csődegyezség után (8)

Leírt összeg

Állami

Adóhivatal

640 793 831

224 277 841

416 515 990

Magán

Tetra Pak, a. s.

[...]

[...]

[...]

MTM-obaly, s. r. o.

[...]

[...]

[...]

Merkant, družstvo

[...]

[...]

[...]

Vetropack, s. r. o.

[...]

[...]

[...]

Összesen

644 591 439
   (9)

225 607 029

418 984 410

| (22) | Az adóhivatal csődegyezségi eljárásba bevont követelései 640 793 831 SKK (16,86 millió euro) összeget tettek ki. Ezek a követelések a következő tételekből álltak: nem megfizetett jövedéki adó 2003 májusától 2004 márciusáig, ÁFA 2004 januárjától 2004 áprilisáig és a felszámolt büntetések és kamatok. Az adóhivatal által elengedett követelések összege 416 515 990 SKK (11 millió euro) volt. A csődegyezséggel az adóhivatalhoz 224 277 841 SKK (5,86 millió euro) összeg folyt be. |
| --- | --- |

(22)

Az adóhivatal csődegyezségi eljárásba bevont követelései 640 793 831 SKK (16,86 millió euro) összeget tettek ki. Ezek a követelések a következő tételekből álltak: nem megfizetett jövedéki adó 2003 májusától 2004 márciusáig, ÁFA 2004 januárjától 2004 áprilisáig és a felszámolt büntetések és kamatok. Az adóhivatal által elengedett követelések összege 416 515 990 SKK (11 millió euro) volt. A csődegyezséggel az adóhivatalhoz 224 277 841 SKK (5,86 millió euro) összeg folyt be.

| (23) | Az adóhivatal a csődegyezségi eljárásban elkülönített hitelezőként lépett fel, és mint ilyen, önállóan a csődegyezség mellett szavazott. Az adóhivatal privilegizált helyzete abból adódott, hogy a kiegyenlítési eljárás tárgyát képező egyes követelései biztosítva voltak a kedvezményezett adóhátralékának halasztásával összefüggésben 2002-ben és 2003-ban (lásd a 17. bekezdést). Az összes további hitelező a javasolt csődegyezség mellett szavazott. Az ő követeléseik közönséges biztosíték nélküli kereskedelmi követelések voltak. |
| --- | --- |

(23)

Az adóhivatal a csődegyezségi eljárásban elkülönített hitelezőként lépett fel, és mint ilyen, önállóan a csődegyezség mellett szavazott. Az adóhivatal privilegizált helyzete abból adódott, hogy a kiegyenlítési eljárás tárgyát képező egyes követelései biztosítva voltak a kedvezményezett adóhátralékának halasztásával összefüggésben 2002-ben és 2003-ban (lásd a 17. bekezdést). Az összes további hitelező a javasolt csődegyezség mellett szavazott. Az ő követeléseik közönséges biztosíték nélküli kereskedelmi követelések voltak.

| (24) | A kedvezményezett a csődegyezségre vonatkozó indítványában a csődtörvény követelményeivel összhangban leírta a termelésre, forgalmazásra és munkaerőre vonatkozó szerkezetátalakítási intézkedéseket (a szükséges létszám feletti alkalmazottak elbocsátásával együtt). |
| --- | --- |

(24)

A kedvezményezett a csődegyezségre vonatkozó indítványában a csődtörvény követelményeivel összhangban leírta a termelésre, forgalmazásra és munkaerőre vonatkozó szerkezetátalakítási intézkedéseket (a szükséges létszám feletti alkalmazottak elbocsátásával együtt).

| (25) | A kedvezményezett a szervezés és a munkaerő-gazdálkodás területén a következő intézkedéseket tervezte: univerzális termelési csoport kialakítása minden termelési tevékenység tekintetében, közlekedési eszközeinek újraszervezése a legalacsonyabb maradványértékű gépjárművek kiiktatása révén, a kereskedelmi tevékenység újraszervezése. Ezek mellé az intézkedések mellé kellett volna társulnia 50 alkalmazott elbocsátásának 2004 márciusa és májusa között. További 50 alkalmazottnak ugyanekkor 60 %-os havi bértarifa mellett kellett volna dolgoznia. |
| --- | --- |

(25)

A kedvezményezett a szervezés és a munkaerő-gazdálkodás területén a következő intézkedéseket tervezte: univerzális termelési csoport kialakítása minden termelési tevékenység tekintetében, közlekedési eszközeinek újraszervezése a legalacsonyabb maradványértékű gépjárművek kiiktatása révén, a kereskedelmi tevékenység újraszervezése. Ezek mellé az intézkedések mellé kellett volna társulnia 50 alkalmazott elbocsátásának 2004 márciusa és májusa között. További 50 alkalmazottnak ugyanekkor 60 %-os havi bértarifa mellett kellett volna dolgoznia.

| (26) | Ami a termelés és a technika területét illeti, a kedvezményezett úgy nyilatkozott, hogy mivel a társaság elveszítette a szeszgyártásra vonatkozó jogosítványát, 2004 áprilisától bérbe adja az ehhez szükséges berendezéseket. A kedvezményezett néhány veszteséges alkoholmentes termék gyártásának beszüntetését tervezte, és úgy nyilatkozott, hogy bármely ebbe a kategóriába tartozó új termék bevezetését a gyártás nyereségességének elemzése fogja megelőzni. |
| --- | --- |

(26)

Ami a termelés és a technika területét illeti, a kedvezményezett úgy nyilatkozott, hogy mivel a társaság elveszítette a szeszgyártásra vonatkozó jogosítványát, 2004 áprilisától bérbe adja az ehhez szükséges berendezéseket. A kedvezményezett néhány veszteséges alkoholmentes termék gyártásának beszüntetését tervezte, és úgy nyilatkozott, hogy bármely ebbe a kategóriába tartozó új termék bevezetését a gyártás nyereségességének elemzése fogja megelőzni.

| (27) | A kedvezményezett továbbá a következő intézkedésekről nyilatkozott: a költségek restrukturalizálása az alacsonyabb termelési költségek következtében, mivel megszűnt a szeszgyártás, illetve annak folytán, hogy megszűnik a társaság saját szállítási részlegének egy része; régi berendezések hulladékként való értékesítése. |
| --- | --- |

(27)

A kedvezményezett továbbá a következő intézkedésekről nyilatkozott: a költségek restrukturalizálása az alacsonyabb termelési költségek következtében, mivel megszűnt a szeszgyártás, illetve annak folytán, hogy megszűnik a társaság saját szállítási részlegének egy része; régi berendezések hulladékként való értékesítése.

| (28) | A kedvezményezett tervezte az irodaépület, az üzlet és az üdülő eladását is, és úgy nyilatkozott, hogy lehetséges az ecetgyártásra alkalmas berendezés eladása vagy bérbeadása is. A szlovák hivatalos szervek a hivatalos vizsgálat megkezdéséről szóló határozathoz fűzött kommentárjaikban megerősítették, hogy az irodaépület, az üzlet és az üdülő eladására nem került sor. |
| --- | --- |

(28)

A kedvezményezett tervezte az irodaépület, az üzlet és az üdülő eladását is, és úgy nyilatkozott, hogy lehetséges az ecetgyártásra alkalmas berendezés eladása vagy bérbeadása is. A szlovák hivatalos szervek a hivatalos vizsgálat megkezdéséről szóló határozathoz fűzött kommentárjaikban megerősítették, hogy az irodaépület, az üzlet és az üdülő eladására nem került sor.

| (29) | A kedvezményezett késztermék-készletének intenzív eladását tervezte. (10) |
| --- | --- |

(29)

A kedvezményezett késztermék-készletének intenzív eladását tervezte. (10)

| (30) | A szóban forgó indítvány szerint a kedvezményezettnek saját forrásaiból (készletek eladása) kellett volna fedeznie a csődegyezséget [kevesebb, mint 150] millió SKK összegben, és külső forrásokból a kereskedelmi banktól felvett hitel révén 100 millió SKK összegben. A kedvezményezett által a hivatalos vizsgálat megindítására adott válaszban rendelkezésre bocsátott információk szerint az esedékes adósságot végülis az új részvények kibocsátásából származó bevételből (21 millió SKK; 0,56 millió euro), készleteladásból származó bevételből ([kevesebb, mint 150] millió SKK; [kevesebb, mint 3.9] millió euro), illetve az Old Herold, s.r.o. társaság szállítói hitelének köszönhetően ([70-130] millió SKK; [1.8-3.4] millió euro) fedezték. Az Old Herold, s.r.o. számláinak esedékessége 40 nap volt, amely a kedvezményezett szerint hosszú időszak volt tekintettel a kedvezményezett kritikus helyzetére. Ez a hosszabb esedékességi határidő lehetővé tette a kedvezményezett számára, hogy összegyűjtse a szükséges készpénzt. |
| --- | --- |

(30)

A szóban forgó indítvány szerint a kedvezményezettnek saját forrásaiból (készletek eladása) kellett volna fedeznie a csődegyezséget [kevesebb, mint 150] millió SKK összegben, és külső forrásokból a kereskedelmi banktól felvett hitel révén 100 millió SKK összegben. A kedvezményezett által a hivatalos vizsgálat megindítására adott válaszban rendelkezésre bocsátott információk szerint az esedékes adósságot végülis az új részvények kibocsátásából származó bevételből (21 millió SKK; 0,56 millió euro), készleteladásból származó bevételből ([kevesebb, mint 150] millió SKK; [kevesebb, mint 3.9] millió euro), illetve az Old Herold, s.r.o. társaság szállítói hitelének köszönhetően ([70-130] millió SKK; [1.8-3.4] millió euro) fedezték. Az Old Herold, s.r.o. számláinak esedékessége 40 nap volt, amely a kedvezményezett szerint hosszú időszak volt tekintettel a kedvezményezett kritikus helyzetére. Ez a hosszabb esedékességi határidő lehetővé tette a kedvezményezett számára, hogy összegyűjtse a szükséges készpénzt.

| (31) | A szlovák hatóságok értesítették a Bizottságot a hivatalos eljárás megkezdése után, hogy a kedvezményezett fennmaradó tartozása az adóhivatal felé 224 277 841 SKK összegben 2004. december 17-én kifizetésre került. A szlovák hatóságok megerősítették, hogy az Európai Bizottság előtti eljárás befejeződéséig felfüggesztették a csődegyezségi eljárásban megszavazott tartozás-leírást. |
| --- | --- |

(31)

A szlovák hatóságok értesítették a Bizottságot a hivatalos eljárás megkezdése után, hogy a kedvezményezett fennmaradó tartozása az adóhivatal felé 224 277 841 SKK összegben 2004. december 17-én kifizetésre került. A szlovák hatóságok megerősítették, hogy az Európai Bizottság előtti eljárás befejeződéséig felfüggesztették a csődegyezségi eljárásban megszavazott tartozás-leírást.

III.   AZ EK-SZERZŐDÉS 88. CIKKÉNEK (2) BEKEZDÉSE SZERINTI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZAT

| (32) | A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában kételyeit fejezte ki abban a tekintetben, hogy a vitatott adóleírás nem állami támogatást jelent. A Bizottság arra a megállapításra jutott, hogy az adóhivatal eljárása a csődegyezségi eljárás keretében nem felel meg a piacgazdasági hitelezői tesztnek. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az adóhivatal a többi hitelezővel összehasonlítva jogilag eltérő helyzetben volt, mivel biztosított követelésekkel rendelkezett, és lehetősége volt rá, hogy adóvégrehajtást kezdeményezzen. A Bizottság kételyeit fejezte ki abban a tekintetben, hogy a csődegyezségi eljárás, a csődeljárással vagy az adóvégrehajtással összehasonlítva, az állam részére a lehető legjobb eredménnyel járt. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában kételyeit fejezte ki abban a tekintetben, hogy a vitatott adóleírás nem állami támogatást jelent. A Bizottság arra a megállapításra jutott, hogy az adóhivatal eljárása a csődegyezségi eljárás keretében nem felel meg a piacgazdasági hitelezői tesztnek. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az adóhivatal a többi hitelezővel összehasonlítva jogilag eltérő helyzetben volt, mivel biztosított követelésekkel rendelkezett, és lehetősége volt rá, hogy adóvégrehajtást kezdeményezzen. A Bizottság kételyeit fejezte ki abban a tekintetben, hogy a csődegyezségi eljárás, a csődeljárással vagy az adóvégrehajtással összehasonlítva, az állam részére a lehető legjobb eredménnyel járt.

| (33) | A Bizottság továbbá kételyeit fejezte ki a vitatott támogatásnak a közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban. Először annak kapcsán fejezte ki kételyét, hogy a támogatást összeegyeztethetőnek lehet-e tekinteni, mint megmentésre irányuló támogatást, ahogy azt a szlovák hatóságok állították. Megmentésre irányuló támogatásnak csak a felszámolási támogatás tekinthető hitelgaranciák vagy hitelek formájában. A vitatott intézkedés azonban a tartozás leírása, amely megegyezik a vissza nem térítendő támogatással. Ezen felül erre az intézkedésre ama feltétel nélkül került sor, amely szerint a kedvezményezett a megmentésre irányuló intézkedés jóváhagyásától számított hat hónapon belül bemutatja a szerkezetátalakítás vagy a felszámolás tervét, illetve kifizeti a támogatás teljes összegét. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság továbbá kételyeit fejezte ki a vitatott támogatásnak a közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban. Először annak kapcsán fejezte ki kételyét, hogy a támogatást összeegyeztethetőnek lehet-e tekinteni, mint megmentésre irányuló támogatást, ahogy azt a szlovák hatóságok állították. Megmentésre irányuló támogatásnak csak a felszámolási támogatás tekinthető hitelgaranciák vagy hitelek formájában. A vitatott intézkedés azonban a tartozás leírása, amely megegyezik a vissza nem térítendő támogatással. Ezen felül erre az intézkedésre ama feltétel nélkül került sor, amely szerint a kedvezményezett a megmentésre irányuló intézkedés jóváhagyásától számított hat hónapon belül bemutatja a szerkezetátalakítás vagy a felszámolás tervét, illetve kifizeti a támogatás teljes összegét.

| (34) | A Bizottság továbbá megvizsgálta a vitatott intézkedés szerkezetátalakítási támogatásként való összeegyeztethetőségét, valamint kételyeit fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a két fő feltétel teljesült-e: létezik a hosszú távú életképesség belátható időn belüli visszatérését biztosító a szerkezetátalakítási terv, és a támogatás az elkerülhetetlen minimumra korlátozódik. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság továbbá megvizsgálta a vitatott intézkedés szerkezetátalakítási támogatásként való összeegyeztethetőségét, valamint kételyeit fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a két fő feltétel teljesült-e: létezik a hosszú távú életképesség belátható időn belüli visszatérését biztosító a szerkezetátalakítási terv, és a támogatás az elkerülhetetlen minimumra korlátozódik.

IV.   A RÉSZTVEVŐ FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (35) | A kedvezményezett a II. részben feltüntetett, a tényállásról szóló információkon kívül a következő észrevételeket tette: |
| --- | --- |

(35)

A kedvezményezett a II. részben feltüntetett, a tényállásról szóló információkon kívül a következő észrevételeket tette:

| (36) | A kedvezményezett azt állítja, hogy pénzügyi nehézségeinek oka 2004 kezdetén az adó-felügyeleti törvény változása volt, amely évi egyszeri alkalomra korlátozta az adóhalasztást. A kedvezményezett számára ez jelentős változás volt, mivel saját bevallása szerint az előző években erre a lehetőségre támaszkodott. |
| --- | --- |

(36)

A kedvezményezett azt állítja, hogy pénzügyi nehézségeinek oka 2004 kezdetén az adó-felügyeleti törvény változása volt, amely évi egyszeri alkalomra korlátozta az adóhalasztást. A kedvezményezett számára ez jelentős változás volt, mivel saját bevallása szerint az előző években erre a lehetőségre támaszkodott.

| (37) | Ami magát az ügyet illeti, a kedvezményezett először is azt állította, hogy a Bizottságnak nem áll jogkörében a vitatott intézkedés vizsgálata, mivel ez az intézkedés a csatlakozás előtt lépett hatályba, és a csatlakozás után nem volt érvényesíthető. Az intézkedést állítólag azért helyezték hatályba a belépés előtt, mivel a csődegyezségi eljárás 2004. március 8-án kezdődött, és ahogy a kedvezményezett állítja, a bíróság azt 2004. április 29-én hagyta jóvá, vagyis azelőtt, hogy a Szlovák Köztársaság csatlakozott volna az Európai Unióhoz. Az adóhatóságok továbbá a csődegyezségi eljárás megindítása előtti tárgyalások során állítólag beleegyezésüket adták a javasolt csődegyezségbe. 2003 decemberében találkozóra került sor a Szlovák Köztársaság Adóigazgatóságával, és az adóhivatal 2004. február 3-án levelet küldött a kedvezményezettnek, amelyben állítólag megerősítette a csődegyezség lehetőségét. |
| --- | --- |

(37)

Ami magát az ügyet illeti, a kedvezményezett először is azt állította, hogy a Bizottságnak nem áll jogkörében a vitatott intézkedés vizsgálata, mivel ez az intézkedés a csatlakozás előtt lépett hatályba, és a csatlakozás után nem volt érvényesíthető. Az intézkedést állítólag azért helyezték hatályba a belépés előtt, mivel a csődegyezségi eljárás 2004. március 8-án kezdődött, és ahogy a kedvezményezett állítja, a bíróság azt 2004. április 29-én hagyta jóvá, vagyis azelőtt, hogy a Szlovák Köztársaság csatlakozott volna az Európai Unióhoz. Az adóhatóságok továbbá a csődegyezségi eljárás megindítása előtti tárgyalások során állítólag beleegyezésüket adták a javasolt csődegyezségbe. 2003 decemberében találkozóra került sor a Szlovák Köztársaság Adóigazgatóságával, és az adóhivatal 2004. február 3-án levelet küldött a kedvezményezettnek, amelyben állítólag megerősítette a csődegyezség lehetőségét.

| (38) | A kedvezményezett továbbá azt állította, hogy abban az esetben, ha a Bizottság azt a nézetet képviseli, hogy jogában áll cselekedni, a vitatott intézkedés nem képvisel állami támogatást, mivel teljesül a piacgazdaságban érvényes hitelezői elv. |
| --- | --- |

(38)

A kedvezményezett továbbá azt állította, hogy abban az esetben, ha a Bizottság azt a nézetet képviseli, hogy jogában áll cselekedni, a vitatott intézkedés nem képvisel állami támogatást, mivel teljesül a piacgazdaságban érvényes hitelezői elv.

| (39) | Először is, a kedvezményezett azt állítja, hogy a csődegyezségi eljárás összehasonlítása az adóvégrehajtással félrevezető, mivel az első megkezdése kizárja, vagy leállítja a másodikat. Az adóhivatal ezért nem választhatta az adóvégrehajtást. A kedvezményezett továbbá azt állítja, ha nem kezdeményezte volna önként a csődegyezségi eljárást, néhány héten vagy hónapon belül törvény adta kötelessége lett volna megkezdeni a felszámolási eljárást vagy a csődegyezségi eljárást, a fizetésképtelenségről szóló jogi előírások alapján. |
| --- | --- |

(39)

Először is, a kedvezményezett azt állítja, hogy a csődegyezségi eljárás összehasonlítása az adóvégrehajtással félrevezető, mivel az első megkezdése kizárja, vagy leállítja a másodikat. Az adóhivatal ezért nem választhatta az adóvégrehajtást. A kedvezményezett továbbá azt állítja, ha nem kezdeményezte volna önként a csődegyezségi eljárást, néhány héten vagy hónapon belül törvény adta kötelessége lett volna megkezdeni a felszámolási eljárást vagy a csődegyezségi eljárást, a fizetésképtelenségről szóló jogi előírások alapján.

| (40) | Másodszor, a kedvezményezett azt állítja, hogy az állam határozata arról, hogy kerüljék el a végelszámolást és ehelyett a csődegyezségi eljárás segítségével keressenek megoldást, azt jelentette, hogy teljesült a piacgazdasági hitelező tesztje. A kedvezményezett bizonyítékként két könyvvizsgáló és egy csődbiztos igazolását mutatja be arról, hogy az adóhivatal gyorsabban és magasabb összeghez jut a csődegyezségi eljárás eredményeként, mint a végelszámolás révén. A kedvezményezett további dokumentumokat és statisztikákat mutat be annak bizonyítására, hogy a végelszámolás Szlovákiában átlagosan 3–7 évig húzódik, és csak nagyon korlátozott hasznot hoz a részvények eladása révén. (11) |
| --- | --- |

(40)

Másodszor, a kedvezményezett azt állítja, hogy az állam határozata arról, hogy kerüljék el a végelszámolást és ehelyett a csődegyezségi eljárás segítségével keressenek megoldást, azt jelentette, hogy teljesült a piacgazdasági hitelező tesztje. A kedvezményezett bizonyítékként két könyvvizsgáló és egy csődbiztos igazolását mutatja be arról, hogy az adóhivatal gyorsabban és magasabb összeghez jut a csődegyezségi eljárás eredményeként, mint a végelszámolás révén. A kedvezményezett további dokumentumokat és statisztikákat mutat be annak bizonyítására, hogy a végelszámolás Szlovákiában átlagosan 3–7 évig húzódik, és csak nagyon korlátozott hasznot hoz a részvények eladása révén. (11)

| (41) | A kedvezményezett főleg az EKORDA könyvvizsgáló társaság 2004. július 7-i beszámolójára alapozza elemzését, amely állítólag az adóhivatal rendelkezésére állt a hitelezők 2004. július 9-i szavazása előtt. Azonban ennek bizonyítására nem mutattak be semmilyen bizonyítékot. |
| --- | --- |

(41)

A kedvezményezett főleg az EKORDA könyvvizsgáló társaság 2004. július 7-i beszámolójára alapozza elemzését, amely állítólag az adóhivatal rendelkezésére állt a hitelezők 2004. július 9-i szavazása előtt. Azonban ennek bizonyítására nem mutattak be semmilyen bizonyítékot.

| (42) | Az EKORDA társaság jelentése szerint a részvények eladásából végelszámolás esetén legfeljebb 204 millió SKK (5,3 millió euro), és a különböző illetékek leszámítása után 45 millió SKK értékben csak 159 millió SKK (4,2 millió euro) bevétel származott volna. A kedvezményezett maga javította ki a leszámítandó illetékek összegét (36 millió SKK), és 168 millió SKK (4,4 millió euro) összeget számolt ki. Még ha az adóhivatal mint egyetlen különálló és legnagyobb hitelező meg is kapta volna ezeknek a bevételeknek a nagy részét, az még mindig kevesebb lett volna, mint amennyit az adóhivatal az egyezség után kapott. |
| --- | --- |

(42)

Az EKORDA társaság jelentése szerint a részvények eladásából végelszámolás esetén legfeljebb 204 millió SKK (5,3 millió euro), és a különböző illetékek leszámítása után 45 millió SKK értékben csak 159 millió SKK (4,2 millió euro) bevétel származott volna. A kedvezményezett maga javította ki a leszámítandó illetékek összegét (36 millió SKK), és 168 millió SKK (4,4 millió euro) összeget számolt ki. Még ha az adóhivatal mint egyetlen különálló és legnagyobb hitelező meg is kapta volna ezeknek a bevételeknek a nagy részét, az még mindig kevesebb lett volna, mint amennyit az adóhivatal az egyezség után kapott.

| (43) | Az EKORDA társaság alapként az alapvagyon, a készletek, készpénz és módosított rövidtávú követelés 2004. március 31-i könyvviteli értékét használta fel azok behajthatatlanságának és alacsony értékének figyelembevételével. Az EKORDA társaság az úgynevezett értékesítési együttható által módosította a kedvezményezett aktíváinak nominális értékét az aktívák minden elemére vonatkozóan arra az esetre nézve, ha végelszámolás keretében lennének eladva (45 % az alaptőkére, 20 % a készletekre és a rövidtávú követelésekre és 100 % a készpénzre vonatkozóan). |
| --- | --- |

(43)

Az EKORDA társaság alapként az alapvagyon, a készletek, készpénz és módosított rövidtávú követelés 2004. március 31-i könyvviteli értékét használta fel azok behajthatatlanságának és alacsony értékének figyelembevételével. Az EKORDA társaság az úgynevezett értékesítési együttható által módosította a kedvezményezett aktíváinak nominális értékét az aktívák minden elemére vonatkozóan arra az esetre nézve, ha végelszámolás keretében lennének eladva (45 % az alaptőkére, 20 % a készletekre és a rövidtávú követelésekre és 100 % a készpénzre vonatkozóan).

| (44) | Az EKORDA társaság a kedvezményezett tevékenységéből származó jövőbeli adóbevételeket (12), valamint a régió munkanélküliségi rátájának alakulását és a szlovákiai élelmiszeripar fejlődését jelentős tényezőként említi, amelyek befolyásolták a kedvezményezett létezésének fenntartására irányuló döntést. |
| --- | --- |

(44)

Az EKORDA társaság a kedvezményezett tevékenységéből származó jövőbeli adóbevételeket (12), valamint a régió munkanélküliségi rátájának alakulását és a szlovákiai élelmiszeripar fejlődését jelentős tényezőként említi, amelyek befolyásolták a kedvezményezett létezésének fenntartására irányuló döntést.

| (45) | A kedvezményezett még két további jelentést említ. Marta Kochová könyvvizsgáló arra a végkövetkeztetésre jutott, hogy az aktívák – amelyek azonban nem voltak felértékelve – eladásából származó maximális bevétel 100 millió SKK (2,6 millió euro), illetve a 22 millió SKK összegű illeték levonása után csak 78 millió SKK (2 millió euro) lenne. A jelentéssel kapcsolatban semmilyen más információt nem közöltek. Holovačová asszony, a csődbiztos állítólag azt állítja, hogy véleménye szerint a csődegyezségi eljárás a hitelezőkre nézve általában előnyösebb, mint a végelszámolás. Az egyik szempont az a tény, hogy a hitelezőnek érdeke, hogy az adós folytassa a gazdasági tevékenységet (a kereskedelemből és az adóból származó jövőbeli jövedelem). |
| --- | --- |

(45)

A kedvezményezett még két további jelentést említ. Marta Kochová könyvvizsgáló arra a végkövetkeztetésre jutott, hogy az aktívák – amelyek azonban nem voltak felértékelve – eladásából származó maximális bevétel 100 millió SKK (2,6 millió euro), illetve a 22 millió SKK összegű illeték levonása után csak 78 millió SKK (2 millió euro) lenne. A jelentéssel kapcsolatban semmilyen más információt nem közöltek. Holovačová asszony, a csődbiztos állítólag azt állítja, hogy véleménye szerint a csődegyezségi eljárás a hitelezőkre nézve általában előnyösebb, mint a végelszámolás. Az egyik szempont az a tény, hogy a hitelezőnek érdeke, hogy az adós folytassa a gazdasági tevékenységet (a kereskedelemből és az adóból származó jövőbeli jövedelem).

| (46) | Harmadszor a kedvezményezett azt állítja, hogy figyelembe kellene venni a hosszú távú szempontokat, például a jövőbeli adóbevételeket. A piacgazdasági hitelező tesztjéből a társadalmi-politikai szempontokat kizáró joggyakorlat (13) állítólag nem érvényesül, ha a hatóság figyelembe veszi a jövőbeli adóbevételek kiszámítását. A kedvezményezett szerint a hatóság helyzete itt hasonló a piacgazdasági hitelező helyzetével, aki szállító, és akinek érdeke az ügyfél túlélése. A kedvezményezett ezek után a piacgazdaságban érvényesülő befektetői elvekre vonatkozó joggyakorlat mutat rá. |
| --- | --- |

(46)

Harmadszor a kedvezményezett azt állítja, hogy figyelembe kellene venni a hosszú távú szempontokat, például a jövőbeli adóbevételeket. A piacgazdasági hitelező tesztjéből a társadalmi-politikai szempontokat kizáró joggyakorlat (13) állítólag nem érvényesül, ha a hatóság figyelembe veszi a jövőbeli adóbevételek kiszámítását. A kedvezményezett szerint a hatóság helyzete itt hasonló a piacgazdasági hitelező helyzetével, aki szállító, és akinek érdeke az ügyfél túlélése. A kedvezményezett ezek után a piacgazdaságban érvényesülő befektetői elvekre vonatkozó joggyakorlat mutat rá.

| (47) | A kedvezményezett arra a következtetésre jutott, hogy a piacgazdasági hitelező tesztje teljesült, és a vitatott intézkedés nem képvisel állami támogatást. |
| --- | --- |

(47)

A kedvezményezett arra a következtetésre jutott, hogy a piacgazdasági hitelező tesztje teljesült, és a vitatott intézkedés nem képvisel állami támogatást.

| (48) | Ha azonban a Bizottság más következtetésre jutna, akkor a kedvezményezett azt állítja, hogy a vitatott intézkedés támogatásként összeegyeztethető. A kedvezményezett állítása szerint az adóhivatal, mielőtt beleegyezett volna az egyezségbe, ellenőrizte a kedvezményezett üzleti tervének alkalmasságát a hosszú távú életképesség felújítása szempontjából. A kedvezményezett nyilatkozata szerint a hivatalos szerkezetátalakítási terv hiánya abban a helyzetben, amikor a Bizottság ex post bírálja el az esetet, lényegtelen, mert a Bizottság már meggyőződhet arról, hogy a társaság valóban életképessé vált-e. A kedvezményezett ugyanakkor úgy ítéli meg, hogy ex ante elbírálás esetén a részletes szerkezetátalakítási terv elkerülhetetlen. A kedvezményezett ezután röviden leírja az elfogadott szerkezetátalakítási intézkedéseket: saját tőke emelése, alkalmazottak elbocsátása, készletek eladása. A kedvezményezett azt a nézetet képviseli, hogy a szesz és szesz alapú készítmények gyártásának leállítása és a termelési aktivitások bérbeadása az Old Herold, s.r.o. társaság számára tulajdonképpen szerkezetátalakítási intézkedések. Habár a leállítást eredetileg az engedély elvesztése kényszerítette ki, a kedvezményezett nem kért új engedélyt a csődegyezség után. |
| --- | --- |

(48)

Ha azonban a Bizottság más következtetésre jutna, akkor a kedvezményezett azt állítja, hogy a vitatott intézkedés támogatásként összeegyeztethető. A kedvezményezett állítása szerint az adóhivatal, mielőtt beleegyezett volna az egyezségbe, ellenőrizte a kedvezményezett üzleti tervének alkalmasságát a hosszú távú életképesség felújítása szempontjából. A kedvezményezett nyilatkozata szerint a hivatalos szerkezetátalakítási terv hiánya abban a helyzetben, amikor a Bizottság ex post bírálja el az esetet, lényegtelen, mert a Bizottság már meggyőződhet arról, hogy a társaság valóban életképessé vált-e. A kedvezményezett ugyanakkor úgy ítéli meg, hogy ex ante elbírálás esetén a részletes szerkezetátalakítási terv elkerülhetetlen. A kedvezményezett ezután röviden leírja az elfogadott szerkezetátalakítási intézkedéseket: saját tőke emelése, alkalmazottak elbocsátása, készletek eladása. A kedvezményezett azt a nézetet képviseli, hogy a szesz és szesz alapú készítmények gyártásának leállítása és a termelési aktivitások bérbeadása az Old Herold, s.r.o. társaság számára tulajdonképpen szerkezetátalakítási intézkedések. Habár a leállítást eredetileg az engedély elvesztése kényszerítette ki, a kedvezményezett nem kért új engedélyt a csődegyezség után.

| (49) | A kedvezményezett szerint ugyancsak teljesült az a követelés is, hogy jelentős mértékben vállaljon részt a szerkezetátalakításban. |
| --- | --- |

(49)

A kedvezményezett szerint ugyancsak teljesült az a követelés is, hogy jelentős mértékben vállaljon részt a szerkezetátalakításban.

| (50) | A kedvezményezett végül azt állítja, hogy a szerkezetátalakítási támogatásra vonatkozó útmutatások érvényesítésekor tekintetbe kellene venni azt a tényt is, hogy támogatott régióban vállalkozik, és egyike a legnagyobb regionális munkaadóknak. |
| --- | --- |

(50)

A kedvezményezett végül azt állítja, hogy a szerkezetátalakítási támogatásra vonatkozó útmutatások érvényesítésekor tekintetbe kellene venni azt a tényt is, hogy támogatott régióban vállalkozik, és egyike a legnagyobb regionális munkaadóknak.

V.   A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG ÉSZREVÉTELEI

| (51) | A szlovák hatóságok a hivatalos vizsgálat megindítására reagálva néhány észrevételt tettek a tényállás tekintetében, amelyek már a II. részben szerepeltek. |
| --- | --- |

(51)

A szlovák hatóságok a hivatalos vizsgálat megindítására reagálva néhány észrevételt tettek a tényállás tekintetében, amelyek már a II. részben szerepeltek.

| (52) | A szlovák hatóságok megerősítették, hogy az adóhivatal az egyezségről szóló szavazás idején nem vette tekintetbe az állami támogatás szempontját. Az adóhivatal az egyezséget nem tekintette állami támogatásnak, ezért a kedvezményezettől nem kérték a szerkezetátalakítási terv bemutatását, amely más, mint a bíróság elé a fizetésképtelenséget szabályozó jogi előírások alapján beterjesztett üzleti terv. |
| --- | --- |

(52)

A szlovák hatóságok megerősítették, hogy az adóhivatal az egyezségről szóló szavazás idején nem vette tekintetbe az állami támogatás szempontját. Az adóhivatal az egyezséget nem tekintette állami támogatásnak, ezért a kedvezményezettől nem kérték a szerkezetátalakítási terv bemutatását, amely más, mint a bíróság elé a fizetésképtelenséget szabályozó jogi előírások alapján beterjesztett üzleti terv.

| (53) | A kedvezményezett által előterjesztett észrevételekre a szlovák hatóságok a következő észrevételekkel reagáltak. |
| --- | --- |

(53)

A kedvezményezett által előterjesztett észrevételekre a szlovák hatóságok a következő észrevételekkel reagáltak.

| (54) | A szlovák hatóságok a kedvezményezett észrevételeit a csődeljárás átlagos időtartamáról és az aktívák csődeljárás keretében történt eladásának átlagos hozamáról nem vonatkoztatnák erre az esetre. Szerintük – tekintettel a kevés számú hitelezőre és a pozitív felszámolási eredménnyel rendelkező vagyonra, amely magasabb, mint az államnak az egyezség után kifizetett összeg – a végelszámolás az átlagosnál rövidebb idő alatt lezajlana, és az adóhivatal haszna magasabb lenne, mint az egyezség esetében. A szlovák adóhatóságok helyszíni tényfeltárást végeztek a társaságban 2004. június 21-én, és megállapították, hogy a kedvezményezett 161,3 millió SKK értékű készpénzzel, 62,8 SKK követeléssel, 84 millió SKK értékű szesz- és szesztartalmú italkészlettel és 200 millió SKK értékű ingatlanvagyonnal rendelkezik. |
| --- | --- |

(54)

A szlovák hatóságok a kedvezményezett észrevételeit a csődeljárás átlagos időtartamáról és az aktívák csődeljárás keretében történt eladásának átlagos hozamáról nem vonatkoztatnák erre az esetre. Szerintük – tekintettel a kevés számú hitelezőre és a pozitív felszámolási eredménnyel rendelkező vagyonra, amely magasabb, mint az államnak az egyezség után kifizetett összeg – a végelszámolás az átlagosnál rövidebb idő alatt lezajlana, és az adóhivatal haszna magasabb lenne, mint az egyezség esetében. A szlovák adóhatóságok helyszíni tényfeltárást végeztek a társaságban 2004. június 21-én, és megállapították, hogy a kedvezményezett 161,3 millió SKK értékű készpénzzel, 62,8 SKK követeléssel, 84 millió SKK értékű szesz- és szesztartalmú italkészlettel és 200 millió SKK értékű ingatlanvagyonnal rendelkezik.

| (55) | A szlovák hatóságoknak az a véleménye, hogy az adóvégrehajtás valódi alternatívát jelentett az adóhivatal számára. Megerősítik, hogy az adóhivatalnak volt lehetősége ilyen eljárás kezdeményezésére az egyezségi eljárás megkezdése előtt, mint ahogy abban az esetben is, ha a bíróság elutasította volna az egyezség lehetőségét (mivel az adóhivatal mint külön hitelező nem szavazott volna mellette). |
| --- | --- |

(55)

A szlovák hatóságoknak az a véleménye, hogy az adóvégrehajtás valódi alternatívát jelentett az adóhivatal számára. Megerősítik, hogy az adóhivatalnak volt lehetősége ilyen eljárás kezdeményezésére az egyezségi eljárás megkezdése előtt, mint ahogy abban az esetben is, ha a bíróság elutasította volna az egyezség lehetőségét (mivel az adóhivatal mint külön hitelező nem szavazott volna mellette).

| (56) | A szlovák hatóságok nem értenek egyet a kedvezményezett azon állításával, hogy a pénzügyi nehézségeit az adótörvény módosítása okozta. A szlovák hatóságok szerint a kedvezményezett pénzügyi nehézségei a közvetett adók felhasználásának a vállalkozói tevékenysége során alkalmazott stratégiájából eredtek. A kedvezményezettnek ehelyett egyszerűen be kellett volna szednie az adót az ügyfeleitől, és átadni azt az állami költségvetés számára. |
| --- | --- |

(56)

A szlovák hatóságok nem értenek egyet a kedvezményezett azon állításával, hogy a pénzügyi nehézségeit az adótörvény módosítása okozta. A szlovák hatóságok szerint a kedvezményezett pénzügyi nehézségei a közvetett adók felhasználásának a vállalkozói tevékenysége során alkalmazott stratégiájából eredtek. A kedvezményezettnek ehelyett egyszerűen be kellett volna szednie az adót az ügyfeleitől, és átadni azt az állami költségvetés számára.

| (57) | A szlovák hatóságok nem értenek egyet azzal, hogy a Szlovák Köztársaság Adóigazgatóságával 2003 decemberében lezajlott találkozó a bizonyíték arra, hogy az adóhivatal előzetesen beleegyezett az egyezségbe. Bemutatták a Szlovák Köztársaság Adóigazgatóságának 2004. július 6-i, a neki alárendelt adóhivatalhoz címzett levelét, amelyben a Szlovák Köztársaság Adóigazgatósága utasítja az adóhivatalt, hogy ne egyezzen bele a kedvezményezett által javasolt egyezségbe, mivel az az állam számára kedvezőtlen. Ez a levél a pénzügyminiszter 2004. január 15-én kelt, a neki alárendelt Adóigazgatósághoz címzett általános jellegű levelére hivatkozott, amelyben a miniszter utasítja az Adóigazgatóságot, hogy ne egyezzen bele olyan egyezségi javaslatokba a hitelezőkkel, amelyek az adókövetelések adóhivatalok általi leírását jelentenék. A szlovák hatóságok továbbá a 2004. február 3-án kelt levelet, amelyre a kedvezményezett hivatkozott (lásd 37. bekezdés), a 35 %-os egyezség kifejezett elutasításaként értelmezték. |
| --- | --- |

(57)

A szlovák hatóságok nem értenek egyet azzal, hogy a Szlovák Köztársaság Adóigazgatóságával 2003 decemberében lezajlott találkozó a bizonyíték arra, hogy az adóhivatal előzetesen beleegyezett az egyezségbe. Bemutatták a Szlovák Köztársaság Adóigazgatóságának 2004. július 6-i, a neki alárendelt adóhivatalhoz címzett levelét, amelyben a Szlovák Köztársaság Adóigazgatósága utasítja az adóhivatalt, hogy ne egyezzen bele a kedvezményezett által javasolt egyezségbe, mivel az az állam számára kedvezőtlen. Ez a levél a pénzügyminiszter 2004. január 15-én kelt, a neki alárendelt Adóigazgatósághoz címzett általános jellegű levelére hivatkozott, amelyben a miniszter utasítja az Adóigazgatóságot, hogy ne egyezzen bele olyan egyezségi javaslatokba a hitelezőkkel, amelyek az adókövetelések adóhivatalok általi leírását jelentenék. A szlovák hatóságok továbbá a 2004. február 3-án kelt levelet, amelyre a kedvezményezett hivatkozott (lásd 37. bekezdés), a 35 %-os egyezség kifejezett elutasításaként értelmezték.

| (58) | A szlovák hatóságok azt állítják, hogy a kedvezményezett nem fizette be a jövedéki adót a megállapított halasztási időszak alatt 2001 januártól 2004 márciusig, valamint adókötelezettségei tekintetében rendszeresen halasztással élt. |
| --- | --- |

(58)

A szlovák hatóságok azt állítják, hogy a kedvezményezett nem fizette be a jövedéki adót a megállapított halasztási időszak alatt 2001 januártól 2004 márciusig, valamint adókötelezettségei tekintetében rendszeresen halasztással élt.

| (59) | A szlovák hatóságok szerint a két könyvvizsgálói jelentés közti jelentős eltérések (lásd 41. és 45. bekezdés) kételyeket támasztanak mindkét jelentés megbízhatósága iránt. A hatóságok különösen az EKORDA társaság által a forgóeszközök mellé rendelt értékesítési együtthatót fogadták kétkedéssel. Ennek az együtthatónak 20 %-nál magasabbnak kellene lennie. |
| --- | --- |

(59)

A szlovák hatóságok szerint a két könyvvizsgálói jelentés közti jelentős eltérések (lásd 41. és 45. bekezdés) kételyeket támasztanak mindkét jelentés megbízhatósága iránt. A hatóságok különösen az EKORDA társaság által a forgóeszközök mellé rendelt értékesítési együtthatót fogadták kétkedéssel. Ennek az együtthatónak 20 %-nál magasabbnak kellene lennie.

| (60) | Végül a szlovák hatóságok szerint a kedvezményezett nem dolgozott ki megvalósítható szerkezetátalakítási tervet, és az egyezségi eljárással kapcsolatban javasolt intézkedéseket nem lehet szerkezetátalakítási intézkedésekként kezelni. |
| --- | --- |

(60)

Végül a szlovák hatóságok szerint a kedvezményezett nem dolgozott ki megvalósítható szerkezetátalakítási tervet, és az egyezségi eljárással kapcsolatban javasolt intézkedéseket nem lehet szerkezetátalakítási intézkedésekként kezelni.

VI.   ÉRTÉKELÉS

1.   A bizottság jogköre

| (61) | Mivel az eset szempontjából releváns események egy része azelőtt játszódott le, hogy a Szlovák Köztársaság 2004. május 1-jén csatlakozott volna az Európai Unióhoz, a Bizottságnak először meg kellett állapítania, jogában áll-e cselekedni a vitatott intézkedéssel összefüggésben. |
| --- | --- |

(61)

Mivel az eset szempontjából releváns események egy része azelőtt játszódott le, hogy a Szlovák Köztársaság 2004. május 1-jén csatlakozott volna az Európai Unióhoz, a Bizottságnak először meg kellett állapítania, jogában áll-e cselekedni a vitatott intézkedéssel összefüggésben.

| (62) | A Bizottság nem vizsgálhatja azokat az intézkedéseket, amelyek a csatlakozás előtt váltak hatályossá, és nem érvényesíthetők a belépés után sem a csatlakozási szerződés IV. mellékletének 3. pontjában biztosított ideiglenes eljárás alapján, sem pedig az EK-Szerződés 88. cikkében lefektetett eljárások alapján. Sem a csatlakozási szerződés, sem pedig az EK-Szerződés nem szólítja fel és nem is hatalmazza fel a Bizottságot arra, hogy megvizsgálja ezeket az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(62)

A Bizottság nem vizsgálhatja azokat az intézkedéseket, amelyek a csatlakozás előtt váltak hatályossá, és nem érvényesíthetők a belépés után sem a csatlakozási szerződés IV. mellékletének 3. pontjában biztosított ideiglenes eljárás alapján, sem pedig az EK-Szerződés 88. cikkében lefektetett eljárások alapján. Sem a csatlakozási szerződés, sem pedig az EK-Szerződés nem szólítja fel és nem is hatalmazza fel a Bizottságot arra, hogy megvizsgálja ezeket az intézkedéseket.

| (63) | A csatlakozás után hatályba lépett intézkedések azonban az EK-Szerződés szerint egyértelműen a Bizottság jogkörébe tartoznak. Annak meghatározásához, hogy bizonyos intézkedést mikor helyeztek hatályba, releváns kritériumként azt a jogilag kötelező érvényű aktust használják, amellyel az illetékes országon belüli hatóság támogatást nyújt (14). |
| --- | --- |

(63)

A csatlakozás után hatályba lépett intézkedések azonban az EK-Szerződés szerint egyértelműen a Bizottság jogkörébe tartoznak. Annak meghatározásához, hogy bizonyos intézkedést mikor helyeztek hatályba, releváns kritériumként azt a jogilag kötelező érvényű aktust használják, amellyel az illetékes országon belüli hatóság támogatást nyújt (14).

| (64) | A kedvezményezett ebben az esetben azt állította, hogy a vitatott intézkedést a csatlakozás előtt helyezték hatályba, és a csatlakozás után már nem érvényesíthető (lásd a 37.bekezdést). |
| --- | --- |

(64)

A kedvezményezett ebben az esetben azt állította, hogy a vitatott intézkedést a csatlakozás előtt helyezték hatályba, és a csatlakozás után már nem érvényesíthető (lásd a 37.bekezdést).

| (65) | A Bizottság nem tudja elfogadni a kedvezményezett által felsorolt érveket. Az egyezségi eljárás megkezdésére irányuló javaslatot nem a támogatásnyújtó hatóság tette, hanem a kedvezményezett. Ugyancsak nem támogatásnyújtó hatóság hozta a csődegyezségi eljárást engedélyező bírósági határozatot. Ez a határozat csak engedélyezte a kedvezményezettnek és a hitelezőinek, hogy folytassák a csődegyezségi tárgyalásokat, de nyilvánvaló módon nem jelentette magát a támogatásnyújtást. Nincs rá bizonyíték, hogy a Szlovák Köztársaság Adóigazgatósága beleegyezését adta volna a vitatott intézkedésbe a 2003 decemberében sorra került találkozón. Ellenkezőleg, a szlovák hatóságok tagadtak minden előzetes beleegyezést. A 2004. február 3-i levél egyértelműen kifejezi a 35 %-os javaslat elfogadásának elutasítását. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság nem tudja elfogadni a kedvezményezett által felsorolt érveket. Az egyezségi eljárás megkezdésére irányuló javaslatot nem a támogatásnyújtó hatóság tette, hanem a kedvezményezett. Ugyancsak nem támogatásnyújtó hatóság hozta a csődegyezségi eljárást engedélyező bírósági határozatot. Ez a határozat csak engedélyezte a kedvezményezettnek és a hitelezőinek, hogy folytassák a csődegyezségi tárgyalásokat, de nyilvánvaló módon nem jelentette magát a támogatásnyújtást. Nincs rá bizonyíték, hogy a Szlovák Köztársaság Adóigazgatósága beleegyezését adta volna a vitatott intézkedésbe a 2003 decemberében sorra került találkozón. Ellenkezőleg, a szlovák hatóságok tagadtak minden előzetes beleegyezést. A 2004. február 3-i levél egyértelműen kifejezi a 35 %-os javaslat elfogadásának elutasítását.

| (66) | Az illetékes hatóságnak az a határozata, hogy leírják a követelések egy részét, 2004. július 4-én került elfogadásra, amikor az adóhivatal beleegyezett a kedvezményezett által javasolt kiegyezésbe. |
| --- | --- |

(66)

Az illetékes hatóságnak az a határozata, hogy leírják a követelések egy részét, 2004. július 4-én került elfogadásra, amikor az adóhivatal beleegyezett a kedvezményezett által javasolt kiegyezésbe.

| (67) | Tekintettel erre a tényre tárgytalan az a kérdés, hogy vajon az intézkedés érvényesíthető-e a csatlakozás után. |
| --- | --- |

(67)

Tekintettel erre a tényre tárgytalan az a kérdés, hogy vajon az intézkedés érvényesíthető-e a csatlakozás után.

| (68) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az EK-Szerződés 88. cikke alapján jogkörében áll a vitatott intézkedés megítélése. |
| --- | --- |

(68)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az EK-Szerződés 88. cikke alapján jogkörében áll a vitatott intézkedés megítélése.

2.   Állami támogatás az EU-szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében

| (69) | Az EU-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésében az áll, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(69)

Az EU-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésében az áll, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (70) | Az adóhivatal mint állami hatósággal szembeni tartozás leírása állami eszközök felhasználását jelenti. Az az intézkedés, amely egyetlen individuális vállalatot részesít előnyben, szelektív. |
| --- | --- |

(70)

Az adóhivatal mint állami hatósággal szembeni tartozás leírása állami eszközök felhasználását jelenti. Az az intézkedés, amely egyetlen individuális vállalatot részesít előnyben, szelektív.

| (71) | A kedvezményezett egészen azokig az eseményekig, amelyek következményeként megindult a fizetésképtelenségre vonatkozó eljárás, a szesz és szesztartalmú italok, alkoholmentes italok, valamint a konzervgyümölcs és -zöldség piacon működött. A kedvezményezett 2003-ban a szesz- és szeszes ital-gyártás területén harmadik volt Szlovákiában. A szesz- és szeszes ital gyártására vonatkozó engedélyének 2004 márciusában való elvesztése után a kedvezményezett egy más társaság – az Old Herold, s.r.o. – által gyártott szesz- és szeszes italok nagykereskedelemében működik, amelyek az Old Herold, s.r.o. által a kedvezményezettől bérelt gyártóberendezéseken készülnek. Minden terület, amelyen a kedvezményezett a csődegyezségi eljárás megkezdése előtt működött, és amelyekben jelenleg működik, a tagállamok közti kereskedelem területébe tartozik. |
| --- | --- |

(71)

A kedvezményezett egészen azokig az eseményekig, amelyek következményeként megindult a fizetésképtelenségre vonatkozó eljárás, a szesz és szesztartalmú italok, alkoholmentes italok, valamint a konzervgyümölcs és -zöldség piacon működött. A kedvezményezett 2003-ban a szesz- és szeszes ital-gyártás területén harmadik volt Szlovákiában. A szesz- és szeszes ital gyártására vonatkozó engedélyének 2004 márciusában való elvesztése után a kedvezményezett egy más társaság – az Old Herold, s.r.o. – által gyártott szesz- és szeszes italok nagykereskedelemében működik, amelyek az Old Herold, s.r.o. által a kedvezményezettől bérelt gyártóberendezéseken készülnek. Minden terület, amelyen a kedvezményezett a csődegyezségi eljárás megkezdése előtt működött, és amelyekben jelenleg működik, a tagállamok közti kereskedelem területébe tartozik.

| (72) | A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megkezdéséről szóló határozatában kételyeit fejezte ki, vajon az adott intézkedés nem torzítja-e vagy nem fenyegette-e torzulással a gazdasági versenyt azáltal, hogy olyan előnyt nyújtott a kedvezményezettnek, amelyre rendes körülmények között nem lett volna képes szert tenni. Más szóval, a Bizottságban kételyek merültek fel, vajon az állam a kedvezményezettel szemben piacgazdasági hitelezőként viselkedett-e. |
| --- | --- |

(72)

A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megkezdéséről szóló határozatában kételyeit fejezte ki, vajon az adott intézkedés nem torzítja-e vagy nem fenyegette-e torzulással a gazdasági versenyt azáltal, hogy olyan előnyt nyújtott a kedvezményezettnek, amelyre rendes körülmények között nem lett volna képes szert tenni. Más szóval, a Bizottságban kételyek merültek fel, vajon az állam a kedvezményezettel szemben piacgazdasági hitelezőként viselkedett-e.

| (73) | Megállapítást nyert, hogy az egyezség a magánhitelezők esetében és az adóhivatal esetében ugyanolyan feltételeket tartalmazott a tartozás kiegyenlítésére nézve. A hitelezők számára a tartozás 35 %-át kellett volna kifizetni meghatározott időben, amelyet a kedvezményezett valóban teljesített. A fennmaradó 65 %-ot leírták. |
| --- | --- |

(73)

Megállapítást nyert, hogy az egyezség a magánhitelezők esetében és az adóhivatal esetében ugyanolyan feltételeket tartalmazott a tartozás kiegyenlítésére nézve. A hitelezők számára a tartozás 35 %-át kellett volna kifizetni meghatározott időben, amelyet a kedvezményezett valóban teljesített. A fennmaradó 65 %-ot leírták.

| (74) | Az adóhivatal jogi és gazdasági helyzete azonban az egyezség előtt kedvezőbb volt a magán-hitelezőkhöz képest. Ezért meg kell vizsgálni, hogy az adóhivatal kihasznált-e minden számára elérhető eszközt követelései lehető legmagasabb összegének eléréséhez, mint ahogy azt a piacgazdasági hitelező tette volna. |
| --- | --- |

(74)

Az adóhivatal jogi és gazdasági helyzete azonban az egyezség előtt kedvezőbb volt a magán-hitelezőkhöz képest. Ezért meg kell vizsgálni, hogy az adóhivatal kihasznált-e minden számára elérhető eszközt követelései lehető legmagasabb összegének eléréséhez, mint ahogy azt a piacgazdasági hitelező tette volna.

| (75) | A Bizottságnak ahhoz, hogy megállapítsa, teljesültek-e a piacgazdasági hitelező kritériumai, meg kell határoznia, hogy a csődeljárás vagy az adóvégrehajtás lehetséges eredményével összevetve az adóhivatal többet nyert-e abban az esetben, ha elfogadta a kedvezményezett által javasolt feltételeket. |
| --- | --- |

(75)

A Bizottságnak ahhoz, hogy megállapítsa, teljesültek-e a piacgazdasági hitelező kritériumai, meg kell határoznia, hogy a csődeljárás vagy az adóvégrehajtás lehetséges eredményével összevetve az adóhivatal többet nyert-e abban az esetben, ha elfogadta a kedvezményezett által javasolt feltételeket.

| (76) | Röviden, a Szlovák Köztársaság azt állítja, hogy nézete szerint az adott intézkedés állami támogatásnak tekintendő. Beismeri, hogy az egyezség idején az állami támogatás kérdését egyszerűen nem vették figyelembe. A kedvezményezett ezzel ellentétben azt állítja, hogy az intézkedés nem jelent támogatást, és előterjeszti az említett dokumentumokat, főleg a két könyvvizsgálói beszámolót. |
| --- | --- |

(76)

Röviden, a Szlovák Köztársaság azt állítja, hogy nézete szerint az adott intézkedés állami támogatásnak tekintendő. Beismeri, hogy az egyezség idején az állami támogatás kérdését egyszerűen nem vették figyelembe. A kedvezményezett ezzel ellentétben azt állítja, hogy az intézkedés nem jelent támogatást, és előterjeszti az említett dokumentumokat, főleg a két könyvvizsgálói beszámolót.

| (77) | A Bizottság a kedvezményezett, valamint a szlovák hatóságok által nyújtott információk alapján a következő tényeket állapította meg a kedvezményezett pénzügyi helyzetéről az adott évben, a piacgazdasági hitelező tesztjének érvényesítéséhez releváns terjedelemben. A Bizottság nem ellenőrizheti a kedvezményezett által benyújtott 2004. június 17-i adatokat, sem pedig a szlovák hatóságok által benyújtott 2004. június 17-i adatokat. A Bizottságnak azonban nincs oka kételkedni egyik adatot illetően sem.
  3. táblázat:
  A kedvezményezett pénzügyi helyzete 2003 – 2004-ben[mil. SKK] | 2003.12.31. (15) | 2004.3.31. (16) | 2004.4.28. (17) | 2004.6.17. (18) | 2004.12.31. (19) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Befektetett eszközök (20) | 208 | 205 | 204 | 200 | 200 |
| Készletek | 119 | 209 | 176 | 84 | 52 |
| Készpénz | 3 | 50 | 94 | 161 | 27 |
| Rövidtávú gazdasági követelések | 128 | 98 (21) | 80 | 63 (22) | 97 |

(77)

A Bizottság a kedvezményezett, valamint a szlovák hatóságok által nyújtott információk alapján a következő tényeket állapította meg a kedvezményezett pénzügyi helyzetéről az adott évben, a piacgazdasági hitelező tesztjének érvényesítéséhez releváns terjedelemben. A Bizottság nem ellenőrizheti a kedvezményezett által benyújtott 2004. június 17-i adatokat, sem pedig a szlovák hatóságok által benyújtott 2004. június 17-i adatokat. A Bizottságnak azonban nincs oka kételkedni egyik adatot illetően sem.

3. táblázat:

A kedvezményezett pénzügyi helyzete 2003 – 2004-ben[mil. SKK]

2003.12.31. (15)

2004.3.31. (16)

2004.4.28. (17)

2004.6.17. (18)

2004.12.31. (19)

Befektetett eszközök (20)

208

205

204

200

200

Készletek

119

209

176

84

52

Készpénz

3

50

94

161

27

Rövidtávú gazdasági követelések

128

98 (21)

80

63 (22)

97

| (78) | A Bizottság először megvizsgálja a kedvezményezett által álláspontja megerősítésére benyújtott bizonyítékokat, miszerint az adóhivatal a csődeljárás révén kevesebbet nyert volna, mint az egyezséggel. Mivel sem a szlovák hatóságok, sem kedvezményezett nem mutattak be semmilyen számításokat az adóvégrehajtással kapcsolatban, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, mennyit nyert volna az adóhivatal a végrehajtással. A bizottság végül megvizsgálja a szlovák hatóságok és a kedvezményezett által beterjesztett közvetett bizonyítékokat. |
| --- | --- |

(78)

A Bizottság először megvizsgálja a kedvezményezett által álláspontja megerősítésére benyújtott bizonyítékokat, miszerint az adóhivatal a csődeljárás révén kevesebbet nyert volna, mint az egyezséggel. Mivel sem a szlovák hatóságok, sem kedvezményezett nem mutattak be semmilyen számításokat az adóvégrehajtással kapcsolatban, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, mennyit nyert volna az adóhivatal a végrehajtással. A bizottság végül megvizsgálja a szlovák hatóságok és a kedvezményezett által beterjesztett közvetett bizonyítékokat.

2.1.   A hitelezőkkel kötött egyezség összehasonlítása a végelszámolással

| (79) | Bizottságnak az a véleménye, hogy az EKORDA társaság beszámolója nem tekinthető megbízható kiindulópontnak a javasolt egyezség és a lehetséges végelszámolás összehasonlításakor. A szlovák hatóságok egyetértenek ezekkel a kételyekkel. |
| --- | --- |

(79)

Bizottságnak az a véleménye, hogy az EKORDA társaság beszámolója nem tekinthető megbízható kiindulópontnak a javasolt egyezség és a lehetséges végelszámolás összehasonlításakor. A szlovák hatóságok egyetértenek ezekkel a kételyekkel.

| (80) | A Bizottság először is megjegyzi, hogy az EKORDA társaság 2004. július 7-i beszámolójában (csupán két nappal a hitelezők találkozója előtt) számításaihoz a kedvezményezett aktíváinak 2004. március 31-i állapotát használta fel. A 3. táblázatból világosan kitűnik, hogy a különböző aktívák szintje 2004. március 31. után jelentősen megváltozott. Elsősorban eladásra került a készletek egy része, amely a készpénz-állomány megnövekedéséhez vezetett. Ezeknek a változásoknak nagy jelentősége van az EKORDA társaság értékesítési együtthatóinak érvényesítésénél, amelyek a készletek és rövidtávú követelések esetében 20 %-tól, készpénz esetében 100 %-ig terjednek. Feltételezve, hogy az EKORDA társaság által megállapított értékesítési együtthatók helyesek, és az EKORDA társaság által alkalmazott módszertan felhasználása mellett a következő táblázat bemutatja, milyen mértékben térnének el az EKORDA társaság számítási eredményei, ha a 2004. április 28-i és a 2004. június 17-i, vagyis a hitelezők 2004. július 9-i találkozója előtti adatokra támaszkodnának. Ezekből az adatokból szintén kitűnik, hogy az EKORDA társaság által javasolt értékesítési együtthatók nem valószerűek.
  4. táblázat:
  A kedvezményezett aktíváinak a felszámolási eljárásban eladásából származó feltehető haszon összehasonlítása [mil. SKK] | Állapot az adott időpontban: |
| --- | --- | --- |
| | 2004.3.31. | 2004.4.28. | 2004.6.17. |
| | Értékesítési együttható [ %] | Könyv szerinti érték | Haszon | Könyv szerinti érték | Haszon | Könyv szerinti érték | Haszon |
| Eszközvagyon | 45 | 205 | 92 | 204 | 92 | 200 | 90 |
| Készetek | 20 | 209 | 42 | 176 | 35 | 84 | 17 |
| Rövid lefutású követelések | 20 | 98 (23) | 20 | 86 (24) | 17 | 37 (25) | 7 |
| Készpénz | 100 | 50 | 50 | 94 | 94 | 161 | 161 |
| Összesen | | | 204 | | 238 | | 275 |

(80)

A Bizottság először is megjegyzi, hogy az EKORDA társaság 2004. július 7-i beszámolójában (csupán két nappal a hitelezők találkozója előtt) számításaihoz a kedvezményezett aktíváinak 2004. március 31-i állapotát használta fel. A 3. táblázatból világosan kitűnik, hogy a különböző aktívák szintje 2004. március 31. után jelentősen megváltozott. Elsősorban eladásra került a készletek egy része, amely a készpénz-állomány megnövekedéséhez vezetett. Ezeknek a változásoknak nagy jelentősége van az EKORDA társaság értékesítési együtthatóinak érvényesítésénél, amelyek a készletek és rövidtávú követelések esetében 20 %-tól, készpénz esetében 100 %-ig terjednek. Feltételezve, hogy az EKORDA társaság által megállapított értékesítési együtthatók helyesek, és az EKORDA társaság által alkalmazott módszertan felhasználása mellett a következő táblázat bemutatja, milyen mértékben térnének el az EKORDA társaság számítási eredményei, ha a 2004. április 28-i és a 2004. június 17-i, vagyis a hitelezők 2004. július 9-i találkozója előtti adatokra támaszkodnának. Ezekből az adatokból szintén kitűnik, hogy az EKORDA társaság által javasolt értékesítési együtthatók nem valószerűek.

4. táblázat:

A kedvezményezett aktíváinak a felszámolási eljárásban eladásából származó feltehető haszon összehasonlítása [mil. SKK]

Állapot az adott időpontban:

2004.3.31.

2004.4.28.

2004.6.17.

Értékesítési együttható [ %]

Könyv szerinti érték

Haszon

Könyv szerinti érték

Haszon

Könyv szerinti érték

Haszon

Eszközvagyon

45

205

92

204

92

200

90

Készetek

20

209

42

176

35

84

17

Rövid lefutású követelések

20

98 (23)

20

86 (24)

17

37 (25)

7

Készpénz

100

50

50

94

94

161

161

Összesen

204

238

275

| (81) | Meg kell említeni, hogy a kedvezményezett által a bíróság elé terjesztett üzleti tervben szerepelt a készlet-eladás terve (kevesebb, mint 150) millió SKK értékben 2004 március–április közötti időszakban. Az EKORDA társaságnak ezért tudnia kellett, hogy a kedvezményezett aktívái 2001. március 31. után lényeges változásokon mennek át. Ezt a tényt a társaság nem vette figyelembe. |
| --- | --- |

(81)

Meg kell említeni, hogy a kedvezményezett által a bíróság elé terjesztett üzleti tervben szerepelt a készlet-eladás terve (kevesebb, mint 150) millió SKK értékben 2004 március–április közötti időszakban. Az EKORDA társaságnak ezért tudnia kellett, hogy a kedvezményezett aktívái 2001. március 31. után lényeges változásokon mennek át. Ezt a tényt a társaság nem vette figyelembe.

| (82) | Ha az EKORDA társaság a kedvezményezett aktíváinak 2004. április 28-i értékét vette volna figyelembe, arra következtetésre jutott volna, hogy a végelszámolásból származó bevétel magasabb lett volna (238 millió SKK; 6,3 millió euro), mint az az összeg, amelyet a kedvezményezett a csődegyezségben ajánlott (225 millió SKK; 5,93 millió euro (26). Ez a következtetés még határozottabb lett volna, ha az elemzésre 2004 júniusában került volna sor (275 millió SKK; 7,2 millió euro), még mindig időben ahhoz, hogy az adóhivatal éljen vétójogával, és elutasítsa a javaslatot, ami a csődegyezségi eljárás befejezését jelentette volna. Ismételten felhívjuk a figyelmet, hogy ezeket az eredményeket azoknak a becsléseknek és annak a módszertannak a révén kaptuk, amelyeket az EKORDA társaság alkalmazott. |
| --- | --- |

(82)

Ha az EKORDA társaság a kedvezményezett aktíváinak 2004. április 28-i értékét vette volna figyelembe, arra következtetésre jutott volna, hogy a végelszámolásból származó bevétel magasabb lett volna (238 millió SKK; 6,3 millió euro), mint az az összeg, amelyet a kedvezményezett a csődegyezségben ajánlott (225 millió SKK; 5,93 millió euro (26). Ez a következtetés még határozottabb lett volna, ha az elemzésre 2004 júniusában került volna sor (275 millió SKK; 7,2 millió euro), még mindig időben ahhoz, hogy az adóhivatal éljen vétójogával, és elutasítsa a javaslatot, ami a csődegyezségi eljárás befejezését jelentette volna. Ismételten felhívjuk a figyelmet, hogy ezeket az eredményeket azoknak a becsléseknek és annak a módszertannak a révén kaptuk, amelyeket az EKORDA társaság alkalmazott.

| (83) | A Bizottság azonban nem fogadhatja el az EKORDA társaság által alkalmazott módszertant, és elemzésének feltételeit nem tarthatja megbízhatóaknak. Ezt a következtetést erősítik meg a szlovák hatóságok által kifejezett kételyek, amelyekről az (55) és (60) bekezdésben tettünk említést. |
| --- | --- |

(83)

A Bizottság azonban nem fogadhatja el az EKORDA társaság által alkalmazott módszertant, és elemzésének feltételeit nem tarthatja megbízhatóaknak. Ezt a következtetést erősítik meg a szlovák hatóságok által kifejezett kételyek, amelyekről az (55) és (60) bekezdésben tettünk említést.

| (84) | Az EKORDA társaság elsősorban nem magyarázza meg a beszámolójában, milyen módon állapította meg a három értékesítési együtthatót. A szlovák hatóságok szerint a készletek értékesítési együtthatójának 20 %-nál magasabbnak kell lennie. |
| --- | --- |

(84)

Az EKORDA társaság elsősorban nem magyarázza meg a beszámolójában, milyen módon állapította meg a három értékesítési együtthatót. A szlovák hatóságok szerint a készletek értékesítési együtthatójának 20 %-nál magasabbnak kell lennie.

| (85) | A Bizottság megállapította, hogy a kedvezményezett a 2004-es évben [kevesebb, mint 150] millió SKK-ra tudott szert tenni készleti eladásából (lásd a (30) bekezdést). Ez több mint a készletek könyv szerinti értékének [40-50] %, amelyet az EKORDA társaság értékelésének alapjául alkalmazott. Ez jelentős mértékben alátámasztja azt az állítást, hogy a 20 %-os értékesítési együttható túl alacsony volt. A 2004-es év mérlegének alakulása, ami a készleteket illeti, alátámasztja ezt a következtetést. Ezen kívül maga a kedvezményezett az üzleti tervében [kevesebb, mint 110] millió SKK-ra becsülte a készletek 2004 márciusa és májusa közti eladásából származó bevétel összegét (lásd a (30) bekezdést). Az EKORDA társaság figyelmen kívül hagyta ezt a becslést. Végül a kedvezményezett tevékenységeinek jellegéből arra lehet következtetni, hogy a készleteket kész termékek alkották, amelyeket könnyen el lehetett adni közvetlenül a terjesztőknek, nem pedig félkész termékek, amelyek további feldolgozást igényelnek. |
| --- | --- |

(85)

A Bizottság megállapította, hogy a kedvezményezett a 2004-es évben [kevesebb, mint 150] millió SKK-ra tudott szert tenni készleti eladásából (lásd a (30) bekezdést). Ez több mint a készletek könyv szerinti értékének [40-50] %, amelyet az EKORDA társaság értékelésének alapjául alkalmazott. Ez jelentős mértékben alátámasztja azt az állítást, hogy a 20 %-os értékesítési együttható túl alacsony volt. A 2004-es év mérlegének alakulása, ami a készleteket illeti, alátámasztja ezt a következtetést. Ezen kívül maga a kedvezményezett az üzleti tervében [kevesebb, mint 110] millió SKK-ra becsülte a készletek 2004 márciusa és májusa közti eladásából származó bevétel összegét (lásd a (30) bekezdést). Az EKORDA társaság figyelmen kívül hagyta ezt a becslést. Végül a kedvezményezett tevékenységeinek jellegéből arra lehet következtetni, hogy a készleteket kész termékek alkották, amelyeket könnyen el lehetett adni közvetlenül a terjesztőknek, nem pedig félkész termékek, amelyek további feldolgozást igényelnek.

| (86) | Az EKORDA társaság továbbá kétszeres módosítást érvényesített a rövid lejáratú üzleti követelésekkel kapcsolatban. Először 40 %-kal módosította azok könyv szerinti értékét (a könyv szerinti érték 166 millió SKK volt, és az EKORDA társaság számításaiban 98 millió SKK szerepelt), ezen felül pedig a 20 %-os alacsony értékesítési együtthatót alkalmazta. Ez a módszer vitatható. A követelések könyv szerinti értékének módosítása elfogadható azok valódi értékének kifejezésére az adott időpontban. Az EKORDA társaság azonban nem szolgál semmilyen magyarázattal arra nézve, miért lenne a bevétel végelszámolás/felszámolás esetén csak egy ötöde (20 millió SKK) annak az összegnek, amelyről maga a kedvezményezett feltételezte, hogy adósaitól meg tudja szerezni (98 millió SKK). |
| --- | --- |

(86)

Az EKORDA társaság továbbá kétszeres módosítást érvényesített a rövid lejáratú üzleti követelésekkel kapcsolatban. Először 40 %-kal módosította azok könyv szerinti értékét (a könyv szerinti érték 166 millió SKK volt, és az EKORDA társaság számításaiban 98 millió SKK szerepelt), ezen felül pedig a 20 %-os alacsony értékesítési együtthatót alkalmazta. Ez a módszer vitatható. A követelések könyv szerinti értékének módosítása elfogadható azok valódi értékének kifejezésére az adott időpontban. Az EKORDA társaság azonban nem szolgál semmilyen magyarázattal arra nézve, miért lenne a bevétel végelszámolás/felszámolás esetén csak egy ötöde (20 millió SKK) annak az összegnek, amelyről maga a kedvezményezett feltételezte, hogy adósaitól meg tudja szerezni (98 millió SKK).

| (87) | A befektetett eszköz-vagyon eladásának 45 %-os együtthatója szintén alacsonynak tűnik. A kedvezményezett szerint az adóhivatal javára lefoglalt aktívái értéke 194 millió SKK volt (27). A kedvezményezett szerint ez az érték a 2003-2004 évek fordulóján független szakértők által becsült érték. A Bizottság nézete szerint az ilyen „szakértői értéknek” rendszerint az aktívák általános értékét kellene kifejeznie, amely kifejezi, mennyiért lehet az aktívát adott időpontban eladni. Az EKORDA társaság nem nyújt semmilyen magyarázatot arra nézve, hogy a befektetett eszköz-vagyon végelszámolás során történt eladásából származó bevétel miért csak a 205 millió SKK (28) könyv szerinti érték 45 %-át érné el, miközben a kedvezményezett maga jóval magasabbra értékelte ezeket az aktívákat. |
| --- | --- |

(87)

A befektetett eszköz-vagyon eladásának 45 %-os együtthatója szintén alacsonynak tűnik. A kedvezményezett szerint az adóhivatal javára lefoglalt aktívái értéke 194 millió SKK volt (27). A kedvezményezett szerint ez az érték a 2003-2004 évek fordulóján független szakértők által becsült érték. A Bizottság nézete szerint az ilyen „szakértői értéknek” rendszerint az aktívák általános értékét kellene kifejeznie, amely kifejezi, mennyiért lehet az aktívát adott időpontban eladni. Az EKORDA társaság nem nyújt semmilyen magyarázatot arra nézve, hogy a befektetett eszköz-vagyon végelszámolás során történt eladásából származó bevétel miért csak a 205 millió SKK (28) könyv szerinti érték 45 %-át érné el, miközben a kedvezményezett maga jóval magasabbra értékelte ezeket az aktívákat.

| (88) | A Bizottságnak csak két megjegyzése van a kedvezményezett azon állítása kapcsán, miszerint nehéz lenne vevőt találni, mivel a záloggal terhelt gépek és berendezések nagy része csak szesz és szesztartalmú italok, alkoholmentes italok vagy konzervek előállítására alkalmas. Először is meg kell említeni, hogy a záloggal terhelt ingatlanok „szakértői értéke” 105 millió SKK volt, amely magában magasabb összeg, mint az EKORDA társaság által feltételezett teljes bevétel (92 millió SKK). Másodszor, a társaság valódi fejlődéséből kiderül, hogy egyes termelési aktívái gyorsan felhasználóra találtak, miután a kedvezményezett elveszítette engedélyét a szesz- és szesztartalmú italok gyártására – Old Herold, s.r.o. Úgy tűnik tehát, hogy a versenytárs közvetlenül érdeklődött ezek iránt a termelési aktívák iránt. |
| --- | --- |

(88)

A Bizottságnak csak két megjegyzése van a kedvezményezett azon állítása kapcsán, miszerint nehéz lenne vevőt találni, mivel a záloggal terhelt gépek és berendezések nagy része csak szesz és szesztartalmú italok, alkoholmentes italok vagy konzervek előállítására alkalmas. Először is meg kell említeni, hogy a záloggal terhelt ingatlanok „szakértői értéke” 105 millió SKK volt, amely magában magasabb összeg, mint az EKORDA társaság által feltételezett teljes bevétel (92 millió SKK). Másodszor, a társaság valódi fejlődéséből kiderül, hogy egyes termelési aktívái gyorsan felhasználóra találtak, miután a kedvezményezett elveszítette engedélyét a szesz- és szesztartalmú italok gyártására – Old Herold, s.r.o. Úgy tűnik tehát, hogy a versenytárs közvetlenül érdeklődött ezek iránt a termelési aktívák iránt.

| (89) | Az EKORDA társaság megbízhatóságát az is befolyásolja, hogy milyen módon számolta ki a végelszámolási eljárással összefüggő különböző illetékeket, amelyekkel csökkenne az aktívák eladásából származó összbevétel. Míg az EKORDA társaság 45 millió SKK-t vont le illetékek címén, a kedvezményezett által benyújtott okiratokban 36 millió SKK szerepelt, és Kochová könyvvizsgáló asszony becslése legfeljebb 220 millió SKK-t feltételezett. Ezek az eltérések kételyeket támasztanak az EKORDA társaság becsléseinek pontosságával kapcsolatban az illetékek összegét, és ezzel a végelszámolási eljárás esetében megszerezhető bevételek összegét illetően is. Fel kell hívnunk azonban a figyelmet arra, hogy a kedvezményezett 2004. június 17-i helyzetére való tekintettel 36 millió SKK illeték esetében is magasabb lenne a bevétel végelszámolási eljárásban, mint a javasolt csődegyezség révén. |
| --- | --- |

(89)

Az EKORDA társaság megbízhatóságát az is befolyásolja, hogy milyen módon számolta ki a végelszámolási eljárással összefüggő különböző illetékeket, amelyekkel csökkenne az aktívák eladásából származó összbevétel. Míg az EKORDA társaság 45 millió SKK-t vont le illetékek címén, a kedvezményezett által benyújtott okiratokban 36 millió SKK szerepelt, és Kochová könyvvizsgáló asszony becslése legfeljebb 220 millió SKK-t feltételezett. Ezek az eltérések kételyeket támasztanak az EKORDA társaság becsléseinek pontosságával kapcsolatban az illetékek összegét, és ezzel a végelszámolási eljárás esetében megszerezhető bevételek összegét illetően is. Fel kell hívnunk azonban a figyelmet arra, hogy a kedvezményezett 2004. június 17-i helyzetére való tekintettel 36 millió SKK illeték esetében is magasabb lenne a bevétel végelszámolási eljárásban, mint a javasolt csődegyezség révén.

| (90) | A Bizottság végül megjegyzi, hogy a szlovák hatóságok nem támasztják alá a kedvezményezettnek azt az állítását, hogy az adóhivatalnak rendelkezésére állt volna az EKORDA társaság beszámolója a hitelezők 2004. július 9-i találkozója előtt. |
| --- | --- |

(90)

A Bizottság végül megjegyzi, hogy a szlovák hatóságok nem támasztják alá a kedvezményezettnek azt az állítását, hogy az adóhivatalnak rendelkezésére állt volna az EKORDA társaság beszámolója a hitelezők 2004. július 9-i találkozója előtt.

| (91) | Ami Kochová asszony beszámolóját illeti, a Bizottság nem tudja elbírálni, mivel a beszámoló nem áll a Bizottság rendelkezésére. A bemutatott információkból nem világos, mikor és milyen céllal készült ez a beszámoló, és milyen feltételezésekre és adatokra támaszkodik. A Bizottság azonban észrevette, hogy Kochová könyvvizsgáló asszony következtetései jelentősen eltérnek az EKORDA társaság következtetéseitől. Holovačová végelszámolási biztos beszámolója csak általánosságban állapítja meg, hogy a csődegyezség a hitelezők számára kedvezőbb, mint a végelszámolás. A Bizottság a két beszámoló egyikét sem tudja elfogadni, mint a kedvezményezett azon állításának bizonyítékát vagy cáfolatát, hogy teljesült a piacgazdasági hitelező tesztje. |
| --- | --- |

(91)

Ami Kochová asszony beszámolóját illeti, a Bizottság nem tudja elbírálni, mivel a beszámoló nem áll a Bizottság rendelkezésére. A bemutatott információkból nem világos, mikor és milyen céllal készült ez a beszámoló, és milyen feltételezésekre és adatokra támaszkodik. A Bizottság azonban észrevette, hogy Kochová könyvvizsgáló asszony következtetései jelentősen eltérnek az EKORDA társaság következtetéseitől. Holovačová végelszámolási biztos beszámolója csak általánosságban állapítja meg, hogy a csődegyezség a hitelezők számára kedvezőbb, mint a végelszámolás. A Bizottság a két beszámoló egyikét sem tudja elfogadni, mint a kedvezményezett azon állításának bizonyítékát vagy cáfolatát, hogy teljesült a piacgazdasági hitelező tesztje.

| (92) | A Bizottság tehát a hozzáférhető bizonyítékok alapján úgy ítéli meg, hogy az aktívák eladása végelszámolási eljárásban minden valószínűséggel magasabb bevétellel járt volna a kedvezményezett hitelezői számára. Tekintettel arra, hogy az adóhivatalt mint különálló hitelezőt az első csoportban kielégítették volna, és ezen felül megszerezte volna a második csoportban szétosztott bevétel nagy részét (követeléseinek a többi hitelezőhöz viszonyított nagyságának következtében), a Bizottság arra a véleményre jutott, hogy a végelszámolásból származó bevétel szinte teljes egészében az adóhivatalnak jutott volna. |
| --- | --- |

(92)

A Bizottság tehát a hozzáférhető bizonyítékok alapján úgy ítéli meg, hogy az aktívák eladása végelszámolási eljárásban minden valószínűséggel magasabb bevétellel járt volna a kedvezményezett hitelezői számára. Tekintettel arra, hogy az adóhivatalt mint különálló hitelezőt az első csoportban kielégítették volna, és ezen felül megszerezte volna a második csoportban szétosztott bevétel nagy részét (követeléseinek a többi hitelezőhöz viszonyított nagyságának következtében), a Bizottság arra a véleményre jutott, hogy a végelszámolásból származó bevétel szinte teljes egészében az adóhivatalnak jutott volna.

2.2.   A hitelezőkkel való csődegyezség összehasonlítása az adóvégrehajtással

| (93) | Az adóhivatalnak a magán-hitelezőktől eltérően jogában állt adóvégrehajtás kezdeményezésére ingatlanok, gépek és berendezések, vagy a társaság, mint egész eladásával. A Bizottság irrelevánsnak tekinti a kedvezményezett azon érvelését, hogy a csődegyezségi eljárás védi a társaságot az adóvégrehajtástól. Ahogy ezt a szlovák hatóságok is megerősítették, az adóvégrehajtás valódi alternatíva lett volna az adóhivatal számára, vagy a csődeljárás megkezdése előtt, vagy csődegyezségi javaslat megvétózása után. Ezért meg kell vizsgálni ezt a lehetőséget a piacgazdasági hitelező tesztjének alkalmazása mellett. A kedvezményezett nem hasonlítja össze a javasolt csődegyezséget a lehetséges adóvégrehajtással. |
| --- | --- |

(93)

Az adóhivatalnak a magán-hitelezőktől eltérően jogában állt adóvégrehajtás kezdeményezésére ingatlanok, gépek és berendezések, vagy a társaság, mint egész eladásával. A Bizottság irrelevánsnak tekinti a kedvezményezett azon érvelését, hogy a csődegyezségi eljárás védi a társaságot az adóvégrehajtástól. Ahogy ezt a szlovák hatóságok is megerősítették, az adóvégrehajtás valódi alternatíva lett volna az adóhivatal számára, vagy a csődeljárás megkezdése előtt, vagy csődegyezségi javaslat megvétózása után. Ezért meg kell vizsgálni ezt a lehetőséget a piacgazdasági hitelező tesztjének alkalmazása mellett. A kedvezményezett nem hasonlítja össze a javasolt csődegyezséget a lehetséges adóvégrehajtással.

| (94) | Bizottság elemzése a kedvezményezett és a szlovák hatóságok által nyújtott adatokra támaszkodik. Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a szlovák hatóságok megerősítették, hogy az adóhivatal javára szóló garancia 397 SKK volt, ahogy ezt a formális tényfeltárási eljárás megkezdéséről szóló határozat kimondja. Ezt az értéket állítólag a kedvezményezett könyvelési nyilvántartásának alapján nyerték. A kedvezményezett viszont azt állítja, hogy a biztosítékként lefoglalt aktívák „szakértői értékben” kifejezett értéke 194 millió SKK (lásd a (17) bekezdés). Habár a Bizottságnak nem kell megállapítania, melyik adat helyes, az alábbi következtetéseket tudja levonni. |
| --- | --- |

(94)

Bizottság elemzése a kedvezményezett és a szlovák hatóságok által nyújtott adatokra támaszkodik. Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a szlovák hatóságok megerősítették, hogy az adóhivatal javára szóló garancia 397 SKK volt, ahogy ezt a formális tényfeltárási eljárás megkezdéséről szóló határozat kimondja. Ezt az értéket állítólag a kedvezményezett könyvelési nyilvántartásának alapján nyerték. A kedvezményezett viszont azt állítja, hogy a biztosítékként lefoglalt aktívák „szakértői értékben” kifejezett értéke 194 millió SKK (lásd a (17) bekezdés). Habár a Bizottságnak nem kell megállapítania, melyik adat helyes, az alábbi következtetéseket tudja levonni.

| (95) | Először: a biztosíték a kedvezményezett adótartozás-halasztásának ellenértéke volt, amelyet az adófelügyeleti törvény megkövetel. Ha a kedvezményezett aktíváinak értéke ténylegesen csak a biztosíték felét érte el, ahogy azt a kedvezményezett által bemutatott szakértői vélemény állítja, ez azt jelenti, hogy az állam által az e halasztások esetében megkövetelt biztosítékok nem voltak elegendők. Ilyen körülmények között az adóhivatal által 2002 novembere és 2003 novembere között engedélyezett összesen 477 millió SKK összegű adóhalasztások a legnagyobb valószínűséggel nem teljesítették a piacgazdasági hitelező tesztjét. Mivel ezek az adóhalasztások a csatlakozás előtt léptek hatályba, és utána nem érvényesíthetők, a Bizottságnak nem áll jogkörében ezen intézkedések közös piaccal való összeegyeztethetőségének vizsgálata. Ami ezt az esetet illeti, ugyanúgy nem szükséges, hogy a Bizottság megállapítsa, vajon ezek az intézkedések állami támogatást jelentettek-e. Ha azonban már az előző halasztások is állami támogatást jelentettek, már nem lehet a piacgazdasági hitelezői elvre hivatkozni, ha az így elhalasztott tartozást később (részben) leírták. |
| --- | --- |

(95)

Először: a biztosíték a kedvezményezett adótartozás-halasztásának ellenértéke volt, amelyet az adófelügyeleti törvény megkövetel. Ha a kedvezményezett aktíváinak értéke ténylegesen csak a biztosíték felét érte el, ahogy azt a kedvezményezett által bemutatott szakértői vélemény állítja, ez azt jelenti, hogy az állam által az e halasztások esetében megkövetelt biztosítékok nem voltak elegendők. Ilyen körülmények között az adóhivatal által 2002 novembere és 2003 novembere között engedélyezett összesen 477 millió SKK összegű adóhalasztások a legnagyobb valószínűséggel nem teljesítették a piacgazdasági hitelező tesztjét. Mivel ezek az adóhalasztások a csatlakozás előtt léptek hatályba, és utána nem érvényesíthetők, a Bizottságnak nem áll jogkörében ezen intézkedések közös piaccal való összeegyeztethetőségének vizsgálata. Ami ezt az esetet illeti, ugyanúgy nem szükséges, hogy a Bizottság megállapítsa, vajon ezek az intézkedések állami támogatást jelentettek-e. Ha azonban már az előző halasztások is állami támogatást jelentettek, már nem lehet a piacgazdasági hitelezői elvre hivatkozni, ha az így elhalasztott tartozást később (részben) leírták.

| (96) | Másodszor: még ha az adóvégrehajtásból származó bevételek kiszámításánál a kedvezményezett által bemutatott alacsonyabb értéket alkalmaznák is, a piacgazdasági hitelező, ha lenne rá lehetősége, előnyben részesítené ezt a végrehajtást a csődeljárással szemben. |
| --- | --- |

(96)

Másodszor: még ha az adóvégrehajtásból származó bevételek kiszámításánál a kedvezményezett által bemutatott alacsonyabb értéket alkalmaznák is, a piacgazdasági hitelező, ha lenne rá lehetősége, előnyben részesítené ezt a végrehajtást a csődeljárással szemben.

| (97) | Adóvégrehajtás esetén az adóhivatal közvetlenül eladhatja az adós aktíváit (követeléseket és egyéb forgóeszközöket, ingó és ingatlan vagyont). Abban az időben, amikor az adóhivatal a csődegyezség mellett szavazott, a kedvezményezettnek 84 millió SKK árukészlete volt, 63 millió SKK értékű követelése és 161 millió SKK készpénze (lásd az (54) bekezdést). Meg kell jegyezni, hogy csak a forgó aktívák értéke (308 millió SKK, 8,1 millió euro) nagyobb lett volna, mint a csődegyezségben megszerzett bevétel (225 millió SKK; 5,93 millió euro). Még abban az esetben is, ha a követelések teljes mértékben leszámíthatóak lettek volna (29), a többi forgó aktíva értéke (245 millió SKK; 6,4 millió euro) még mindig nagyobb lett volna, mint a csődegyezségen megszerzett bevétel. Ezen kívül a kedvezményezett további, befektetett eszközökben álló aktívákkal rendelkezett, amelyek értéke legalább 194 millió SKK volt. |
| --- | --- |

(97)

Adóvégrehajtás esetén az adóhivatal közvetlenül eladhatja az adós aktíváit (követeléseket és egyéb forgóeszközöket, ingó és ingatlan vagyont). Abban az időben, amikor az adóhivatal a csődegyezség mellett szavazott, a kedvezményezettnek 84 millió SKK árukészlete volt, 63 millió SKK értékű követelése és 161 millió SKK készpénze (lásd az (54) bekezdést). Meg kell jegyezni, hogy csak a forgó aktívák értéke (308 millió SKK, 8,1 millió euro) nagyobb lett volna, mint a csődegyezségben megszerzett bevétel (225 millió SKK; 5,93 millió euro). Még abban az esetben is, ha a követelések teljes mértékben leszámíthatóak lettek volna (29), a többi forgó aktíva értéke (245 millió SKK; 6,4 millió euro) még mindig nagyobb lett volna, mint a csődegyezségen megszerzett bevétel. Ezen kívül a kedvezményezett további, befektetett eszközökben álló aktívákkal rendelkezett, amelyek értéke legalább 194 millió SKK volt.

| (98) | Az adóvégrehajtás továbbá nem járt volna olyan közigazgatási illetékekkel, mint a végelszámolási eljárás. Ez olyan eljárás, amelyet maga az adóhivatal kezd el és irányít, ezért feltételezhető, hogy gyorsan megvalósult volna. |
| --- | --- |

(98)

Az adóvégrehajtás továbbá nem járt volna olyan közigazgatási illetékekkel, mint a végelszámolási eljárás. Ez olyan eljárás, amelyet maga az adóhivatal kezd el és irányít, ezért feltételezhető, hogy gyorsan megvalósult volna.

| (99) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a kedvezményezett aktíváinak adóvégrehajtása nagyobb bevétellel járt volna, mint a csődegyezség. |
| --- | --- |

(99)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a kedvezményezett aktíváinak adóvégrehajtása nagyobb bevétellel járt volna, mint a csődegyezség.

2.3.   További bizonyítékok

| (100) | Bizottság főleg azt a szlovák hatóságok által bemutatott levelet veszi figyelembe, amelyet a Szlovák Köztársaság Adóigazgatóságának igazgatója küldött alárendeltjének, az illetékes adóhivatal igazgatójának (lásd az (57) bekezdést). Ez a levél világosan bizonyítja, hogy a Szlovák Köztársaság Adóigazgatósága (amely előzetesen közvetlen kapcsolatban állt a kedvezményezettel) ellenezte a javasolt csődegyezséget, és világosan utasította a helyi adóhivatalt, hogy ne szavazzon a csődegyezség mellett. A levélben feltüntetett indok szerint a javasolt csődegyezség az állam számára „nem előnyös”. |
| --- | --- |

(100)

Bizottság főleg azt a szlovák hatóságok által bemutatott levelet veszi figyelembe, amelyet a Szlovák Köztársaság Adóigazgatóságának igazgatója küldött alárendeltjének, az illetékes adóhivatal igazgatójának (lásd az (57) bekezdést). Ez a levél világosan bizonyítja, hogy a Szlovák Köztársaság Adóigazgatósága (amely előzetesen közvetlen kapcsolatban állt a kedvezményezettel) ellenezte a javasolt csődegyezséget, és világosan utasította a helyi adóhivatalt, hogy ne szavazzon a csődegyezség mellett. A levélben feltüntetett indok szerint a javasolt csődegyezség az állam számára „nem előnyös”.

| (101) | A szlovák hatóságok azt is bebizonyították, hogy a pénzügyminiszter 2004 elején világosan utasította az adóhivatalokat, hogy ne fogadják el a csődegyezséget az adóhivatalok követeléseinek leírására tett javaslatok esetében (30). Ezt a rendeletet a 2004. január 1-i adófelügyeleti törvény módosításával és kiegészítésével összefüggésben adták ki azzal a szándékkal, hogy növeljék az adóbeszedési fegyelmet. |
| --- | --- |

(101)

A szlovák hatóságok azt is bebizonyították, hogy a pénzügyminiszter 2004 elején világosan utasította az adóhivatalokat, hogy ne fogadják el a csődegyezséget az adóhivatalok követeléseinek leírására tett javaslatok esetében (30). Ezt a rendeletet a 2004. január 1-i adófelügyeleti törvény módosításával és kiegészítésével összefüggésben adták ki azzal a szándékkal, hogy növeljék az adóbeszedési fegyelmet.

| (102) | A Bizottság a továbbiakban megemlíti, hogy maga az adóhivatal már 2004. augusztus 2-án, azaz nem egészen egy hónappal azután, hogy elfogadta a csődegyezséget, fellebbezett ellene. |
| --- | --- |

(102)

A Bizottság a továbbiakban megemlíti, hogy maga az adóhivatal már 2004. augusztus 2-án, azaz nem egészen egy hónappal azután, hogy elfogadta a csődegyezséget, fellebbezett ellene.

| (103) | A kedvezményezett szerint az adóhivatal még azelőtt kinyilvánította egyetértését a csődegyezséggel, mielőtt a kedvezményezett elkezdte az eljárást. A Bizottságnak az a véleménye, hogy a kedvezményezett által bemutatott bizonyítékok ennek ellenkezőjét igazolják. Az adóhivatal igazgatója a 2004. február 3-i levelében azt írja a kedvezményezettnek, hogy ugyan elvben nem ellenzi a csődeljárás érvényesítését, nem fogadja el a kedvezményezett csődegyezségi javaslatát 35 %-os tartozás-lefizetés mellett. |
| --- | --- |

(103)

A kedvezményezett szerint az adóhivatal még azelőtt kinyilvánította egyetértését a csődegyezséggel, mielőtt a kedvezményezett elkezdte az eljárást. A Bizottságnak az a véleménye, hogy a kedvezményezett által bemutatott bizonyítékok ennek ellenkezőjét igazolják. Az adóhivatal igazgatója a 2004. február 3-i levelében azt írja a kedvezményezettnek, hogy ugyan elvben nem ellenzi a csődeljárás érvényesítését, nem fogadja el a kedvezményezett csődegyezségi javaslatát 35 %-os tartozás-lefizetés mellett.

| (104) | A Bizottság e bizonyíték alapján csak arra a következtetésre juthat, hogy a szlovák hatóságok ellenezték a kedvezményezett által javasolt csődegyezséget, és még a csődeljárás 2004. március 8-i megkezdése előtt, a hitelezők 2004. július 9-i szavazását megelőzően, valamint a csődegyezség bíróság által történt jóváhagyása után is ellenezték azt. |
| --- | --- |

(104)

A Bizottság e bizonyíték alapján csak arra a következtetésre juthat, hogy a szlovák hatóságok ellenezték a kedvezményezett által javasolt csődegyezséget, és még a csődeljárás 2004. március 8-i megkezdése előtt, a hitelezők 2004. július 9-i szavazását megelőzően, valamint a csődegyezség bíróság által történt jóváhagyása után is ellenezték azt.

| (105) | A kedvezményezett azt állította, hogy a hosszú távú szempontokat kellene figyelembe venni, például az adóbevételek folytatását az állam javára (lásd a (46) bekezdést). |
| --- | --- |

(105)

A kedvezményezett azt állította, hogy a hosszú távú szempontokat kellene figyelembe venni, például az adóbevételek folytatását az állam javára (lásd a (46) bekezdést).

| (106) | Először is hangsúlyozni kell, hogy a piacgazdasági hitelező tesztje különbözik a piacgazdasági befektető tesztjétől. Míg a piacgazdasági befektetőnek módjában áll eldönteni, hogy kapcsolatba lép-e az illető társasággal, és a befektetéséből arányosan származó haszon hosszú távú stratégiai perspektíváját fogja követni, (31) a „piacgazdasági hitelező”, aki már üzleti közjogi viszonyban áll a fizetésképtelen társasággal, igyekezni fog a legkedvezőbb feltételek mellett behajtani kintlévőségeit (32), ami a törlesztés szintjét és határidejét illeti. A hipotetikus piacgazdasági hitelező és a piacgazdasági befektető motivációja ezért különböző. A joggyakorlat ezért külön teszteket határozott meg erre a két helyzetre. |
| --- | --- |

(106)

Először is hangsúlyozni kell, hogy a piacgazdasági hitelező tesztje különbözik a piacgazdasági befektető tesztjétől. Míg a piacgazdasági befektetőnek módjában áll eldönteni, hogy kapcsolatba lép-e az illető társasággal, és a befektetéséből arányosan származó haszon hosszú távú stratégiai perspektíváját fogja követni, (31) a „piacgazdasági hitelező”, aki már üzleti közjogi viszonyban áll a fizetésképtelen társasággal, igyekezni fog a legkedvezőbb feltételek mellett behajtani kintlévőségeit (32), ami a törlesztés szintjét és határidejét illeti. A hipotetikus piacgazdasági hitelező és a piacgazdasági befektető motivációja ezért különböző. A joggyakorlat ezért külön teszteket határozott meg erre a két helyzetre.

| (107) | Másodszor, ami a hitelezővel – szállítóval való analógiát illeti, fontos megjegyezni, hogy az ilyen hitelező követeléseinek jellege lényegesen különbözik az állam követeléseitől. Mivel az ilyen hitelező kapcsolatainak a fizetésképtelen társasággal kizárólag szerződéses alapja van, a szállító az üzleti partner elvesztésével valóban kárt szenvedne. Ha a fizetésképtelen társaságot felszámolják vagy eladják, a szállítónak új ügyfelet kell keresnie, vagy szerződést kell kötnie az új tulajdonossal. A kockázat magasabb, ha jelentős mértékben függ a fizetésképtelen társaságtól. Az ilyen hitelező valóban mérlegelni fogja a jövőt. Az állam viszonya a fizetésképtelen társasággal ezzel ellentétben a közjogon alapszik, ezért nem függ a felek akaratától. Minden új tulajdonos, aki átveszi a felszámolt társaság aktíváit, automatikusan köteles adót fizetni. Ezen kívül az állam soha nem függ egyetlen adóalanytól. Végül a legfontosabb érv az, hogy az államot az adóbeszedésnél soha nem a nyereség kilátása vezérli, és nem kereskedelmi jelleggel cselekszik, nem kereskedelmi indíttatásból. Az említett analógia ezért nem megalapozott. |
| --- | --- |

(107)

Másodszor, ami a hitelezővel – szállítóval való analógiát illeti, fontos megjegyezni, hogy az ilyen hitelező követeléseinek jellege lényegesen különbözik az állam követeléseitől. Mivel az ilyen hitelező kapcsolatainak a fizetésképtelen társasággal kizárólag szerződéses alapja van, a szállító az üzleti partner elvesztésével valóban kárt szenvedne. Ha a fizetésképtelen társaságot felszámolják vagy eladják, a szállítónak új ügyfelet kell keresnie, vagy szerződést kell kötnie az új tulajdonossal. A kockázat magasabb, ha jelentős mértékben függ a fizetésképtelen társaságtól. Az ilyen hitelező valóban mérlegelni fogja a jövőt. Az állam viszonya a fizetésképtelen társasággal ezzel ellentétben a közjogon alapszik, ezért nem függ a felek akaratától. Minden új tulajdonos, aki átveszi a felszámolt társaság aktíváit, automatikusan köteles adót fizetni. Ezen kívül az állam soha nem függ egyetlen adóalanytól. Végül a legfontosabb érv az, hogy az államot az adóbeszedésnél soha nem a nyereség kilátása vezérli, és nem kereskedelmi jelleggel cselekszik, nem kereskedelmi indíttatásból. Az említett analógia ezért nem megalapozott.

| (108) | A Bizottságnak az a véleménye, hogy az állam helyzetét ebben az esetben nem lehet összehasonlítani a hipotetikus piacgazdasági befektető vagy a hipotetikus piacgazdasági függő hitelező helyzetével. A jövőben beszedendő adók elvesztését ezért nem lehet tekintetbe venni a piacgazdasági hitelező elvének érvényesítésénél. |
| --- | --- |

(108)

A Bizottságnak az a véleménye, hogy az állam helyzetét ebben az esetben nem lehet összehasonlítani a hipotetikus piacgazdasági befektető vagy a hipotetikus piacgazdasági függő hitelező helyzetével. A jövőben beszedendő adók elvesztését ezért nem lehet tekintetbe venni a piacgazdasági hitelező elvének érvényesítésénél.

| (109) | A kedvezményezett által benyújtott adóáttekintésből kiderül, hogy a kedvezményezett által 1995-től befizetett adók nagy többsége közvetett adó volt (jövedéki adó és ÁFA). Mivel ezeket az adókat a végső fogyasztók fizetik, a kedvezményezett végelszámolásának nem lenne hatása a választásukra, mivel a fogyasztók továbbra is megadózott termékeket vásárolnák (ebben az esetben főleg szeszes italokat és alkoholt), más gyártóktól. A kedvezményezett érvelése a jelentős adóbevételtől való elesésről ezért nem hitelt érdemlő. |
| --- | --- |

(109)

A kedvezményezett által benyújtott adóáttekintésből kiderül, hogy a kedvezményezett által 1995-től befizetett adók nagy többsége közvetett adó volt (jövedéki adó és ÁFA). Mivel ezeket az adókat a végső fogyasztók fizetik, a kedvezményezett végelszámolásának nem lenne hatása a választásukra, mivel a fogyasztók továbbra is megadózott termékeket vásárolnák (ebben az esetben főleg szeszes italokat és alkoholt), más gyártóktól. A kedvezményezett érvelése a jelentős adóbevételtől való elesésről ezért nem hitelt érdemlő.

2.4.   Végkövetkeztetés

| (110) | A Bizottság a fenti bizonyítékok alapján úgy ítéli meg, hogy ebben az esetben nem teljesült a piacgazdasági hitelező tesztje, és az állam a kedvezményezett részére olyan előnyt biztosított, amelyet az a piaci körülmények között nem lett volna képes megszerezni. |
| --- | --- |

(110)

A Bizottság a fenti bizonyítékok alapján úgy ítéli meg, hogy ebben az esetben nem teljesült a piacgazdasági hitelező tesztje, és az állam a kedvezményezett részére olyan előnyt biztosított, amelyet az a piaci körülmények között nem lett volna képes megszerezni.

| (111) | A Bizottság ezért úgy véli, hogy a vitatott intézkedés állami támogatást jelent az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(111)

A Bizottság ezért úgy véli, hogy a vitatott intézkedés állami támogatást jelent az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében.

| (112) | A kedvezményezettnek nyújtott állami támogatás megegyezik az adóhivatal által a csődeljárásban leírt tartozással, azaz 416 515 990 SKK. |
| --- | --- |

(112)

A kedvezményezettnek nyújtott állami támogatás megegyezik az adóhivatal által a csődeljárásban leírt tartozással, azaz 416 515 990 SKK.

3.   A támogatás összeegyeztethetősége: az EK-Szerződés 87. cikkének 3. bekezdése szerinti kivétel

| (113) | Az intézkedés elsődleges célja a nehézségekkel küzdő társaság megsegítése. Ilyen esetekben érvényesíteni lehet az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti kivételt, amely lehetővé teszi az állami támogatás engedélyezését néhány gazdasági terület fejlődésének támogatására, ha ez a segítség nem befolyásolja negatívan a kereskedelmi feltételeket oly mértékig, amely ellentétben állna a közös érdekkel, és ha teljesülnek a megfelelő feltételek. |
| --- | --- |

(113)

Az intézkedés elsődleges célja a nehézségekkel küzdő társaság megsegítése. Ilyen esetekben érvényesíteni lehet az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti kivételt, amely lehetővé teszi az állami támogatás engedélyezését néhány gazdasági terület fejlődésének támogatására, ha ez a segítség nem befolyásolja negatívan a kereskedelmi feltételeket oly mértékig, amely ellentétben állna a közös érdekkel, és ha teljesülnek a megfelelő feltételek.

| (114) | A Bizottság a kedvezményezett termelési portfóliójának szempontjából értékelte, vajon ebben az esetben érvényesek-e a mezőgazdaságra vonatkozó különleges szabályok. A Bizottság a kedvezményezett forgalmáról a szlovák hatóságoktól kapott információk alapján a hivatalos eljárás megkezdéséről szóló határozatában arra a következtetésre jutott, hogy a kedvezményezett termékeinek többsége nem az EK-Szerződés I. mellékletében meghatározott termék, ezért az állami támogatásra vonatkozó általános szabályok érvényesek rájuk. |
| --- | --- |

(114)

A Bizottság a kedvezményezett termelési portfóliójának szempontjából értékelte, vajon ebben az esetben érvényesek-e a mezőgazdaságra vonatkozó különleges szabályok. A Bizottság a kedvezményezett forgalmáról a szlovák hatóságoktól kapott információk alapján a hivatalos eljárás megkezdéséről szóló határozatában arra a következtetésre jutott, hogy a kedvezményezett termékeinek többsége nem az EK-Szerződés I. mellékletében meghatározott termék, ezért az állami támogatásra vonatkozó általános szabályok érvényesek rájuk.

| (115) | A kedvezményezett a hivatalos eljárás megkezdéséről szóló határozathoz fűzött megjegyzéseiben ellenvetéssel élt a szlovák hatóságok által benyújtott, a forgalmat illető információkkal szemben (lásd az 1. táblázatot), de nem tett ellenvetést a Bizottságnak azon határozata ellen, hogy értékelését az állami támogatással kapcsolatos általános szabályokra alapozza. A Bizottság a kedvezményezett által benyújtott adatok pontosságának megállapítására irányuló szándék nélkül (33) arra a következtetésre jutott, hogy a kedvezményezett forgalmát olyan termékek alkotják, amelyek nem tartoznak az EK-Szerződés I. mellékletében meghatározott termékek közé. Ezért ezekre az állami támogatás általános, nem pedig ágazati szabályai vonatkoznak. |
| --- | --- |

(115)

A kedvezményezett a hivatalos eljárás megkezdéséről szóló határozathoz fűzött megjegyzéseiben ellenvetéssel élt a szlovák hatóságok által benyújtott, a forgalmat illető információkkal szemben (lásd az 1. táblázatot), de nem tett ellenvetést a Bizottságnak azon határozata ellen, hogy értékelését az állami támogatással kapcsolatos általános szabályokra alapozza. A Bizottság a kedvezményezett által benyújtott adatok pontosságának megállapítására irányuló szándék nélkül (33) arra a következtetésre jutott, hogy a kedvezményezett forgalmát olyan termékek alkotják, amelyek nem tartoznak az EK-Szerződés I. mellékletében meghatározott termékek közé. Ezért ezekre az állami támogatás általános, nem pedig ágazati szabályai vonatkoznak.

| (116) | A nehézségekkel küzdő társaságok megmentésére és szerkezetátalakítására irányuló támogatást jelenleg a nehézségekkel küzdő cégek megmentésére és szerkezetátalakításra irányuló állami támogatásra vonatkozó közösségi iránymutatások szabályozzák (34) (a továbbiakban „új iránymutatások”), amelyek az 1999-ben elfogadott előző változatot pótolják (35) (a továbbiakban „1999-es iránymutatások”). |
| --- | --- |

(116)

A nehézségekkel küzdő társaságok megmentésére és szerkezetátalakítására irányuló támogatást jelenleg a nehézségekkel küzdő cégek megmentésére és szerkezetátalakításra irányuló állami támogatásra vonatkozó közösségi iránymutatások szabályozzák (34) (a továbbiakban „új iránymutatások”), amelyek az 1999-ben elfogadott előző változatot pótolják (35) (a továbbiakban „1999-es iránymutatások”).

| (117) | Az új iránymutatások átmeneti rendelkezésében leszögezik, hogy az új iránymutatások bármilyen, a Bizottság engedélye nélkül megmentésre vagy szerkezetátalakításra szánt támogatás (jogellenes támogatás) értékelésére vonatkoznak, ha a támogatás bizonyos részét vagy az egész támogatást 2004. október 1. után nyújtották, vagyis azután, hogy az új iránymutatás megjelent az Európai Unió Hivatalos Lapjában (104. pont). Ha azonban a jogellenes támogatásra 2004. október 1. előtt került sor, az eljárás azon iránymutatások alapján történik, amelyek a támogatásnyújtás idején érvényben voltak (104. pont). |
| --- | --- |

(117)

Az új iránymutatások átmeneti rendelkezésében leszögezik, hogy az új iránymutatások bármilyen, a Bizottság engedélye nélkül megmentésre vagy szerkezetátalakításra szánt támogatás (jogellenes támogatás) értékelésére vonatkoznak, ha a támogatás bizonyos részét vagy az egész támogatást 2004. október 1. után nyújtották, vagyis azután, hogy az új iránymutatás megjelent az Európai Unió Hivatalos Lapjában (104. pont). Ha azonban a jogellenes támogatásra 2004. október 1. előtt került sor, az eljárás azon iránymutatások alapján történik, amelyek a támogatásnyújtás idején érvényben voltak (104. pont).

| (118) | A Bizottság kimondja, hogy az adóhivatal 2004. július 4-én hagyta jóvá a csődegyezséget. A jóváhagyás 2004. július 23-án lépett hatályba. A támogatást tehát 2004. október 1. előtt nyújtották jogellenesen. Itt tehát az 1999-es iránymutatások érvényesülnek, amelyeket akkor kell alkalmazni, amikor a támogatásnyújtásra sor került. |
| --- | --- |

(118)

A Bizottság kimondja, hogy az adóhivatal 2004. július 4-én hagyta jóvá a csődegyezséget. A jóváhagyás 2004. július 23-án lépett hatályba. A támogatást tehát 2004. október 1. előtt nyújtották jogellenesen. Itt tehát az 1999-es iránymutatások érvényesülnek, amelyeket akkor kell alkalmazni, amikor a támogatásnyújtásra sor került.

| (119) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kedvezményezett az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendelet (36) értelmében középvállalkozásnak minősül. |
| --- | --- |

(119)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kedvezményezett az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendelet (36) értelmében középvállalkozásnak minősül.

3.1.   A vállalat jogosultsága

| (120) | A vállalat az 1999-es iránymutatások 5c) pontja szerint akkor tekintendő nehézségekkel küzdő vállalatnak, ha az államon belül érvényes jogi előírások szerint teljesíti annak a kritériumait, hogy kollektív fizetésképtelenségi eljárás alanya lehessen. |
| --- | --- |

(120)

A vállalat az 1999-es iránymutatások 5c) pontja szerint akkor tekintendő nehézségekkel küzdő vállalatnak, ha az államon belül érvényes jogi előírások szerint teljesíti annak a kritériumait, hogy kollektív fizetésképtelenségi eljárás alanya lehessen.

| (121) | A kedvezményezett csődeljárás résztvevője volt, amely a csődtörvény meghatározása értelmében fizetésképtelen társaságok esetében alkalmazható. Ezért jogosult a megmentésre és szerkezetátalakításra irányuló támogatásra. |
| --- | --- |

(121)

A kedvezményezett csődeljárás résztvevője volt, amely a csődtörvény meghatározása értelmében fizetésképtelen társaságok esetében alkalmazható. Ezért jogosult a megmentésre és szerkezetátalakításra irányuló támogatásra.

3.2.   A megmentésre irányuló támogatás

| (122) | A szlovák hatóságok eredetileg megmentésre irányuló támogatásként írták le a vitatott intézkedést. A Bizottság az 1999-es iránymutatások alapján kételyeit fejezte ki a támogatás, mint megmentési támogatás összeegyeztethetősége tárgyában a III. részben kifejtett okok miatt. |
| --- | --- |

(122)

A szlovák hatóságok eredetileg megmentésre irányuló támogatásként írták le a vitatott intézkedést. A Bizottság az 1999-es iránymutatások alapján kételyeit fejezte ki a támogatás, mint megmentési támogatás összeegyeztethetősége tárgyában a III. részben kifejtett okok miatt.

| (123) | Sem a szlovák hatóságok, sem a kedvezményezett nem fűztek megjegyzéseket ezekhez a kételyekhez. A Bizottság elé ebben a tekintetben nem tártak új tényeket. |
| --- | --- |

(123)

Sem a szlovák hatóságok, sem a kedvezményezett nem fűztek megjegyzéseket ezekhez a kételyekhez. A Bizottság elé ebben a tekintetben nem tártak új tényeket.

| (124) | Mivel a fent említett kételyek fennmaradtak, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás nem összeegyeztethető, mint megmentésre irányuló támogatás az 1999-es iránymutatások értelmében. |
| --- | --- |

(124)

Mivel a fent említett kételyek fennmaradtak, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás nem összeegyeztethető, mint megmentésre irányuló támogatás az 1999-es iránymutatások értelmében.

3.3.   Szerkezetátalakítási támogatás

| (125) | A Bizottság kételyeit fejezte ki a támogatás, mint szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetősége tárgyában az 1999-es iránymutatások értelmében a III. részben kifejtett okok miatt. |
| --- | --- |

(125)

A Bizottság kételyeit fejezte ki a támogatás, mint szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetősége tárgyában az 1999-es iránymutatások értelmében a III. részben kifejtett okok miatt.

| (126) | A Bizottság kifejti, hogy a szlovák hatóságok, amelyeknek bizonyítaniuk kellene, hogy az állami támogatás összeegyeztethető a közös piaccal, nem tártak fel semmilyen új tényt ennek a következtetésnek az alátámasztására. A Bizottság megfelelően tekintetbe vette a kedvezményezett megjegyzéseit. |
| --- | --- |

(126)

A Bizottság kifejti, hogy a szlovák hatóságok, amelyeknek bizonyítaniuk kellene, hogy az állami támogatás összeegyeztethető a közös piaccal, nem tártak fel semmilyen új tényt ennek a következtetésnek az alátámasztására. A Bizottság megfelelően tekintetbe vette a kedvezményezett megjegyzéseit.

3.3.1.   Visszatérés a hosszú távú életképességhez

| (127) | Az 1999-ből származó iránymutatások szerint a szerkezetátalakítási támogatás feltételének egy olyan megvalósítható és egységes szerkezetátalakítási terv végrehajtásának kell lennie, amelynek célja a vállalat hosszú távú életképességének felújítása. A tagállam elkötelezi magát a terv mellett, amelyet a Bizottságnak jóvá kell hagynia. Ha a cég nem képes a terv megvalósítására, ez a támogatással való visszaélésnek minősül. |
| --- | --- |

(127)

Az 1999-ből származó iránymutatások szerint a szerkezetátalakítási támogatás feltételének egy olyan megvalósítható és egységes szerkezetátalakítási terv végrehajtásának kell lennie, amelynek célja a vállalat hosszú távú életképességének felújítása. A tagállam elkötelezi magát a terv mellett, amelyet a Bizottságnak jóvá kell hagynia. Ha a cég nem képes a terv megvalósítására, ez a támogatással való visszaélésnek minősül.

| (128) | A szerkezetátalakítási tervnek lehetővé kell tennie a kedvezményezett számára a hosszú távú életképesség felújítását elfogadható időn belül és a jövőbeni működés reális feltételei mellett. A tervnek le kellene írnia azokat a körülményeket, amelyek a társaság nehézségeinek keletkezéséhez vezettek, és a nehézségek megoldására irányuló megfelelő intézkedéseket kellene tartalmaznia. A szerkezetátalakítási műveleteknek nem szabad csak az adósságok és a múltban elszenvedett veszteségek kiegyenlítésére szánt pénzügyi támogatásra korlátozódnia anélkül, hogy a nehézségek okaival foglalkoznának. |
| --- | --- |

(128)

A szerkezetátalakítási tervnek lehetővé kell tennie a kedvezményezett számára a hosszú távú életképesség felújítását elfogadható időn belül és a jövőbeni működés reális feltételei mellett. A tervnek le kellene írnia azokat a körülményeket, amelyek a társaság nehézségeinek keletkezéséhez vezettek, és a nehézségek megoldására irányuló megfelelő intézkedéseket kellene tartalmaznia. A szerkezetátalakítási műveleteknek nem szabad csak az adósságok és a múltban elszenvedett veszteségek kiegyenlítésére szánt pénzügyi támogatásra korlátozódnia anélkül, hogy a nehézségek okaival foglalkoznának.

| (129) | Az olyan társaságok számára, amelyek támogatott területeken találhatók, valamint a kis- és középvállalkozásokra nézve az 1999-es iránymutatások előírják, hogy a támogatás jóváhagyásának feltételei kevésbé szigorúak lehetnek, amennyiben a kompenzációs intézkedések végrehajtásáról és az áttekintő beszámolók tartalmáról van szó. Ezek a tények azonban nem mentik fel az ilyen társaságokat annak a szükségessége alól, hogy szerkezetátalakítási tervet dolgozzanak ki, a tagállamokat pedig az alól a kötelesség alól, hogy csak a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának feltételével nyújtsanak szerkezetátalakítási támogatást. |
| --- | --- |

(129)

Az olyan társaságok számára, amelyek támogatott területeken találhatók, valamint a kis- és középvállalkozásokra nézve az 1999-es iránymutatások előírják, hogy a támogatás jóváhagyásának feltételei kevésbé szigorúak lehetnek, amennyiben a kompenzációs intézkedések végrehajtásáról és az áttekintő beszámolók tartalmáról van szó. Ezek a tények azonban nem mentik fel az ilyen társaságokat annak a szükségessége alól, hogy szerkezetátalakítási tervet dolgozzanak ki, a tagállamokat pedig az alól a kötelesség alól, hogy csak a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának feltételével nyújtsanak szerkezetátalakítási támogatást.

| (130) | A szlovák hatóságok a hivatalos eljárás megkezdése után megerősítették, hogy az üzleti tervet, amelyet a kedvezményezett köteles volt kidolgozni a csődeljárás megkezdésének feltételeként, csak az illetékes bíróság vizsgálta meg, azaz nem a támogatásnyújtó hatóság, valamint azt is, hogy sem a bíróság, sem az adóhivatal nem ellenőrizte a terv végrehajtását. |
| --- | --- |

(130)

A szlovák hatóságok a hivatalos eljárás megkezdése után megerősítették, hogy az üzleti tervet, amelyet a kedvezményezett köteles volt kidolgozni a csődeljárás megkezdésének feltételeként, csak az illetékes bíróság vizsgálta meg, azaz nem a támogatásnyújtó hatóság, valamint azt is, hogy sem a bíróság, sem az adóhivatal nem ellenőrizte a terv végrehajtását.

| (131) | A kedvezményezett ezzel az állítással ellentétesen azt állította, hogy az adóhivatal áttanulmányozta az üzleti terv alkalmasságát arra nézve, hogy alkalmas-e a hosszú távú életképességet még a csődegyezség előtt felújítani, ezt az állítását azonban semmilyen bizonyítékkal nem támasztotta alá. |
| --- | --- |

(131)

A kedvezményezett ezzel az állítással ellentétesen azt állította, hogy az adóhivatal áttanulmányozta az üzleti terv alkalmasságát arra nézve, hogy alkalmas-e a hosszú távú életképességet még a csődegyezség előtt felújítani, ezt az állítását azonban semmilyen bizonyítékkal nem támasztotta alá.

| (132) | A kedvezményezett továbbá azt állította, hogy a szerkezetátalakítási terv hiánya a támogatás Bizottság általi ex post értékelésének helyzetében nem releváns, mivel a Bizottság már meggyőződhet róla, hogy a kedvezményezett valóban életképessé vált-e. A kedvezményezett szerint hivatalos szerkezetátalakítási tervet csak ex ante értékelés esetében lehet követelni, és csak az ilyen értékelésre nézve érvényesíthetők az 1999-es iránymutatások. |
| --- | --- |

(132)

A kedvezményezett továbbá azt állította, hogy a szerkezetátalakítási terv hiánya a támogatás Bizottság általi ex post értékelésének helyzetében nem releváns, mivel a Bizottság már meggyőződhet róla, hogy a kedvezményezett valóban életképessé vált-e. A kedvezményezett szerint hivatalos szerkezetátalakítási tervet csak ex ante értékelés esetében lehet követelni, és csak az ilyen értékelésre nézve érvényesíthetők az 1999-es iránymutatások.

| (133) | Ez az érvelés helytelen. Az 1999-es iránymutatások érvényesülnek mind a bejelentett, mind pedig a törvénytelen támogatás összeegyeztethetőségének értékelésénél. Az értékelésnél mindig az a feltétel érvényes, hogy a szerkezetátalakítási támogatás megvalósítható szerkezetátalakítási tervre épül-e. A Bizottságnak azon információk alapján kell kidolgoznia az értékelését, amelyek a támogatásnyújtás idején elérhetők voltak. |
| --- | --- |

(133)

Ez az érvelés helytelen. Az 1999-es iránymutatások érvényesülnek mind a bejelentett, mind pedig a törvénytelen támogatás összeegyeztethetőségének értékelésénél. Az értékelésnél mindig az a feltétel érvényes, hogy a szerkezetátalakítási támogatás megvalósítható szerkezetátalakítási tervre épül-e. A Bizottságnak azon információk alapján kell kidolgoznia az értékelését, amelyek a támogatásnyújtás idején elérhetők voltak.

| (134) | Végül az a következtetés vonható le, hogy az adóhivatalnak, mint támogatásnyújtó szervnek nem volt alkalma értékelni a szerkezetátalakítási tervet, és nem volt joga követeléseinek leírását a terv megvalósulásának feltételéhez kötni, amelyet megfelelő módon ellenőriznének. Ebből következik, hogy nem teljesült az első, formális feltétel, amely teljes mértékben érvényesíthető az ex post értékelésnél is. |
| --- | --- |

(134)

Végül az a következtetés vonható le, hogy az adóhivatalnak, mint támogatásnyújtó szervnek nem volt alkalma értékelni a szerkezetátalakítási tervet, és nem volt joga követeléseinek leírását a terv megvalósulásának feltételéhez kötni, amelyet megfelelő módon ellenőriznének. Ebből következik, hogy nem teljesült az első, formális feltétel, amely teljes mértékben érvényesíthető az ex post értékelésnél is.

| (135) | Ami az üzleti terv tartalmát illeti, a szlovák hatóságok nem nyújtottak be semmilyen információt, amely megszüntette volna a Bizottság kételyeit, hogy a terv valóban az 1999-es iránymutatásokban megkövetelt szerkezetátalakítási terv-e. |
| --- | --- |

(135)

Ami az üzleti terv tartalmát illeti, a szlovák hatóságok nem nyújtottak be semmilyen információt, amely megszüntette volna a Bizottság kételyeit, hogy a terv valóban az 1999-es iránymutatásokban megkövetelt szerkezetátalakítási terv-e.

| (136) | A Bizottságnak ragaszkodnia kell ahhoz a következtetéséhez, amelyet a hivatalos eljárás megkezdéséről szóló határozatban fejtett ki. A bemutatott üzleti terv olyan terv, amely csak a kedvezményezett akut, a köztartozás növekedését érintő problémájával foglalkozik. Ez a terv semmilyen módon nem elemzi azokat a körülményeket, amelyek a kedvezményezett nehézségeinek keletkezéséhez vezettek, sem a társaság akkori pénzügyi helyzetét, sem pedig pénzügyi perspektíváit. Mivel ez az elemzés hiányzott, a kedvezményezett nem javasolt konkrét lépéseket a nehézségekhez vezető egyes okok megoldására. Az egyetlen részletesen leírt intézkedés a javasolt pénzügyi szerkezetátalakítás a hitelezőkkel történő csődegyezség révén. |
| --- | --- |

(136)

A Bizottságnak ragaszkodnia kell ahhoz a következtetéséhez, amelyet a hivatalos eljárás megkezdéséről szóló határozatban fejtett ki. A bemutatott üzleti terv olyan terv, amely csak a kedvezményezett akut, a köztartozás növekedését érintő problémájával foglalkozik. Ez a terv semmilyen módon nem elemzi azokat a körülményeket, amelyek a kedvezményezett nehézségeinek keletkezéséhez vezettek, sem a társaság akkori pénzügyi helyzetét, sem pedig pénzügyi perspektíváit. Mivel ez az elemzés hiányzott, a kedvezményezett nem javasolt konkrét lépéseket a nehézségekhez vezető egyes okok megoldására. Az egyetlen részletesen leírt intézkedés a javasolt pénzügyi szerkezetátalakítás a hitelezőkkel történő csődegyezség révén.

| (137) | A tervben meg sem említik a kedvezményezett saját tőkéjének emelését, amelyet a kedvezményezett az egyik szerkezetátalakítási intézkedésként említ. Az ügyirat egyetlen adata sem mutat arra, hogy a Hydree Slovákia társaság általi tőkeemelést olyan intézkedésnek kellene tekinteni, amelynek biztosítania kell, hogy a kedvezményezett hosszú távú időszakaszon belül nem fogja megismételni azt a stratégiát, hogy az ÁFA- és jövedéki adó-tartozás segítségével pénzelje a termelést, amely végül a nehézségeihez vezetett. A szlovák hatóságok megerősítették, hogy a tőkeemelés egyáltalán nem csökkentette a pénzügyi problémák megismétlődésének kockázatát. Ezek a kételyek még erősebbek, ha figyelembe vesszük, hogy a tőkeemelés 21 millió SKK-t tett ki, a restrukturalizált adósság pedig 644 millió SKK-t. |
| --- | --- |

(137)

A tervben meg sem említik a kedvezményezett saját tőkéjének emelését, amelyet a kedvezményezett az egyik szerkezetátalakítási intézkedésként említ. Az ügyirat egyetlen adata sem mutat arra, hogy a Hydree Slovákia társaság általi tőkeemelést olyan intézkedésnek kellene tekinteni, amelynek biztosítania kell, hogy a kedvezményezett hosszú távú időszakaszon belül nem fogja megismételni azt a stratégiát, hogy az ÁFA- és jövedéki adó-tartozás segítségével pénzelje a termelést, amely végül a nehézségeihez vezetett. A szlovák hatóságok megerősítették, hogy a tőkeemelés egyáltalán nem csökkentette a pénzügyi problémák megismétlődésének kockázatát. Ezek a kételyek még erősebbek, ha figyelembe vesszük, hogy a tőkeemelés 21 millió SKK-t tett ki, a restrukturalizált adósság pedig 644 millió SKK-t.

| (138) | Maga a tőkeemelés nem bizonyítja a piac bizalmát a kedvezményezett hosszú távú életképességének megújulásának tekintetében. A Bizottság megjegyzi, hogy a kedvezményezettnek aktív igyekezete ellenére sem sikerült hitelt szereznie magán-banktól. |
| --- | --- |

(138)

Maga a tőkeemelés nem bizonyítja a piac bizalmát a kedvezményezett hosszú távú életképességének megújulásának tekintetében. A Bizottság megjegyzi, hogy a kedvezményezettnek aktív igyekezete ellenére sem sikerült hitelt szereznie magán-banktól.

| (139) | A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy a gyártó-berendezések bérbeadását a kedvezményezett versenytársának, az Old Herold, s.r.o.-nak nyilvánvalóan az a tény kényszerítette ki, hogy a kedvezményezett elveszítette a szesz- és szesztartalmú italok gyártására vonatkozó engedélyt, nem pedig az a tény, hogy a szóban forgó termelés veszteséges lett volna, vagyis szükség lett volna a szerkezetátalakításra. Igaz, hogy maga a kedvezményezett kérhetett volna új engedélyt a csődegyezség befejezése után, de nem tette. A Bizottság azonban megjegyzi, hogy a kedvezményezett továbbra is árusítja az Old Herold társaság által a kedvezményezett berendezésein gyártott, a kedvezményezett márkajelével ellátott termékeket, sőt, azt tervezi, hogy növeli azok eladását, ahogy az a 2004. április 29 – 2004. december 30. közti időszakra vonatkozó tervekből kiderül. Ezeknek a gépeknek a bérbeadását ezért nem lehet szerkezetátalakítási intézkedésnek tekinteni, mivel az összes hozzáférhető bizonyíték alapján nem volt szükség a termelés e részének szerkezetátalakítására. |
| --- | --- |

(139)

A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy a gyártó-berendezések bérbeadását a kedvezményezett versenytársának, az Old Herold, s.r.o.-nak nyilvánvalóan az a tény kényszerítette ki, hogy a kedvezményezett elveszítette a szesz- és szesztartalmú italok gyártására vonatkozó engedélyt, nem pedig az a tény, hogy a szóban forgó termelés veszteséges lett volna, vagyis szükség lett volna a szerkezetátalakításra. Igaz, hogy maga a kedvezményezett kérhetett volna új engedélyt a csődegyezség befejezése után, de nem tette. A Bizottság azonban megjegyzi, hogy a kedvezményezett továbbra is árusítja az Old Herold társaság által a kedvezményezett berendezésein gyártott, a kedvezményezett márkajelével ellátott termékeket, sőt, azt tervezi, hogy növeli azok eladását, ahogy az a 2004. április 29 – 2004. december 30. közti időszakra vonatkozó tervekből kiderül. Ezeknek a gépeknek a bérbeadását ezért nem lehet szerkezetátalakítási intézkedésnek tekinteni, mivel az összes hozzáférhető bizonyíték alapján nem volt szükség a termelés e részének szerkezetátalakítására.

| (140) | Ami az üzleti tervben javasolt további intézkedéseket illeti, a Bizottság kételyei nem oszlottak el. Ezek az intézkedések egyszerűen a mindennapi üzleti tevékenység keretén belüli tevékenységek, és nem racionalizációs intézkedések (az öreg berendezések vagy járművek eladása). Két javasolt szerkezetátalakítási intézkedés leírása (a nem rentábilis alkoholmentes italok gyártásának megszüntetése és néhány ingatlan eladása) túlságosan semmitmondó volt, nem tüntették fel a konkrét termékeket és az időintervallumot. A szlovák hatóságok azt állították, hogy az eladásra szánt ingatlanokat (adminisztratív épület, bolt és üdülő) nem adták el 2005. október 10-ig, azaz a tervezett intézkedéseket nem vezették be úgy, ahogy azt bejelentették. |
| --- | --- |

(140)

Ami az üzleti tervben javasolt további intézkedéseket illeti, a Bizottság kételyei nem oszlottak el. Ezek az intézkedések egyszerűen a mindennapi üzleti tevékenység keretén belüli tevékenységek, és nem racionalizációs intézkedések (az öreg berendezések vagy járművek eladása). Két javasolt szerkezetátalakítási intézkedés leírása (a nem rentábilis alkoholmentes italok gyártásának megszüntetése és néhány ingatlan eladása) túlságosan semmitmondó volt, nem tüntették fel a konkrét termékeket és az időintervallumot. A szlovák hatóságok azt állították, hogy az eladásra szánt ingatlanokat (adminisztratív épület, bolt és üdülő) nem adták el 2005. október 10-ig, azaz a tervezett intézkedéseket nem vezették be úgy, ahogy azt bejelentették.

| (141) | A Bizottság a formális szerkezetátalakítási terv és a nehézségek, valamint a nehézségek megoldásához szükséges intézkedések, valamint a piaci feltételek és perspektíva hiányában arra a következtetésre jutott, hogy a kedvezményezett által benyújtott üzleti terv nem valódi szerkezetátalakítási terv, amelyet az 1993-as iránymutatások előírtak (37). A Bizottság kételyei ezért a tekintetben, hogy a kedvezményezett felújítja a hosszú távú életképességet, nem szűntek meg. |
| --- | --- |

(141)

A Bizottság a formális szerkezetátalakítási terv és a nehézségek, valamint a nehézségek megoldásához szükséges intézkedések, valamint a piaci feltételek és perspektíva hiányában arra a következtetésre jutott, hogy a kedvezményezett által benyújtott üzleti terv nem valódi szerkezetátalakítási terv, amelyet az 1993-as iránymutatások előírtak (37). A Bizottság kételyei ezért a tekintetben, hogy a kedvezményezett felújítja a hosszú távú életképességet, nem szűntek meg.

3.3.2.   A minimumra korlátozott támogatás

| (142) | A Bizottság következtetése, hogy a valódi szerkezetátalakítási terv hiányában fenntartja kételyeit a hosszú távú életképességgel kapcsolatban, már maga elég ahhoz a következtetéshez, hogy a támogatás nem összeegyeztethető a közös piaccal. A Bizottság ennek ellenére megvizsgál egy további, az 1999-es iránymutatásokban található központi kritériumot, mégpedig azt, hogy a támogatásnak a szükséges minimumra kell korlátozódnia. |
| --- | --- |

(142)

A Bizottság következtetése, hogy a valódi szerkezetátalakítási terv hiányában fenntartja kételyeit a hosszú távú életképességgel kapcsolatban, már maga elég ahhoz a következtetéshez, hogy a támogatás nem összeegyeztethető a közös piaccal. A Bizottság ennek ellenére megvizsgál egy további, az 1999-es iránymutatásokban található központi kritériumot, mégpedig azt, hogy a támogatásnak a szükséges minimumra kell korlátozódnia.

| (143) | Az 1999-es iránymutatások 40. pontja szerint a támogatás összegét és intenzitását a minimumra kell korlátozni, amely lehetővé tenné a szerkezetátalakítás megvalósítását tekintettel a kedvezményezett létező pénzügyi forrásaira. A kedvezményezettnek saját forrásaiból jelentősen hozzá kellene járulnia a szerkezetátalakításhoz. |
| --- | --- |

(143)

Az 1999-es iránymutatások 40. pontja szerint a támogatás összegét és intenzitását a minimumra kell korlátozni, amely lehetővé tenné a szerkezetátalakítás megvalósítását tekintettel a kedvezményezett létező pénzügyi forrásaira. A kedvezményezettnek saját forrásaiból jelentősen hozzá kellene járulnia a szerkezetátalakításhoz.

| (144) | A szerkezetátalakítás költségei elérték a 644 591 440 SKK-t (16,96 millió euro), ami a csődegyezséggel restrukturalizált tartozás teljes összege. A kedvezményezett ebből 35 %-ot fizetett ki, vagyis 225 607 028 SKK-t (5,93 millió euro). |
| --- | --- |

(144)

A szerkezetátalakítás költségei elérték a 644 591 440 SKK-t (16,96 millió euro), ami a csődegyezséggel restrukturalizált tartozás teljes összege. A kedvezményezett ebből 35 %-ot fizetett ki, vagyis 225 607 028 SKK-t (5,93 millió euro).

| (145) | A szlovák hatóságok nem közöltek további magyarázatokat a Bizottság által ezzel kapcsolatban kifejezett kételyekre vonatkozóan. A kedvezményezett megmagyarázta, hogyan finanszírozta a csődegyezség után megmaradt tartozás kifizetését (lásd a (30) bekezdést). A kedvezményezett szerint saját hozzájárulása [kevesebb, mint 300] millió SKK ([kevesebb, mint 7,9] millió euro) volt. |
| --- | --- |

(145)

A szlovák hatóságok nem közöltek további magyarázatokat a Bizottság által ezzel kapcsolatban kifejezett kételyekre vonatkozóan. A kedvezményezett megmagyarázta, hogyan finanszírozta a csődegyezség után megmaradt tartozás kifizetését (lásd a (30) bekezdést). A kedvezményezett szerint saját hozzájárulása [kevesebb, mint 300] millió SKK ([kevesebb, mint 7,9] millió euro) volt.

| (146) | A Bizottság először is megjegyzi, hogy a kedvezményezett rendelkezésére álló források összege nagyobb volt, mint a csődegyezség után fennmaradt tartozás összege. Ez azt jelenti, hogy a támogatás nem korlátozódott a szükséges minimumra. |
| --- | --- |

(146)

A Bizottság először is megjegyzi, hogy a kedvezményezett rendelkezésére álló források összege nagyobb volt, mint a csődegyezség után fennmaradt tartozás összege. Ez azt jelenti, hogy a támogatás nem korlátozódott a szükséges minimumra.

| (147) | Ami azonban fontosabb, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az Old Herold társaság által nyújtott hitel nem teljesíti a kedvezményezett saját hozzájárulásának kritériumát az 1999-es iránymutatások értelmében. A kötelezettségek a vállalati tevékenység finanszírozásának tartós forrását képezik. Ezek rövid lejáratú hitelek, amelyeket azonban vissza kell fizetni. A társaságnak csak akkor áll rendelkezésére elegendő forrás a szerkezetátalakításra, ha a szállítók kötelezik magukat, hogy hosszabb lejáratú fizetési feltételeket biztosítanak, mint ahogy az a gyakorlatban szokás. Ez a halasztás annak a jele, hogy a piac hisz az életképesség visszatérésének megvalósíthatóságában. |
| --- | --- |

(147)

Ami azonban fontosabb, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az Old Herold társaság által nyújtott hitel nem teljesíti a kedvezményezett saját hozzájárulásának kritériumát az 1999-es iránymutatások értelmében. A kötelezettségek a vállalati tevékenység finanszírozásának tartós forrását képezik. Ezek rövid lejáratú hitelek, amelyeket azonban vissza kell fizetni. A társaságnak csak akkor áll rendelkezésére elegendő forrás a szerkezetátalakításra, ha a szállítók kötelezik magukat, hogy hosszabb lejáratú fizetési feltételeket biztosítanak, mint ahogy az a gyakorlatban szokás. Ez a halasztás annak a jele, hogy a piac hisz az életképesség visszatérésének megvalósíthatóságában.

| (148) | A kedvezményezett semmilyen módon nem bizonyította, hogy az Old Herold társaság fizetési halasztása jelentősen meghaladta volna a kedvezményezett és szállítói közti mindennapos kereskedelmi gyakorlatot. A 40 napos fizetési határidőt megszokott gyakorlatnak lehet tekinteni, főleg arra a tényre tekintettel, hogy a kedvezményezettnek ezért már nem voltak pénzügyi nehézségei. A csődegyezség fő célja éppen az volt, hogy a kedvezményezettet kisegítsék a pénzügyi nehézségekből. |
| --- | --- |

(148)

A kedvezményezett semmilyen módon nem bizonyította, hogy az Old Herold társaság fizetési halasztása jelentősen meghaladta volna a kedvezményezett és szállítói közti mindennapos kereskedelmi gyakorlatot. A 40 napos fizetési határidőt megszokott gyakorlatnak lehet tekinteni, főleg arra a tényre tekintettel, hogy a kedvezményezettnek ezért már nem voltak pénzügyi nehézségei. A csődegyezség fő célja éppen az volt, hogy a kedvezményezettet kisegítsék a pénzügyi nehézségekből.

| (149) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy ezt a hosszabb fizetési határidőt nem lehet a szerkezetátalakításra szánt külső forrásból származó hozzájárulásnak tekinteni. |
| --- | --- |

(149)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy ezt a hosszabb fizetési határidőt nem lehet a szerkezetátalakításra szánt külső forrásból származó hozzájárulásnak tekinteni.

| (150) | E haladék nélkül a kedvezményezett saját hozzájárulása az 1999-es iránymutatások értelmében [kevesebb, mint 170] millió SKK ([kevesebb, mint 4,5] millió euro), tehát a szerkezetátalakítási költségek [kevesebb, mint 27] %-t teszi ki. |
| --- | --- |

(150)

E haladék nélkül a kedvezményezett saját hozzájárulása az 1999-es iránymutatások értelmében [kevesebb, mint 170] millió SKK ([kevesebb, mint 4,5] millió euro), tehát a szerkezetátalakítási költségek [kevesebb, mint 27] %-t teszi ki.

| (151) | Az 1999-es iránymutatások nem tartalmaztak határértékeket arra nézve, mikor tekinthető a kedvezményezett saját hozzájárulása jelentősnek. |
| --- | --- |

(151)

Az 1999-es iránymutatások nem tartalmaztak határértékeket arra nézve, mikor tekinthető a kedvezményezett saját hozzájárulása jelentősnek.

| (152) | Figyelembe véve a Bizottság gyakorlatát az 1999-es iránymutatások érvényesítésében, valamint a Bizottság elképzeléseinek alakulását ezzel a kritériummal összefüggésben, amely határértékek bevezetését eredményezte az új iránymutatásokban (38), a Bizottság a kedvezményezett [kevesebb, mint 27] % hozzájárulását viszonylag alacsonynak tartja. Az ilyen hozzájárulás az 1999-es iránymutatások szerint akkor lenne elfogadható, ha a támogatás jóváhagyásának minden egyéb feltétele teljesült volna. A Bizottság ekkor mérlegelné például azt, hogy a kedvezményezett a támogatott területen működik-e, milyen mértékig tükrözik a finanszírozás forrásai a piac bizalmát magán a kedvezményezetten és annak részvényesein kívül a társaság hosszú távú életképességében, illetve az adott eset egyéb sajátosságait is mérlegelné. |
| --- | --- |

(152)

Figyelembe véve a Bizottság gyakorlatát az 1999-es iránymutatások érvényesítésében, valamint a Bizottság elképzeléseinek alakulását ezzel a kritériummal összefüggésben, amely határértékek bevezetését eredményezte az új iránymutatásokban (38), a Bizottság a kedvezményezett [kevesebb, mint 27] % hozzájárulását viszonylag alacsonynak tartja. Az ilyen hozzájárulás az 1999-es iránymutatások szerint akkor lenne elfogadható, ha a támogatás jóváhagyásának minden egyéb feltétele teljesült volna. A Bizottság ekkor mérlegelné például azt, hogy a kedvezményezett a támogatott területen működik-e, milyen mértékig tükrözik a finanszírozás forrásai a piac bizalmát magán a kedvezményezetten és annak részvényesein kívül a társaság hosszú távú életképességében, illetve az adott eset egyéb sajátosságait is mérlegelné.

| (153) | Tekintettel a fentiekre a Bizottság ebben az esetben nem érthet egyet azzal, hogy a kedvezményezett hozzájárulása jelentős volt. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy fennmaradtak a kétségei az iránt, vajon a kedvezményezett saját hozzájárulása jelentős volt-e, és a segítség az elkerülhetetlen minimumra korlátozódik-e. |
| --- | --- |

(153)

Tekintettel a fentiekre a Bizottság ebben az esetben nem érthet egyet azzal, hogy a kedvezményezett hozzájárulása jelentős volt. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy fennmaradtak a kétségei az iránt, vajon a kedvezményezett saját hozzájárulása jelentős volt-e, és a segítség az elkerülhetetlen minimumra korlátozódik-e.

3.4.   A támogatás összeegyeztethetősége – végkövetkeztetés

| (154) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás nem összeegyeztethető a közös piaccal, sem mint megmentési támogatás, sem mint szerkezetátalakítási támogatás. Ezen kívül erre az esetre nem érvényes egyetlen, az EK-Szerződésben feltüntetett kivétel sem. |
| --- | --- |

(154)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás nem összeegyeztethető a közös piaccal, sem mint megmentési támogatás, sem mint szerkezetátalakítási támogatás. Ezen kívül erre az esetre nem érvényes egyetlen, az EK-Szerződésben feltüntetett kivétel sem.

VII.   KÖVETKEZTETÉS

| (155) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Szlovák Köztársaság jogellenesen engedélyezte az adótartozás leírását a Frucona Košice, a.s. vállalat javára, és megsértette az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdését. Ez a támogatás az EK-Szerződésben megállapított egyetlen kivétel alapján sem összeegyeztethető a közös piaccal. |
| --- | --- |

(155)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Szlovák Köztársaság jogellenesen engedélyezte az adótartozás leírását a Frucona Košice, a.s. vállalat javára, és megsértette az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdését. Ez a támogatás az EK-Szerződésben megállapított egyetlen kivétel alapján sem összeegyeztethető a közös piaccal.

| (156) | Annak ellenére, hogy a leírás megvalósítását az adóhivatal leállította a jelen eljárás Bizottság előtti befejezéséig, Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az előny a kedvezményezett számára abban a pillanatban keletkezett, amikor az adóhivatal elhatározta, hogy feladja követelései egy részét, és ezzel a kedvezményezettnek támogatást nyújt. Ezzel a hitelezőkkel történt megállapodás hatályba lépett 2004. július 23-án. A kedvezményezett előnye a versenytársakkal szemben az volt, hogy az adóhivatal nem hajtotta be tőle adóköveteléseit. |
| --- | --- |

(156)

Annak ellenére, hogy a leírás megvalósítását az adóhivatal leállította a jelen eljárás Bizottság előtti befejezéséig, Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az előny a kedvezményezett számára abban a pillanatban keletkezett, amikor az adóhivatal elhatározta, hogy feladja követelései egy részét, és ezzel a kedvezményezettnek támogatást nyújt. Ezzel a hitelezőkkel történt megállapodás hatályba lépett 2004. július 23-án. A kedvezményezett előnye a versenytársakkal szemben az volt, hogy az adóhivatal nem hajtotta be tőle adóköveteléseit.

| (157) | Abból a célból, hogy ismét előálljon az ex ante állapot, az állami támogatást vissza kell fizettetni, |
| --- | --- |

(157)

Abból a célból, hogy ismét előálljon az ex ante állapot, az állami támogatást vissza kell fizettetni,

A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT HOZTA:

1. cikk

A Szlovák Köztársaság által a Frucona Košice, a. s. vállalatnak nyújtott 416 515 990 SKK összegű állami támogatás nem összeegyeztethető a közös piaccal.

2. cikk

(1)   A Szlovák Köztársaság elfogad minden intézkedést, amely szükséges az 1. cikkben említett jogellenesen folyósított támogatás behajtására a kedvezményezettől.

(2)   A behajtásra haladéktalanul sor kerül a nemzeti joggal összhangban, amennyiben lehetővé teszi a jelen határozat azonnali és hatékony végrehajtását.

(3)   A behajtott összegnek magában kell foglalnia az egész időszakra vonatkozó kamatokat is attól az időponttól kezdve, amikor az összeget a Frucona Košice, a.s. társaság rendelkezésére bocsátották, annak tényleges visszatérítéséig.

(4)   A kamatokat az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet (39) V. fejezetében foglalt rendelkezésekkel összhangban számítják ki. A kamat összegét összetett kamatként érvényesítik a (3) bekezdésben említett teljes időszak alatt.

3. cikk

A Szlovák Köztársaság a jelen határozat bejelentésétől számított két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot azokról az intézkedésekről, amelyeket a jelen határozatnak való megfelelés érdekében foganatosítottak. Ezeket az információkat a jelen határozat I. mellékletében található kérdőív kitöltése révén adja meg.

4. cikk

A jelen határozat címzettje a Szlovák Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2006. június 7-én.

a Bizottság nevében

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 233., 2005.9.22., 47. o.

1

(2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

2

(3)  Bizalmas információ.

3

(4)  A forgalom euróban állítólag 23,6 millió euro volt 2002-ben, 25,7 millió euro 2003-ban és 23 millió euro 2004-ben. A jelen határozatban információs célokra alkalmazott átváltási árfolyam 1 EUR = 38 SKK.

4

(5)  A teljes forgalom állítólag 334 millió SKK (8,8 millió euro) volt 2002-ben, 360 millió SKK (9,5 millió euro)2003-ban és 720 millió SKK (19 millió euro)2004-ben.

5

(6)  A társaság akkor jut csődbe, ha van néhány hitelezője, és nem képes kiegyenlíteni a kötelezettségeit azok lejártától számított 30 napon belül.

6

(7)  A jövedéki adót havonta kell fizetni.

7

(8)  Az az összeg, amelyet A kedvezményezett köteles fizetni a hitelezőknek.

8

(9)  A csődegyezség előtti teljes adósság euróban 16,96 millió euro volt, a csődegyezség után fennmaradt adósság összege pedig 5,93 millió euro.

9

(10)  Tekintettel arra, hogy a társaság elveszítette az alkohol tartalmú és alkohol alapú italok gyártására szóló jogosítványát, és a panaszos által nyújtott információk szerint ez az eladás valószínűleg az alkoholra vonatkozott.

10

(11)  A kedvezményezett példaként említi azt a társaságot, amely hasonló aktívákkal rendelkezik és ugyanabban a szektorban működik, valamint néhány további általánosabb statisztikai átlagot a végelszámolás szlovákiai alkalmazására vonatkozóan.

11

(12)  A 2004-re vonatkozó adatokból, amelyeket az EKORDA társaság a jelentésében felhasznált, kitűnik, hogy 98 %-ot az ÁFA és a jövedéki adó tesz ki.

12

(13)  A kedvezményezett a C 278-280/92 sz. Spanyolország kontra Bizottság ügyre utal, (EBHT 1994.,I-4103. o.)

13

(14)  Az Elsőfokú Bíróságnak a T-109/01 sz. Fleuren Compost kontra Bizottság ügyben 2004. január 14-én hozott ítélete (74) bekezdés.

14

Fleuren Compost kontra Bizottság

(15)  Forrás: a kedvezményezett által átadott 2003. január 1–december 31. közti mérleg. Minden érték könyv szerinti érték.

15

(16)  Forrás: az EKORDA társaság 2004. július 7-i beszámolója, amely tartalmazza a könyv szerinti értéket, kivéve azon követeléseket, amelyek likvidációs értékükre való tekintettel módosultak.

16

(17)  Forrás.: a kedvezményezett által átadott 2004. január 1– április 28. közti időszakra vonatkozó mérleg. Minden érték könyv szerinti érték.

17

(18)  A szlovák hatóságoktól származó és az adóhivatal által 2004. június 21-én a kedvezményezett helyiségeiben tartott helyszíni vizsgálat folyamán alátámasztott információk. (lásd az (54) bekezdést).

18

(19)  Forrás: a kedvezményezett által átadott 2004-es zárszámadás. Minden érték könyv szerinti érték.

19

(20)  Telkek, épületek, gépek és gépi berendezések, nem anyagi jellegű aktívák, pénzbeli aktívák.

20

(21)  Az EKORDA társaság szerint a 166 millió SKK értékű rövid távú követelés könyv szerinti értékét 98 millió SKK likvidációs értékre kell módosítani (lásd a (86) bekezdést).

21

(22)  Nem világos, hogy ez az érték a rövid távú követelések könyv szerinti vagy likvidációs értékét jelenti-e. A Bizottság a biztonság kedvéért feltételezte, hogy könyv szerinti értékről van szó.

22

(23)  Ez az EKORDA társaság által úgy módosított könyv szerinti érték (166 millió SKK), hogy tükrözze a követelések likvidációs értékét.

23

(24)  Ez a likvidációs érték megközelítő kifejezése, amelyet a Bizottság a rövid lejáratú követelések (147 millió SKK) ugyanolyan arányú módosításával kapott, amelyet az EKORDA társaság a saját elemzésében alkalmazott (lásd a 19. lábjegyzetet).

24

(25)  Ez a likvidációs érték megközelítő kifejezése, amelyet a Bizottság a rövid lejáratú követelések (63 millió SKK, lásd a 20. lábjegyzetet is) ugyanolyan arányú módosításával kapott, amelyet az EKORDA társaság a saját elemzésében alkalmazott (lásd a 19. lábjegyzetet). A Bizottság azonban megjegyzi, hogy a szlovák hatóságoktól származó információk szerint a követelések 63 millió SKK értékben végrehajthatóak voltak Ezért kétséges, hogy ezek könyv szerinti értéke módosítható-e. Abban az esetben, ha a 63 millió SKK érték ezen követelések likvidációs értékét jelentette volna, a végelszámolási eljárásból származó összbevétel 2004. június 17-ig 331 millió SKK (8,7 millió euro) lett volna.

25

(26)  Mind az adóhivatalt, mind a magán-hitelezőket ideértve.

26

(27)  Ezt az adatot a szlovák hatóságok megkérdőjelezik, ahogy ezt a további szöveg magyarázza.

27

(28)  Ide értve mind a záloggal terhelt, mind pedig a nem zálog alatt levő eszköz-vagyont.

28

(29)  Nem egészen világos, vajon a 63 millió SKK a 2004. július 17-i rövid lejáratú követelések könyv szerinti vagy likvidációs értékét jelenti-e (lásd a 20. és 23. lábjegyzetet). Ugyancsak nem világos, hogy ezen követelések könyv szerinti értéke a valóságban nem egyenlő-e a likvidációs értékkel.

29

(30)  Ebből a levélből az a következtetés vonható le, hogy a minisztérium legfeljebb két hónapra egyezett bele az ÁFA és a jövedéki adó kifizetésének elhalasztásából adódó csődegyezségbe, illetve a többi adó esetében hat hónapra.

30

(31)  T-152/99 sz. Hamsa-ügy, 126. o.

31

Hamsa-

(32)  Például a C-342/96 sz. Spanyolország kontra Bizottság („Tubacex”) ügy, 46. o.

32

Spanyolország kontra Bizottság („Tubacex”)

(33)  Ezek az adatok, úgy tűnik, nincsenek összhangban a kedvezményezett által bemutatott éves mérlegekkel.

33

(34)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

34

(35)  HL C 288., 1999.10.9., 2. o.

35

(36)  HL L 10., 2001.1.13., 33. o. A 70/2001/EK rendelet alkalmazási körének a kutatási és fejlesztési támogatásokra történő kiterjesztése tekintetében való módosításáról szóló 364/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 63., 2004.2.28., 22. o.) módosított rendelet.

36

(37)  Lásd a Bíróság 2001. március 22-i ítéletét a C 17/1999 sz. ügyben, Francia Köztársaság kontra Bizottság.

37

Francia Köztársaság kontra Bizottság

(38)  Az új iránymutatások szerint a középvállalkozásokra vonatkozó határérték legalább 40 %.

38

(39)  HL L 140., 2004.4.30., 1. o.

39

---

I. MELLÉKLET

Információk a Bizottság C 25/2005 (ex NN 21/2005) sz., a Szlovák Köztársaság által a Frucona Košice a.s. társaságnak nyújtott állami támogatás ügyében hozott határozata érvényesítésének tárgyában

1.   A visszatérítendő összeg kiszámítása

| 1.1. | Kérem, tüntesse fel a kedvezményezettnek nyújtott jogellenes állami támogatás összegét érintő következő részleteket:







  Dátum(ok) (1) | A támogatás összege (2) | Pénznem |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

1.1.

Kérem, tüntesse fel a kedvezményezettnek nyújtott jogellenes állami támogatás összegét érintő következő részleteket:

Dátum(ok) (1)

A támogatás összege (2)

Pénznem

Megjegyzések:

| 1.2. | Kérem, részletesen tüntesse fel a visszatérítendő támogatás összegére érvényesíthető kamatok kiszámításának részletes módját. |
| --- | --- |

1.2.

Kérem, részletesen tüntesse fel a visszatérítendő támogatás összegére érvényesíthető kamatok kiszámításának részletes módját.

2.   A támogatás visszatérítésének elérésére irányuló tervezett és elfogadott intézkedések

| 2.1. | Részletesen írja le, milyen intézkedéseket terveznek, és milyeneket fogadtak már el a támogatás azonnali és hatékony visszatérítése ügyében. Szükség esetén tüntesse fel az elfogadott/tervezett intézkedések jogalapját. |
| --- | --- |

2.1.

Részletesen írja le, milyen intézkedéseket terveznek, és milyeneket fogadtak már el a támogatás azonnali és hatékony visszatérítése ügyében. Szükség esetén tüntesse fel az elfogadott/tervezett intézkedések jogalapját.

| 2.2. | Milyen a törlesztés üteme a támogatás visszatérítésének folyamatában? Mikor kell teljes terjedelmében megvalósítani a támogatás visszatérítésért? |
| --- | --- |

2.2.

Milyen a törlesztés üteme a támogatás visszatérítésének folyamatában? Mikor kell teljes terjedelmében megvalósítani a támogatás visszatérítésért?

3.   A már megvalósult támogatás-visszatérítés

| 3.1. | Tüntesse fel az alábbi részleteket a támogatás összegéről, amelyet visszanyertek a kedvezményezettől:







  Dátum(ok) (3) | A visszatérített támogatás összege | Pénznem |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

3.1.

Tüntesse fel az alábbi részleteket a támogatás összegéről, amelyet visszanyertek a kedvezményezettől:

Dátum(ok) (3)

A visszatérített támogatás összege

Pénznem

| 3.2. | Mellékelje, kérem, a táblázatban a 3.1. pontban szereplő támogatás visszatérítését igazoló dokumentumot. |
| --- | --- |

3.2.

Mellékelje, kérem, a táblázatban a 3.1. pontban szereplő támogatás visszatérítését igazoló dokumentumot.

---

(1)

| (o) | Dátum(ok), amikor a támogatásnyújtásra (a támogatás egyes részletkifizetéseire) a kedvezményezett számára sor került. |
| --- | --- |

(o)

Dátum(ok), amikor a támogatásnyújtásra (a támogatás egyes részletkifizetéseire) a kedvezményezett számára sor került.

(2)  A kedvezményezettnek nyújtott támogatás összege (bruttó támogatási egyenérték).

(3)

| (o) | Dátum(ok), amikor a támogatás vissza lett térítve. |
| --- | --- |

(o)

Dátum(ok), amikor a támogatás vissza lett térítve.

---

| 30.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 112/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 112/32

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. december 20.)

a Németország által a Rolandwerft javára nyújtani tervezett C 5/2006 (ex N 230/2005) sz. állami támogatásról

(az értesítés a C(2006)5854. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2007/255/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke, (1) bekezdésének a) pontjára,

miután az érintetteket az említett cikkeknek megfelelően felkérte észrevételeik megtételére, és tekintettel ezen észrevételekre,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | A Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése és a hajógyártáshoz nyújtott támogatásokról szóló keretszabály (1) (a továbbiakban: keretszabály) szerint Németország 2005. október 19-i levelében (a Bizottság aznapi érkeztetése) közölte a Bizottsággal azon szándékát, hogy a Detlef Hegemann Rolandwerft GmbH & Co. KG (a továbbiakban: Rolandwerft) vállalat részére regionális támogatásokat kíván nyújtani. 2005. november 16-i levelében a Bizottság további tájékoztatásokat kért, melyeket Németország 2005. december 23-i levelében (aznapi érkeztetés) adott meg. 2006. január 18-i levelében (aznapi érkeztetés) Németország a bejelentett támogatáson változtatásokat hajtott végre. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése és a hajógyártáshoz nyújtott támogatásokról szóló keretszabály (1) (a továbbiakban: keretszabály) szerint Németország 2005. október 19-i levelében (a Bizottság aznapi érkeztetése) közölte a Bizottsággal azon szándékát, hogy a Detlef Hegemann Rolandwerft GmbH & Co. KG (a továbbiakban: Rolandwerft) vállalat részére regionális támogatásokat kíván nyújtani. 2005. november 16-i levelében a Bizottság további tájékoztatásokat kért, melyeket Németország 2005. december 23-i levelében (aznapi érkeztetés) adott meg. 2006. január 18-i levelében (aznapi érkeztetés) Németország a bejelentett támogatáson változtatásokat hajtott végre.

| (2) | A Bizottság 2006. február 22-i levelében tájékoztatta Németországot határozatáról, hogy e támogatások miatt megindítja a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást. A Bizottság eljárás megindításáról szóló határozatát az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában tették közzé. A Bizottság felkérte Németországot és a többi érintettet, hogy tegyék meg észrevételeiket. A Hajóépítési és Tengerészeti Technikai Szövetség 2006. június 28-i levelében (aznapi érkeztetés) foglalt állást. A kedvezményezett 2006. június 30-i levelében nyilatkozott (2006. július 7-i érkeztetés). |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2006. február 22-i levelében tájékoztatta Németországot határozatáról, hogy e támogatások miatt megindítja a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást. A Bizottság eljárás megindításáról szóló határozatát az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában tették közzé. A Bizottság felkérte Németországot és a többi érintettet, hogy tegyék meg észrevételeiket. A Hajóépítési és Tengerészeti Technikai Szövetség 2006. június 28-i levelében (aznapi érkeztetés) foglalt állást. A kedvezményezett 2006. június 30-i levelében nyilatkozott (2006. július 7-i érkeztetés).

| (3) | A véleményeket a 2006. július 17-i levélben továbbították Németországnak. Németország válasza a Bizottsághoz 2006. augusztus 11-i levelében érkezett meg (aznapi érkeztetés). |
| --- | --- |

(3)

A véleményeket a 2006. július 17-i levélben továbbították Németországnak. Németország válasza a Bizottsághoz 2006. augusztus 11-i levelében érkezett meg (aznapi érkeztetés).

| (4) | Németország a hivatalos vizsgálati eljárás megindításával kapcsolatosan adott válaszát 2006. április 6-i levelében (aznapi érkeztetés) küldte meg. Ezt mellékletek követték, melyeket a 2006. április 11-i levéllel (2006. április 12-i érkeztetés) küldött meg. A Bizottság 2006. augusztus 17-én további tájékoztatásokat kért, melyeket Németország 2006. szeptember 14-i levelében (2006. szeptember 15-i érkeztetéssel) adott meg. Németország 2006. november 20-i levelével (aznapi érkeztetés) további információkat küldött a Bizottságnak. 2006. november 22-én találkozóra került sor Németország és a hajógyár képviselőivel. Ez után a találkozó után Németország 2006. november 24-i levelével (aznapi érkeztetés) további információkat küldött a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(4)

Németország a hivatalos vizsgálati eljárás megindításával kapcsolatosan adott válaszát 2006. április 6-i levelében (aznapi érkeztetés) küldte meg. Ezt mellékletek követték, melyeket a 2006. április 11-i levéllel (2006. április 12-i érkeztetés) küldött meg. A Bizottság 2006. augusztus 17-én további tájékoztatásokat kért, melyeket Németország 2006. szeptember 14-i levelében (2006. szeptember 15-i érkeztetéssel) adott meg. Németország 2006. november 20-i levelével (aznapi érkeztetés) további információkat küldött a Bizottságnak. 2006. november 22-én találkozóra került sor Németország és a hajógyár képviselőivel. Ez után a találkozó után Németország 2006. november 24-i levelével (aznapi érkeztetés) további információkat küldött a Bizottságnak.

II.   LEÍRÁS

1.   A kedvezményezett vállalat

| (5) | A támogatás kedvezményezettje a Rolandwerft, melynek székhelye az alsó-szászországi Berneben Wesermarsch közigazgatási körzetben (Németország), egy a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében támogatott térségben található. A hajógyár a Weser folyó mentén található, mely az Északi-tengerbe torkollik. A Rolandwerft a Hegemann-csoporthoz tartozó nagyvállalkozás, mely a mikrovállalkozások valamint a kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló bizottsági ajánlás (2) szerint nem minősül kis- vagy középvállalkozásnak. |
| --- | --- |

(5)

A támogatás kedvezményezettje a Rolandwerft, melynek székhelye az alsó-szászországi Berneben Wesermarsch közigazgatási körzetben (Németország), egy a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében támogatott térségben található. A hajógyár a Weser folyó mentén található, mely az Északi-tengerbe torkollik. A Rolandwerft a Hegemann-csoporthoz tartozó nagyvállalkozás, mely a mikrovállalkozások valamint a kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló bizottsági ajánlás (2) szerint nem minősül kis- vagy középvállalkozásnak.

| (6) | A Rolandwerft tengerjáró hajókat gyárt. A fő üzletág feeder-hajók, a konténerszállító hajók legkisebb hajóosztályának gyártására összpontosul. Ezenkívül a hajógyár olyan speciális hajókat épít, mint a RoRo/LoLo-hajók és autószállító hajók. 1999-ben a Rolandwerft reagált a megváltozott piaci keresletre és nagyobb, maximum [...] (3) hosszú, [...] t tömegű és 850 TEU rakodási kapacitású hajókat kezdett gyártani. Ahhoz, hogy ezeket a nagyobb hajókat gyártani tudja, a hajógyár átalakításához egy beruházási programot kellett végrehajtania, melynek többek között a hajólift bővítése is tárgyát képezte. A felszerelő rakpart meghosszabbítását szintén tervezték, ezt azonban gazdasági okokból el kellett halasztani. A Rolandwerft üzletágaihoz a hajójavítás is hozzátartozik. Javítási munkákat szárazföldön is, és vízen is végeznek. |
| --- | --- |

(6)

A Rolandwerft tengerjáró hajókat gyárt. A fő üzletág feeder-hajók, a konténerszállító hajók legkisebb hajóosztályának gyártására összpontosul. Ezenkívül a hajógyár olyan speciális hajókat épít, mint a RoRo/LoLo-hajók és autószállító hajók. 1999-ben a Rolandwerft reagált a megváltozott piaci keresletre és nagyobb, maximum [...] (3) hosszú, [...] t tömegű és 850 TEU rakodási kapacitású hajókat kezdett gyártani. Ahhoz, hogy ezeket a nagyobb hajókat gyártani tudja, a hajógyár átalakításához egy beruházási programot kellett végrehajtania, melynek többek között a hajólift bővítése is tárgyát képezte. A felszerelő rakpart meghosszabbítását szintén tervezték, ezt azonban gazdasági okokból el kellett halasztani. A Rolandwerft üzletágaihoz a hajójavítás is hozzátartozik. Javítási munkákat szárazföldön is, és vízen is végeznek.

| (7) | A hajókat először a 3. csarnokban blokkokba és a külső építési területen nagyobb modulokba szerelik elő. Az előgyártott hajórészeket a külső építési területen keresztül és az 1. hajógyártó csarnokba tolják, ahol azokat új építésű hajókká szerelik össze. Az elkészült új hajókat a hajólifthez tolják, és ott vízre bocsátják. A további felszerelés egy felszerelő rakparton történik, mely legfeljebb 140 m hosszú hajókhoz került kialakításra. A felszerelési elemek emelése egy 50 tonnás rakparti daruval és egy 8 tonnás épületdaruval történik, melyek mindegyike a rakparti daruvágányon közlekedik. |
| --- | --- |

(7)

A hajókat először a 3. csarnokban blokkokba és a külső építési területen nagyobb modulokba szerelik elő. Az előgyártott hajórészeket a külső építési területen keresztül és az 1. hajógyártó csarnokba tolják, ahol azokat új építésű hajókká szerelik össze. Az elkészült új hajókat a hajólifthez tolják, és ott vízre bocsátják. A további felszerelés egy felszerelő rakparton történik, mely legfeljebb 140 m hosszú hajókhoz került kialakításra. A felszerelési elemek emelése egy 50 tonnás rakparti daruval és egy 8 tonnás épületdaruval történik, melyek mindegyike a rakparti daruvágányon közlekedik.

| (8) | A 90-es évek kezdetétől a Rolandwerft egyidejűleg két hajó felszerelését végzi (kivéve azokat az időket, mikor alacsony volt a kereslet). Az eredeti rakparton ezt a két (akkor még rövidebb) hajót közvetlenül a rakparton lehetett kikötni. Amikor a Rolandwerft 1999-ben nagyobb hajók építésébe kezdett, a rakpart rövid lett. Pénzügyi okokból a Rolandwerft nem hosszabbította meg azonnal a rakpartot, hanem a második hajót átmeneti megoldásként a közvetlenül a rakpart mentén fekvő hajóval párhuzamosan kötötte ki („párhuzamos hajóhorgonyzóhely”). Minden hajóhoz, melynek felszerelését a párhuzamos hajóhorgonyzóhelyen végezték, a Rolandwerftnek mindenkor mintegy [...] alkalommal [...] időtartamra egy további autódarut és [...] mindenkor [...] időre egy kisebb úszódarut kellett bérelnie. |
| --- | --- |

(8)

A 90-es évek kezdetétől a Rolandwerft egyidejűleg két hajó felszerelését végzi (kivéve azokat az időket, mikor alacsony volt a kereslet). Az eredeti rakparton ezt a két (akkor még rövidebb) hajót közvetlenül a rakparton lehetett kikötni. Amikor a Rolandwerft 1999-ben nagyobb hajók építésébe kezdett, a rakpart rövid lett. Pénzügyi okokból a Rolandwerft nem hosszabbította meg azonnal a rakpartot, hanem a második hajót átmeneti megoldásként a közvetlenül a rakpart mentén fekvő hajóval párhuzamosan kötötte ki („párhuzamos hajóhorgonyzóhely”). Minden hajóhoz, melynek felszerelését a párhuzamos hajóhorgonyzóhelyen végezték, a Rolandwerftnek mindenkor mintegy [...] alkalommal [...] időtartamra egy további autódarut és [...] mindenkor [...] időre egy kisebb úszódarut kellett bérelnie.

| (9) | A párhuzamos hajóhorgonyzóhelyen folyó hajófelszerelés és –javítás azonban körülményesnek, költségesnek és rossz hatásfokúnak bizonyult. Ezenkívül nagyobb volt a balesetveszély. |
| --- | --- |

(9)

A párhuzamos hajóhorgonyzóhelyen folyó hajófelszerelés és –javítás azonban körülményesnek, költségesnek és rossz hatásfokúnak bizonyult. Ezenkívül nagyobb volt a balesetveszély.

2.   A beruházási terv

| (10) | A támogatás célja beruházások támogatása a hajógyári létesítmény öt különböző területére, mégpedig az 1. és 3. csarnokba, az 1. rakparti létesítménybe, automata hegesztőgépekbe és egy további rakpart építésébe. A legtöbb beruházás már megtörtént. A támogatást a beruházás megkezdése előtt kérvényezték. |
| --- | --- |

(10)

A támogatás célja beruházások támogatása a hajógyári létesítmény öt különböző területére, mégpedig az 1. és 3. csarnokba, az 1. rakparti létesítménybe, automata hegesztőgépekbe és egy további rakpart építésébe. A legtöbb beruházás már megtörtént. A támogatást a beruházás megkezdése előtt kérvényezték.

| (11) | Németország adatai szerint a beruházások a Rolandwerft területén 35 munkahely létesítéséhez vezetnek. A gyártási munkák egy részét azelőtt egy [...]-i acélműnek adták ki, mely hajóorr-blokkokat gyártott a Rolandwerft számára. A beruházások lehetővé teszik a Rolandwerft számára, hogy a hajóorr-blokkok gyártását újra beillessze saját gyártási folyamatába. |
| --- | --- |

(11)

Németország adatai szerint a beruházások a Rolandwerft területén 35 munkahely létesítéséhez vezetnek. A gyártási munkák egy részét azelőtt egy [...]-i acélműnek adták ki, mely hajóorr-blokkokat gyártott a Rolandwerft számára. A beruházások lehetővé teszik a Rolandwerft számára, hogy a hajóorr-blokkok gyártását újra beillessze saját gyártási folyamatába.

| (12) | Az 1. csarnokban végzendő beruházások révén ezt 55 m-rel kell meghosszabbítani. A Bizottságnak nyújtott tájékoztatás szerint jelenleg a hajóépítési munkák nagy részét a szabadban kell végezni. A beruházási terv megvalósítása után majdnem az összes munka a csarnokban történhet. |
| --- | --- |

(12)

Az 1. csarnokban végzendő beruházások révén ezt 55 m-rel kell meghosszabbítani. A Bizottságnak nyújtott tájékoztatás szerint jelenleg a hajóépítési munkák nagy részét a szabadban kell végezni. A beruházási terv megvalósítása után majdnem az összes munka a csarnokban történhet.

| (13) | A 3. csarnokban a blokkok összeépítéséhez szükséges berendezések találhatók. A csarnokkapu eredetileg csak 17,4 m széles volt, míg a Rolandwerft által épített hajók általában 22,2 m szélesek voltak. Következésképp a blokkokat nem lehetett a szereléshez szükséges irányban elkészíteni, hanem azokat a csarnokban keresztbe kellett felépíteni, hogy később a kapun keresztül ki lehessen vinni. Ezután a blokkokat autódaruk segítségével 90o-kal el kellett forgatni, hogy a szomszédos blokkhoz hozzá lehessen kapcsolni őket. Ez az eljárás időigényes és költséges volt. A szűk csarnokkapu miatt a blokkok mélysége is korlátozott volt, így a Rolandwerft arra kényszerült, hogy nagyobb számú blokkot gyártson, mint amennyire valójában szükség volt. Ahhoz, hogy ezt orvosolni lehessen, a csarnokkaput ki kellett szélesíteni. A tervnek ezt a részét 2004-ben valósították meg. |
| --- | --- |

(13)

A 3. csarnokban a blokkok összeépítéséhez szükséges berendezések találhatók. A csarnokkapu eredetileg csak 17,4 m széles volt, míg a Rolandwerft által épített hajók általában 22,2 m szélesek voltak. Következésképp a blokkokat nem lehetett a szereléshez szükséges irányban elkészíteni, hanem azokat a csarnokban keresztbe kellett felépíteni, hogy később a kapun keresztül ki lehessen vinni. Ezután a blokkokat autódaruk segítségével 90o-kal el kellett forgatni, hogy a szomszédos blokkhoz hozzá lehessen kapcsolni őket. Ez az eljárás időigényes és költséges volt. A szűk csarnokkapu miatt a blokkok mélysége is korlátozott volt, így a Rolandwerft arra kényszerült, hogy nagyobb számú blokkot gyártson, mint amennyire valójában szükség volt. Ahhoz, hogy ezt orvosolni lehessen, a csarnokkaput ki kellett szélesíteni. A tervnek ezt a részét 2004-ben valósították meg.

| (14) | A beruházási terv másik része, melyet 2004-ben valósítottak mag, a csarnok északnyugati irányba történő meghosszabbítására irányult. A csarnoknak ebben a részében történik a blokkok modulokká való összehegesztése. A meghosszabbítás révén a hegesztési munkák most a csarnokban, azaz időjárástól függetlenül végezhetők. A daruvágányokat a blokképítő csarnok új részéig meghosszabbították. |
| --- | --- |

(14)

A beruházási terv másik része, melyet 2004-ben valósítottak mag, a csarnok északnyugati irányba történő meghosszabbítására irányult. A csarnoknak ebben a részében történik a blokkok modulokká való összehegesztése. A meghosszabbítás révén a hegesztési munkák most a csarnokban, azaz időjárástól függetlenül végezhetők. A daruvágányokat a blokképítő csarnok új részéig meghosszabbították.

| (15) | Az egyes blokkokat tőkecönk-tartókon építik, melyekkel a blokkok szállíthatók is. Mivel a Rolandwerft az 1999. évi beruházások óta nagyobb hajókat gyárt, a régi tőkecönk-tartórendszer Németország állítása szerint már nem felelt meg a követelményeknek. Ezenkívül a blokkokat az összehegesztés előtt gondosan be kell igazítani. A beruházás előtt ehhez autódarut használtak, mely időigényes és költséges volt. Ezért a hajógyár 2004-ben modern hidraulikus tőkecönk-tartókba ruházott be, melyekkel a blokkok beigazítása jelentős mértékben leegyszerűsödött. |
| --- | --- |

(15)

Az egyes blokkokat tőkecönk-tartókon építik, melyekkel a blokkok szállíthatók is. Mivel a Rolandwerft az 1999. évi beruházások óta nagyobb hajókat gyárt, a régi tőkecönk-tartórendszer Németország állítása szerint már nem felelt meg a követelményeknek. Ezenkívül a blokkokat az összehegesztés előtt gondosan be kell igazítani. A beruházás előtt ehhez autódarut használtak, mely időigényes és költséges volt. Ezért a hajógyár 2004-ben modern hidraulikus tőkecönk-tartókba ruházott be, melyekkel a blokkok beigazítása jelentős mértékben leegyszerűsödött.

| (16) | Egy további beruházási terv, amit 2005. augusztusában kezdtek el, a 3. csarnok délkeleti irányba történő meghosszabbítására vonatkozik, és szintén azt a célt szolgálja, hogy a munkákat ne kelljen többé a szabadban végezni. |
| --- | --- |

(16)

Egy további beruházási terv, amit 2005. augusztusában kezdtek el, a 3. csarnok délkeleti irányba történő meghosszabbítására vonatkozik, és szintén azt a célt szolgálja, hogy a munkákat ne kelljen többé a szabadban végezni.

| (17) | A beruházási terv az eredeti rakparton lévő daruvágány 96 m-rel való meghosszabbítására is kiterjed. Ez a rakpart 200 m hosszú. A meghosszabbítás előtt a hajóknak csak mindegy felét lehetett a daruval felszerelni. A másik feléhez a Rolandwerftnek [...] autódarukat kellett használnia. A daruvágányt úgy hosszabbították meg, hogy a hajókat teljes hosszuk mentén a daruval lehessen kiszolgálni. Ezt a beruházást szintén 2004-ben valósították meg. |
| --- | --- |

(17)

A beruházási terv az eredeti rakparton lévő daruvágány 96 m-rel való meghosszabbítására is kiterjed. Ez a rakpart 200 m hosszú. A meghosszabbítás előtt a hajóknak csak mindegy felét lehetett a daruval felszerelni. A másik feléhez a Rolandwerftnek [...] autódarukat kellett használnia. A daruvágányt úgy hosszabbították meg, hogy a hajókat teljes hosszuk mentén a daruval lehessen kiszolgálni. Ezt a beruházást szintén 2004-ben valósították meg.

| (18) | 2004-ben modern automata hegesztőgépekbe is beruháztak, melyekkel az előforduló hegesztési munkákat automatizáltan és gyorsan lehetett elvégezni. |
| --- | --- |

(18)

2004-ben modern automata hegesztőgépekbe is beruháztak, melyekkel az előforduló hegesztési munkákat automatizáltan és gyorsan lehetett elvégezni.

| (19) | A 2005. és 2006. évi beruházási program egy további felszerelő rakpart építését foglalja magába; ehhez az eredeti rakpartot kb. 180 m-rel kell meghosszabbítani. A felszerelő rakpart építéséhez többek között a következő intézkedésekre van szükség: a folyóoldalon a fenék kikotrása, a szárazföldi oldalon a terep feltöltése és a közút- és úthálózathoz való csatlakozás. Ezenkívül a daruvágányt további 150 m-rel meg kell hosszabbítani, egy további 35 tonnás darut kell vásárolni és felállítani, és biztosítani kell a közműellátást. Az ezzel kapcsolatos munkák 2005. augusztusában kezdődtek. |
| --- | --- |

(19)

A 2005. és 2006. évi beruházási program egy további felszerelő rakpart építését foglalja magába; ehhez az eredeti rakpartot kb. 180 m-rel kell meghosszabbítani. A felszerelő rakpart építéséhez többek között a következő intézkedésekre van szükség: a folyóoldalon a fenék kikotrása, a szárazföldi oldalon a terep feltöltése és a közút- és úthálózathoz való csatlakozás. Ezenkívül a daruvágányt további 150 m-rel meg kell hosszabbítani, egy további 35 tonnás darut kell vásárolni és felállítani, és biztosítani kell a közműellátást. Az ezzel kapcsolatos munkák 2005. augusztusában kezdődtek.

| (20) | Ehhez a beruházási tervhez az 1999-től nagyobb hajók építéséről szóló döntés szolgált alapul. Akkor a hajógyár berendezéseinek átalakításaként már beruházott a hajólift utólagos felszerelésébe. A kedvezményezett állítása szerint a rakpartba történő beruházásokat két okból halasztották el: Először is a meglévő pénzeszközökre sürgősebben volt szükség a szintén a Hegemann-csoporthoz tartozó Peene-Werft számára, melyen akkoriban átfogó szerkezeti átalakítást hajtottak végre. Egy piaci visszaesés miatt, mely pár évig eltartott, nem álltak további pénzeszközök rendelkezésre, hogy a Rolandwerftre vonatkozó beruházási intézkedéseket befejezzék. Másodszor ezeket a beruházásokat leginkább azért lehetett félretenni, mert az egymás mellett lévő hajók felszerelése és javítása műszakilag éppenséggel lehetséges volt (jóllehet kevésbé gazdaságos). |
| --- | --- |

(20)

Ehhez a beruházási tervhez az 1999-től nagyobb hajók építéséről szóló döntés szolgált alapul. Akkor a hajógyár berendezéseinek átalakításaként már beruházott a hajólift utólagos felszerelésébe. A kedvezményezett állítása szerint a rakpartba történő beruházásokat két okból halasztották el: Először is a meglévő pénzeszközökre sürgősebben volt szükség a szintén a Hegemann-csoporthoz tartozó Peene-Werft számára, melyen akkoriban átfogó szerkezeti átalakítást hajtottak végre. Egy piaci visszaesés miatt, mely pár évig eltartott, nem álltak további pénzeszközök rendelkezésre, hogy a Rolandwerftre vonatkozó beruházási intézkedéseket befejezzék. Másodszor ezeket a beruházásokat leginkább azért lehetett félretenni, mert az egymás mellett lévő hajók felszerelése és javítása műszakilag éppenséggel lehetséges volt (jóllehet kevésbé gazdaságos).

| (21) | A beruházási terv további előnye, hogy az új rakpart a jövőben a hajógyár számára lehetővé teszi, hogy tengerjáró hajók építésére és javítására kiírt pályázatokon vegyen részt. A kockázatok miatt, melyek a két párhuzamosan elhelyezkedő hajón egyidejűleg folyó munkákhoz kapcsolódnak, a Rolandwerftnek eddig nem sikerült a német tengerészet számára hajóépítési és javítási munkákat végezni. A kockázatok miatt a német tengerészet vonakodott attól, hogy a Rolandwerftnek megbízásokat adjon, bár a Rolandwerft azon hajógyárak köréhez tartozik, melyek alapvetően pályázhattak ilyen megbízásokra. |
| --- | --- |

(21)

A beruházási terv további előnye, hogy az új rakpart a jövőben a hajógyár számára lehetővé teszi, hogy tengerjáró hajók építésére és javítására kiírt pályázatokon vegyen részt. A kockázatok miatt, melyek a két párhuzamosan elhelyezkedő hajón egyidejűleg folyó munkákhoz kapcsolódnak, a Rolandwerftnek eddig nem sikerült a német tengerészet számára hajóépítési és javítási munkákat végezni. A kockázatok miatt a német tengerészet vonakodott attól, hogy a Rolandwerftnek megbízásokat adjon, bár a Rolandwerft azon hajógyárak köréhez tartozik, melyek alapvetően pályázhattak ilyen megbízásokra.

| (22) | A terv költségei összesen 13 millió EUR-t tesznek ki. Ezek a költségek a következőképp bonthatók fel – táblázat:







  (EUR) |
| --- | --- |
| 1 | 1. csarnok meghosszabbítása | (...) |
| | 3. csarnok | |
| 2 | Észak-nyugat felé történő meghosszabbítás, a daruvágány meghosszabbítása, a csarnokkapu kiszélesítése | (...) |
| 3 | A tőkecönk-tartók korszerűsítése a 3. csarnokban | (...) |
| 4 | A 3. csarnok dél-kelet felé történő meghosszabbítása | (...) |
| 5 | A rakparti daruvágány meghosszabbítása | (...) |
| 6 | Automata hegesztőgépek vásárlása | (...) |
| | Egy további rakpart építése és egy új daru vásárlása | |
| 7 | Egy további rakparti létesítmény építése | (...) |
| 8 | Egy új daru vásárlása | (...) |
| | Összesen | 13 000 000 |

(22)

A terv költségei összesen 13 millió EUR-t tesznek ki. Ezek a költségek a következőképp bonthatók fel – táblázat:

(EUR)

1

1. csarnok meghosszabbítása

(...)

3. csarnok

2

Észak-nyugat felé történő meghosszabbítás, a daruvágány meghosszabbítása, a csarnokkapu kiszélesítése

(...)

3

A tőkecönk-tartók korszerűsítése a 3. csarnokban

(...)

4

A 3. csarnok dél-kelet felé történő meghosszabbítása

(...)

5

A rakparti daruvágány meghosszabbítása

(...)

6

Automata hegesztőgépek vásárlása

(...)

Egy további rakpart építése és egy új daru vásárlása

7

Egy további rakparti létesítmény építése

(...)

8

Egy új daru vásárlása

(...)

Összesen

13 000 000

3.   A tervezett támogatás

| (23) | Németország a Rolandwerft számára 1,56 millió EUR állami támogatást szándékozik nyújtani. A támogatható költségek megfelelnek a terv 13 millió EUR összegű teljes költségének; a támogatásintenzitás ennek megfelelően 12 %. A támogatást egy jóváhagyott regionális támogatási program alapján nyújtják (4). A támogatást a beruházási terv megkezdése előtt igényelték. |
| --- | --- |

(23)

Németország a Rolandwerft számára 1,56 millió EUR állami támogatást szándékozik nyújtani. A támogatható költségek megfelelnek a terv 13 millió EUR összegű teljes költségének; a támogatásintenzitás ennek megfelelően 12 %. A támogatást egy jóváhagyott regionális támogatási program alapján nyújtják (4). A támogatást a beruházási terv megkezdése előtt igényelték.

| (24) | A támogatást Alsó-Szászország tartomány az Nbank Hannoveren keresztül nyújtja. |
| --- | --- |

(24)

A támogatást Alsó-Szászország tartomány az Nbank Hannoveren keresztül nyújtja.

III.   A FORMÁLIS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

| (25) | A formális vizsgálati eljárást a Bizottság azért indította el, mert kétségei voltak a támogatás keretszabállyal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban. A Bizottság kétségbe vonta, hogy az új felszerelő rakpartba történő beruházások meglévő létesítményekbe történő beruházásoknak tekinthetők-e. |
| --- | --- |

(25)

A formális vizsgálati eljárást a Bizottság azért indította el, mert kétségei voltak a támogatás keretszabállyal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban. A Bizottság kétségbe vonta, hogy az új felszerelő rakpartba történő beruházások meglévő létesítményekbe történő beruházásoknak tekinthetők-e.

| (26) | A Bizottságnak ezenkívül aggályai voltak, hogy a Rolandwerft beruházásai a hajógyár gyártási kapacitásának növekedéséhez vezethetnek, mely a keretszabállyal és a Közös Piaccal összeegyeztethetetlen lenne. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottságnak ezenkívül aggályai voltak, hogy a Rolandwerft beruházásai a hajógyár gyártási kapacitásának növekedéséhez vezethetnek, mely a keretszabállyal és a Közös Piaccal összeegyeztethetetlen lenne.

IV.   AZ ÉRINTETTEK VÉLEMÉNYE

| (27) | A Bizottság a kedvezményezett Rolandwerft valamint a Hajóépítési és Tengerészeti Technikai Szövetség véleményét kapta meg. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság a kedvezményezett Rolandwerft valamint a Hajóépítési és Tengerészeti Technikai Szövetség véleményét kapta meg.

4.1.   A kedvezményezett Rolandwerft véleménye

| (28) | A kedvezményezett állítása szerint a hajógyár hajóépítési kapacitása a beruházási terv révén nem nő. A kedvezményezett utal rá, hogy minden termelékenységnövekedés az adott meglévő létesítmények kapacitásnövekedésével is jár. Ez azonban nem feltétlenül jelenti azt, hogy a hajógyár kapacitása összességében is növekszik. A Rolandwerft esetében a beruházások ugyan termelékenységnövekedéshez vezetnek, ezek azonban a hajógyár egészének kapacitásnövekedését nem vonják maguk után. Ehelyett a termelékenységnövekedést egy nagyobb, vállalaton belüli gyártótevékenység nyeli el, amelyet korábban kihelyeztek. A CGT-ben (compensated gross tonnes) megadott termelési volumen ezért nem fok növekedni. |
| --- | --- |

(28)

A kedvezményezett állítása szerint a hajógyár hajóépítési kapacitása a beruházási terv révén nem nő. A kedvezményezett utal rá, hogy minden termelékenységnövekedés az adott meglévő létesítmények kapacitásnövekedésével is jár. Ez azonban nem feltétlenül jelenti azt, hogy a hajógyár kapacitása összességében is növekszik. A Rolandwerft esetében a beruházások ugyan termelékenységnövekedéshez vezetnek, ezek azonban a hajógyár egészének kapacitásnövekedését nem vonják maguk után. Ehelyett a termelékenységnövekedést egy nagyobb, vállalaton belüli gyártótevékenység nyeli el, amelyet korábban kihelyeztek. A CGT-ben (compensated gross tonnes) megadott termelési volumen ezért nem fok növekedni.

| (29) | A kedvezményezett egy áttekintést terjeszt elő az utóbbi években gyártott hajókról valamint a hajógyár rendelési könyveiről. 2004-ben a Rolandwerft [...] hajót gyártott, mely mintegy [...] CGT-nek felel meg. 2006-ra [...] CGT kapacitással [...] hajó építését tervezik. 2007-re és 2008-ra [...] CGT éves termelési volument céloznak meg. |
| --- | --- |

(29)

A kedvezményezett egy áttekintést terjeszt elő az utóbbi években gyártott hajókról valamint a hajógyár rendelési könyveiről. 2004-ben a Rolandwerft [...] hajót gyártott, mely mintegy [...] CGT-nek felel meg. 2006-ra [...] CGT kapacitással [...] hajó építését tervezik. 2007-re és 2008-ra [...] CGT éves termelési volument céloznak meg.

| (30) | A kedvezményezett azt nyilatkozza, hogy a hajógyár a múltban harmadik vállalkozásoktól alkalmanként blokkokat vagy egész hajótesteket vásárolt. A Rolandwerft termelési volumene azonban a hajótestek és blokkok beszállítóktól való vásárlása révén még nem növekedhet, mivel a hajófelszerelés mindig egy bizonyos időt vesz igénybe és a meglévő létesítmények egy nagyobb hajómennyiség hatékony felszerelését nem teszik lehetővé. Így a meglévő hajóépítő csarnokokban például mindenkor csak egy hajó építése lehetséges. Az 1. hajóépítő csarnokban a hajók összeállításához hajónként körülbelül [...] hétre van szükség. |
| --- | --- |

(30)

A kedvezményezett azt nyilatkozza, hogy a hajógyár a múltban harmadik vállalkozásoktól alkalmanként blokkokat vagy egész hajótesteket vásárolt. A Rolandwerft termelési volumene azonban a hajótestek és blokkok beszállítóktól való vásárlása révén még nem növekedhet, mivel a hajófelszerelés mindig egy bizonyos időt vesz igénybe és a meglévő létesítmények egy nagyobb hajómennyiség hatékony felszerelését nem teszik lehetővé. Így a meglévő hajóépítő csarnokokban például mindenkor csak egy hajó építése lehetséges. Az 1. hajóépítő csarnokban a hajók összeállításához hajónként körülbelül [...] hétre van szükség.

| (31) | A kedvezményezett tájékoztatást nyújtott a hajógyár gyártási folyamatáról. Eszerint a hajógyár már most teljes kihasználtsággal működik és a beruházási terv megvalósítása után nincs lehetőség több hajó gyártására. A hajógyári létesítmény összkapacitása körülbelül [...] – [...] CGT-re korlátozott, melyet a munkák egy részének alvállalkozásba való kiadásával már a beruházási terv megvalósítása előtt el lehetett érni. |
| --- | --- |

(31)

A kedvezményezett tájékoztatást nyújtott a hajógyár gyártási folyamatáról. Eszerint a hajógyár már most teljes kihasználtsággal működik és a beruházási terv megvalósítása után nincs lehetőség több hajó gyártására. A hajógyári létesítmény összkapacitása körülbelül [...] – [...] CGT-re korlátozott, melyet a munkák egy részének alvállalkozásba való kiadásával már a beruházási terv megvalósítása előtt el lehetett érni.

| (32) | A kedvezményezett kifejti, hogy a hajógyár a beruházási terv révén részt tud venni tengerjáró hajók építési, javítási és átalakítási munkáira kiírt pályázatokon. Eddig a hajógyár számára nem állt fenn ez a lehetőség, mert a munkákat párhuzamos hajóhorgonyzóhelyen kellett végeznie. A CGT-ben kifejezett termelési volumen következésképpen a mostani szinthez képest vissza fog esni, mert a tengerjáró hajókat nem lehet kereskedelmi hajóknak tekinteni. Végezetül a kedvezményezett előadja, hogy, akkor is, ha a Bizottság nem osztja Németország azon véleményét, hogy a keretszabály nem tilt meg beruházási támogatásokat olyan tervekhez, melyek termelésnövekedéssel járnak, ez a Rolandwerftnek nyújtott támogatás Közös Piaccal való összeegyeztethetőségének értékeléséhez nem lényeges, mivel itt nincs szó kapacitásnövekedésről. |
| --- | --- |

(32)

A kedvezményezett kifejti, hogy a hajógyár a beruházási terv révén részt tud venni tengerjáró hajók építési, javítási és átalakítási munkáira kiírt pályázatokon. Eddig a hajógyár számára nem állt fenn ez a lehetőség, mert a munkákat párhuzamos hajóhorgonyzóhelyen kellett végeznie. A CGT-ben kifejezett termelési volumen következésképpen a mostani szinthez képest vissza fog esni, mert a tengerjáró hajókat nem lehet kereskedelmi hajóknak tekinteni. Végezetül a kedvezményezett előadja, hogy, akkor is, ha a Bizottság nem osztja Németország azon véleményét, hogy a keretszabály nem tilt meg beruházási támogatásokat olyan tervekhez, melyek termelésnövekedéssel járnak, ez a Rolandwerftnek nyújtott támogatás Közös Piaccal való összeegyeztethetőségének értékeléséhez nem lényeges, mivel itt nincs szó kapacitásnövekedésről.

| (33) | A kedvezményezett kijelenti továbbá, hogy a beruházások kizárólag meglévő létesítményeket érintettek. Különösen a rakpart meghosszabbítását célzó beruházások esetében, hogy mindkét hajót közvetlenül a rakparti létesítményről lehessen felszerelni, nincs szó új létesítmény építéséről. A hajógyár a hajófelszereléshez már most is rendelkezik két egymással párhuzamosan elhelyezett hajóhorgonyzóhellyel. A kedvezményezett hangsúlyozza, hogy a párhuzamos hajóhorgonyzóhely nagyobb kockázatott jelent és a tengerészet ezért vonakodik a Rolandwerftnek megbízásokat adni. A tervezett beruházás a meglévő rakpart átépítésében áll, hogy annak termelékenységét növelni lehessen. A kedvezményezett információkat terjeszt elő arról, hogy évente hány hétig használta a párhuzamos hajóhorgonyzóhelyet és hogyan kell azt a jövőben használnia. |
| --- | --- |

(33)

A kedvezményezett kijelenti továbbá, hogy a beruházások kizárólag meglévő létesítményeket érintettek. Különösen a rakpart meghosszabbítását célzó beruházások esetében, hogy mindkét hajót közvetlenül a rakparti létesítményről lehessen felszerelni, nincs szó új létesítmény építéséről. A hajógyár a hajófelszereléshez már most is rendelkezik két egymással párhuzamosan elhelyezett hajóhorgonyzóhellyel. A kedvezményezett hangsúlyozza, hogy a párhuzamos hajóhorgonyzóhely nagyobb kockázatott jelent és a tengerészet ezért vonakodik a Rolandwerftnek megbízásokat adni. A tervezett beruházás a meglévő rakpart átépítésében áll, hogy annak termelékenységét növelni lehessen. A kedvezményezett információkat terjeszt elő arról, hogy évente hány hétig használta a párhuzamos hajóhorgonyzóhelyet és hogyan kell azt a jövőben használnia.

| (34) | A kedvezményezett előadja továbbá, hogy a daruvágány meghosszabbítása és egy daru felállítása a rakparthosszabbítással összefüggésben arra szolgál, hogy a hajófelszereléshez a párhuzamos hajóhorgonyzóhelyen jelenleg használt autó- és úszódaruk rossz hatásfokú, költséges használatát meg lehessen szűntetni. A második hajó közvetlenül a rakpartról való felszerelése, mely a beruházási terv révén lehetségessé válik, magasabb költséghatékonysághoz és termelékenységhez vezet. |
| --- | --- |

(34)

A kedvezményezett előadja továbbá, hogy a daruvágány meghosszabbítása és egy daru felállítása a rakparthosszabbítással összefüggésben arra szolgál, hogy a hajófelszereléshez a párhuzamos hajóhorgonyzóhelyen jelenleg használt autó- és úszódaruk rossz hatásfokú, költséges használatát meg lehessen szűntetni. A második hajó közvetlenül a rakpartról való felszerelése, mely a beruházási terv révén lehetségessé válik, magasabb költséghatékonysághoz és termelékenységhez vezet.

4.2.   A német Hajóépítési és Tengerészeti Technikai Szövetség véleménye

| (35) | A német Hajóépítési és Tengerészeti Technikai Szövetség (a továbbiakban: Szövetség) azon a véleményen van, hogy a Bizottság kételyei egy lehetséges kapacitásnövekedésre vonatkozóan a keretszabályból nem vezethetők le. A kételyeket a jelenlegi piaci helyzet sem indokolja, s különösen a tervezett támogatás nem vezet a verseny torzulásához. |
| --- | --- |

(35)

A német Hajóépítési és Tengerészeti Technikai Szövetség (a továbbiakban: Szövetség) azon a véleményen van, hogy a Bizottság kételyei egy lehetséges kapacitásnövekedésre vonatkozóan a keretszabályból nem vezethetők le. A kételyeket a jelenlegi piaci helyzet sem indokolja, s különösen a tervezett támogatás nem vezet a verseny torzulásához.

| (36) | A Szövetség kifejti, hogy a Közösség politikájának orientációja a hajógyártáshoz nyújtott állami támogatások területén az elmúlt évek során megváltozott. A keretszabály nem tartalmaz olyan kikötéseket, melyek a beruházási támogatások nyújtását a kapacitásnövekedéshez tiltják. A Szövetség abból indul ki, hogy az ilyesfajta kikötések már nem tekinthetők célszerűnek. A Szövetség rámutat továbbá arra, hogy az egykor a keretszabályban álló ágazatspecifikus szabályozásokat amennyire lehetett feladták. A kapacitás kérdése csupán a bezárási támogatásokkal összefüggésben kerül említésre. A támogatások egyéb fajtái, mint szerkezetátalakítási támogatások az állami támogatásokra vonatkozó általános előírások alá esnek. |
| --- | --- |

(36)

A Szövetség kifejti, hogy a Közösség politikájának orientációja a hajógyártáshoz nyújtott állami támogatások területén az elmúlt évek során megváltozott. A keretszabály nem tartalmaz olyan kikötéseket, melyek a beruházási támogatások nyújtását a kapacitásnövekedéshez tiltják. A Szövetség abból indul ki, hogy az ilyesfajta kikötések már nem tekinthetők célszerűnek. A Szövetség rámutat továbbá arra, hogy az egykor a keretszabályban álló ágazatspecifikus szabályozásokat amennyire lehetett feladták. A kapacitás kérdése csupán a bezárási támogatásokkal összefüggésben kerül említésre. A támogatások egyéb fajtái, mint szerkezetátalakítási támogatások az állami támogatásokra vonatkozó általános előírások alá esnek.

| (37) | A Szövetség előadja továbbá, hogy az előírások szoros értelmezése ellentétben áll a LeaderSHIP 2015 kezdeményezéssel, mely a lisszaboni stratégia megvalósításának részét képezi. Az európai gazdaság versenyképessége és termelékenysége a kutatásra, fejlesztésre és innovációra fordított befektetések révén kell, hogy növekedjen, mely modern termelőberendezésekbe eszközölt beruházásokat tesz szükségessé. Ha az állami beruházási támogatások nem járhatnának együtt kapacitásbővítésekkel, akkor ez ellentétben áll a LeaderSHIP 2015 kezdeményezés céljával, különösen azzal a céllal, hogy bizonyos piaci szegmensekben a pozíció megszilárduljon és erősödjön. E piaci szegmensek egyike a kis és középméretű konténerhajók piaca, melyen Európa Koreával és Kínával szemben továbbra is kitűnő pozícióval rendelkezik. |
| --- | --- |

(37)

A Szövetség előadja továbbá, hogy az előírások szoros értelmezése ellentétben áll a LeaderSHIP 2015 kezdeményezéssel, mely a lisszaboni stratégia megvalósításának részét képezi. Az európai gazdaság versenyképessége és termelékenysége a kutatásra, fejlesztésre és innovációra fordított befektetések révén kell, hogy növekedjen, mely modern termelőberendezésekbe eszközölt beruházásokat tesz szükségessé. Ha az állami beruházási támogatások nem járhatnának együtt kapacitásbővítésekkel, akkor ez ellentétben áll a LeaderSHIP 2015 kezdeményezés céljával, különösen azzal a céllal, hogy bizonyos piaci szegmensekben a pozíció megszilárduljon és erősödjön. E piaci szegmensek egyike a kis és középméretű konténerhajók piaca, melyen Európa Koreával és Kínával szemben továbbra is kitűnő pozícióval rendelkezik.

| (38) | A Szövetség azon a véleményen van, hogy a tervezett beruházások a versenyt nem torzítják. Jelenleg nincs kapacitásfelesleg, mert a hajógyártás világpiaca fellendülést él át. A kereslet tartósan kedvező, amiben 2008/2009. években enyhe visszaesés várható. Egy folyamatosan növekvő világkereskedelem révén a tengeri forgalom is növekszik. Ez különösen az ipari javak konténerhajókkal való szállítására jellemző. Az 5 000-8 000 TEU forgalmú nagyobb hajók iránti kereslet, melyek kisebb kikötőkbe nem tudnak befutni, növekszik. Ez a konténerek további elosztásához a kisebb feeder-hajók iránti nagyobb kereslethez vezet. A Rolandwerft legfeljebb 900 TEU forgalmú hajókat tud gyártani. |
| --- | --- |

(38)

A Szövetség azon a véleményen van, hogy a tervezett beruházások a versenyt nem torzítják. Jelenleg nincs kapacitásfelesleg, mert a hajógyártás világpiaca fellendülést él át. A kereslet tartósan kedvező, amiben 2008/2009. években enyhe visszaesés várható. Egy folyamatosan növekvő világkereskedelem révén a tengeri forgalom is növekszik. Ez különösen az ipari javak konténerhajókkal való szállítására jellemző. Az 5 000-8 000 TEU forgalmú nagyobb hajók iránti kereslet, melyek kisebb kikötőkbe nem tudnak befutni, növekszik. Ez a konténerek további elosztásához a kisebb feeder-hajók iránti nagyobb kereslethez vezet. A Rolandwerft legfeljebb 900 TEU forgalmú hajókat tud gyártani.

| (39) | A Szövetség állítása szerint a feeder-hajók fontos szegmenset képeznek a német hajógyárak üzletágában. A fő versenytársak mégis kínai hajógyárak, melyek a világszerte adott rendelések 42,5 %-ával egyértelműen piacvezetők. Németország a rendelések 26,8 %-ával a második helyen áll. |
| --- | --- |

(39)

A Szövetség állítása szerint a feeder-hajók fontos szegmenset képeznek a német hajógyárak üzletágában. A fő versenytársak mégis kínai hajógyárak, melyek a világszerte adott rendelések 42,5 %-ával egyértelműen piacvezetők. Németország a rendelések 26,8 %-ával a második helyen áll.

| (40) | A legfeljebb 900 TEU forgalmú hajók szegmensében a Szövetség állításai szerint csak nagyon kevés európai versenytárs van, melyek főként németországi és hollandiai illetőségűek. A Szövetség ebben a szegmensben nagy növekedési potenciált lát. Mivel a kínai hajógyárak hajóikat alacsony áron kínálják, a német és európai hajógyárak csak akkor tudják megtartani piaci pozíciójukat, ha magas minőséget garantálnak, és termelékenységüket folyamatosan növelik. |
| --- | --- |

(40)

A legfeljebb 900 TEU forgalmú hajók szegmensében a Szövetség állításai szerint csak nagyon kevés európai versenytárs van, melyek főként németországi és hollandiai illetőségűek. A Szövetség ebben a szegmensben nagy növekedési potenciált lát. Mivel a kínai hajógyárak hajóikat alacsony áron kínálják, a német és európai hajógyárak csak akkor tudják megtartani piaci pozíciójukat, ha magas minőséget garantálnak, és termelékenységüket folyamatosan növelik.

| (41) | A Szövetség kiemeli továbbá, hogy Kína és Vietnám hajógyártási kapacitását és ezzel piaci részesedéseit tovább fogja bővíteni. Ez azt mutatja, hogy a hajógyártásban a verseny nem annyira Európában, hanem sokkal inkább globális szinten van jelen. |
| --- | --- |

(41)

A Szövetség kiemeli továbbá, hogy Kína és Vietnám hajógyártási kapacitását és ezzel piaci részesedéseit tovább fogja bővíteni. Ez azt mutatja, hogy a hajógyártásban a verseny nem annyira Európában, hanem sokkal inkább globális szinten van jelen.

V.   NÉMETORSZÁG VÉLEMÉNYE

| (42) | A formális vizsgálati eljárás megindításával kapcsolatos véleményében Németország arra utal, hogy a keretszabály 26. pontja nem tartalmaz rendelkezéseket a kapacitásra vonatkozóan. Így a 26. pontban különösen nincsenek olyan szabályozások, melyek beruházási támogatásokat olyan tervekre, melyek egy termelékenységnövekedéshez kapcsolódóan kapacitásbővüléshez vezetnek, nem megengedhetőnek nyilvánítanak. Németország kiemeli továbbá, hogy a hajógyártó ipar termelékenységének növelése az ebben a gazdasági ágazatban megfogalmazott közösségi politika egyik fő célja. A LeaderSHIP 2015 kezdeményezés az európai hajógyárak versenyhelyzetének javítását valamint azon hátrányok lecsökkentését célozza, melyek az európai hajógyártó ipar számára a hajógyártás ázsiai szubvencionálásával keletkeztek. Ezt a célt Németország véleménye szerint csak a termelékenység növelésével lehet elérni. |
| --- | --- |

(42)

A formális vizsgálati eljárás megindításával kapcsolatos véleményében Németország arra utal, hogy a keretszabály 26. pontja nem tartalmaz rendelkezéseket a kapacitásra vonatkozóan. Így a 26. pontban különösen nincsenek olyan szabályozások, melyek beruházási támogatásokat olyan tervekre, melyek egy termelékenységnövekedéshez kapcsolódóan kapacitásbővüléshez vezetnek, nem megengedhetőnek nyilvánítanak. Németország kiemeli továbbá, hogy a hajógyártó ipar termelékenységének növelése az ebben a gazdasági ágazatban megfogalmazott közösségi politika egyik fő célja. A LeaderSHIP 2015 kezdeményezés az európai hajógyárak versenyhelyzetének javítását valamint azon hátrányok lecsökkentését célozza, melyek az európai hajógyártó ipar számára a hajógyártás ázsiai szubvencionálásával keletkeztek. Ezt a célt Németország véleménye szerint csak a termelékenység növelésével lehet elérni.

| (43) | Németország továbbá azt a véleményt képviseli, hogy a keretszabály 3. pontjából nem lehet levezetni, hogy egy beruházási terv kapacitásokra gyakorolt hatásait a Közös Piaccal való összeegyeztethetőség értékelésénél figyelembe kell venni. Ezenkívül a hajógyártási ágazatot már nem a keretszabály 3. pontjában említett ismérvek határozzák meg, hanem az jelenleg mindenekelőtt jó rendelésállománnyal, magas árakkal és a kapacitás szűk keresztmetszetével tűnik ki. |
| --- | --- |

(43)

Németország továbbá azt a véleményt képviseli, hogy a keretszabály 3. pontjából nem lehet levezetni, hogy egy beruházási terv kapacitásokra gyakorolt hatásait a Közös Piaccal való összeegyeztethetőség értékelésénél figyelembe kell venni. Ezenkívül a hajógyártási ágazatot már nem a keretszabály 3. pontjában említett ismérvek határozzák meg, hanem az jelenleg mindenekelőtt jó rendelésállománnyal, magas árakkal és a kapacitás szűk keresztmetszetével tűnik ki.

| (44) | Németország ezenfelül hangsúlyozza, hogy az európai hajógyártó ipar piaci részesedése az utóbbi évtizedekben visszaesett és Japán, Korea és Kína részesedésüket állami szubvenciók segítségével növelték. Ezt a szubvencionálást a keretszabály 3. c) pontja a figyelembe veendő tényezők egyikeként említi. Az európai hajógyáraknak ezért minden erőfeszítésükkel termelékenységük növelésén kell lenniük. |
| --- | --- |

(44)

Németország ezenfelül hangsúlyozza, hogy az európai hajógyártó ipar piaci részesedése az utóbbi évtizedekben visszaesett és Japán, Korea és Kína részesedésüket állami szubvenciók segítségével növelték. Ezt a szubvencionálást a keretszabály 3. c) pontja a figyelembe veendő tényezők egyikeként említi. Az európai hajógyáraknak ezért minden erőfeszítésükkel termelékenységük növelésén kell lenniük.

| (45) | Németország véleménye szerint minden termelékenységnövekedés automatikusan a létesítmény nagyobb termelési eredményéhez vezet. Egy a keretszabály szerinti termelékenységnövekedés ezért nem jelentheti azt, hogy ugyanaz a mennyiség kevesebb inputtal, azaz kevesebb ráfordítással kerül megtermelésre. Németország ezután a regionális támogatások céljára utal, amelyeknek hozzá kell járulni a regionális fejlesztéshez és a munkahelyteremtéséhez. Egy termelékenységnövekedésből ebben az értelemben nem szabad, hogy a munkahelyek csökkenése következzen. |
| --- | --- |

(45)

Németország véleménye szerint minden termelékenységnövekedés automatikusan a létesítmény nagyobb termelési eredményéhez vezet. Egy a keretszabály szerinti termelékenységnövekedés ezért nem jelentheti azt, hogy ugyanaz a mennyiség kevesebb inputtal, azaz kevesebb ráfordítással kerül megtermelésre. Németország ezután a regionális támogatások céljára utal, amelyeknek hozzá kell járulni a regionális fejlesztéshez és a munkahelyteremtéséhez. Egy termelékenységnövekedésből ebben az értelemben nem szabad, hogy a munkahelyek csökkenése következzen.

| (46) | Németország a piaci helyzetre vonatkozóan kifejti, hogy a teherforgalom növekszik és a konténerhajók szegmensében a nagyobb hajók felé tartó trend figyelhető meg. Már most is vannak 5 000 TEU rakodási kapacitású hajók és az újabb előrejelzések már 8 000 TEU rakodási kapacitású hajókról szólnak. Mivel az ilyen nagyobb hajók csak nagyon kevés kikötőbe tudnak befutni, a rakomány további elosztásához mégis van szükség kisebb hajókra. Ezért a Rolandwerft által is gyártott 850 TEU forgalmú feeder-hajók iránti kereslet nem fog csökkeni. |
| --- | --- |

(46)

Németország a piaci helyzetre vonatkozóan kifejti, hogy a teherforgalom növekszik és a konténerhajók szegmensében a nagyobb hajók felé tartó trend figyelhető meg. Már most is vannak 5 000 TEU rakodási kapacitású hajók és az újabb előrejelzések már 8 000 TEU rakodási kapacitású hajókról szólnak. Mivel az ilyen nagyobb hajók csak nagyon kevés kikötőbe tudnak befutni, a rakomány további elosztásához mégis van szükség kisebb hajókra. Ezért a Rolandwerft által is gyártott 850 TEU forgalmú feeder-hajók iránti kereslet nem fog csökkeni.

| (47) | Németország ezenkívül részletesebben magyarázza a beruházási terveket, és a hajógyár intézkedéseinek és helyzetének szemléltetéséhez képeket mellékel. |
| --- | --- |

(47)

Németország ezenkívül részletesebben magyarázza a beruházási terveket, és a hajógyár intézkedéseinek és helyzetének szemléltetéséhez képeket mellékel.

| (48) | Az 1. csarnok meghosszabbítása lehetővé fogja tenni a hajógyár számára, hogy egy hajót teljes egészében a hajógyártó csarnokban készítsen el, mely jelenleg nem lehetséges. A meglévő gyártóterületek befedésével a munkák produktívabbá és hatékonyabbá válnak. |
| --- | --- |

(48)

Az 1. csarnok meghosszabbítása lehetővé fogja tenni a hajógyár számára, hogy egy hajót teljes egészében a hajógyártó csarnokban készítsen el, mely jelenleg nem lehetséges. A meglévő gyártóterületek befedésével a munkák produktívabbá és hatékonyabbá válnak.

| (49) | Németország továbbá úgy nyilatkozik, hogy egy az 1. rakpartnál lévő hajó jelenleg csak a rakpart két-harmadát foglalja el. A nem használt rakpart déli részét fogják meghosszabbítani. Ez a keretszabály értelmében nem vezet „új létesítmény” építéséhez. Mihelyt a rakpart meghosszabbításra kerül, azt egy daruval fogják felszerelni, mely a jelenleg használt autódarut helyettesíti. |
| --- | --- |

(49)

Németország továbbá úgy nyilatkozik, hogy egy az 1. rakpartnál lévő hajó jelenleg csak a rakpart két-harmadát foglalja el. A nem használt rakpart déli részét fogják meghosszabbítani. Ez a keretszabály értelmében nem vezet „új létesítmény” építéséhez. Mihelyt a rakpart meghosszabbításra kerül, azt egy daruval fogják felszerelni, mely a jelenleg használt autódarut helyettesíti.

| (50) | Németország utal rá, hogy a párhuzamos hajóhorgonyzóhelyet 2003-tól 2005-ig évente [...] (szállításokat is beleértve) használták. Németország még egyszer hangsúlyozza, hogy a párhuzamos hajóhorgonyzóhelyet fogják áthelyezni az új rakparthoz. Az új rakpartot az év folyamán körülbelül éppen olyan hosszú ideig fogják használni, mint az utóbbi években a párhuzamos hajóhorgonyzóhelyet. Németország továbbá úgy nyilatkozik, hogy egy hajó felszerelése a második horgonyzóhelyen magasabb kozkázatot jelent, mert a szükséges úszódarut a Weser közepén kell elhelyezni. A jövőben eszerint az 1. rakpart második horgonyzóhelyén nem fognak többé hajókat felszerelni. |
| --- | --- |

(50)

Németország utal rá, hogy a párhuzamos hajóhorgonyzóhelyet 2003-tól 2005-ig évente [...] (szállításokat is beleértve) használták. Németország még egyszer hangsúlyozza, hogy a párhuzamos hajóhorgonyzóhelyet fogják áthelyezni az új rakparthoz. Az új rakpartot az év folyamán körülbelül éppen olyan hosszú ideig fogják használni, mint az utóbbi években a párhuzamos hajóhorgonyzóhelyet. Németország továbbá úgy nyilatkozik, hogy egy hajó felszerelése a második horgonyzóhelyen magasabb kozkázatot jelent, mert a szükséges úszódarut a Weser közepén kell elhelyezni. A jövőben eszerint az 1. rakpart második horgonyzóhelyén nem fognak többé hajókat felszerelni.

| (51) | A Németország által képviselt felfogás szerint a felszerelő rakpart meghosszabbítását, melynek a rakpartról második hajók felszerelését kell lehetővé tennie, nem lehet új létesítmény építésével egyenlővé tenni. Csupán a meglévő rakpart csekély mértékű meghosszabbításáról van szó. A rakpart már a beruházási terv nélkül is hosszabb, mint egy feeder-hajó, úgyhogy a hajógyár egyébként is tudná két rövidebb hajó egyidejű felszerelését végezni. |
| --- | --- |

(51)

A Németország által képviselt felfogás szerint a felszerelő rakpart meghosszabbítását, melynek a rakpartról második hajók felszerelését kell lehetővé tennie, nem lehet új létesítmény építésével egyenlővé tenni. Csupán a meglévő rakpart csekély mértékű meghosszabbításáról van szó. A rakpart már a beruházási terv nélkül is hosszabb, mint egy feeder-hajó, úgyhogy a hajógyár egyébként is tudná két rövidebb hajó egyidejű felszerelését végezni.

| (52) | Németország úgy érvel, hogy a Rolandwerft ezért már rendelkezik két felszerelő hellyel, még akkor is, ha a kettő közül az egyik úgyszólván a második „sorban” van. Mivel a második hajó nincs a rakparti daruk hatósugarán belül, autó- ill. úszódarukat kell használni. A rakpart meghosszabbítása után a munka lényegesen hatékonyabbá válik, mert a hajót közvetlenül a rakpartról lehet felszerelni. Németország hangsúlyozza továbbá, hogy a német tengerészet a Rolandwerft által a második sorban végzett felszerelés miatt vonakodik a Rolandwerftnek megbízást adni. |
| --- | --- |

(52)

Németország úgy érvel, hogy a Rolandwerft ezért már rendelkezik két felszerelő hellyel, még akkor is, ha a kettő közül az egyik úgyszólván a második „sorban” van. Mivel a második hajó nincs a rakparti daruk hatósugarán belül, autó- ill. úszódarukat kell használni. A rakpart meghosszabbítása után a munka lényegesen hatékonyabbá válik, mert a hajót közvetlenül a rakpartról lehet felszerelni. Németország hangsúlyozza továbbá, hogy a német tengerészet a Rolandwerft által a második sorban végzett felszerelés miatt vonakodik a Rolandwerftnek megbízást adni.

| (53) | Németország úgy érvel, hogy a második horgonyzóhely áthelyezése egy meghosszabbított, már meglévő rakpartra nem egy új létesítmény építését, hanem inkább egy a két horgonyzóhely termelékenységnövelése érdekében tett intézkedést jelent, melyek ezáltal már nem párhuzamosan, hanem egymás mögött helyezkednek el. Az új daru, melyet az új rakparton fognak felállítani, helyettesíti a jelenleg használt autó- és úszódarukat. |
| --- | --- |

(53)

Németország úgy érvel, hogy a második horgonyzóhely áthelyezése egy meghosszabbított, már meglévő rakpartra nem egy új létesítmény építését, hanem inkább egy a két horgonyzóhely termelékenységnövelése érdekében tett intézkedést jelent, melyek ezáltal már nem párhuzamosan, hanem egymás mögött helyezkednek el. Az új daru, melyet az új rakparton fognak felállítani, helyettesíti a jelenleg használt autó- és úszódarukat.

| (54) | Németország hangsúlyozza, hogy az intézkedésre azért van szükség, mert egy hajó felszerelése a második sorban időigényes és nem hatékony. Ezenkívül a terv lehetőséget adna a Rolandwerftnek arra, hogy a német tengerészet hajójavításra és –átalakításra kiírt pályázatain részt vegyen. |
| --- | --- |

(54)

Németország hangsúlyozza, hogy az intézkedésre azért van szükség, mert egy hajó felszerelése a második sorban időigényes és nem hatékony. Ezenkívül a terv lehetőséget adna a Rolandwerftnek arra, hogy a német tengerészet hajójavításra és –átalakításra kiírt pályázatain részt vegyen.

| (55) | Németország kifejti továbbá, hogy a Rolandwerft eredetileg kisebb feeder-hajókat épített, melyek közül két hajót lehetett egyszerre a rakparton kikötni. A piaci kereslet azonban egyre inkább a szélesebb és hosszabb feeder-hajókra koncentrálódott, úgyhogy e hajók közül kettő a rakparton nem fért már el egyszerre egymás mögött. A hajógyár a hajófelszereléshez és –javításhoz ezért kezdett a közvetlenül a rakparton lévő hajóval párhuzamosan mindenkor egy második hajót kikötni. A rakpart meghosszabbítása ezért csupán a felszerelő létesítmény hosszabb hajókhoz való hozzáigazítása. |
| --- | --- |

(55)

Németország kifejti továbbá, hogy a Rolandwerft eredetileg kisebb feeder-hajókat épített, melyek közül két hajót lehetett egyszerre a rakparton kikötni. A piaci kereslet azonban egyre inkább a szélesebb és hosszabb feeder-hajókra koncentrálódott, úgyhogy e hajók közül kettő a rakparton nem fért már el egyszerre egymás mögött. A hajógyár a hajófelszereléshez és –javításhoz ezért kezdett a közvetlenül a rakparton lévő hajóval párhuzamosan mindenkor egy második hajót kikötni. A rakpart meghosszabbítása ezért csupán a felszerelő létesítmény hosszabb hajókhoz való hozzáigazítása.

| (56) | Németország előadja, hogy a Rolandwerft a múltban alkalmanként együttműködött a Peene-Werfttel és e hajógyár által előgyártott hajótesteket szerelt fel. Az utóbbi időben azonban a Rolandwerft már csak olyan hajókat gyártott, melyek teljes egészben a Rolandwerftnél készültek. Németország azt magyarázza, hogy a javítási tevékenységet addig nem lehet kibővíteni, amíg az új építések jelenlegi volumenét megtartják. A javítási munkák egy részét szárazföldön végeznék. Ehhez arra a külső építési területre van szükség, melyet új hajók építéséhez már használnak. |
| --- | --- |

(56)

Németország előadja, hogy a Rolandwerft a múltban alkalmanként együttműködött a Peene-Werfttel és e hajógyár által előgyártott hajótesteket szerelt fel. Az utóbbi időben azonban a Rolandwerft már csak olyan hajókat gyártott, melyek teljes egészben a Rolandwerftnél készültek. Németország azt magyarázza, hogy a javítási tevékenységet addig nem lehet kibővíteni, amíg az új építések jelenlegi volumenét megtartják. A javítási munkák egy részét szárazföldön végeznék. Ehhez arra a külső építési területre van szükség, melyet új hajók építéséhez már használnak.

| (57) | Németország kifejti továbbá, hogy az új darut nem csak az új rakparton fogják használni, hanem az eredeti rakparton folyó tehermozgatás optimalizálásához is, mivel az az eredeti rakparton növeli a maximális teherbíró-képességet. |
| --- | --- |

(57)

Németország kifejti továbbá, hogy az új darut nem csak az új rakparton fogják használni, hanem az eredeti rakparton folyó tehermozgatás optimalizálásához is, mivel az az eredeti rakparton növeli a maximális teherbíró-képességet.

| (58) | Németország utal rá, hogy a Szövetség támogatja álláspontját. Németország azon a véleményen van, hogy a Szövetség véleményét magas helyérték illeti, mivel az a német tengeri forgalom gazdaságának, a német hajógyárak valamint beszállítóik politikai és gazdasági érdekeit képviseli. Ezenkívül a Szövetség, mint különböző érdekcsoportok képviselője a legújabb piaci információkkal rendelkezik. Ha a Szövetség arra a következtetésre jut, hogy a Rolandwerftnek nyújtani tervezett támogatás a németországi hajógyártó ipar számára nem hátrányos, a Bizottságnak ezt figyelembe kell vennie. Németország kiemeli továbbá, hogy a Bizottság semmilyen negatív, a támogatás ellen irányuló véleményt nem kapott. |
| --- | --- |

(58)

Németország utal rá, hogy a Szövetség támogatja álláspontját. Németország azon a véleményen van, hogy a Szövetség véleményét magas helyérték illeti, mivel az a német tengeri forgalom gazdaságának, a német hajógyárak valamint beszállítóik politikai és gazdasági érdekeit képviseli. Ezenkívül a Szövetség, mint különböző érdekcsoportok képviselője a legújabb piaci információkkal rendelkezik. Ha a Szövetség arra a következtetésre jut, hogy a Rolandwerftnek nyújtani tervezett támogatás a németországi hajógyártó ipar számára nem hátrányos, a Bizottságnak ezt figyelembe kell vennie. Németország kiemeli továbbá, hogy a Bizottság semmilyen negatív, a támogatás ellen irányuló véleményt nem kapott.

| (59) | Magára a kedvezményezett véleményére tekintettel Németország hangsúlyozza, hogy a Rolandwerft azt mondja, hogy a beruházási terv nem fog kapacitásbővüléshez vezetni. Németország hangsúlyozza, hogy ezt a kérdést a támogatás összeegyeztethetőségének értékeléséhez nem tartja lényegesnek. |
| --- | --- |

(59)

Magára a kedvezményezett véleményére tekintettel Németország hangsúlyozza, hogy a Rolandwerft azt mondja, hogy a beruházási terv nem fog kapacitásbővüléshez vezetni. Németország hangsúlyozza, hogy ezt a kérdést a támogatás összeegyeztethetőségének értékeléséhez nem tartja lényegesnek.

VI.   ÉRTÉKELÉS

6.1.   Támogatás fennállása a Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében

| (60) | A Szerződés 87. cikke szerint bármilyen állami vagy állami eszközökből nyújtott támogatás, mely bizonyos vállalatok vagy termelési ágak kedvezményben részesítésével a versenyt torzítják vagy a verseny torzításával fenyegetnek, a Közös Piaccal összeegyeztethetetlenek, amennyiben azok a tagállamok közti kereskedelmet torzítják. Az Európai Bíróság és az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságának állandó bírói gyakorlata szerint a kereskedelem korlátozásának feltétele akkor teljesül, ha a kedvezményben részesített vállalat olyan gazdasági tevékenységet folytat, mely a tagállamok közti kereskedelem tárgyát képezi. |
| --- | --- |

(60)

A Szerződés 87. cikke szerint bármilyen állami vagy állami eszközökből nyújtott támogatás, mely bizonyos vállalatok vagy termelési ágak kedvezményben részesítésével a versenyt torzítják vagy a verseny torzításával fenyegetnek, a Közös Piaccal összeegyeztethetetlenek, amennyiben azok a tagállamok közti kereskedelmet torzítják. Az Európai Bíróság és az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságának állandó bírói gyakorlata szerint a kereskedelem korlátozásának feltétele akkor teljesül, ha a kedvezményben részesített vállalat olyan gazdasági tevékenységet folytat, mely a tagállamok közti kereskedelem tárgyát képezi.

| (61) | A hozzájárulást Alsó-Szászország tartomány nyújtja, és ezzel az államnak tulajdonítható. Ez a Rolandwerft számára olyan előnyt teremt, melyet a piacon nem szerezhetett volna meg. A Rolandwerft tengerjáró hajók építésével foglalkozik. Mivel ezekkel kereskednek, az intézkedés a verseny torzításával fenyeget és korlátozza a tagállamok közti kereskedelmet. Következésképpen a hozzájárulás a Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében állami támogatást jelent és azt ennek megfelelően kell értékelni. |
| --- | --- |

(61)

A hozzájárulást Alsó-Szászország tartomány nyújtja, és ezzel az államnak tulajdonítható. Ez a Rolandwerft számára olyan előnyt teremt, melyet a piacon nem szerezhetett volna meg. A Rolandwerft tengerjáró hajók építésével foglalkozik. Mivel ezekkel kereskednek, az intézkedés a verseny torzításával fenyeget és korlátozza a tagállamok közti kereskedelmet. Következésképpen a hozzájárulás a Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében állami támogatást jelent és azt ennek megfelelően kell értékelni.

6.2.   A Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdése szerinti kivételrendelkezések

| (62) | A Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdése az (1) bekezdésben álló általános támogatási tilalom alóli kivételekről rendelkezik. |
| --- | --- |

(62)

A Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdése az (1) bekezdésben álló általános támogatási tilalom alóli kivételekről rendelkezik.

| (63) | A hajógyártáshoz nyújtott támogatások értékeléséhez a Bizottság a keretszabályt bocsátotta ki. Ez a hajógyártási ipar javára nyújtott támogatásokhoz egyedi szabályozásokat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy a hajógyártási ágazat sajátosságai mikor és mennyiben tesznek szükségessé különleges bánásmódot. E keretszabály értelmében a „hajógyártás” kifejezés önjáró tengerjáró kereskedelmi hajók gyártása a Közösség területén. A „hajójavítás” önjáró tengerjáró hajók javítása vagy helyreállítása a Közösség területén. A Rolandwerft üzleti tevékenysége e meghatározások alá esik, úgyhogy a kérdéses támogatást a keretszabály fényében kell értékelni. A Rolandwerft nem épít halászhajókat a Közösség számára. A halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások felülvizsgálatáról készült iránymutatások (5) szerint hajógyárak számára közösségi halászhajók építésére nem adható támogatás. |
| --- | --- |

(63)

A hajógyártáshoz nyújtott támogatások értékeléséhez a Bizottság a keretszabályt bocsátotta ki. Ez a hajógyártási ipar javára nyújtott támogatásokhoz egyedi szabályozásokat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy a hajógyártási ágazat sajátosságai mikor és mennyiben tesznek szükségessé különleges bánásmódot. E keretszabály értelmében a „hajógyártás” kifejezés önjáró tengerjáró kereskedelmi hajók gyártása a Közösség területén. A „hajójavítás” önjáró tengerjáró hajók javítása vagy helyreállítása a Közösség területén. A Rolandwerft üzleti tevékenysége e meghatározások alá esik, úgyhogy a kérdéses támogatást a keretszabály fényében kell értékelni. A Rolandwerft nem épít halászhajókat a Közösség számára. A halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások felülvizsgálatáról készült iránymutatások (5) szerint hajógyárak számára közösségi halászhajók építésére nem adható támogatás.

| (64) | A keretszabály 26. pontjában az áll, hogy „a hajógyártáshoz, hajójavításhoz vagy hajóátalakításhoz nyújtott regionális támogatások... csak akkor minősülnek [minősülhetnek], a Közös Piaccal összeegyeztethetőnek, ha azokat... meglévő hajógyárak továbbfejlesztésébe és korszerűsítésébe történő befektetésekhez nyújtják, melyek nem kapcsolódnak azok pénzügyi szerkezetátalakításához, és céljuk a meglévő létesítmények termelékenységének a javítása”. |
| --- | --- |

(64)

A keretszabály 26. pontjában az áll, hogy „a hajógyártáshoz, hajójavításhoz vagy hajóátalakításhoz nyújtott regionális támogatások... csak akkor minősülnek [minősülhetnek], a Közös Piaccal összeegyeztethetőnek, ha azokat... meglévő hajógyárak továbbfejlesztésébe és korszerűsítésébe történő befektetésekhez nyújtják, melyek nem kapcsolódnak azok pénzügyi szerkezetátalakításához, és céljuk a meglévő létesítmények termelékenységének a javítása”.

| (65) | A támogatás intenzitása nem lehet több 12,5 %-nál, ill. nem haladhatja meg a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint regionális támogatásokra alkalmazható plafont, ahol az alacsonyabb érték a mérvadó. Jelen esetben a 12,5 %-os plafont kell alkalmazni. Ezenkívül a támogatást a regionális célú állami támogatásokra vonatkozó iránymutatásokban (6) álló meghatározás szerinti támogatható költségekre kell korlátozni. |
| --- | --- |

(65)

A támogatás intenzitása nem lehet több 12,5 %-nál, ill. nem haladhatja meg a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint regionális támogatásokra alkalmazható plafont, ahol az alacsonyabb érték a mérvadó. Jelen esetben a 12,5 %-os plafont kell alkalmazni. Ezenkívül a támogatást a regionális célú állami támogatásokra vonatkozó iránymutatásokban (6) álló meghatározás szerinti támogatható költségekre kell korlátozni.

| (66) | Ezek a beruházási intézkedések a Rolandwerft gyártási folyamatának ésszerűsítését szolgálják létesítmények kiegészítése és a korábban a szabadban lévő munkaterület lefedése révén. Ezek az intézkedések ezért egy meglévő hajógyár korszerűsítésébe és továbbfejlesztésébe történő beruházásoknak tekinthetők. |
| --- | --- |

(66)

Ezek a beruházási intézkedések a Rolandwerft gyártási folyamatának ésszerűsítését szolgálják létesítmények kiegészítése és a korábban a szabadban lévő munkaterület lefedése révén. Ezek az intézkedések ezért egy meglévő hajógyár korszerűsítésébe és továbbfejlesztésébe történő beruházásoknak tekinthetők.

| (67) | A terv egy része az 1. csarnok meghosszabbítására, valamint a 3. csarnok északnyugati és délkeleti irányba történő meghosszabbítására vonatkozik. A Bizottság azon a véleményen van, hogy a hajócsarnokoknak ezek a meghosszabbításai meglévő létesítményeket érintenek. A terv nem vezet de facto egy további hajócsarnok építéséhez. A meghosszabbítás célja csupán az, hogy azokat a hajóépítési tevékenységeket, melyek eddig a szabadban folytak, most már a csarnokban lehessen végezni. |
| --- | --- |

(67)

A terv egy része az 1. csarnok meghosszabbítására, valamint a 3. csarnok északnyugati és délkeleti irányba történő meghosszabbítására vonatkozik. A Bizottság azon a véleményen van, hogy a hajócsarnokoknak ezek a meghosszabbításai meglévő létesítményeket érintenek. A terv nem vezet de facto egy további hajócsarnok építéséhez. A meghosszabbítás célja csupán az, hogy azokat a hajóépítési tevékenységeket, melyek eddig a szabadban folytak, most már a csarnokban lehessen végezni.

| (68) | A 3. csarnokba történő, a daruvágány meghosszabbítását és a csarnokkapu kiszélesítését célzó többi beruházás valamint a tőkecönk-tartók korszerűsítése szintén meglévő létesítményekbe történő beruházásoknak minősülnek. A Bizottságnak továbbá az a véleménye, hogy az 1. rakparton lévő daruvágány meghosszabbítása és a modern automata hegesztőképekbe történő beruházások esetén szintén meglévő létesítményekbe történő beruházásokról van szó. Ezt az álláspontot képviselte a Bizottság már a formális vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában is. |
| --- | --- |

(68)

A 3. csarnokba történő, a daruvágány meghosszabbítását és a csarnokkapu kiszélesítését célzó többi beruházás valamint a tőkecönk-tartók korszerűsítése szintén meglévő létesítményekbe történő beruházásoknak minősülnek. A Bizottságnak továbbá az a véleménye, hogy az 1. rakparton lévő daruvágány meghosszabbítása és a modern automata hegesztőképekbe történő beruházások esetén szintén meglévő létesítményekbe történő beruházásokról van szó. Ezt az álláspontot képviselte a Bizottság már a formális vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában is.

| (69) | A Bizottság abból indul ki, hogy a beruházások arra irányulnak, hogy meglévő létesítmények termelékenységét növeljék. A csarnokok meghosszabbítása termelékenységnövekedéshez fog vezetni, mivel a munkákat most már időjárástól függetlenül lehet végezni. A 3. csarnok kapujának kiszélesítése érezhető költségcsökkentéshez fog vezetni, mert a blokkokat nem kell többé elforgatni és mélyebb blokkokat lehet készíteni. Ugyanez érvényes a 3. csarnokban és az 1. rakparton a daruvágány meghosszabbítására, mellyel autódaruk [...] használatát lehet megtakarítani, hidraulikus tőkecönk-tartók beszerzésére, mellyel az egyes blokkok autódaruk segítségével történő manuális beállítása feleslegessé válik, és automata hegesztőgépek vásárlására, melynek révén a kézi hegesztéssel járó idő- és költségráfordítás csökkenthető. |
| --- | --- |

(69)

A Bizottság abból indul ki, hogy a beruházások arra irányulnak, hogy meglévő létesítmények termelékenységét növeljék. A csarnokok meghosszabbítása termelékenységnövekedéshez fog vezetni, mivel a munkákat most már időjárástól függetlenül lehet végezni. A 3. csarnok kapujának kiszélesítése érezhető költségcsökkentéshez fog vezetni, mert a blokkokat nem kell többé elforgatni és mélyebb blokkokat lehet készíteni. Ugyanez érvényes a 3. csarnokban és az 1. rakparton a daruvágány meghosszabbítására, mellyel autódaruk [...] használatát lehet megtakarítani, hidraulikus tőkecönk-tartók beszerzésére, mellyel az egyes blokkok autódaruk segítségével történő manuális beállítása feleslegessé válik, és automata hegesztőgépek vásárlására, melynek révén a kézi hegesztéssel járó idő- és költségráfordítás csökkenthető.

| (70) | Míg a beruházási tervek a termelékenységre egyértelmű hatást fognak kifejteni, a kapacitásra gyakorolt hatások ellenben csekély mértékűek, mert nem jönnek létre új létesítmények és mert minden egyes kapacitásbővülés csupán következménye lenne a mindenkori meglévő létesítményeknél bekövetkező termelékenységnövekedésnek. A kedvezményezett arra is utalt, hogy a termelékenységnövekedés nem vonja maga után a hajógyár CGT-ben kifejezett kapacitásnövekedését, mert a termelékenységnövekedést a létesítményeknél egy megnövekedett saját gyártás nyeli el, az addig kihelyezett munkák bevonásának következtében. A Bizottság ezért azon a véleményen van, hogy nincs szó aránytalan kapacitásbővülésről. |
| --- | --- |

(70)

Míg a beruházási tervek a termelékenységre egyértelmű hatást fognak kifejteni, a kapacitásra gyakorolt hatások ellenben csekély mértékűek, mert nem jönnek létre új létesítmények és mert minden egyes kapacitásbővülés csupán következménye lenne a mindenkori meglévő létesítményeknél bekövetkező termelékenységnövekedésnek. A kedvezményezett arra is utalt, hogy a termelékenységnövekedés nem vonja maga után a hajógyár CGT-ben kifejezett kapacitásnövekedését, mert a termelékenységnövekedést a létesítményeknél egy megnövekedett saját gyártás nyeli el, az addig kihelyezett munkák bevonásának következtében. A Bizottság ezért azon a véleményen van, hogy nincs szó aránytalan kapacitásbővülésről.

| (71) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a 22 pont táblázatának 1-6 sz. intézkedései egy meglévő hajógyár továbbfejlesztésébe és korszerűsítésébe történő, meglévő létesítmények termelékenységének növelését célzó befektetésnek tekinthetők. Az ehhez kapcsolódó 8 360 000 EUR összegű költségek eszerint támogatható költségeknek minősülnek. |
| --- | --- |

(71)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a 22 pont táblázatának 1-6 sz. intézkedései egy meglévő hajógyár továbbfejlesztésébe és korszerűsítésébe történő, meglévő létesítmények termelékenységének növelését célzó befektetésnek tekinthetők. Az ehhez kapcsolódó 8 360 000 EUR összegű költségek eszerint támogatható költségeknek minősülnek.

| (72) | A 22 pont alatti táblázat 7. és 8. intézkedése egy további rakpart építésére és egy új daru vásárlására vonatkozik. A Bizottságnak az a véleménye, hogy ezek a beruházások két okból kifolyólag minősülnek továbbfejlesztési és korszerűsítései intézkedésnek. Először is, a Rolandwerft már a beruházási terv előtt két hajót szokott egyidejűleg felszerelni és javítani, mivel egy hajót a közvetlenül a rakparton lévő hajóval párhuzamosan kötött ki. Ez az eljárásmód rossz hatásfokú és költséges volt. A beruházások révén a Rolandwerftnél két hajót lehet közvetlenül a rakparthoz kötni és a két hajó felszerelése jobb feltételek közt történhet. Másodszor, ezeknél a beruházásoknál egy intézkedéssor utolsó intézkedéseiről van szó, melyekbe 1999-ben azért kezdtek bele, hogy a hajógyárat nagyobb hajók gyártására lehessen átállítani. A hajógyár azért állította át gyártását, mert a kereslet a lényegesen kisebb feeder-hajókról a Rolandwerft által ma gyártott feeder-hajókra helyeződött át. A Bizottságnak az a véleménye, hogy a gyártás piaci kereslethez történő hozzáigazítása korszerűsítésnek tekinthető. |
| --- | --- |

(72)

A 22 pont alatti táblázat 7. és 8. intézkedése egy további rakpart építésére és egy új daru vásárlására vonatkozik. A Bizottságnak az a véleménye, hogy ezek a beruházások két okból kifolyólag minősülnek továbbfejlesztési és korszerűsítései intézkedésnek. Először is, a Rolandwerft már a beruházási terv előtt két hajót szokott egyidejűleg felszerelni és javítani, mivel egy hajót a közvetlenül a rakparton lévő hajóval párhuzamosan kötött ki. Ez az eljárásmód rossz hatásfokú és költséges volt. A beruházások révén a Rolandwerftnél két hajót lehet közvetlenül a rakparthoz kötni és a két hajó felszerelése jobb feltételek közt történhet. Másodszor, ezeknél a beruházásoknál egy intézkedéssor utolsó intézkedéseiről van szó, melyekbe 1999-ben azért kezdtek bele, hogy a hajógyárat nagyobb hajók gyártására lehessen átállítani. A hajógyár azért állította át gyártását, mert a kereslet a lényegesen kisebb feeder-hajókról a Rolandwerft által ma gyártott feeder-hajókra helyeződött át. A Bizottságnak az a véleménye, hogy a gyártás piaci kereslethez történő hozzáigazítása korszerűsítésnek tekinthető.

| (73) | A beruházásoknak az is a célja, hogy a meglévő létesítmények termelékenysége növekedjen. Az eredeti rakparton folyó hajófelszerelés gazdaságosabbá válik, mert a hajóknak nem kell többé egymás mellett lenniük és a parton lévő hajót nem kell többé keresztezni. Bár abból lehet kiindulni, hogy az új rakpart esetében nem csupán egy azelőtt már meglévő létesítmény áthelyezéséről van szó, a Bizottság ezért azon a véleményen van, hogy az új felszerelő rakpart építése az eredeti rakparton fog termelékenységnövekedéshez vezetni. |
| --- | --- |

(73)

A beruházásoknak az is a célja, hogy a meglévő létesítmények termelékenysége növekedjen. Az eredeti rakparton folyó hajófelszerelés gazdaságosabbá válik, mert a hajóknak nem kell többé egymás mellett lenniük és a parton lévő hajót nem kell többé keresztezni. Bár abból lehet kiindulni, hogy az új rakpart esetében nem csupán egy azelőtt már meglévő létesítmény áthelyezéséről van szó, a Bizottság ezért azon a véleményen van, hogy az új felszerelő rakpart építése az eredeti rakparton fog termelékenységnövekedéshez vezetni.

| (74) | A második daru is, melyet a meghosszabbított rakparton fognak felállítani, az eredeti rakpart termelékenységnövekedéséhez vezet. A két daru együttes teherbíró-képessége összesen 85 tonnát tesz ki, a korábbi 50 tonnás maximális teherbíró-képességhez képest. Ezzel a rakparti daruk olyan terheket is meg tudnak emelni, melyekhez korábban úszódarura volt szükség. A beruházások után már csak a hajómotor behelyezéséhez lesz szükség úszódarura. Minden egyéb emelési tevékenységet el tudnak végezni a meghosszabbított rakparton lévő két daruval. Másodszor az eredeti darut gyakran egy közvetlenül a rakpart mögött lévő kisebb külső építési területen folyó munkákhoz használják. A beruházások után a második darut lehet használni, ha az első darura az ezen a külső építési területen folyó munkákhoz van szükség. A felszerelési munkákat tehát ilyen fázisokban nem kell megszakítani. |
| --- | --- |

(74)

A második daru is, melyet a meghosszabbított rakparton fognak felállítani, az eredeti rakpart termelékenységnövekedéséhez vezet. A két daru együttes teherbíró-képessége összesen 85 tonnát tesz ki, a korábbi 50 tonnás maximális teherbíró-képességhez képest. Ezzel a rakparti daruk olyan terheket is meg tudnak emelni, melyekhez korábban úszódarura volt szükség. A beruházások után már csak a hajómotor behelyezéséhez lesz szükség úszódarura. Minden egyéb emelési tevékenységet el tudnak végezni a meghosszabbított rakparton lévő két daruval. Másodszor az eredeti darut gyakran egy közvetlenül a rakpart mögött lévő kisebb külső építési területen folyó munkákhoz használják. A beruházások után a második darut lehet használni, ha az első darura az ezen a külső építési területen folyó munkákhoz van szükség. A felszerelési munkákat tehát ilyen fázisokban nem kell megszakítani.

| (75) | A Bizottság ezért arra az eredményre jutott, hogy a beruházások célja a meglévő hajógyári létesítmények termelékenységének növelése. |
| --- | --- |

(75)

A Bizottság ezért arra az eredményre jutott, hogy a beruházások célja a meglévő hajógyári létesítmények termelékenységének növelése.

| (76) | A Bizottságnak továbbá az a véleménye, hogy a beruházások nem fognak aránytalan kapacitásbővüléshez vezetni. |
| --- | --- |

(76)

A Bizottságnak továbbá az a véleménye, hogy a beruházások nem fognak aránytalan kapacitásbővüléshez vezetni.

| (77) | Bevezetésként a Bizottság megállapítja, hogy a Rolandwerftnél több, mint 15 éve mindig két hajót szereltek fel egyidejűleg. A második sorban lévő hajók felszerelését a a rakparti beruházások végrehajtásáig átmeneti megoldásnak gondolták. Németország tájékoztatása szerint az a tény, hogy ezt az átmeneti megoldást ilyen hosszú időn keresztül fenntartották, a különleges piaci helyzetre és a hajtógyáron belüli különleges körülményekre vezethető vissza. A Hegemann-csoport, mint a hajógyár tulajdonosa úgy döntött, hogy a rendelkezésre álló pénzeszközöket elsődlegesen a Peene-Werftbe fekteti be. A Peene-Werft szerkezetátalakítási tervének 2005. évi befejezése után és a piac feléledése miatt a Hegemann-csoportnak aztán módjában állt a Rolandwerft számára készült korszerűsítési tervet megvalósítani. Azon tény alapján, hogy a hajógyár az utóbbi 15 évben (a kis kereslettel jellemzett időkben megszakításokkal) rendszeresen két hajó egyidejű felszerelését végezte, a Bizottság nem lát okot azt feltételezni, hogy a Rolandwerft a beruházások előtti időben csupán egyetlen-egy hajó felszereléséhez szükséges kapacitással rendelkezett. |
| --- | --- |

(77)

Bevezetésként a Bizottság megállapítja, hogy a Rolandwerftnél több, mint 15 éve mindig két hajót szereltek fel egyidejűleg. A második sorban lévő hajók felszerelését a a rakparti beruházások végrehajtásáig átmeneti megoldásnak gondolták. Németország tájékoztatása szerint az a tény, hogy ezt az átmeneti megoldást ilyen hosszú időn keresztül fenntartották, a különleges piaci helyzetre és a hajtógyáron belüli különleges körülményekre vezethető vissza. A Hegemann-csoport, mint a hajógyár tulajdonosa úgy döntött, hogy a rendelkezésre álló pénzeszközöket elsődlegesen a Peene-Werftbe fekteti be. A Peene-Werft szerkezetátalakítási tervének 2005. évi befejezése után és a piac feléledése miatt a Hegemann-csoportnak aztán módjában állt a Rolandwerft számára készült korszerűsítési tervet megvalósítani. Azon tény alapján, hogy a hajógyár az utóbbi 15 évben (a kis kereslettel jellemzett időkben megszakításokkal) rendszeresen két hajó egyidejű felszerelését végezte, a Bizottság nem lát okot azt feltételezni, hogy a Rolandwerft a beruházások előtti időben csupán egyetlen-egy hajó felszereléséhez szükséges kapacitással rendelkezett.

| (78) | Műszaki szempontból az egymás után kapcsolt munkaszakaszoknál, azaz a hajóépítő csarnokokban és a külső építési területen, a Rolandwerftet szűk keresztmetszetek akadályozzák meg abban, hogy újonnan épített hajókból való kibocsátását és javítási tevékenységét növelhesse. A csarnokok és a külső építési terület már maximális kihasználtságúak, mely egy potenciális termelésnövekedést nem tesz lehetővé. A hajógyár javítási tevékenységére vonatkozóan Németország kifejtette, hogy minden egyes javítási megbízás mintegy 50 %-át szárazföldön, tehát a külső építési területen kell végezni, de annak kapacitása már az új építési munkákkal ki van használva. További javítási munkákra ezért csak új hajóépítések helyett, és nem azok kiegészítéseként van lehetőség. Ugyanezek az érvek érvényesek a hajó-átalakításra. Mivel a beruházások nem a szűk keresztmetszeteket érintik, a kapacitás új hajók építéséhez valamint javításokhoz és átalakításokhoz nem növekedhet. Hangsúlyozni kell továbbá, hogy ezek a létesítmény-specifikus szűk keresztmetszetek nagyobb ráfordítás nélkül nem szűntethetők meg, mivel ehhez a teljes gyártási folyamatot meg kell kétszerezni. |
| --- | --- |

(78)

Műszaki szempontból az egymás után kapcsolt munkaszakaszoknál, azaz a hajóépítő csarnokokban és a külső építési területen, a Rolandwerftet szűk keresztmetszetek akadályozzák meg abban, hogy újonnan épített hajókból való kibocsátását és javítási tevékenységét növelhesse. A csarnokok és a külső építési terület már maximális kihasználtságúak, mely egy potenciális termelésnövekedést nem tesz lehetővé. A hajógyár javítási tevékenységére vonatkozóan Németország kifejtette, hogy minden egyes javítási megbízás mintegy 50 %-át szárazföldön, tehát a külső építési területen kell végezni, de annak kapacitása már az új építési munkákkal ki van használva. További javítási munkákra ezért csak új hajóépítések helyett, és nem azok kiegészítéseként van lehetőség. Ugyanezek az érvek érvényesek a hajó-átalakításra. Mivel a beruházások nem a szűk keresztmetszeteket érintik, a kapacitás új hajók építéséhez valamint javításokhoz és átalakításokhoz nem növekedhet. Hangsúlyozni kell továbbá, hogy ezek a létesítmény-specifikus szűk keresztmetszetek nagyobb ráfordítás nélkül nem szűntethetők meg, mivel ehhez a teljes gyártási folyamatot meg kell kétszerezni.

| (79) | A Bizottság megvizsgálta továbbá, hogy az új rakpart a külső gyártású hajótestek felszerelésének területén a hajógyár kapacitásának bővüléséhez vezetne-e. Itt is megvan azonban a szűk keresztmetszet a hajóépítő csarnokoknál. Míg a Rolandwerft által gyártott új építésű hajókat a hajógyár hajóépítő csarnokaiban előszerelik, a külső gyártású hajótestek általában messzemenően üresek és nagyszabású felszerelési és berendezési munkákat tesznek szükségessé. A hajótestek felszereléséhez a rakparton olyan műszaki berendezésekre van szükség, melyeket általában a csarnokokban az új hajók építéséhez vesznek igénybe. Ha a hajóépítő csarnokok és a hozzájuk tartozó berendezések ki vannak használva, a berendezéseket nem lehet egyidejűleg a hajótestek felszereléséhez használni. Következésképpen a Rolandwerftnek nincs lehetősége tevékenységeit a külső gyártású hajótestek felszerelése területén kibővíteni és ezzel egyidejűleg az új építésű hajók gyártását és javítási tevékenységét a jelenlegi magas színvonalon tartani. |
| --- | --- |

(79)

A Bizottság megvizsgálta továbbá, hogy az új rakpart a külső gyártású hajótestek felszerelésének területén a hajógyár kapacitásának bővüléséhez vezetne-e. Itt is megvan azonban a szűk keresztmetszet a hajóépítő csarnokoknál. Míg a Rolandwerft által gyártott új építésű hajókat a hajógyár hajóépítő csarnokaiban előszerelik, a külső gyártású hajótestek általában messzemenően üresek és nagyszabású felszerelési és berendezési munkákat tesznek szükségessé. A hajótestek felszereléséhez a rakparton olyan műszaki berendezésekre van szükség, melyeket általában a csarnokokban az új hajók építéséhez vesznek igénybe. Ha a hajóépítő csarnokok és a hozzájuk tartozó berendezések ki vannak használva, a berendezéseket nem lehet egyidejűleg a hajótestek felszereléséhez használni. Következésképpen a Rolandwerftnek nincs lehetősége tevékenységeit a külső gyártású hajótestek felszerelése területén kibővíteni és ezzel egyidejűleg az új építésű hajók gyártását és javítási tevékenységét a jelenlegi magas színvonalon tartani.

| (80) | Németország ezenkívül úgy nyilatkozott, hogy hajótestek felszerelése jelenleg sem folyik, és azt nem is tervezik. Az erős kereslet éveiben egy ilyen tevékenység nagyon valószínűtlen, mert a potenciális hajótest-beszállítók évekre le vannak kötve, ezért a Rolandwerft a piacon nem tud a szükséges magas minőségben előgyártott hajótesteket beszerezni. Ezt az adatot megerősíti a Rolandwerft utóbbi években folytatott tényleges üzleti tevékenysége, amikor a hajógyár előgyártott hajótestek kiegészítő felszerelésével nem foglalkozott, bár ez a párhuzamos hajóhorgonyzóhelyen elméletileg lehetséges lett volna. Németország előadta ezenkívül, hogy egy piaci visszaesés esetén, melynek következtében a beszállítók újra szabad kapacitásokkal rendelkeznek és ezért a piacon kaphatók hajótestek, azt lehet feltételezni, hogy a Rolandwerft rendelésállománya is lecsökken. Ilyen esetben a Rolandwerft gazdaságossági okokból saját kapacitásait inkább hajótestek építésére használná, mint előgyártott hajótestek felszerelésére. Még akkor is, ha a hajógyár vállalná előgyárott hajótestek felszerelését, ez az új hajók építése helyett és nem azok kiegészítéseként történne. |
| --- | --- |

(80)

Németország ezenkívül úgy nyilatkozott, hogy hajótestek felszerelése jelenleg sem folyik, és azt nem is tervezik. Az erős kereslet éveiben egy ilyen tevékenység nagyon valószínűtlen, mert a potenciális hajótest-beszállítók évekre le vannak kötve, ezért a Rolandwerft a piacon nem tud a szükséges magas minőségben előgyártott hajótesteket beszerezni. Ezt az adatot megerősíti a Rolandwerft utóbbi években folytatott tényleges üzleti tevékenysége, amikor a hajógyár előgyártott hajótestek kiegészítő felszerelésével nem foglalkozott, bár ez a párhuzamos hajóhorgonyzóhelyen elméletileg lehetséges lett volna. Németország előadta ezenkívül, hogy egy piaci visszaesés esetén, melynek következtében a beszállítók újra szabad kapacitásokkal rendelkeznek és ezért a piacon kaphatók hajótestek, azt lehet feltételezni, hogy a Rolandwerft rendelésállománya is lecsökken. Ilyen esetben a Rolandwerft gazdaságossági okokból saját kapacitásait inkább hajótestek építésére használná, mint előgyártott hajótestek felszerelésére. Még akkor is, ha a hajógyár vállalná előgyárott hajótestek felszerelését, ez az új hajók építése helyett és nem azok kiegészítéseként történne.

| (81) | A Bizottság megállapítja, hogy, még akkor is, ha a beruházások révén a külső gyártású hajótestek felszerelése területén feltételezhetően sor kerülhet kis mértékű kapacitásbővülésre, egy ilyen bővülés a bemutatott műszaki okokból kifolyólag éppenséggel minimális lehetne. Mivel az elért termelékenységnövekedés, mely főként a bérelt daruk mellőzésével lehetővé váló költségmegtakarítások következménye, jelentős lenne, egy alkalmi hajótest-felszerelés miatt bekövetkező csekély mértékű kapacitásbővülést nem lehet aránytalannak tekinteni. |
| --- | --- |

(81)

A Bizottság megállapítja, hogy, még akkor is, ha a beruházások révén a külső gyártású hajótestek felszerelése területén feltételezhetően sor kerülhet kis mértékű kapacitásbővülésre, egy ilyen bővülés a bemutatott műszaki okokból kifolyólag éppenséggel minimális lehetne. Mivel az elért termelékenységnövekedés, mely főként a bérelt daruk mellőzésével lehetővé váló költségmegtakarítások következménye, jelentős lenne, egy alkalmi hajótest-felszerelés miatt bekövetkező csekély mértékű kapacitásbővülést nem lehet aránytalannak tekinteni.

| (82) | A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a Rolandwerft, azon állításának alátámasztásául, hogy nem törekszik kapacitásbővítésre, fejalánlotta, hogy az új rakpart használatát öt évig nem bővíti. Ez a Németország által előterjesztett kötelezettségvállalás azt irányozza elő, hogy a hajógyár az új rakparton az új építés, előgyárott hajótestek felszerelése valamint javítás és átalakítás területén folytatott tevékenységét évi [...] fogja korlátozni, az új rakparton végzett beruházások befejezését követő öt éven át. Az új rakpart csak [...] alatti használata megfelel a hajógyár következő évekre vonatkozó működési terveinek, ahogy azok a Bizottságnak előterjesztésre kerültek. Ezenkívül a Rolandwerft kötelezettséget vállalt, hogy ugyanezen időszakban második sorban nem végez építést. A Bizottság megállapítja, hogy ezek a kötelezettségvállalások nem tekinthetők bizonyítéknak arra, hogy a beruházások nem vezetnek kapacitásnövekedéshez. Ő a kötelezettségvállalást azonban arra vonatkozólag tekinti további bizonyítéknak, hogy a kedvezményezett által előadott műszaki, gyakorlati és gazdasági okok megalapozottak és hogy a beruházások célja nem kapacitásbővítés, hanem a termelékenység növelése. |
| --- | --- |

(82)

A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a Rolandwerft, azon állításának alátámasztásául, hogy nem törekszik kapacitásbővítésre, fejalánlotta, hogy az új rakpart használatát öt évig nem bővíti. Ez a Németország által előterjesztett kötelezettségvállalás azt irányozza elő, hogy a hajógyár az új rakparton az új építés, előgyárott hajótestek felszerelése valamint javítás és átalakítás területén folytatott tevékenységét évi [...] fogja korlátozni, az új rakparton végzett beruházások befejezését követő öt éven át. Az új rakpart csak [...] alatti használata megfelel a hajógyár következő évekre vonatkozó működési terveinek, ahogy azok a Bizottságnak előterjesztésre kerültek. Ezenkívül a Rolandwerft kötelezettséget vállalt, hogy ugyanezen időszakban második sorban nem végez építést. A Bizottság megállapítja, hogy ezek a kötelezettségvállalások nem tekinthetők bizonyítéknak arra, hogy a beruházások nem vezetnek kapacitásnövekedéshez. Ő a kötelezettségvállalást azonban arra vonatkozólag tekinti további bizonyítéknak, hogy a kedvezményezett által előadott műszaki, gyakorlati és gazdasági okok megalapozottak és hogy a beruházások célja nem kapacitásbővítés, hanem a termelékenység növelése.

| (83) | A Bizottságnak ezért az a véleménye, hogy az új rakpartba történő beruházásoknál és az új daru megvásárlásánál egy meglévő hajógyár továbbfejlesztéséről vagy korszerűsítéséről van szó a meglévő létesítmények termelékenységének növelése érdekében. A beruházás nem vezet aránytalan kapacitásbővüléshez. A Bizottság ezért azon a véleményen van, hogy egy új rakpart építése és az új daru megvásárlása a keretszabályban álló, regionális beruházási támogatásokra vonatkozó feltételeket teljesíti. A 4 640 000 EUR összegű beruházások ezért támogathatók. |
| --- | --- |

(83)

A Bizottságnak ezért az a véleménye, hogy az új rakpartba történő beruházásoknál és az új daru megvásárlásánál egy meglévő hajógyár továbbfejlesztéséről vagy korszerűsítéséről van szó a meglévő létesítmények termelékenységének növelése érdekében. A beruházás nem vezet aránytalan kapacitásbővüléshez. A Bizottság ezért azon a véleményen van, hogy egy új rakpart építése és az új daru megvásárlása a keretszabályban álló, regionális beruházási támogatásokra vonatkozó feltételeket teljesíti. A 4 640 000 EUR összegű beruházások ezért támogathatók.

VII.   KÖVETKEZTETÉS

| (84) | A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a Rolandwerftnek nyújtani tervezett regionális támogatás, mégpedig a 13 000 000 EUR 12 %-a, azaz 1 560 000 EUR, teljesíti a keretszabályban rögzített, regionális támogatásokra vonatkozó feltételeket. A tervezett támogatás ezzel minden feltételt teljesít, hogy a Közös Piaccal összeegyeztethetőnek minősüljön, |
| --- | --- |

(84)

A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a Rolandwerftnek nyújtani tervezett regionális támogatás, mégpedig a 13 000 000 EUR 12 %-a, azaz 1 560 000 EUR, teljesíti a keretszabályban rögzített, regionális támogatásokra vonatkozó feltételeket. A tervezett támogatás ezzel minden feltételt teljesít, hogy a Közös Piaccal összeegyeztethetőnek minősüljön,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Némeotrszág által a Rolandwerft javára nyújtani tervezett állami támogatás, melynek mértéke a 13 000 000 EUR 12 %-a, azaz 1 560 000 EUR, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint a Közös Piaccal összeegyeztethető.

2. cikk

Ennek a határozatnak a címzettje a Német Szövetségi Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 20-án.

a Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 317., 2003.12.30., 11. o.

1

(2)  HL L 124., 2003.5.20., 36. o.

2

(3)  Vállalati titok.

3

(4)  Közösségi feladat „A regionális gazdasági szerkezet javítása” – 34. keretterv (N641/2002 ügyszám, 2003. április 2-i bizottsági határozat)

4

(5)  HL C 229., 2004.9.14., 5. o.

5

(6)  HL C 74., 1998.3.10., 74. o.

6

---

| 30.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 112/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 112/41

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. december 20.)

a Franciaország által a francia adótörvénykönyv 39 CA. cikke alapján biztosított támogatási rendszerről – C46/2004 (ex NN 65/2004) állami támogatás

(az értesítés a C(2006) 6629. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2007/256/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felkérte az érdekelteket, hogy az említett cikkeknek megfelelően nyújtsák be észrevételeiket (1), és tekintettel ezekre az észrevételekre,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | 2004. február 19-i levelében (D/51178) a Bizottság tájékoztatás iránti kérelemmel fordult a francia hatóságokhoz a több gazdasági és pénzügyi jellegű rendelkezést is magában foglaló, 1998. július 2-i 98-546 sz. törvény 77. cikke által bevezetett, a költségvetési miniszter által egyes vállalkozások számára engedélyezett pénzügyi lízingről szóló rendelkezés tárgyában. (2) A francia hatóságok 2004. március 18-i levelükben a határidő meghosszabbítását kérték, amit a kért információk megadásához meg is kaptak. A Bizottság a francia hatóságoktól az említett információkat a 2004. május 3-i (A/33117) levélben kapta meg. A Bizottság 2004. július 6-i (D/54933) levelében kiegészítő információk benyújtását kérte a francia hatóságoktól, amelyeket 2004. augusztus 2-án (A/36007) kapott meg. |
| --- | --- |

(1)

2004. február 19-i levelében (D/51178) a Bizottság tájékoztatás iránti kérelemmel fordult a francia hatóságokhoz a több gazdasági és pénzügyi jellegű rendelkezést is magában foglaló, 1998. július 2-i 98-546 sz. törvény 77. cikke által bevezetett, a költségvetési miniszter által egyes vállalkozások számára engedélyezett pénzügyi lízingről szóló rendelkezés tárgyában. (2) A francia hatóságok 2004. március 18-i levelükben a határidő meghosszabbítását kérték, amit a kért információk megadásához meg is kaptak. A Bizottság a francia hatóságoktól az említett információkat a 2004. május 3-i (A/33117) levélben kapta meg. A Bizottság 2004. július 6-i (D/54933) levelében kiegészítő információk benyújtását kérte a francia hatóságoktól, amelyeket 2004. augusztus 2-án (A/36007) kapott meg.

| (2) | A Bizottság 2004. december 14-i levelében (D/205909) értesítette a francia hatóságokat arról a határozatáról, amely szerint a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján megindítja a hivatalos vizsgálati eljárást. Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetésre került. (3) Ebben a határozatban a Bizottság felkérte Franciaországot és az érdekelt feleket, hogy észrevételeiket megadott időn belül tegyék meg. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2004. december 14-i levelében (D/205909) értesítette a francia hatóságokat arról a határozatáról, amely szerint a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján megindítja a hivatalos vizsgálati eljárást. Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetésre került. (3) Ebben a határozatban a Bizottság felkérte Franciaországot és az érdekelt feleket, hogy észrevételeiket megadott időn belül tegyék meg.

| (3) | A francia hatóságok 2005. január 6-i (A/30266), majd 2005. február 4-i levelükben ennek a határidőnek a meghosszabbítását kérték, amely kérelmeknek a Bizottság 2005. január 11-i (D/50220) illetve 2005. február 16-i (D/51190) levelében helyt adott. |
| --- | --- |

(3)

A francia hatóságok 2005. január 6-i (A/30266), majd 2005. február 4-i levelükben ennek a határidőnek a meghosszabbítását kérték, amely kérelmeknek a Bizottság 2005. január 11-i (D/50220) illetve 2005. február 16-i (D/51190) levelében helyt adott.

| (4) | A Bizottság a francia hatóságok észrevételeit 2005. május 15-én (A/32251) kapta meg. Az előírt határidőn belül tizenhat érdekelt fél észrevételeit is megkapta, amelyeket a francia hatóságoknak 2005. június 9-én továbbított (D/54454). |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság a francia hatóságok észrevételeit 2005. május 15-én (A/32251) kapta meg. Az előírt határidőn belül tizenhat érdekelt fél észrevételeit is megkapta, amelyeket a francia hatóságoknak 2005. június 9-én továbbított (D/54454).

| (5) | A francia hatóságok 2005. július 7-i levelükben (A/35587) a Bizottságtól a számukra előírt határidő meghosszabbítását kérték, az érdekelt felek észrevételeinek véleményezése céljából. A Bizottság ennek a kérésnek helyt adott, és a francia hatóságok végül észrevételeiket 2005. július 20-i levelükben (A/35981) juttatták el. |
| --- | --- |

(5)

A francia hatóságok 2005. július 7-i levelükben (A/35587) a Bizottságtól a számukra előírt határidő meghosszabbítását kérték, az érdekelt felek észrevételeinek véleményezése céljából. A Bizottság ennek a kérésnek helyt adott, és a francia hatóságok végül észrevételeiket 2005. július 20-i levelükben (A/35981) juttatták el.

| (6) | A francia hatóságok a 2006. március 2-i e-mailben (A/31655) mindenekelőtt a szóban forgó rendszerre vonatkozó kiegészítő észrevételeket juttattak el a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(6)

A francia hatóságok a 2006. március 2-i e-mailben (A/31655) mindenekelőtt a szóban forgó rendszerre vonatkozó kiegészítő észrevételeket juttattak el a Bizottságnak.

II.   A RENDSZER RÉSZLETES ISMERTETÉSE

| (7) | A francia adótörvénykönyv (CGI) 39 C. cikkének első bekezdése értelmében a bérbe adott vagy bármely más formában rendelkezésre bocsátott javak értékcsökkenését a szokásos használati időtartamra el kell osztani. |
| --- | --- |

(7)

A francia adótörvénykönyv (CGI) 39 C. cikkének első bekezdése értelmében a bérbe adott vagy bármely más formában rendelkezésre bocsátott javak értékcsökkenését a szokásos használati időtartamra el kell osztani.

| (8) | A 98-546 sz. törvény 77. cikke két rendelkezést iktat be a CGI-be, amelyek az ingó vagyon személyegyesítő társaságok és gazdasági egyesülések („groupements d’intérêt économique”, GIE) (4) által történő finanszírozásával kapcsolatos ügyletekben az adóelkerülés elleni küzdelmet célozzák. |
| --- | --- |

(8)

A 98-546 sz. törvény 77. cikke két rendelkezést iktat be a CGI-be, amelyek az ingó vagyon személyegyesítő társaságok és gazdasági egyesülések („groupements d’intérêt économique”, GIE) (4) által történő finanszírozásával kapcsolatos ügyletekben az adóelkerülés elleni küzdelmet célozzák.

| (9) | A CGI 39 C. cikkének második bekezdése így előirányozza, hogy egy GIE által bérbe adott eszköz adózási szempontból levonható értékcsökkenése nem haladhatja meg az általa kapott, az említett eszközzel kapcsolatos egyéb terhekkel csökkentett bérleti díjat. |
| --- | --- |

(9)

A CGI 39 C. cikkének második bekezdése így előirányozza, hogy egy GIE által bérbe adott eszköz adózási szempontból levonható értékcsökkenése nem haladhatja meg az általa kapott, az említett eszközzel kapcsolatos egyéb terhekkel csökkentett bérleti díjat.

| (10) | Valójában a degresszív értékcsökkenés és az eleve az eszköz használatának első éveire összpontosuló pénzügyi költségek miatt, a GIE eredményei ezekben az években igen gyengék, és csak egy ezt követő időszak során válnak nyereségessé, amikor a kapott bérleti díjak összege a megállapított (az értékcsökkenési leírásokat és a pénzügyi költségeket is tartalmazó) költségek összegét meghaladja. Mivel a GIE személyegyesítő társaság, az általa tevékenységének első éveiben elszenvedett veszteségek tehát levonhatók a tagjai által, szokásos tevékenységeik során realizált adóköteles nyereségekből. Az értékcsökkenési leírásra a CGI 39 C. cikkének második bekezdésében előírt felső korlát tehát annak megakadályozását célozza, hogy az ilyen típusú finanszírozáshoz adóoptimalizálási célokból folyamodjanak. |
| --- | --- |

(10)

Valójában a degresszív értékcsökkenés és az eleve az eszköz használatának első éveire összpontosuló pénzügyi költségek miatt, a GIE eredményei ezekben az években igen gyengék, és csak egy ezt követő időszak során válnak nyereségessé, amikor a kapott bérleti díjak összege a megállapított (az értékcsökkenési leírásokat és a pénzügyi költségeket is tartalmazó) költségek összegét meghaladja. Mivel a GIE személyegyesítő társaság, az általa tevékenységének első éveiben elszenvedett veszteségek tehát levonhatók a tagjai által, szokásos tevékenységeik során realizált adóköteles nyereségekből. Az értékcsökkenési leírásra a CGI 39 C. cikkének második bekezdésében előírt felső korlát tehát annak megakadályozását célozza, hogy az ilyen típusú finanszírozáshoz adóoptimalizálási célokból folyamodjanak.

| (11) | E korlátozás alól mindenesetre a CGI egy mentességet vezetett be, amikor bizonyos vállalkozások számára kedvező amortizációs szabályozást alakított ki. Így a CGI 39 CA. cikke úgy rendelkezik, hogy a CGI 39 C. cikkének második bekezdésében előírt felső korlát nem alkalmazható a degresszív módon amortizálandó ingóeszközöknek a GIE-k által történő finanszírozására legalább 8 éves időszak során (5) attól kezdődően, hogy erre a műveletre a költségvetési miniszter az előzetes engedélyt megadta. |
| --- | --- |

(11)

E korlátozás alól mindenesetre a CGI egy mentességet vezetett be, amikor bizonyos vállalkozások számára kedvező amortizációs szabályozást alakított ki. Így a CGI 39 CA. cikke úgy rendelkezik, hogy a CGI 39 C. cikkének második bekezdésében előírt felső korlát nem alkalmazható a degresszív módon amortizálandó ingóeszközöknek a GIE-k által történő finanszírozására legalább 8 éves időszak során (5) attól kezdődően, hogy erre a műveletre a költségvetési miniszter az előzetes engedélyt megadta.

| (12) | Ez az engedély több feltételtől függ, mégpedig lényegében a következőktől:






  — | az eszköz beszerzési ára a piaci árnak megfelel; |
| --- | --- | --- |

(12)

Ez az engedély több feltételtől függ, mégpedig lényegében a következőktől:

—

az eszköz beszerzési ára a piaci árnak megfelel;

| — | ez a beruházás jelentős gazdasági és társadalmi érdeket képvisel, mindenekelőtt a foglalkoztatás területén; |
| --- | --- |

—

ez a beruházás jelentős gazdasági és társadalmi érdeket képvisel, mindenekelőtt a foglalkoztatás területén;

| — | az eszköz használója igazolja, hogy az eszközre gazdasági tevékenységéhez szüksége van, és hogy az alkalmazott finanszírozási módok nem kizárólag adózási jellegűek; |
| --- | --- |

—

az eszköz használója igazolja, hogy az eszközre gazdasági tevékenységéhez szüksége van, és hogy az alkalmazott finanszírozási módok nem kizárólag adózási jellegűek;

| — | és az engedélyből származó adóelőny legalább kétharmadát az eszköz használójához visszajuttatják. |
| --- | --- |

—

és az engedélyből származó adóelőny legalább kétharmadát az eszköz használójához visszajuttatják.

| (13) | Általában a GIE – amelyet rendszerint pénzintézetek alkotnak – a finanszírozandó eszközt piaci áron szerzi meg, és azt lízingbe adja a használónak. A használó által befizetett bérleti díjak és a szerződés végére érvényes vételi opció lehívási ára teszi lehetővé a GIE számára, hogy saját finanszírozását, ezen belül a kamatokat és a tőkét fedezze. |
| --- | --- |

(13)

Általában a GIE – amelyet rendszerint pénzintézetek alkotnak – a finanszírozandó eszközt piaci áron szerzi meg, és azt lízingbe adja a használónak. A használó által befizetett bérleti díjak és a szerződés végére érvényes vételi opció lehívási ára teszi lehetővé a GIE számára, hogy saját finanszírozását, ezen belül a kamatokat és a tőkét fedezze.

| (14) | Az értékcsökkenési leírás felső korlátjának nem alkalmazásán túl (6) a miniszteri engedély megadása lehetővé teszi, hogy a szóban forgó eszközre szokásosan alkalmazott degresszív leírási kulcsot egy százalékponttal megnöveljék. Egyébként az eszköznek a GIE részéről a használónak azt követően történő újbóli eladása esetén, hogy az eszköz használatának szokásos időtartamából annak kétharmada már eltelt, az elidegenítés nyereségére adómentesség vonatkozik. |
| --- | --- |

(14)

Az értékcsökkenési leírás felső korlátjának nem alkalmazásán túl (6) a miniszteri engedély megadása lehetővé teszi, hogy a szóban forgó eszközre szokásosan alkalmazott degresszív leírási kulcsot egy százalékponttal megnöveljék. Egyébként az eszköznek a GIE részéről a használónak azt követően történő újbóli eladása esetén, hogy az eszköz használatának szokásos időtartamából annak kétharmada már eltelt, az elidegenítés nyereségére adómentesség vonatkozik.

| (15) | Ami a jelentős gazdasági és társadalmi érdek fennállásával kapcsolatos feltételt illeti, (7) a francia hatóságok jelezték, hogy az ilyen érdek értékeléséhez iránymutatások nincsenek, és ezért annak megvizsgálását egyrészt a beruházásnak a foglalkoztatásra, a versenyfeltételekre és az érintett gazdasági körzet tevékenységének alakulására gyakorolt közvetett kihatásaira – ezen belül különösen egy termelési, irányítási vagy döntéshozatali központ fejlődéséhez vagy létrejöttéhez való hozzájárulásra – figyelemmel, másrészt a beruházásnak a biztonság javításához és a környezet védelméhez való hozzájárulására tekintettel végzik el. |
| --- | --- |

(15)

Ami a jelentős gazdasági és társadalmi érdek fennállásával kapcsolatos feltételt illeti, (7) a francia hatóságok jelezték, hogy az ilyen érdek értékeléséhez iránymutatások nincsenek, és ezért annak megvizsgálását egyrészt a beruházásnak a foglalkoztatásra, a versenyfeltételekre és az érintett gazdasági körzet tevékenységének alakulására gyakorolt közvetett kihatásaira – ezen belül különösen egy termelési, irányítási vagy döntéshozatali központ fejlődéséhez vagy létrejöttéhez való hozzájárulásra – figyelemmel, másrészt a beruházásnak a biztonság javításához és a környezet védelméhez való hozzájárulására tekintettel végzik el.

| (16) | Ami az engedély megszerzése révén a GIE által elért adóelőny legalább kétharmadának az eszköz használója számára történő visszajuttatását illeti, (8) a CGI 39 CA. cikkéből az következik, hogy ez utóbbi a bérleti díj összegének csökkentésével vagy a vételi opció összegének mérséklésével történik. Egyébként a GIE által a használónak visszajuttatandó előny pontos összegét az engedély kiállításakor meg kell határozni. |
| --- | --- |

(16)

Ami az engedély megszerzése révén a GIE által elért adóelőny legalább kétharmadának az eszköz használója számára történő visszajuttatását illeti, (8) a CGI 39 CA. cikkéből az következik, hogy ez utóbbi a bérleti díj összegének csökkentésével vagy a vételi opció összegének mérséklésével történik. Egyébként a GIE által a használónak visszajuttatandó előny pontos összegét az engedély kiállításakor meg kell határozni.

| (17) | A Bizottság kérésére a francia hatóságok átadtak egy tevékenységi ágazatok szerinti lebontást az engedély kérelmezőinek összességéről, valamint a szóban forgó rendszer tényleges kedvezményezettjeiről:







  Tevékenységi területek | Benyújtott, engedély iránti kérelmek | Az engedély megadásáról szóló határozatok |
| --- | --- | --- | --- |
| Tengeri szállítási befektetések | 142 | 110 |
| Légi szállítási befektetések | 32 | 18 |
| Vasúti szállítási befektetések | 5 | 2 |
| Ipari befektetések | 7 | 3 |
| Űrkutatási befektetések | 3 | 0 |

(17)

A Bizottság kérésére a francia hatóságok átadtak egy tevékenységi ágazatok szerinti lebontást az engedély kérelmezőinek összességéről, valamint a szóban forgó rendszer tényleges kedvezményezettjeiről:

Tevékenységi területek

Benyújtott, engedély iránti kérelmek

Az engedély megadásáról szóló határozatok

Tengeri szállítási befektetések

142

110

Légi szállítási befektetések

32

18

Vasúti szállítási befektetések

5

2

Ipari befektetések

7

3

Űrkutatási befektetések

3

0

| (18) | A francia hatóságok ezzel kapcsolatban jelezték, hogy abból az 56 kérelemből, amelyekre engedélyező határozat nem született, 21 kérelemnél történt visszalépés, 13 kérelmet vettek nyilvántartásba intézkedés nélkül, és 22 kérelmet utasítottak el. Annak a 22 kérelemnek a kapcsán, amelyeknél elutasításra került sor, a francia hatóságok hozzátették, hogy közülük 15 vonatkozott a tengeri szállítás területéhez kapcsolódó eszköz finanszírozási ügyletéhez, a többi 7 pedig a légi szállítás területéhez kapcsolódó eszköz finanszírozására vonatkozott. |
| --- | --- |

(18)

A francia hatóságok ezzel kapcsolatban jelezték, hogy abból az 56 kérelemből, amelyekre engedélyező határozat nem született, 21 kérelemnél történt visszalépés, 13 kérelmet vettek nyilvántartásba intézkedés nélkül, és 22 kérelmet utasítottak el. Annak a 22 kérelemnek a kapcsán, amelyeknél elutasításra került sor, a francia hatóságok hozzátették, hogy közülük 15 vonatkozott a tengeri szállítás területéhez kapcsolódó eszköz finanszírozási ügyletéhez, a többi 7 pedig a légi szállítás területéhez kapcsolódó eszköz finanszírozására vonatkozott.

| (19) | A francia hatóságok azt is jelezték, hogy 2004. december 14. óta, amely időpontban a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatról értesítést kaptak, a CGI 39 CA. cikke szerinti engedélyezési eljárásokat felfüggesztették. |
| --- | --- |

(19)

A francia hatóságok azt is jelezték, hogy 2004. december 14. óta, amely időpontban a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatról értesítést kaptak, a CGI 39 CA. cikke szerinti engedélyezési eljárásokat felfüggesztették.

III.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁHOZ VEZETŐ OKOK

| (20) | A Bizottság 2004. december 14-i határozatában úgy vélte, hogy a CGI 39 CA. cikkének alkalmazásában előnyben részesülhettek a befektetők, az adózási célú GIE-k tagjai és a GIE-k által finanszírozott eszközök használói. A szóban forgó intézkedés szelektivitását illetően a Bizottság megállapította, hogy egyrészt a jelek szerint a költségvetési ügyekkel foglalkozó miniszter mérlegelési joggal rendelkezik az engedély megadási feltételeinek értékelésében, ami lehetővé teszi számára, hogy szubjektív kritériumok alapján válassza ki a szóban forgó rendszer kedvezményezettjeit. Másrészt úgy tűnt, hogy a CGI 39 CA. cikkének adózási rendszere támogatási intézkedést jelent, főként a szállítási ágazat javára. A Bizottság ebben az összefüggésben úgy vélte, hogy a jelek szerint a francia adórendszer jellege vagy szerkezete által a szóban forgó intézkedés nem indokolható. Szerinte a szóban forgó előnyök egyúttal állami források felhasználását, valamint a verseny torzulását és a Közösségen belüli kereskedelemre gyakorolt kihatást is maguk után vonták. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság 2004. december 14-i határozatában úgy vélte, hogy a CGI 39 CA. cikkének alkalmazásában előnyben részesülhettek a befektetők, az adózási célú GIE-k tagjai és a GIE-k által finanszírozott eszközök használói. A szóban forgó intézkedés szelektivitását illetően a Bizottság megállapította, hogy egyrészt a jelek szerint a költségvetési ügyekkel foglalkozó miniszter mérlegelési joggal rendelkezik az engedély megadási feltételeinek értékelésében, ami lehetővé teszi számára, hogy szubjektív kritériumok alapján válassza ki a szóban forgó rendszer kedvezményezettjeit. Másrészt úgy tűnt, hogy a CGI 39 CA. cikkének adózási rendszere támogatási intézkedést jelent, főként a szállítási ágazat javára. A Bizottság ebben az összefüggésben úgy vélte, hogy a jelek szerint a francia adórendszer jellege vagy szerkezete által a szóban forgó intézkedés nem indokolható. Szerinte a szóban forgó előnyök egyúttal állami források felhasználását, valamint a verseny torzulását és a Közösségen belüli kereskedelemre gyakorolt kihatást is maguk után vonták.

| (21) | Ezenkívül a szóban forgó rendszernek a közös piaccal való összeegyeztethetősége kapcsán a Bizottság úgy vélte, hogy jelenleg a 87. cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott mentességek egyike sem releváns ebben az összefüggésben. A szóban forgó adózási rendszer a jelek szerint nem felelt meg az állami támogatások területén elfogadott közösségi irányvonalaknak, keretszabályoknak és iránymutatásoknak. Az tehát a közös piaccal összeegyeztethetetlennek tűnt. |
| --- | --- |

(21)

Ezenkívül a szóban forgó rendszernek a közös piaccal való összeegyeztethetősége kapcsán a Bizottság úgy vélte, hogy jelenleg a 87. cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott mentességek egyike sem releváns ebben az összefüggésben. A szóban forgó adózási rendszer a jelek szerint nem felelt meg az állami támogatások területén elfogadott közösségi irányvonalaknak, keretszabályoknak és iránymutatásoknak. Az tehát a közös piaccal összeegyeztethetetlennek tűnt.

| (22) | Következésképpen a Bizottság úgy döntött, hogy a szóban forgó állami támogatási rendszer minősítésével kapcsolatos, és annak a közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatos kételyek eloszlatása végett megindítja a hivatalos vizsgálati eljárást. |
| --- | --- |

(22)

Következésképpen a Bizottság úgy döntött, hogy a szóban forgó állami támogatási rendszer minősítésével kapcsolatos, és annak a közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatos kételyek eloszlatása végett megindítja a hivatalos vizsgálati eljárást.

IV.   A FRANCIA HATÓSÁGOK MEGJEGYZÉSEI

| (23) | Észrevételeikben a francia hatóságok először is azt állítják, hogy a CGI 39 CA. cikkében szereplő rendszer nem képez állami támogatást. Valójában az általános szabályok alkalmazásával kapcsolatos technikai rendelkezésről van szó, amely lehetővé teszi, hogy – az általános szabályok alóli mentesség helyett – az érintett finanszírozási mód a hatóságok ellenőrzése alá kerüljön. A CGI 39 C. cikkének második bekezdése szerinti levonható értékcsökkenési leírás korlátozása eszerint – az adóelkerülés gyanúját feltételezve – azt célozza, hogy megakadályozza ennek a finanszírozási mechanizmusnak az adózás optimalizálása érdekében történő felhasználását. A CGI 39 CA. cikke szerinti rendszer is az adóelkerülés elleni küzdelmet célozza. Mivel a rendelkezés által érintett nehézgépek mindenesetre a beruházás viszonylag lassú megtérülését jelentik, a lízing felhasználása e feltételezés szerint nemcsak az adózás optimalizálására való törekvést jelent, de gazdasági szükségszerűséget is. |
| --- | --- |

(23)

Észrevételeikben a francia hatóságok először is azt állítják, hogy a CGI 39 CA. cikkében szereplő rendszer nem képez állami támogatást. Valójában az általános szabályok alkalmazásával kapcsolatos technikai rendelkezésről van szó, amely lehetővé teszi, hogy – az általános szabályok alóli mentesség helyett – az érintett finanszírozási mód a hatóságok ellenőrzése alá kerüljön. A CGI 39 C. cikkének második bekezdése szerinti levonható értékcsökkenési leírás korlátozása eszerint – az adóelkerülés gyanúját feltételezve – azt célozza, hogy megakadályozza ennek a finanszírozási mechanizmusnak az adózás optimalizálása érdekében történő felhasználását. A CGI 39 CA. cikke szerinti rendszer is az adóelkerülés elleni küzdelmet célozza. Mivel a rendelkezés által érintett nehézgépek mindenesetre a beruházás viszonylag lassú megtérülését jelentik, a lízing felhasználása e feltételezés szerint nemcsak az adózás optimalizálására való törekvést jelent, de gazdasági szükségszerűséget is.

| (24) | Ilyen összefüggésben a francia hatóságok előadják, hogy az engedély megadásához teljesítendő feltételek együttese eleve lehetővé tenné a vételi opció mellett bérbe adott beruházási javak finanszírozási műveletei feletti ellenőrzés gyakorlását, és mindazoknak a finanszírozási módoknak a szóban forgó adózási rendszer előnyeiből történő kizárását, amelyeket főként az adóoptimalizálással kapcsolatos megfontolások motiválnak. |
| --- | --- |

(24)

Ilyen összefüggésben a francia hatóságok előadják, hogy az engedély megadásához teljesítendő feltételek együttese eleve lehetővé tenné a vételi opció mellett bérbe adott beruházási javak finanszírozási műveletei feletti ellenőrzés gyakorlását, és mindazoknak a finanszírozási módoknak a szóban forgó adózási rendszer előnyeiből történő kizárását, amelyeket főként az adóoptimalizálással kapcsolatos megfontolások motiválnak.

| (25) | Szerintük így áll a helyzet, különösen annak a feltételnek az esetében, amely szerint a beruházásnak jelentős gazdasági és társadalmi érdeket kell képviselnie, mégpedig a foglalkoztatás szempontjából. E feltétel teljesítése feltételezi, hogy az engedély iránti kérelemhez munka-erőfelvétellel kapcsolatos kötelezettségvállalásokat csatoljanak. Ilyen szempontból a francia hatóságok hozzáteszik, hogy a létrehozott munkahelyeket az eszköz minimális használati ideje, vagyis a bérleti vagy rendelkezésre bocsátási szerződés időtartama alatt, tehát legalább 8 évig fenn kell tartani. Szerintük a létrehozott munkahelyeknek lehetővé kell tenniük, hogy az engedélyt kérelmező társaság alkalmazottainak nettó száma növekedjen, és közvetlenül kapcsolódniuk kell a beruházáshoz. |
| --- | --- |

(25)

Szerintük így áll a helyzet, különösen annak a feltételnek az esetében, amely szerint a beruházásnak jelentős gazdasági és társadalmi érdeket kell képviselnie, mégpedig a foglalkoztatás szempontjából. E feltétel teljesítése feltételezi, hogy az engedély iránti kérelemhez munka-erőfelvétellel kapcsolatos kötelezettségvállalásokat csatoljanak. Ilyen szempontból a francia hatóságok hozzáteszik, hogy a létrehozott munkahelyeket az eszköz minimális használati ideje, vagyis a bérleti vagy rendelkezésre bocsátási szerződés időtartama alatt, tehát legalább 8 évig fenn kell tartani. Szerintük a létrehozott munkahelyeknek lehetővé kell tenniük, hogy az engedélyt kérelmező társaság alkalmazottainak nettó száma növekedjen, és közvetlenül kapcsolódniuk kell a beruházáshoz.

| (26) | A francia hatóságok e tekintetben hozzáteszik, hogy egyes engedély iránti kérelmeket azért utasítottak el, mert nem a benyújtott finanszírozási projekthez nem fűződött gazdasági vagy társadalmi érdek. Az ilyen érdek hiányát kétféle helyzet jellemezheti. Először is, kellő munkaerő-felvétel vagy álláshirdetés – mind mennyiségi, mind minőségi értelemben –, amely egy döntéshozatali és irányítási központot megerősítene, vagy megvalósítását lehetővé tenné. Másodszor, az a feltételezés, amely szerint a kérelmező pénzügyi helyzete lehetővé tenné számára, hogy más, serkentő jelleget nem képviselő finanszírozási eszközökhöz folyamodjon. |
| --- | --- |

(26)

A francia hatóságok e tekintetben hozzáteszik, hogy egyes engedély iránti kérelmeket azért utasítottak el, mert nem a benyújtott finanszírozási projekthez nem fűződött gazdasági vagy társadalmi érdek. Az ilyen érdek hiányát kétféle helyzet jellemezheti. Először is, kellő munkaerő-felvétel vagy álláshirdetés – mind mennyiségi, mind minőségi értelemben –, amely egy döntéshozatali és irányítási központot megerősítene, vagy megvalósítását lehetővé tenné. Másodszor, az a feltételezés, amely szerint a kérelmező pénzügyi helyzete lehetővé tenné számára, hogy más, serkentő jelleget nem képviselő finanszírozási eszközökhöz folyamodjon.

| (27) | Az a feltétel, hogy a CGI 39 CA. cikkének alkalmazásában a GIE tagjai által élvezett adóelőny nagyobbik részét a használónak vissza kell juttatni, lehetővé tenné az adózási optimalizálással szembeni harcot is, kizárva az e rendelkezés szerinti előnyből azokat a műveleteket, amelyek csupán pénzbeli nyereségek létrehozását szolgálják. |
| --- | --- |

(27)

Az a feltétel, hogy a CGI 39 CA. cikkének alkalmazásában a GIE tagjai által élvezett adóelőny nagyobbik részét a használónak vissza kell juttatni, lehetővé tenné az adózási optimalizálással szembeni harcot is, kizárva az e rendelkezés szerinti előnyből azokat a műveleteket, amelyek csupán pénzbeli nyereségek létrehozását szolgálják.

| (28) | Ezenkívül a francia hatóságok külön kiemelik, hogy az ily módon megvalósuló ellenőrzési rendelkezés nem lenne mérlegelési jellegű. E tekintetben hivatkoznak a francia Alkotmányügyi Tanács ítélkezési gyakorlatára, amelynek értelmében egy engedély – amilyent a CGI 39 CA. cikke előír – nem mérlegelési jellegű, hanem csak a költségvetési ügyekkel megbízott miniszter hatáskörébe utalná annak biztosítását, hogy a szóban forgó tevékenység a törvény által rögzített feltételeknek megfelel. (9) |
| --- | --- |

(28)

Ezenkívül a francia hatóságok külön kiemelik, hogy az ily módon megvalósuló ellenőrzési rendelkezés nem lenne mérlegelési jellegű. E tekintetben hivatkoznak a francia Alkotmányügyi Tanács ítélkezési gyakorlatára, amelynek értelmében egy engedély – amilyent a CGI 39 CA. cikke előír – nem mérlegelési jellegű, hanem csak a költségvetési ügyekkel megbízott miniszter hatáskörébe utalná annak biztosítását, hogy a szóban forgó tevékenység a törvény által rögzített feltételeknek megfelel. (9)

| (29) | Az értékcsökkenési leírás összegéhez kapcsolódó adóelőny mindenesetre nem az adóbevételek csökkenésével, hanem az adóalap időben eltérő megoszlásával párosulna. Ezen kívül a GIE tagsággal rendelkező befektetők által megtartott előny pontos mértéknek meghatározása egy olyan díjazással párosulna, amelynek összege a piaci feltételekből és egy hagyományos üzleti tárgyalásból adódik. |
| --- | --- |

(29)

Az értékcsökkenési leírás összegéhez kapcsolódó adóelőny mindenesetre nem az adóbevételek csökkenésével, hanem az adóalap időben eltérő megoszlásával párosulna. Ezen kívül a GIE tagsággal rendelkező befektetők által megtartott előny pontos mértéknek meghatározása egy olyan díjazással párosulna, amelynek összege a piaci feltételekből és egy hagyományos üzleti tárgyalásból adódik.

| (30) | Ezt követően, a szóban forgó adózási rendszernek a Bizottság által felvetett szelektivitását illetően a francia hatóságok több érvet is felhoznak. |
| --- | --- |

(30)

Ezt követően, a szóban forgó adózási rendszernek a Bizottság által felvetett szelektivitását illetően a francia hatóságok több érvet is felhoznak.

| (31) | Először is, a jelzett rendszer általános intézkedést jelentene, amely az ipari ágazatra és a szállítási ágazatra egyaránt vonatkozhat. Példaként a francia hatóságok hivatkoznak a papírpép feldolgozását szolgáló berendezésekre, a szénhidrogének tárolótartályaira, a nyomdagépekre és a hűtőaggregátokra, amelyek a degresszív módszer szerint, legalább nyolc év során amortizálható ipari javak. Ezen kívül a francia hatóságok jelzik, hogy ennek a rendelkezésnek a hatóköréből kizártak egyes szállítási eszközöket, mint például a kamionokat és az autóbuszokat, azok ennél rövidebb értékcsökkenési időtartama miatt. Az értékcsökkenés szóban forgó időtartama tehát mindazokra a javakra érvényes, amelyek esetében a befektetés megtérülése elegendően hosszú időt vesz igénybe. |
| --- | --- |

(31)

Először is, a jelzett rendszer általános intézkedést jelentene, amely az ipari ágazatra és a szállítási ágazatra egyaránt vonatkozhat. Példaként a francia hatóságok hivatkoznak a papírpép feldolgozását szolgáló berendezésekre, a szénhidrogének tárolótartályaira, a nyomdagépekre és a hűtőaggregátokra, amelyek a degresszív módszer szerint, legalább nyolc év során amortizálható ipari javak. Ezen kívül a francia hatóságok jelzik, hogy ennek a rendelkezésnek a hatóköréből kizártak egyes szállítási eszközöket, mint például a kamionokat és az autóbuszokat, azok ennél rövidebb értékcsökkenési időtartama miatt. Az értékcsökkenés szóban forgó időtartama tehát mindazokra a javakra érvényes, amelyek esetében a befektetés megtérülése elegendően hosszú időt vesz igénybe.

| (32) | Másodszor, a szóban forgó rendszerből adódó előnynek a szállítóeszközökre való koncentrálódása a valóságban a francia közhatóságok akaratától független fejleményekhez vezetne, konkrétan egyrészt az iparvállalatok pénzügyi helyzetének alakulásában, másrészt pedig a befektetőknek a szállítóeszközökhöz való vonzódása révén. Persze ez utóbbi magában foglalna a befektetők szemében nagyon vonzó aktívákat. Ők, kockázataik korlátozása érdekében, olyan javakat választanának, amelyek könnyen forgathatóak, amennyiben a felhasználónak nehézségei lennének. |
| --- | --- |

(32)

Másodszor, a szóban forgó rendszerből adódó előnynek a szállítóeszközökre való koncentrálódása a valóságban a francia közhatóságok akaratától független fejleményekhez vezetne, konkrétan egyrészt az iparvállalatok pénzügyi helyzetének alakulásában, másrészt pedig a befektetőknek a szállítóeszközökhöz való vonzódása révén. Persze ez utóbbi magában foglalna a befektetők szemében nagyon vonzó aktívákat. Ők, kockázataik korlátozása érdekében, olyan javakat választanának, amelyek könnyen forgathatóak, amennyiben a felhasználónak nehézségei lennének.

| (33) | Harmadszor, a szóban forgó rendszer nem részesíti előnyben a francia vállalkozásokat, mivel a nemzeti hovatartozás a GIE-tagság létrejöttében nem releváns tényező. Egy külföldi befektető, különösen egy pénzintézet ily módon, adójogi illetékességének helyétől függetlenül, hasznot húzhat a jelzett rendszerből és az annak eredményeként jelentkező pénzgazdálkodási nyereségekből. |
| --- | --- |

(33)

Harmadszor, a szóban forgó rendszer nem részesíti előnyben a francia vállalkozásokat, mivel a nemzeti hovatartozás a GIE-tagság létrejöttében nem releváns tényező. Egy külföldi befektető, különösen egy pénzintézet ily módon, adójogi illetékességének helyétől függetlenül, hasznot húzhat a jelzett rendszerből és az annak eredményeként jelentkező pénzgazdálkodási nyereségekből.

| (34) | Mindenesetre feltételezve, hogy a CGI 39 CA. cikke szerinti rendszer az általános szabályok alóli mentességet jelent, alkalmazási területe nem lenne korlátozva, alkalmazásának időtartama korlátlan lenne, és az adóelkerülés elleni küzdelem objektív és horizontális kritériumain alapulna. Így tehát elkerülné az állami támogatásnak történő minősítést, ugyanúgy, mint a német légitársaságok javára az értékcsökkenés kapcsán adott adóügyi támogatásról szóló, 1996. március 13-i, 96/369/EK bizottsági határozatban szereplő adózási rendszer. (10) |
| --- | --- |

(34)

Mindenesetre feltételezve, hogy a CGI 39 CA. cikke szerinti rendszer az általános szabályok alóli mentességet jelent, alkalmazási területe nem lenne korlátozva, alkalmazásának időtartama korlátlan lenne, és az adóelkerülés elleni küzdelem objektív és horizontális kritériumain alapulna. Így tehát elkerülné az állami támogatásnak történő minősítést, ugyanúgy, mint a német légitársaságok javára az értékcsökkenés kapcsán adott adóügyi támogatásról szóló, 1996. március 13-i, 96/369/EK bizottsági határozatban szereplő adózási rendszer. (10)

| (35) | Ezenkívül ami az eszköz elidegenítésből származó nyereségére szóló adómentességet illeti, a francia hatóságok jelzik, hogy a GIE tagjai számára ebből az adómentességből származó előny legalább kétharmadát az eszköz végső használójának vissza kell juttatni. Kitartanak amellett, hogy ezt a feltételekhez kötött adómentességet a francia adórendszer jellege és szerkezete indokolja. Erre halasztott elidegenítés esetén van szükség, annak érdekében, hogy az általános rend feltételeinek megfelelően garantálják az értékcsökkenés levonásából eredő adóelőny fenntartását. Egyébként a francia hatóságok kiemelik, hogy ez az adómentesség 2007. január 1-jétől az általános rendnek megfelelne. Valóban, ettől a naptól kezdve a több mint két éve birtokolt, tulajdonviszonyt megtestesítő értékpapírok elidegenítéséből származó nyereség adómentességet kap, feltéve hogy az adóköteles eredmény meghatározásához az elidegenítésből származó nyereség nettó eredményének 5 %-át kitevő költségeket és terheket vettek figyelembe. Tehát a GIE és a használók között megkötött, az eszközök rendelkezésére bocsátásáról szóló szerződések megkötésének dátumát figyelembe véve, ezeknek az eszközöknek a halasztott elidegenítésére 2007. január 1-je után lenne lehetőség, mivel erre az elidegenítésre csak azt követően kerülhet sor, hogy a jelzett szerződések futamidejének kétharmada már letelt. A GIE tagjai ekkortól részesülhetnek ebben az adómentességben, az általános szabályok alkalmazásával. |
| --- | --- |

(35)

Ezenkívül ami az eszköz elidegenítésből származó nyereségére szóló adómentességet illeti, a francia hatóságok jelzik, hogy a GIE tagjai számára ebből az adómentességből származó előny legalább kétharmadát az eszköz végső használójának vissza kell juttatni. Kitartanak amellett, hogy ezt a feltételekhez kötött adómentességet a francia adórendszer jellege és szerkezete indokolja. Erre halasztott elidegenítés esetén van szükség, annak érdekében, hogy az általános rend feltételeinek megfelelően garantálják az értékcsökkenés levonásából eredő adóelőny fenntartását. Egyébként a francia hatóságok kiemelik, hogy ez az adómentesség 2007. január 1-jétől az általános rendnek megfelelne. Valóban, ettől a naptól kezdve a több mint két éve birtokolt, tulajdonviszonyt megtestesítő értékpapírok elidegenítéséből származó nyereség adómentességet kap, feltéve hogy az adóköteles eredmény meghatározásához az elidegenítésből származó nyereség nettó eredményének 5 %-át kitevő költségeket és terheket vettek figyelembe. Tehát a GIE és a használók között megkötött, az eszközök rendelkezésére bocsátásáról szóló szerződések megkötésének dátumát figyelembe véve, ezeknek az eszközöknek a halasztott elidegenítésére 2007. január 1-je után lenne lehetőség, mivel erre az elidegenítésre csak azt követően kerülhet sor, hogy a jelzett szerződések futamidejének kétharmada már letelt. A GIE tagjai ekkortól részesülhetnek ebben az adómentességben, az általános szabályok alkalmazásával.

| (36) | A francia hatóságok kifejtik azt is, hogy az elidegenítés nyereségének adómentessége nem automatikus. Ennek az adómentességnek egyik feltétele az lenne, hogy az eszköz tényleges használója bizonyítsa, miszerint annak költségét figyelembe véve, pénzügyi egyensúlyának veszélyeztetése nélkül nem lenne képes közvetlenül megszerezni azt. A francia parlament pénzügyi bizottságának 1998. március 25-i revizori jelentése szerint tehát ez a feltétel az 1998. évi költségvetési törvény által eltörölt, a hajótulajdonosok részjegy-jegyzéseire adott adólevonás (a továbbiakban: „hajórészesedési rendszer”) alternatív mechanizmusainak megvalósításába illik bele. |
| --- | --- |

(36)

A francia hatóságok kifejtik azt is, hogy az elidegenítés nyereségének adómentessége nem automatikus. Ennek az adómentességnek egyik feltétele az lenne, hogy az eszköz tényleges használója bizonyítsa, miszerint annak költségét figyelembe véve, pénzügyi egyensúlyának veszélyeztetése nélkül nem lenne képes közvetlenül megszerezni azt. A francia parlament pénzügyi bizottságának 1998. március 25-i revizori jelentése szerint tehát ez a feltétel az 1998. évi költségvetési törvény által eltörölt, a hajótulajdonosok részjegy-jegyzéseire adott adólevonás (a továbbiakban: „hajórészesedési rendszer”) alternatív mechanizmusainak megvalósításába illik bele.

| (37) | Ami a szóban forgó adózási rendszernek a közös piaccal való összeegyeztethetőségét illeti, a francia hatóságok fenntartják, hogy amennyiben ez a rendszer állami támogatást valósítana is meg, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének megfelel, mivel elősegíti bizonyos tevékenységek fejlődését, anélkül hogy a verseny feltételeit a közös érdekkel ellentétes mértékben módosítaná. Valójában a CGI 39 CA. cikkének rendelkezése nem biztosítana a nemzeti gazdasági szereplők számára előnyöket, a többi tagállam szereplőinek rovására, és nem lenne előnyösebb a többi tagállamban létező rendszereknél. |
| --- | --- |

(37)

Ami a szóban forgó adózási rendszernek a közös piaccal való összeegyeztethetőségét illeti, a francia hatóságok fenntartják, hogy amennyiben ez a rendszer állami támogatást valósítana is meg, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének megfelel, mivel elősegíti bizonyos tevékenységek fejlődését, anélkül hogy a verseny feltételeit a közös érdekkel ellentétes mértékben módosítaná. Valójában a CGI 39 CA. cikkének rendelkezése nem biztosítana a nemzeti gazdasági szereplők számára előnyöket, a többi tagállam szereplőinek rovására, és nem lenne előnyösebb a többi tagállamban létező rendszereknél.

| (38) | Ezzel kapcsolatban utalnak a tengeri szállítás sajátos helyzetére, ahol az üzemeltetők a szóban forgó rendszer fő felhasználói. E tekintetben megállapítják, hogy ez a rendszer ugyanolyan hatású intézkedés, mint a hajórészesedési rendszer – a Franciaországban bejegyzett hajók finanszírozására vonatkozó rendszer –, amelyet korábban már bejelentettek és amelyet a Bizottság a Szerződés 87. cikkének (3) bekezdése alapján jóváhagyott. (11) A hajórészesedési rendszert 1998-ban túlzott költségvetési ráfordításai miatt szüntették meg. Jelzik azt is, hogy a jogalkotó a Franciaországban bejegyzett kereskedelmi hajók számának stagnálására és a fiskális kiadások csökkentésének szándékára való tekintettel határozott a pénzügyi lízing alkalmazása mellett. A CGI 39 CA. cikkének hatálybalépése nem a francia tengeri szállítási ágazat növekedését, hanem a konszolidációt és a francia zászló alatt hajózó flotta megújulását vonta maga után. Hiszen ugyanebben az időszakban más tagállamok flottái mind számbelileg, mind regisztertonnában növekedtek. A jelzett rendszer hatálybalépése tehát nem sérelmes más tagállamok tengeri szállításának fejlesztése szempontjából. |
| --- | --- |

(38)

Ezzel kapcsolatban utalnak a tengeri szállítás sajátos helyzetére, ahol az üzemeltetők a szóban forgó rendszer fő felhasználói. E tekintetben megállapítják, hogy ez a rendszer ugyanolyan hatású intézkedés, mint a hajórészesedési rendszer – a Franciaországban bejegyzett hajók finanszírozására vonatkozó rendszer –, amelyet korábban már bejelentettek és amelyet a Bizottság a Szerződés 87. cikkének (3) bekezdése alapján jóváhagyott. (11) A hajórészesedési rendszert 1998-ban túlzott költségvetési ráfordításai miatt szüntették meg. Jelzik azt is, hogy a jogalkotó a Franciaországban bejegyzett kereskedelmi hajók számának stagnálására és a fiskális kiadások csökkentésének szándékára való tekintettel határozott a pénzügyi lízing alkalmazása mellett. A CGI 39 CA. cikkének hatálybalépése nem a francia tengeri szállítási ágazat növekedését, hanem a konszolidációt és a francia zászló alatt hajózó flotta megújulását vonta maga után. Hiszen ugyanebben az időszakban más tagállamok flottái mind számbelileg, mind regisztertonnában növekedtek. A jelzett rendszer hatálybalépése tehát nem sérelmes más tagállamok tengeri szállításának fejlesztése szempontjából.

| (39) | A CGI 39 CA. cikke szerinti rendszer egyébként tökéletesen beleillik a tengeri szállításnak adott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásokba (a továbbiakban: „az 1997. évi közösségi iránymutatások”) és a tengeri szállításnak adott állami támogatásokról szóló, C (2004) 43 bizottsági közleménybe (a továbbiakban: „a 2004. évi közösségi iránymutatások”). (12) Különösen a közösségi flották versenyképességének elősegítéséhez járulna hozzá a tengeri szállítás világpiacán, hogy óvja a közösségi foglalkoztatást, mind a fedélzeten, mind a szárazföldön, megőrizze a Közösség tengeri szállítással kapcsolatos know-how-ját és fejlessze tengeri szállítással kapcsolatos képességeit (a jelzett közösségi iránymutatások 2.2. pontja). Ezenkívül hatékonyan járulna hozzá a környezet biztonságának és védelmének javításához, mivel lehetővé tenné a flotta megújulását. Ami konkrétabban a hajózó állomány foglalkoztatásának és a kiváló minőségű szárazföldi munkahelyeknek a fenntartását illeti, a francia hatóságok emlékeztetnek arra, hogy az engedély kiállításához megkövetelt ellenértékek egyike az, hogy a tengeri szállítási tevékenységek irányításával és a hajók irányításával kapcsolatos stratégiai döntéshozatali központtal kell rendelkezniük az Unió területén. Így nemcsak a tengeri szállítás irányításához közvetlenül kapcsolódó munkahelyek, de közvetve a kapcsolódó tevékenységekkel összefüggő munkahelyek is profitálhatnának a szóban forgó adózási rendszerből. |
| --- | --- |

(39)

A CGI 39 CA. cikke szerinti rendszer egyébként tökéletesen beleillik a tengeri szállításnak adott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásokba (a továbbiakban: „az 1997. évi közösségi iránymutatások”) és a tengeri szállításnak adott állami támogatásokról szóló, C (2004) 43 bizottsági közleménybe (a továbbiakban: „a 2004. évi közösségi iránymutatások”). (12) Különösen a közösségi flották versenyképességének elősegítéséhez járulna hozzá a tengeri szállítás világpiacán, hogy óvja a közösségi foglalkoztatást, mind a fedélzeten, mind a szárazföldön, megőrizze a Közösség tengeri szállítással kapcsolatos know-how-ját és fejlessze tengeri szállítással kapcsolatos képességeit (a jelzett közösségi iránymutatások 2.2. pontja). Ezenkívül hatékonyan járulna hozzá a környezet biztonságának és védelmének javításához, mivel lehetővé tenné a flotta megújulását. Ami konkrétabban a hajózó állomány foglalkoztatásának és a kiváló minőségű szárazföldi munkahelyeknek a fenntartását illeti, a francia hatóságok emlékeztetnek arra, hogy az engedély kiállításához megkövetelt ellenértékek egyike az, hogy a tengeri szállítási tevékenységek irányításával és a hajók irányításával kapcsolatos stratégiai döntéshozatali központtal kell rendelkezniük az Unió területén. Így nemcsak a tengeri szállítás irányításához közvetlenül kapcsolódó munkahelyek, de közvetve a kapcsolódó tevékenységekkel összefüggő munkahelyek is profitálhatnának a szóban forgó adózási rendszerből.

| (40) | Felhívják azonban a figyelmet arra, hogy sem az 1997. évi, (13) sem a 2004. évi közösségi iránymutatások (14) nem állapítanak meg szigorú kapcsolatot a tengeri szállítás fenntartásához és fejlesztéséhez szükséges támogatások és a létrehozott munkahelyek szintje között. A 2004. évi közösségi iránymutatásokból egyébként szerintük „semmi nem mutat arra, hogy a tagállamok közötti versenyben a közös érdekkel ellentétes mértékű torzulások lennének” és hogy „a foganatosított intézkedések pozitívnak bizonyultak a kiváló minőségű munkahelyek megőrzése számára [...]” (3.1. pont). |
| --- | --- |

(40)

Felhívják azonban a figyelmet arra, hogy sem az 1997. évi, (13) sem a 2004. évi közösségi iránymutatások (14) nem állapítanak meg szigorú kapcsolatot a tengeri szállítás fenntartásához és fejlesztéséhez szükséges támogatások és a létrehozott munkahelyek szintje között. A 2004. évi közösségi iránymutatásokból egyébként szerintük „semmi nem mutat arra, hogy a tagállamok közötti versenyben a közös érdekkel ellentétes mértékű torzulások lennének” és hogy „a foganatosított intézkedések pozitívnak bizonyultak a kiváló minőségű munkahelyek megőrzése számára [...]” (3.1. pont).

| (41) | Végül, ami a jogos elvárás elvének az adott esetben való alkalmazását illeti, a francia hatóságok hivatkoznak a Franciaország által a „Bretagne Angleterre Irlande” („BAI” vagy „Brittany Ferries”) számára nyújtott állami támogatás végrehajtásáról szóló, 2001. május 8-i 2002/15/EK bizottsági határozatra, (15) amelyben a szóban forgó rendszer megvizsgálásra került. |
| --- | --- |

(41)

Végül, ami a jogos elvárás elvének az adott esetben való alkalmazását illeti, a francia hatóságok hivatkoznak a Franciaország által a „Bretagne Angleterre Irlande” („BAI” vagy „Brittany Ferries”) számára nyújtott állami támogatás végrehajtásáról szóló, 2001. május 8-i 2002/15/EK bizottsági határozatra, (15) amelyben a szóban forgó rendszer megvizsgálásra került.

| (42) | A francia hatóságok hivatkoznak továbbá a Bizottság 1998. március 17-i levelére (A/32232) is, amely a CGI 39 C. cikke második bekezdésének és 39 CA. cikkének bevezetéséről számol be. Úgy vélik, hogy ettől a levéltől, valamint a Bizottság által megvizsgált olyan különféle ügyektől függetlenül, (16) amelyekben említés történik a CGI 39. cikkéről, ezzel a rendszerrel kapcsolatban semmiféle eljárás alkalmazására nem került sor a hatálybalépésétől számított 6 évben. |
| --- | --- |

(42)

A francia hatóságok hivatkoznak továbbá a Bizottság 1998. március 17-i levelére (A/32232) is, amely a CGI 39 C. cikke második bekezdésének és 39 CA. cikkének bevezetéséről számol be. Úgy vélik, hogy ettől a levéltől, valamint a Bizottság által megvizsgált olyan különféle ügyektől függetlenül, (16) amelyekben említés történik a CGI 39. cikkéről, ezzel a rendszerrel kapcsolatban semmiféle eljárás alkalmazására nem került sor a hatálybalépésétől számított 6 évben.

| (43) | Ilyen körülmények között a Bizottság hallgatása jogos elvárást teremtett a CGI 39 CA. cikkének a közös piaccal való összeegyeztethetősége kapcsán, ami ellentétben állna bármiféle esetleges, az érintett vállalkozásokkal szembeni, visszatérítési követeléssel. |
| --- | --- |

(43)

Ilyen körülmények között a Bizottság hallgatása jogos elvárást teremtett a CGI 39 CA. cikkének a közös piaccal való összeegyeztethetősége kapcsán, ami ellentétben állna bármiféle esetleges, az érintett vállalkozásokkal szembeni, visszatérítési követeléssel.

V.   ÉRDEKELT HARMADIK FELEK MEGJEGYZÉSEI

| (44) | Tizenhat érdekelt fél juttatta el észrevételeit a Bizottsághoz, a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésével összhangban, a számukra biztosított határidőn belül. Ezeknek az érdekelt feleknek a jegyzéke a jelen határozat mellékletét képezi. |
| --- | --- |

(44)

Tizenhat érdekelt fél juttatta el észrevételeit a Bizottsághoz, a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésével összhangban, a számukra biztosított határidőn belül. Ezeknek az érdekelt feleknek a jegyzéke a jelen határozat mellékletét képezi.

| (45) | Először is, a szóban forgó támogatási rendszer minősítésének kérdését illetően, az érdekelt felek többsége ellenzi a Bizottság ezzel kapcsolatos álláspontját. |
| --- | --- |

(45)

Először is, a szóban forgó támogatási rendszer minősítésének kérdését illetően, az érdekelt felek többsége ellenzi a Bizottság ezzel kapcsolatos álláspontját.

| (46) | Így, különösen a Caisse Nationale des Caisses d’Epargne et de Prévoyance (CNCE), a Calyon Corporate and Investment Bank (a továbbiakban: „Calyon”) és a BNP Paribas (a továbbiakban: „BNP”) szerint a CGI 39 CA. cikkének rendelkezése nem valósít meg állami támogatást, hanem ellenőrzési rendszert teremt az általános rendnek bizonyos aktívák értékcsökkenési leírásaira való alkalmazása számára. A CGI 39 C. cikke második bekezdésének és 39 A. cikkének összekapcsolása szerintük a túlzott adóbevétel-kiesések elleni küzdelem célját követi, amint arról a 98-456 sz. törvény elfogadását megelőző parlamenti munka is tanúskodik (a parlament pénzügyi bizottságának 1998. március 25-i jelentése). |
| --- | --- |

(46)

Így, különösen a Caisse Nationale des Caisses d’Epargne et de Prévoyance (CNCE), a Calyon Corporate and Investment Bank (a továbbiakban: „Calyon”) és a BNP Paribas (a továbbiakban: „BNP”) szerint a CGI 39 CA. cikkének rendelkezése nem valósít meg állami támogatást, hanem ellenőrzési rendszert teremt az általános rendnek bizonyos aktívák értékcsökkenési leírásaira való alkalmazása számára. A CGI 39 C. cikke második bekezdésének és 39 A. cikkének összekapcsolása szerintük a túlzott adóbevétel-kiesések elleni küzdelem célját követi, amint arról a 98-456 sz. törvény elfogadását megelőző parlamenti munka is tanúskodik (a parlament pénzügyi bizottságának 1998. március 25-i jelentése).

| (47) | A Société Générale (SG), a BNP és a Brittany Ferries a maguk részéről azt hozzák fel, hogy a CGI 39 CA. cikke nem teremt az általános rendtől eltérő adózási kört, hanem az általános szabályokhoz való visszatérést jelenti az értékcsökkentés tárgyában. Ennek során szerintük általános jellegű rendszerről lenne szó. A SG szerint a CGI 39 CA. cikkének alkalmazásában keletkező adókülönbözetet az értékcsökkenési leírásokra vonatkozó általános szabályokkal, nem pedig a CGI 39 C. cikkének második bekezdésében foglalt mentességi korlátozás rendszerével kell összehasonlítani. A szóban forgó rendszer egyébként nyitva áll minden, francia területen működő gazdasági szereplő előtt, a CGI 39 CA. cikke pedig egyébként sem nevez meg konkrét javakat vagy gazdasági ágazatokat. Az ennek a cikknek az alkalmazásából származó előnyök megadása így szerintük nem korlátozódik sem a francia tengeri kereskedelmi flottára, sem a francia bankintézményekre. |
| --- | --- |

(47)

A Société Générale (SG), a BNP és a Brittany Ferries a maguk részéről azt hozzák fel, hogy a CGI 39 CA. cikke nem teremt az általános rendtől eltérő adózási kört, hanem az általános szabályokhoz való visszatérést jelenti az értékcsökkentés tárgyában. Ennek során szerintük általános jellegű rendszerről lenne szó. A SG szerint a CGI 39 CA. cikkének alkalmazásában keletkező adókülönbözetet az értékcsökkenési leírásokra vonatkozó általános szabályokkal, nem pedig a CGI 39 C. cikkének második bekezdésében foglalt mentességi korlátozás rendszerével kell összehasonlítani. A szóban forgó rendszer egyébként nyitva áll minden, francia területen működő gazdasági szereplő előtt, a CGI 39 CA. cikke pedig egyébként sem nevez meg konkrét javakat vagy gazdasági ágazatokat. Az ennek a cikknek az alkalmazásából származó előnyök megadása így szerintük nem korlátozódik sem a francia tengeri kereskedelmi flottára, sem a francia bankintézményekre.

| (48) | Egyébként a GIE tagjainak személye nem jelentené az engedély megadásának feltételét és a szóban forgó rendszer nem tartalmazna semmiféle korlátozást a GIE tagjaival, a finanszírozási kapacitás biztosítóival kapcsolatban. Az érdekelt felek szerint ésszerűen nem tételezhető fel, hogy a CGI 39 C. és 39 CA. cikkeinek összekapcsolása a GIE tagjai számára szelektív adóelőnyt biztosítana. |
| --- | --- |

(48)

Egyébként a GIE tagjainak személye nem jelentené az engedély megadásának feltételét és a szóban forgó rendszer nem tartalmazna semmiféle korlátozást a GIE tagjaival, a finanszírozási kapacitás biztosítóival kapcsolatban. Az érdekelt felek szerint ésszerűen nem tételezhető fel, hogy a CGI 39 C. és 39 CA. cikkeinek összekapcsolása a GIE tagjai számára szelektív adóelőnyt biztosítana.

| (49) | Ezenkívül a CGI 39 CA. cikkében előírt engedélyt nem mérlegelés alapján adnák ki. Ellenkezőleg, a Gaz de France és a BNP szerint a miniszteri engedély megadására objektív és megkülönböztetés-mentes feltételek érvényesülnek. A BNP e tekintetben emlékeztet arra, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint (17) a Bizottságra hárul a gazdasági szereplők mérlegelésen alapuló kezelésének bizonyítása az egyes intézkedések keretében. Valójában az igazgatás számára biztosított mérlegelési jogkör megléte a szelektív jelleg megállapításához csak akkor vezethet, ha egyedi intézkedésről, nem pedig az ennek az intézkedésnek az alapját képező általános rendszerről van szó. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az adóigazgatás nem szabhat olyan feltételeket, amelyeket a törvény nem ír elő. Az adott esetben tehát a törvény szerintük kifejezetten előírja, melyek a „jelentős gazdasági és társadalmi érdek” fennállásának értékelésére felhasználandó kritériumok. A BNP, a CNCE és a Calyon ezzel kapcsolatban az Alkotmányügyi Tanács (Conseil Constitutionnel) határozatára hivatkozik, (18) amelyet a francia hatóságok kértek. Mindenesetre minden, az engedély elutasítására vonatkozó határozat ellen fellebbezni lehet, hatásköri túllépés miatt, közigazgatási bíróhoz, aki az elutasításhoz fűzött indoklás alapján fog dönteni. |
| --- | --- |

(49)

Ezenkívül a CGI 39 CA. cikkében előírt engedélyt nem mérlegelés alapján adnák ki. Ellenkezőleg, a Gaz de France és a BNP szerint a miniszteri engedély megadására objektív és megkülönböztetés-mentes feltételek érvényesülnek. A BNP e tekintetben emlékeztet arra, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint (17) a Bizottságra hárul a gazdasági szereplők mérlegelésen alapuló kezelésének bizonyítása az egyes intézkedések keretében. Valójában az igazgatás számára biztosított mérlegelési jogkör megléte a szelektív jelleg megállapításához csak akkor vezethet, ha egyedi intézkedésről, nem pedig az ennek az intézkedésnek az alapját képező általános rendszerről van szó. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az adóigazgatás nem szabhat olyan feltételeket, amelyeket a törvény nem ír elő. Az adott esetben tehát a törvény szerintük kifejezetten előírja, melyek a „jelentős gazdasági és társadalmi érdek” fennállásának értékelésére felhasználandó kritériumok. A BNP, a CNCE és a Calyon ezzel kapcsolatban az Alkotmányügyi Tanács (Conseil Constitutionnel) határozatára hivatkozik, (18) amelyet a francia hatóságok kértek. Mindenesetre minden, az engedély elutasítására vonatkozó határozat ellen fellebbezni lehet, hatásköri túllépés miatt, közigazgatási bíróhoz, aki az elutasításhoz fűzött indoklás alapján fog dönteni.

| (50) | Különösen a Calyon és a BNP véli úgy, hogy a szóban forgó rendszer szelektivitása nem a CGI 39 CA. cikkének tartalmából, hanem a piaci gyakorlatból és a szállítóeszközök sajátosságaiból (bizonyos értékelési és a hosszú távú likviditásra vonatkozó garanciákból) származik. Valójában szerintük a szállítóeszközök mutatnak olyan sajátosságokat, amelyek a hosszú távú finanszírozást lehetővé teszik. Egyébként, még azt feltételezve is, hogy a CGI 39 CA. cikke nem követel meg előzetes engedélyt a költségvetési ügyekért felelős minisztertől, ennek a rendelkezésnek a kedvezményezettjei a mostaniakkal azonosak lennének. |
| --- | --- |

(50)

Különösen a Calyon és a BNP véli úgy, hogy a szóban forgó rendszer szelektivitása nem a CGI 39 CA. cikkének tartalmából, hanem a piaci gyakorlatból és a szállítóeszközök sajátosságaiból (bizonyos értékelési és a hosszú távú likviditásra vonatkozó garanciákból) származik. Valójában szerintük a szállítóeszközök mutatnak olyan sajátosságokat, amelyek a hosszú távú finanszírozást lehetővé teszik. Egyébként, még azt feltételezve is, hogy a CGI 39 CA. cikke nem követel meg előzetes engedélyt a költségvetési ügyekért felelős minisztertől, ennek a rendelkezésnek a kedvezményezettjei a mostaniakkal azonosak lennének.

| (51) | Ezen kívül, a BNP szerint, a CGI 39 CA. cikkében foglalt rendelkezés alkalmazási feltételeit a francia fiskális rendszer jellege és szerkezete indokolja, mivel bizonyos tevékenységi ágazatokban jelentős beruházásokra van szükség. |
| --- | --- |

(51)

Ezen kívül, a BNP szerint, a CGI 39 CA. cikkében foglalt rendelkezés alkalmazási feltételeit a francia fiskális rendszer jellege és szerkezete indokolja, mivel bizonyos tevékenységi ágazatokban jelentős beruházásokra van szükség.

| (52) | A CNCE is megerősíti, hogy az általános érvényű rendelkezések végrehajtásával a CGI 39 CA. cikkének alkalmazásából következő pénzügyi előnyökhöz hasonló előnyökre lehet szert tenni. Valójában a CGI 39 CA. cikkének sajátosságai az adózási következmények számszerűsége szempontjából szerintük nem teremtenének valódi differenciálódást az értékcsökkenési leírásokra vonatkozó általános rendhez képest. A CNCE szerint ilyen sajátosságokat képez egyrészt a degresszív értékcsökkenési leírás egy százalékpontos emelése, másrészt pedig az elidegenítés nyereségére adott adómentesség kihasználásának lehetősége. A BNP mindenesetre elismeri, hogy az állam a 39 CA. cikk alkalmazásának költségvetési terhét a CGI 39 C. cikkének második bekezdését alapul véve számítja ki. |
| --- | --- |

(52)

A CNCE is megerősíti, hogy az általános érvényű rendelkezések végrehajtásával a CGI 39 CA. cikkének alkalmazásából következő pénzügyi előnyökhöz hasonló előnyökre lehet szert tenni. Valójában a CGI 39 CA. cikkének sajátosságai az adózási következmények számszerűsége szempontjából szerintük nem teremtenének valódi differenciálódást az értékcsökkenési leírásokra vonatkozó általános rendhez képest. A CNCE szerint ilyen sajátosságokat képez egyrészt a degresszív értékcsökkenési leírás egy százalékpontos emelése, másrészt pedig az elidegenítés nyereségére adott adómentesség kihasználásának lehetősége. A BNP mindenesetre elismeri, hogy az állam a 39 CA. cikk alkalmazásának költségvetési terhét a CGI 39 C. cikkének második bekezdését alapul véve számítja ki.

| (53) | Ami az értékcsökkenési leírás egy százalékpontos emelését illeti, az előnyt ellensúlyozza az a tény, hogy a CGI 39 CA. cikkének alkalmazásában az elszenvedett veszteségek a GIE egyes tagjainak tevékenysége szerinti, az általános szabályok szerinti társaságok adóalapot képező nyereségeinek mindössze egynegyedét kitevő mértékig vonhatók le. Egyébként ennek az adózási előnynek az lenne a célja, hogy az engedély megadásához kiszabott kötelezettségeket vagy sajátos korlátozásokat ellensúlyozza. A BNP e tekintetben hozzáteszi, hogy a GIE számára az értékcsökkenési leírás egy százalékpontos emeléséből származó előny feltételhez kötött, és viszonylag szerény mértékű. Semmiképpen sem vezethet valamiféle versenybeli előnyhöz. Az Air France jelzi ezzel összefüggésben, hogy a szóban forgó rendszer alkalmazásával megvalósuló finanszírozás, a közvetlen hitelfelvétellel megvalósuló finanszírozáshoz képest, a légi jármű árának 6 és 10 %-a közötti mértékű megtakarítást eredményez. Azt is megerősítik, hogy a bérlő által realizált megtakarítás teljes mértékben hasonló ahhoz a pénzügyi nyereséghez, amely más adózási felállásokból származhatna. |
| --- | --- |

(53)

Ami az értékcsökkenési leírás egy százalékpontos emelését illeti, az előnyt ellensúlyozza az a tény, hogy a CGI 39 CA. cikkének alkalmazásában az elszenvedett veszteségek a GIE egyes tagjainak tevékenysége szerinti, az általános szabályok szerinti társaságok adóalapot képező nyereségeinek mindössze egynegyedét kitevő mértékig vonhatók le. Egyébként ennek az adózási előnynek az lenne a célja, hogy az engedély megadásához kiszabott kötelezettségeket vagy sajátos korlátozásokat ellensúlyozza. A BNP e tekintetben hozzáteszi, hogy a GIE számára az értékcsökkenési leírás egy százalékpontos emeléséből származó előny feltételhez kötött, és viszonylag szerény mértékű. Semmiképpen sem vezethet valamiféle versenybeli előnyhöz. Az Air France jelzi ezzel összefüggésben, hogy a szóban forgó rendszer alkalmazásával megvalósuló finanszírozás, a közvetlen hitelfelvétellel megvalósuló finanszírozáshoz képest, a légi jármű árának 6 és 10 %-a közötti mértékű megtakarítást eredményez. Azt is megerősítik, hogy a bérlő által realizált megtakarítás teljes mértékben hasonló ahhoz a pénzügyi nyereséghez, amely más adózási felállásokból származhatna.

| (54) | Ami az elidegenítésből származó nyereség adómentességét illeti, a CNCE megjegyzi, hogy ennek a lehetőségnek a kérelmezése a francia adózási rendszer szerkezetéből adódik, és következésképpen állami támogatásnak nem minősíthető. Szerintük gazdasági ésszerűsége azt szükségessé teszi, illetve az a rendszer hatékonyságába beleillik. Az elidegenítésből származó nyereség adómentességét valójában a CGI 39 CA. cikkében foglalt rendelkezés első részéből következő pénzgazdálkodási előny fenntartásának szükségessége indokolja. A Calyon szerint a hajók sajátos esetében az adómentesség lehetővé teszi, hogy a hajótulajdonos olyan helyzetbe kerüljön, mintha akkor lenne, ha a hajót közvetlenül vásárolná meg tőle és elegendő pénzügyi kapacitása lenne ahhoz, hogy az értékcsökkenési leírásokat az adózási szabályok szerint vonja le. A BNP szerint a nyereség adómentességének az a rendeltetése, hogy ne kérdőjeleződjön meg a fizetendő különbözethez kapcsolódó előny, amikor a használó halasztott vételi opcióját igénybe veszi. Az SG a maga részéről jelzi, hogy az elidegenítésből származó nyereség adómentessége mindössze ellentételezése a szóban forgó adórendelkezéshez kapcsolt sajátos kötelezettségvállalásoknak, amilyen például a bérbeadó részjegyeinek elidegenítésére vonatkozó tilalom, azt az esetet kivéve, amikor ezt a használó kifejezetten kéri. A használó megnövekedett üzemeltetési terhei tehát ellensúlyozzák ezt az adómentességet. |
| --- | --- |

(54)

Ami az elidegenítésből származó nyereség adómentességét illeti, a CNCE megjegyzi, hogy ennek a lehetőségnek a kérelmezése a francia adózási rendszer szerkezetéből adódik, és következésképpen állami támogatásnak nem minősíthető. Szerintük gazdasági ésszerűsége azt szükségessé teszi, illetve az a rendszer hatékonyságába beleillik. Az elidegenítésből származó nyereség adómentességét valójában a CGI 39 CA. cikkében foglalt rendelkezés első részéből következő pénzgazdálkodási előny fenntartásának szükségessége indokolja. A Calyon szerint a hajók sajátos esetében az adómentesség lehetővé teszi, hogy a hajótulajdonos olyan helyzetbe kerüljön, mintha akkor lenne, ha a hajót közvetlenül vásárolná meg tőle és elegendő pénzügyi kapacitása lenne ahhoz, hogy az értékcsökkenési leírásokat az adózási szabályok szerint vonja le. A BNP szerint a nyereség adómentességének az a rendeltetése, hogy ne kérdőjeleződjön meg a fizetendő különbözethez kapcsolódó előny, amikor a használó halasztott vételi opcióját igénybe veszi. Az SG a maga részéről jelzi, hogy az elidegenítésből származó nyereség adómentessége mindössze ellentételezése a szóban forgó adórendelkezéshez kapcsolt sajátos kötelezettségvállalásoknak, amilyen például a bérbeadó részjegyeinek elidegenítésére vonatkozó tilalom, azt az esetet kivéve, amikor ezt a használó kifejezetten kéri. A használó megnövekedett üzemeltetési terhei tehát ellensúlyozzák ezt az adómentességet.

| (55) | A Brittany Ferries szerint a nyereség adómentessége, amelyet a CGI 39 CA. cikke ír elő, egyébként nem kedvezőbb annál, ami a 2007. évtől alkalmazandó általános rend szerinti rendelkezésekből következne (a költségek és terhek 5 %-os részarányának feltételezése mellett). |
| --- | --- |

(55)

A Brittany Ferries szerint a nyereség adómentessége, amelyet a CGI 39 CA. cikke ír elő, egyébként nem kedvezőbb annál, ami a 2007. évtől alkalmazandó általános rend szerinti rendelkezésekből következne (a költségek és terhek 5 %-os részarányának feltételezése mellett).

| (56) | Az Air France kiemeli, hogy az ebből az adórendelkezésből származó megtakarítások hasonlóak a világszerte fennálló adózási megoldásokat tartalmazó más finanszírozási módszerekkel realizáltakhoz. Egyébként szerintük a CGI 39 CA. cikkének alkalmazásával finanszírozott ügyletek ellenszolgáltatásai olyan jellegűek, hogy a rendelkezés előnyeit viszonylagossá teszik. Az Air France egyébként jelzi, hogy bizonyos esetekben a GIE szerződésben átháríthatja a bérlőre az adókockázatokat és a kapcsolódó költségeket, aminek az a következménye, hogy a használók által realizálható megtakarítás érezhetően csökken. |
| --- | --- |

(56)

Az Air France kiemeli, hogy az ebből az adórendelkezésből származó megtakarítások hasonlóak a világszerte fennálló adózási megoldásokat tartalmazó más finanszírozási módszerekkel realizáltakhoz. Egyébként szerintük a CGI 39 CA. cikkének alkalmazásával finanszírozott ügyletek ellenszolgáltatásai olyan jellegűek, hogy a rendelkezés előnyeit viszonylagossá teszik. Az Air France egyébként jelzi, hogy bizonyos esetekben a GIE szerződésben átháríthatja a bérlőre az adókockázatokat és a kapcsolódó költségeket, aminek az a következménye, hogy a használók által realizálható megtakarítás érezhetően csökken.

| (57) | Végül több érdekelt fél, köztük a Compagnie Méridionale de navigation, megerősíti, hogy a szóban forgó rendszer a hajótulajdonosok számára számos kötelezettséget vezet be, amelyek szintén az állam által, az engedély megadása céljából megkövetelt ellenszolgáltatást jelentenek. Így az ebből az adózási rendszerből származó előnyök ellensúlyozzák a francia zászló alatt bejegyzett hajók működtetésének többletköltségét, amely alapvetően annak tudható be, hogy a francia személyzet költsége az egyik legmagasabb Európában. A Fouquet Sacop ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy ez a rendszer vette rá arra, hogy a francia zászló alatti hajózás gyorsított fejlesztése mellett döntsön, mivel a szóban forgó adózási rendszer ellensúlyozza az ehhez a zászlóhoz kötődő kötelezettségeket és többletköltségeket. A CMA CGM, a Broström Tankers, a Pétro Marine és a Louis Dreyfus Armateurs a maguk részéről azt emelik ki, hogy a jelzett rendszer előnye nélkül nem lettek volna képesek francia zászló alatti beruházásaikat megvalósítani, és ezáltal a közösségi flotta fejlesztésében részt venni. A Bourbon Maritime a maga részéről jelzi, hogy a CGI 39 CA. cikkének rendelkezése lehetővé teszi, hogy a tengeri szállítással közvetlenül, illetve a kapcsolódó területekkel összefüggésben álló, kiváló minőségű munkahelyeket tarthassanak meg és hogy hatékonyan hozzájárulhassanak a környezet biztonságának és védelmének javításához. |
| --- | --- |

(57)

Végül több érdekelt fél, köztük a Compagnie Méridionale de navigation, megerősíti, hogy a szóban forgó rendszer a hajótulajdonosok számára számos kötelezettséget vezet be, amelyek szintén az állam által, az engedély megadása céljából megkövetelt ellenszolgáltatást jelentenek. Így az ebből az adózási rendszerből származó előnyök ellensúlyozzák a francia zászló alatt bejegyzett hajók működtetésének többletköltségét, amely alapvetően annak tudható be, hogy a francia személyzet költsége az egyik legmagasabb Európában. A Fouquet Sacop ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy ez a rendszer vette rá arra, hogy a francia zászló alatti hajózás gyorsított fejlesztése mellett döntsön, mivel a szóban forgó adózási rendszer ellensúlyozza az ehhez a zászlóhoz kötődő kötelezettségeket és többletköltségeket. A CMA CGM, a Broström Tankers, a Pétro Marine és a Louis Dreyfus Armateurs a maguk részéről azt emelik ki, hogy a jelzett rendszer előnye nélkül nem lettek volna képesek francia zászló alatti beruházásaikat megvalósítani, és ezáltal a közösségi flotta fejlesztésében részt venni. A Bourbon Maritime a maga részéről jelzi, hogy a CGI 39 CA. cikkének rendelkezése lehetővé teszi, hogy a tengeri szállítással közvetlenül, illetve a kapcsolódó területekkel összefüggésben álló, kiváló minőségű munkahelyeket tarthassanak meg és hogy hatékonyan hozzájárulhassanak a környezet biztonságának és védelmének javításához.

| (58) | Másodszor, ami a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt, a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatással kapcsolatos feltételt illeti, több érdekelt fél jelzi, hogy a GIE-k tagjai és az érintett javak használói külföldi üzemeltetők és azok franciaországi leányvállalatai is lehetnek. Egyébként szerintük a szóban forgó rendszer nem kedvezőbb, mint azok, amelyek más tagállamokban léteznek. A SG e tekintetben hozzáteszi, hogy az engedélyek által érintett ügyfelei között kisebbségben vannak a franciák. |
| --- | --- |

(58)

Másodszor, ami a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt, a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatással kapcsolatos feltételt illeti, több érdekelt fél jelzi, hogy a GIE-k tagjai és az érintett javak használói külföldi üzemeltetők és azok franciaországi leányvállalatai is lehetnek. Egyébként szerintük a szóban forgó rendszer nem kedvezőbb, mint azok, amelyek más tagállamokban léteznek. A SG e tekintetben hozzáteszi, hogy az engedélyek által érintett ügyfelei között kisebbségben vannak a franciák.

| (59) | Harmadszor, ami a szóban forgó rendszernek a közös piaccal való összeegyeztethetőségét illeti, a CNCE jelzi, hogy a tengeri szállítás üzemeltetőinek kiadott engedélyek beleillenek az 1997. és 2004. évi közösségi iránymutatások szellemébe. (19) A szóban forgó intézkedés ily módon szerintük összeegyeztethető a közös piaccal, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében, a jelzett közösségi iránymutatásokban megfogalmazott elvek figyelembevételével. |
| --- | --- |

(59)

Harmadszor, ami a szóban forgó rendszernek a közös piaccal való összeegyeztethetőségét illeti, a CNCE jelzi, hogy a tengeri szállítás üzemeltetőinek kiadott engedélyek beleillenek az 1997. és 2004. évi közösségi iránymutatások szellemébe. (19) A szóban forgó intézkedés ily módon szerintük összeegyeztethető a közös piaccal, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében, a jelzett közösségi iránymutatásokban megfogalmazott elvek figyelembevételével.

| (60) | A Brittany Ferries megerősíti, hogy a CGI 39 CA. cikkében foglalt rendszer, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint a közös piaccal összeegyeztethető, mivel ez a rendelkezés csupán „a piac hiányosságait” kívánja kiküszöbölni a nehézgépekbe történő beruházások finanszírozása terén. Az érdekelt felek többsége hangsúlyozza egyébként, hogy a többi tagállam ennek következtében hasonló rendelkezések kialakításával reagált. |
| --- | --- |

(60)

A Brittany Ferries megerősíti, hogy a CGI 39 CA. cikkében foglalt rendszer, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint a közös piaccal összeegyeztethető, mivel ez a rendelkezés csupán „a piac hiányosságait” kívánja kiküszöbölni a nehézgépekbe történő beruházások finanszírozása terén. Az érdekelt felek többsége hangsúlyozza egyébként, hogy a többi tagállam ennek következtében hasonló rendelkezések kialakításával reagált.

| (61) | Negyedszer, ami a jogos elvárás elvének az adott esetre történő alkalmazását illeti, az érdekelt felek többsége – a rendszer kedvezményezettjei – megerősítik, hogy mindig meg voltak győződve arról, hogy a szóban forgó intézkedés nem állami támogatás a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti értelemben. A fent említett elvnek az adott esetben való alkalmazása tehát szerintük bármiféle visszatérítésnek ellentmond. |
| --- | --- |

(61)

Negyedszer, ami a jogos elvárás elvének az adott esetre történő alkalmazását illeti, az érdekelt felek többsége – a rendszer kedvezményezettjei – megerősítik, hogy mindig meg voltak győződve arról, hogy a szóban forgó intézkedés nem állami támogatás a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti értelemben. A fent említett elvnek az adott esetben való alkalmazása tehát szerintük bármiféle visszatérítésnek ellentmond.

| (62) | E tekintetben az SG jelzi, hogy a szóban forgó rendszert megelőző rendszer szerint a személyegyesítő társaságok által az értékcsökkenés miatt elszenvedett veszteségeket teljes egészében be lehetett számítani az ezen társaságok tulajdonostársainak adóügyi eredményeibe. Holott a Bizottság soha nem vélekedett úgy, hogy ez az általános érvényű rendszer állami támogatást valósíthatna meg. |
| --- | --- |

(62)

E tekintetben az SG jelzi, hogy a szóban forgó rendszert megelőző rendszer szerint a személyegyesítő társaságok által az értékcsökkenés miatt elszenvedett veszteségeket teljes egészében be lehetett számítani az ezen társaságok tulajdonostársainak adóügyi eredményeibe. Holott a Bizottság soha nem vélekedett úgy, hogy ez az általános érvényű rendszer állami támogatást valósíthatna meg.

| (63) | Azt is megerősítették, hogy a Bizottság hat éven keresztül nem avatkozott be. A Calyon szerint a Bizottság a jelek szerint több, a CGI 39 CA. cikkének alkalmazásával megvalósuló eszközfinanszírozási ügyletről szerzett tudomást, anélkül, hogy valaha felvetette volna a Szerződés 87. cikke tekintetében fennálló érvényességük kérdését. (20) A CNCE e tekintetben megerősíti, hogy rendkívül hosszú az az időszak, amely attól az időponttól fogva, amikor a Bizottság a támogatásról tudomást szerzett, a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáig eltelt, és a Calyon ezt az időtartamot elfogadhatatlannak tartja. A Bizottság egyébként egyszer már kivételesen a támogatás visszatérítésével szembehelyezkedő kedvezményezett jogos elvárásának fennállását úgy állapította meg, hogy az intézkedésről történő tudomásszerzése és a végleges határozatának elfogadása között mintegy három év telt el. (21) |
| --- | --- |

(63)

Azt is megerősítették, hogy a Bizottság hat éven keresztül nem avatkozott be. A Calyon szerint a Bizottság a jelek szerint több, a CGI 39 CA. cikkének alkalmazásával megvalósuló eszközfinanszírozási ügyletről szerzett tudomást, anélkül, hogy valaha felvetette volna a Szerződés 87. cikke tekintetében fennálló érvényességük kérdését. (20) A CNCE e tekintetben megerősíti, hogy rendkívül hosszú az az időszak, amely attól az időponttól fogva, amikor a Bizottság a támogatásról tudomást szerzett, a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáig eltelt, és a Calyon ezt az időtartamot elfogadhatatlannak tartja. A Bizottság egyébként egyszer már kivételesen a támogatás visszatérítésével szembehelyezkedő kedvezményezett jogos elvárásának fennállását úgy állapította meg, hogy az intézkedésről történő tudomásszerzése és a végleges határozatának elfogadása között mintegy három év telt el. (21)

| (64) | Egyes érdekelt felek kiemelték azt is, hogy a Bizottság korábban jóváhagyta a hajórészesedések rendszerét – egy olyan rendszert, amely adózási szempontból kedvezőbb, mint a szóban forgó rendszer az adott esetben – és hogy ez a körülmény alapozta meg a szóban forgó rendszer jogszerűségével kapcsolatos jogos elvárásukat. A CNCE szerint egyébként a kedvezményezettek jogos elvárásának kialakulásához nem feltétel, hogy a Bizottság egy ugyanilyen rendszerről nyilatkozzon. Ilyen elvárást egy csupán hasonló rendszer elfogadása is kialakíthat. Ily módon, 2001. május 8-i határozatában, (22) a Bizottság szerintük egy hasonló rendszert fogadott el. A CNCE és az SG egyaránt különféle, hasonló, a Bizottság által jóváhagyott rendszerekre, (23) valamint a Bíróság RSV kontra Bizottság ítéletére hivatkoznak. (24) |
| --- | --- |

(64)

Egyes érdekelt felek kiemelték azt is, hogy a Bizottság korábban jóváhagyta a hajórészesedések rendszerét – egy olyan rendszert, amely adózási szempontból kedvezőbb, mint a szóban forgó rendszer az adott esetben – és hogy ez a körülmény alapozta meg a szóban forgó rendszer jogszerűségével kapcsolatos jogos elvárásukat. A CNCE szerint egyébként a kedvezményezettek jogos elvárásának kialakulásához nem feltétel, hogy a Bizottság egy ugyanilyen rendszerről nyilatkozzon. Ilyen elvárást egy csupán hasonló rendszer elfogadása is kialakíthat. Ily módon, 2001. május 8-i határozatában, (22) a Bizottság szerintük egy hasonló rendszert fogadott el. A CNCE és az SG egyaránt különféle, hasonló, a Bizottság által jóváhagyott rendszerekre, (23) valamint a Bíróság RSV kontra Bizottság ítéletére hivatkoznak. (24)

| (65) | Konkrétabban a Brittany Ferries úgy véli, hogy a Bizottság 2001. május 8-i határozata (25) a vezetőjükben jogos elvárást keltett, miszerint a szóban forgó rendszer nem tartalmaz állami támogatást. |
| --- | --- |

(65)

Konkrétabban a Brittany Ferries úgy véli, hogy a Bizottság 2001. május 8-i határozata (25) a vezetőjükben jogos elvárást keltett, miszerint a szóban forgó rendszer nem tartalmaz állami támogatást.

| (66) | A CNCE is hangsúlyozza, hogy Franciaország a 98-546 sz. törvényt körülbelül három hónappal azután fogadta el, hogy arról a Bizottságot, a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerint értesítette volna. Mivel a Bizottság az ezt az értesítést követő két hónapban nem válaszolt, a szóban forgó intézkedés a Lorenz-féle ítélkezési gyakorlat értelmében szerintük meglévő támogatások rendszerébe tartozik. (26) |
| --- | --- |

(66)

A CNCE is hangsúlyozza, hogy Franciaország a 98-546 sz. törvényt körülbelül három hónappal azután fogadta el, hogy arról a Bizottságot, a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerint értesítette volna. Mivel a Bizottság az ezt az értesítést követő két hónapban nem válaszolt, a szóban forgó intézkedés a Lorenz-féle ítélkezési gyakorlat értelmében szerintük meglévő támogatások rendszerébe tartozik. (26)

| (67) | Ezenkívül az érdekelt felek közül ketten nyújtottak be észrevételeket a Bizottsághoz úgy, hogy kérték, személyazonosságukat a hivatalos vizsgálati eljárás során ne tárják fel. |
| --- | --- |

(67)

Ezenkívül az érdekelt felek közül ketten nyújtottak be észrevételeket a Bizottsághoz úgy, hogy kérték, személyazonosságukat a hivatalos vizsgálati eljárás során ne tárják fel.

| (68) | Ezek közül az egyik fél, a Bizottsághoz az előírt határidőn belül eljuttatott észrevételeiben megerősíti, hogy a szóban forgó rendszer jogellenes. Kéri a Bizottságot, hogy a jelenlegi igazgatási eljárás hatókörét terjessze ki a hajórészesedések rendszerére is. Ez a fél, ugyanúgy, mint a Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában, úgy véli, hogy a szóban forgó rendszer egyrészt szelektív, mivel a francia hajótulajdonosokat favorizálja, másrészt kihatással van a tagállamok közötti kereskedelemre, méghozzá a La Manche-csatorna piacára. E tekintetben kiemeli, hogy a szóban forgó rendszer adott esetben a hajórészesedések rendszerét váltotta fel. Bevezetésére a francia tengeri szállítás igényeinek kielégítése miatt került sor, amint az kiderül a pénzügyi bizottság (Commission des Finances) 1998. március 25-i jelentéséből. |
| --- | --- |

(68)

Ezek közül az egyik fél, a Bizottsághoz az előírt határidőn belül eljuttatott észrevételeiben megerősíti, hogy a szóban forgó rendszer jogellenes. Kéri a Bizottságot, hogy a jelenlegi igazgatási eljárás hatókörét terjessze ki a hajórészesedések rendszerére is. Ez a fél, ugyanúgy, mint a Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában, úgy véli, hogy a szóban forgó rendszer egyrészt szelektív, mivel a francia hajótulajdonosokat favorizálja, másrészt kihatással van a tagállamok közötti kereskedelemre, méghozzá a La Manche-csatorna piacára. E tekintetben kiemeli, hogy a szóban forgó rendszer adott esetben a hajórészesedések rendszerét váltotta fel. Bevezetésére a francia tengeri szállítás igényeinek kielégítése miatt került sor, amint az kiderül a pénzügyi bizottság (Commission des Finances) 1998. március 25-i jelentéséből.

| (69) | Egyébként azzal, hogy a francia üzemeltetőket favorizálja, a szóban forgó adórendelkezés hozzájárul a La Manche piacán a kapacitásfelesleg növekedéséhez, mivel lehetővé teszi, hogy az ágazat szereplői új hajókat szerezzenek be anélkül, hogy a pénzügyi eszközökkel rendelkeznének. Szerintük egyébként a versenytorzulást, amelyet ennek a rendszernek az alkalmazása eredményez, az jelzi, hogy a hajók beszerzése a Seafrance és a Brittany Ferries részéről ennek az adózási mechanizmusnak az igénybevételével történik. Ezeknél a társaságoknál a kapacitás jelentősen megnőtt az új hajók beszerzése nyomán. |
| --- | --- |

(69)

Egyébként azzal, hogy a francia üzemeltetőket favorizálja, a szóban forgó adórendelkezés hozzájárul a La Manche piacán a kapacitásfelesleg növekedéséhez, mivel lehetővé teszi, hogy az ágazat szereplői új hajókat szerezzenek be anélkül, hogy a pénzügyi eszközökkel rendelkeznének. Szerintük egyébként a versenytorzulást, amelyet ennek a rendszernek az alkalmazása eredményez, az jelzi, hogy a hajók beszerzése a Seafrance és a Brittany Ferries részéről ennek az adózási mechanizmusnak az igénybevételével történik. Ezeknél a társaságoknál a kapacitás jelentősen megnőtt az új hajók beszerzése nyomán.

| (70) | A második érdekelt fél, amelyiknek személyazonossága nem tárható fel, észrevételeinek keretében a francia üzemeltetők által élvezett kedvezményes versenyhelyzetre utal, amelyek között az első helyen áll a Brittany Ferries, mivel hajóikat a szóban forgó rendszer révén finanszírozzák. E tekintetben utal arra, hogy a Brittany Ferries a La Manche-csatorna vonalait és a Franciaország-Írország vonalat annak ellenére fenntartja, hogy ezeken a vonalakon annyira kedvezőtlenek a versenyfeltételek, hogy a P&O a piacról ki is kellett vonulnia. |
| --- | --- |

(70)

A második érdekelt fél, amelyiknek személyazonossága nem tárható fel, észrevételeinek keretében a francia üzemeltetők által élvezett kedvezményes versenyhelyzetre utal, amelyek között az első helyen áll a Brittany Ferries, mivel hajóikat a szóban forgó rendszer révén finanszírozzák. E tekintetben utal arra, hogy a Brittany Ferries a La Manche-csatorna vonalait és a Franciaország-Írország vonalat annak ellenére fenntartja, hogy ezeken a vonalakon annyira kedvezőtlenek a versenyfeltételek, hogy a P&O a piacról ki is kellett vonulnia.

VI.   A FRANCIA HATÓSÁGOK MEGJEGYZÉSEI AZ ÉRDEKELT HARMADIK FELEK MEGJEGYZÉSEIRE

| (71) | A francia hatóságok szerint az érdekelt harmadik felek többségének megjegyzései az ő álláspontjukat erősítik meg a szóban forgó rendszer értékelését illetően, különös tekintettel a következőkre:






  — | a CGI 39 CA. cikke általános érvényű intézkedés, amelyet különösen, de nem kizárólagosan a kereskedelmi hajók finanszírozására alkalmaznak; |
| --- | --- | --- |

(71)

A francia hatóságok szerint az érdekelt harmadik felek többségének megjegyzései az ő álláspontjukat erősítik meg a szóban forgó rendszer értékelését illetően, különös tekintettel a következőkre:

—

a CGI 39 CA. cikke általános érvényű intézkedés, amelyet különösen, de nem kizárólagosan a kereskedelmi hajók finanszírozására alkalmaznak;

| — | a szóban forgó rendszer hasonló eredményeket hoz, mint akár a belső jog intézkedései, akár a más tagállamokban létező rendelkezések; |
| --- | --- |

—

a szóban forgó rendszer hasonló eredményeket hoz, mint akár a belső jog intézkedései, akár a más tagállamokban létező rendelkezések;

| — | az engedély nem mutat mérlegelési jelleget és annak kiadása objektív kritériumok teljesítésétől függ; |
| --- | --- |

—

az engedély nem mutat mérlegelési jelleget és annak kiadása objektív kritériumok teljesítésétől függ;

| — | a szóban forgó adózási rendszer fontos érdeket képvisel a közösségi gazdaság számára, különösen a lokalizáció és a munkahelyek fennmaradása szempontjából; |
| --- | --- |

—

a szóban forgó adózási rendszer fontos érdeket képvisel a közösségi gazdaság számára, különösen a lokalizáció és a munkahelyek fennmaradása szempontjából;

| — | végül, az érdekelt harmadik felek többsége jogos elvárásuknak adnak hangot a szóban forgó rendelkezésnek a közösségi szabályozással való összeegyeztethetősége tárgyában. |
| --- | --- |

—

végül, az érdekelt harmadik felek többsége jogos elvárásuknak adnak hangot a szóban forgó rendelkezésnek a közösségi szabályozással való összeegyeztethetősége tárgyában.

| (72) | Annak a két érdekelt félnek az észrevételeit illetően, amelyek személyazonosságát bizalmasan kezelték, a francia hatóságok feltárják, hogy azok helytelen vagy pontatlan adatokon alapulnak. |
| --- | --- |

(72)

Annak a két érdekelt félnek az észrevételeit illetően, amelyek személyazonosságát bizalmasan kezelték, a francia hatóságok feltárják, hogy azok helytelen vagy pontatlan adatokon alapulnak.

| (73) | Ami azt az érvet illeti, amely szerint az adózási GOE rendszere által Brittany Ferries számára nyújtott előny közvetve a P&O visszavonulását eredményezte a La Manche csatorna nyugati és középső részéről, a francia hatóságok azzal utasítják vissza, hogy abból a Brittany Ferries két hajója részesült csak, és hogy „Mont St Michel” nevű hajójának ezzel a mechanizmussal történő finanszírozását a Bizottság 2001. május 8-i határozatában jóváhagyta. (27) |
| --- | --- |

(73)

Ami azt az érvet illeti, amely szerint az adózási GOE rendszere által Brittany Ferries számára nyújtott előny közvetve a P&O visszavonulását eredményezte a La Manche csatorna nyugati és középső részéről, a francia hatóságok azzal utasítják vissza, hogy abból a Brittany Ferries két hajója részesült csak, és hogy „Mont St Michel” nevű hajójának ezzel a mechanizmussal történő finanszírozását a Bizottság 2001. május 8-i határozatában jóváhagyta. (27)

| (74) | E tekintetben a brit hatóságoknak mélyebben meg kellett volna vizsgálniuk a versenytársakat, amikor a fent említett üzemeltető a piacról visszavonult. A következtetéseik ugyanis nem említik, hogy az üzemeltető visszavonulásának a verseny esetleges torzulása lehetett az oka. Mi több, egyes üzemeltetők árbevételének csökkenése szerintük az alacsony költségű légitársaságok fokozatosan növekvő versenyéből, nem pedig más hajótulajdonosok hajóinak üzembe helyezéséből adódik. |
| --- | --- |

(74)

E tekintetben a brit hatóságoknak mélyebben meg kellett volna vizsgálniuk a versenytársakat, amikor a fent említett üzemeltető a piacról visszavonult. A következtetéseik ugyanis nem említik, hogy az üzemeltető visszavonulásának a verseny esetleges torzulása lehetett az oka. Mi több, egyes üzemeltetők árbevételének csökkenése szerintük az alacsony költségű légitársaságok fokozatosan növekvő versenyéből, nem pedig más hajótulajdonosok hajóinak üzembe helyezéséből adódik.

| (75) | Ami az egyik érdekelt félnek azt a kívánságát illeti, hogy a Bizottság terjessze ki vizsgálatát a hajórészesedések rendszerére is, a francia hatóságok emlékeztetnek arra, hogy ezt a rendszert az 1996. május 3-i határozat a Szerződésben foglalt szabályokkal összeegyeztethetőnek nyilvánította. |
| --- | --- |

(75)

Ami az egyik érdekelt félnek azt a kívánságát illeti, hogy a Bizottság terjessze ki vizsgálatát a hajórészesedések rendszerére is, a francia hatóságok emlékeztetnek arra, hogy ezt a rendszert az 1996. május 3-i határozat a Szerződésben foglalt szabályokkal összeegyeztethetőnek nyilvánította.

| (76) | Végül a La Manche-csatornaátkelés kapacitásának növekedése nem az adózási GIE-k rendszeréből részesülő társaságoknak köszönhető. E tekintetben figyelembe kellene venni az új belépőket is, azokon a vonalakon, amelyeket korábban történelmi szereplők üzemeltettek. A francia hatóságok azt is jelzik, hogy ilyen összefüggésben az Eurotunnel 2000 és 2003 között megduplázta a teherhajó-szállítás kapacitását és hogy a P&O megvásárolta a Stena-Line üzemeltető üzletrészeit és korszerűsítette a flottáját. |
| --- | --- |

(76)

Végül a La Manche-csatornaátkelés kapacitásának növekedése nem az adózási GIE-k rendszeréből részesülő társaságoknak köszönhető. E tekintetben figyelembe kellene venni az új belépőket is, azokon a vonalakon, amelyeket korábban történelmi szereplők üzemeltettek. A francia hatóságok azt is jelzik, hogy ilyen összefüggésben az Eurotunnel 2000 és 2003 között megduplázta a teherhajó-szállítás kapacitását és hogy a P&O megvásárolta a Stena-Line üzemeltető üzletrészeit és korszerűsítette a flottáját.

VII.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

| (77) | A Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján megindított hivatalos vizsgálati eljárás nyomán és az ebben az összefüggésben a francia hatóságok és az érdekelt felek által benyújtott érveket figyelembe véve, a Bizottság úgy véli, hogy a CGI 39 CA. cikkében foglalt adózási rendszer a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatást valósít meg. |
| --- | --- |

(77)

A Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján megindított hivatalos vizsgálati eljárás nyomán és az ebben az összefüggésben a francia hatóságok és az érdekelt felek által benyújtott érveket figyelembe véve, a Bizottság úgy véli, hogy a CGI 39 CA. cikkében foglalt adózási rendszer a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatást valósít meg.

1.   Állami támogatás fennállása

| (78) | A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint „a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. |
| --- | --- |

(78)

A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint „a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”.

| (79) | Egy nemzeti intézkedés akkor minősül állami támogatásnak, ha a következő feltételek halmozottan teljesülnek, éspedig: 1) a szóban forgó intézkedés állami források révén juttat előnyt, 2) ez az előny szelektív és 3) a szóban forgó intézkedés a versenyt torzítja, vagy annak torzításával fenyeget, és hatással lehet a tagállamok közötti kereskedelemre. (28) |
| --- | --- |

(79)

Egy nemzeti intézkedés akkor minősül állami támogatásnak, ha a következő feltételek halmozottan teljesülnek, éspedig: 1) a szóban forgó intézkedés állami források révén juttat előnyt, 2) ez az előny szelektív és 3) a szóban forgó intézkedés a versenyt torzítja, vagy annak torzításával fenyeget, és hatással lehet a tagállamok közötti kereskedelemre. (28)

| (80) | Ki kell fejteni azokat az okokat, amelyek alapján a CGI 39 CA. cikkében foglalt, fentebb ismertetett rendszert úgy tekinthetjük, hogy a halmozott feltételeket teljesíti. |
| --- | --- |

(80)

Ki kell fejteni azokat az okokat, amelyek alapján a CGI 39 CA. cikkében foglalt, fentebb ismertetett rendszert úgy tekinthetjük, hogy a halmozott feltételeket teljesíti.

| (81) | Emlékeztetnünk kell arra, hogy a CGI 39 C. cikkének első bekezdése értelmében a bérletbe adott vagy bármely más formában rendelkezésre bocsátott javak értékcsökkenését a szokásos használati időtartamra el kell osztani. |
| --- | --- |

(81)

Emlékeztetnünk kell arra, hogy a CGI 39 C. cikkének első bekezdése értelmében a bérletbe adott vagy bármely más formában rendelkezésre bocsátott javak értékcsökkenését a szokásos használati időtartamra el kell osztani.

| (82) | A CGI 39 C. cikkének második bekezdése és 39 CA. cikke a bérbe vett vagy rendelkezésre bocsátott javak – éspedig a GIE-k révén történő – finanszírozásában alkalmazandó amortizációs szabályokra vonatkozik. A francia hatóságok szerint ezt a két rendelkezést azért vezették be, hogy küzdjenek az ezzel a finanszírozási móddal kapcsolatos visszaélés ellen. |
| --- | --- |

(82)

A CGI 39 C. cikkének második bekezdése és 39 CA. cikke a bérbe vett vagy rendelkezésre bocsátott javak – éspedig a GIE-k révén történő – finanszírozásában alkalmazandó amortizációs szabályokra vonatkozik. A francia hatóságok szerint ezt a két rendelkezést azért vezették be, hogy küzdjenek az ezzel a finanszírozási móddal kapcsolatos visszaélés ellen.

| (83) | Mind a francia hatóságok, mind az érdekelt felek kiemelték, hogy a CGI 39 CA. cikke szerinti rendszer az általános szabályokhoz való visszatérésnek felel meg az értékcsökkenési leírások levonása, vagyis a jelzett törvénykönyv 39. cikke (1) bekezdésének második albekezdése és a 39 C. cikkének első bekezdése tekintetében, és így nem valósít meg állami támogatást. A CGI 39 C. cikkének második bekezdése e rendelkezések alól mentességet állapít meg. |
| --- | --- |

(83)

Mind a francia hatóságok, mind az érdekelt felek kiemelték, hogy a CGI 39 CA. cikke szerinti rendszer az általános szabályokhoz való visszatérésnek felel meg az értékcsökkenési leírások levonása, vagyis a jelzett törvénykönyv 39. cikke (1) bekezdésének második albekezdése és a 39 C. cikkének első bekezdése tekintetében, és így nem valósít meg állami támogatást. A CGI 39 C. cikkének második bekezdése e rendelkezések alól mentességet állapít meg.

| (84) | Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének alkalmazása csak annak meghatározását követeli meg, hogy egy adott jogrendszer keretén belül egy állami intézkedés olyan jellegű-e, hogy „bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését” előnyben részesíti másokkal szemben, amelyek a jelzett rendszer által követett célkitűzések tekintetében hasonló tényleges vagy jogi helyzetben vannak. (29) |
| --- | --- |

(84)

Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének alkalmazása csak annak meghatározását követeli meg, hogy egy adott jogrendszer keretén belül egy állami intézkedés olyan jellegű-e, hogy „bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését” előnyben részesíti másokkal szemben, amelyek a jelzett rendszer által követett célkitűzések tekintetében hasonló tényleges vagy jogi helyzetben vannak. (29)

| (85) | Következésképpen annak meghatározására, hogy mi valósít meg előnyt az állami támogatásra vonatkozó ítélkezési gyakorlat szerint egy adott jogrenden belül meg kell határozni azt a hivatkozási szabályt vagy alkalmazandó közös rendszert, amelyhez ezt az előnyt viszonyítani lehet. (30) E tekintetben a Bíróság egyébként úgy ítélte meg, hogy a hivatkozási keret meghatározása megnövekedett jelentőséggel bír az adózási intézkedések esetében, mivel magának az előnynek a fennállása egy úgynevezett „szokásos” adókivetéshez képest állapítható meg, vagyis egy olyan adókulcshoz képest, amely a hivatkozásként szolgáló földrajzi övezetben van érvényben. (31) |
| --- | --- |

(85)

Következésképpen annak meghatározására, hogy mi valósít meg előnyt az állami támogatásra vonatkozó ítélkezési gyakorlat szerint egy adott jogrenden belül meg kell határozni azt a hivatkozási szabályt vagy alkalmazandó közös rendszert, amelyhez ezt az előnyt viszonyítani lehet. (30) E tekintetben a Bíróság egyébként úgy ítélte meg, hogy a hivatkozási keret meghatározása megnövekedett jelentőséggel bír az adózási intézkedések esetében, mivel magának az előnynek a fennállása egy úgynevezett „szokásos” adókivetéshez képest állapítható meg, vagyis egy olyan adókulcshoz képest, amely a hivatkozásként szolgáló földrajzi övezetben van érvényben. (31)

| (86) | Az adott esetben tehát, ahhoz, hogy meghatározzuk ezt a hivatkozási szabályt a bérelt vagy rendelkezésre bocsátott javak amortizációs rendszerének keretén belül, csupán azokat a rendelkezéseket kell figyelembe venni, amelyek az ilyen javaknak a személyegyesítő társaságok, mint például a GIE-k által történő finanszírozására vonatkoznak. Ennek hiányában az előny meghatározása céljából figyelembe vett tényleges és jogi helyzet nem lenne összehasonlítható, sem a GIE tagjainak, sem a kérdéses javak használóinak szemszögéből. |
| --- | --- |

(86)

Az adott esetben tehát, ahhoz, hogy meghatározzuk ezt a hivatkozási szabályt a bérelt vagy rendelkezésre bocsátott javak amortizációs rendszerének keretén belül, csupán azokat a rendelkezéseket kell figyelembe venni, amelyek az ilyen javaknak a személyegyesítő társaságok, mint például a GIE-k által történő finanszírozására vonatkoznak. Ennek hiányában az előny meghatározása céljából figyelembe vett tényleges és jogi helyzet nem lenne összehasonlítható, sem a GIE tagjainak, sem a kérdéses javak használóinak szemszögéből.

| (87) | Ily módon az adott esetben alkalmazandó hivatkozási szabály a levonható értékcsökkenés meghatározását illetően ennek az amortizációs elvnek a GIE-k által finanszírozott javakra való korlátozása, amit a CGI 39 C. cikkének második bekezdése ír elő. (32) A CGI 39 C. cikkének első bekezdéséről nem lehet szó, mivel ez a rendelkezés a GIE-k által finanszírozott ügyletre nem alkalmazható. Ezek több jogi személyt, általában pénzintézeteket csoportosító struktúrák, ahol azok egymás között megosztják az ügylettel kapcsolatos kockázatokat, ellentétben az olyan finanszírozással, amelyet egyetlen pénzintézet valósít meg és viseli annak kockázatait. E tekintetben jelezni kell egyébként, hogy a GIE igénybevétele nélkül lebonyolított finanszírozási módozatokkal ellentétben az ilyen, pénzügyi szempontból átlátható struktúra által történő finanszírozási ügylet adóoptimalizálást tesz lehetővé, mivel a GIE által elszámolt veszteséges eredmények a tevékenység első éveiben a tagjai által folyó tevékenységeik során realizált, adóalapot képező eredményekből levonásra kerülnek. |
| --- | --- |

(87)

Ily módon az adott esetben alkalmazandó hivatkozási szabály a levonható értékcsökkenés meghatározását illetően ennek az amortizációs elvnek a GIE-k által finanszírozott javakra való korlátozása, amit a CGI 39 C. cikkének második bekezdése ír elő. (32) A CGI 39 C. cikkének első bekezdéséről nem lehet szó, mivel ez a rendelkezés a GIE-k által finanszírozott ügyletre nem alkalmazható. Ezek több jogi személyt, általában pénzintézeteket csoportosító struktúrák, ahol azok egymás között megosztják az ügylettel kapcsolatos kockázatokat, ellentétben az olyan finanszírozással, amelyet egyetlen pénzintézet valósít meg és viseli annak kockázatait. E tekintetben jelezni kell egyébként, hogy a GIE igénybevétele nélkül lebonyolított finanszírozási módozatokkal ellentétben az ilyen, pénzügyi szempontból átlátható struktúra által történő finanszírozási ügylet adóoptimalizálást tesz lehetővé, mivel a GIE által elszámolt veszteséges eredmények a tevékenység első éveiben a tagjai által folyó tevékenységeik során realizált, adóalapot képező eredményekből levonásra kerülnek.

| (88) | A Bizottság úgy véli tehát, hogy a francia hatóságoknak és egyes érdekelt feleknek nincs okuk annak megerősítésére, hogy a CGI 39 CA. cikke szerinti rendszer az értékcsökkenési leírásokra vonatkozó általános szabályokhoz való visszatérésnek felel meg, és hogy a jelzett törvénykönyv 39 C. cikkének második bekezdése jelenti azt a hivatkozási rendszert, amelyhez képest a 39 CA. cikk alkalmazásából következő adóelőnyt értékelni kell. Fontos egyébként megemlíteni, hogy a CGI 39 CA. cikke kifejezetten előírja, miszerint a figyelembe vett adóelőnyt az ennek a cikknek a második bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazásához képest, az adók csökkentésének vagy nagyobb mértékű kivetésének megfelelő, pozitív vagy negatív jelenértékek egyenlegéből kiindulva kell meghatározni. |
| --- | --- |

(88)

A Bizottság úgy véli tehát, hogy a francia hatóságoknak és egyes érdekelt feleknek nincs okuk annak megerősítésére, hogy a CGI 39 CA. cikke szerinti rendszer az értékcsökkenési leírásokra vonatkozó általános szabályokhoz való visszatérésnek felel meg, és hogy a jelzett törvénykönyv 39 C. cikkének második bekezdése jelenti azt a hivatkozási rendszert, amelyhez képest a 39 CA. cikk alkalmazásából következő adóelőnyt értékelni kell. Fontos egyébként megemlíteni, hogy a CGI 39 CA. cikke kifejezetten előírja, miszerint a figyelembe vett adóelőnyt az ennek a cikknek a második bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazásához képest, az adók csökkentésének vagy nagyobb mértékű kivetésének megfelelő, pozitív vagy negatív jelenértékek egyenlegéből kiindulva kell meghatározni.

| (89) | Ami a CGI 39 CA. cikkének alkalmazásából adódó előnyt illeti, meg kell állapítani, hogy csak azoknak a GIE-nek a tagjai részesülhetnek (33) a CGI 39 CA. cikkének alkalmazásából származó adóelőnyökben, amelyek legalább 8 évi értékcsökkenési időtartammal rendelkező ingó vagyontárgyakat finanszíroznak. Ilyen adóelőny: 1) mentesség a levonható értékcsökkenés elvi felső korlátja alól, 2) az értékcsökkenési leírás kulcsának egy százalékpontos növelése és 3) az elidegenítésből származó nyereség esetleges adómentessége. |
| --- | --- |

(89)

Ami a CGI 39 CA. cikkének alkalmazásából adódó előnyt illeti, meg kell állapítani, hogy csak azoknak a GIE-nek a tagjai részesülhetnek (33) a CGI 39 CA. cikkének alkalmazásából származó adóelőnyökben, amelyek legalább 8 évi értékcsökkenési időtartammal rendelkező ingó vagyontárgyakat finanszíroznak. Ilyen adóelőny: 1) mentesség a levonható értékcsökkenés elvi felső korlátja alól, 2) az értékcsökkenési leírás kulcsának egy százalékpontos növelése és 3) az elidegenítésből származó nyereség esetleges adómentessége.

| (90) | Egyfelől, ami a CGI 39 CA. cikkének alkalmazásában levonható értékcsökkenési leírás felső határának eltörlését jelenti, emlékeztetni kell arra, hogy a GIE minden egyes tagja, az általa birtokolt jogok arányában, levonhatja saját adóalapot képező eredményéből a GIE veszteségeit annak az amortizációs időszaknak a folyamán, amikor a GIE eredményei veszteséget mutatnak. Ezzel összefüggésben a CGI 39 C. cikkének második bekezdésében foglalt, az értékcsökkenésre vonatkozó felső korlátot nem veszik figyelembe. |
| --- | --- |

(90)

Egyfelől, ami a CGI 39 CA. cikkének alkalmazásában levonható értékcsökkenési leírás felső határának eltörlését jelenti, emlékeztetni kell arra, hogy a GIE minden egyes tagja, az általa birtokolt jogok arányában, levonhatja saját adóalapot képező eredményéből a GIE veszteségeit annak az amortizációs időszaknak a folyamán, amikor a GIE eredményei veszteséget mutatnak. Ezzel összefüggésben a CGI 39 C. cikkének második bekezdésében foglalt, az értékcsökkenésre vonatkozó felső korlátot nem veszik figyelembe.

| (91) | Következésképpen a CGI 39 CA. cikkében előírt mentesség alkalmazása a veszteséges fázisban a GIE minden egyes tagja számára lehetővé teszi, hogy csökkentse azt az alapot, amely a CGI 39 C. cikkének második bekezdésének alkalmazásában szokásosan adóköteles lenne. Valójában az a tény, hogy az értékcsökkenési leírás összege nem korlátozódik a kapott, a bérelt eszközzel kapcsolatos egyéb terhekkel csökkentett bérleti díj összegére, az értékcsökkenés összegének megemelését teszi lehetővé az első, veszteséges üzleti évek során. E tekintetben az a körülmény, hogy a CGI 39 CA. cikke szerint a veszteségek a GIE egyes tagjainak többi tevékenységével kapcsolatos, az általános szabályok szerinti társaságok adóalapot képező nyereségeinek mindössze egynegyedét kitevő mértékig vonhatók le, ezt az előnyt persze korlátozza, de nem kérdőjelezheti meg. |
| --- | --- |

(91)

Következésképpen a CGI 39 CA. cikkében előírt mentesség alkalmazása a veszteséges fázisban a GIE minden egyes tagja számára lehetővé teszi, hogy csökkentse azt az alapot, amely a CGI 39 C. cikkének második bekezdésének alkalmazásában szokásosan adóköteles lenne. Valójában az a tény, hogy az értékcsökkenési leírás összege nem korlátozódik a kapott, a bérelt eszközzel kapcsolatos egyéb terhekkel csökkentett bérleti díj összegére, az értékcsökkenés összegének megemelését teszi lehetővé az első, veszteséges üzleti évek során. E tekintetben az a körülmény, hogy a CGI 39 CA. cikke szerint a veszteségek a GIE egyes tagjainak többi tevékenységével kapcsolatos, az általános szabályok szerinti társaságok adóalapot képező nyereségeinek mindössze egynegyedét kitevő mértékig vonhatók le, ezt az előnyt persze korlátozza, de nem kérdőjelezheti meg.

| (92) | A francia hatóságok kiemelik ebben az összefüggésben, hogy a finanszírozási ügylet első évei során így elért adómegtakarításokat semlegesítik azok az adótöbbletek, amelyeket akkor állapítanak meg, amikor a GIE kezd nyereséget realizálni, mivel az esedékes bérleti díjak az értékcsökkenés éves összegeit meghaladják. Ugyanakkor a Bizottság úgy véli, hogy a megszerzett előny az adófizetés elhalasztásában rejlik, és az értékcsökkenés teljes időszaka folyamán kifizetett adókra – az alkalmazott kamatlábak figyelembevételével – kiszámított jelenértékek egyenlegét jelenti. |
| --- | --- |

(92)

A francia hatóságok kiemelik ebben az összefüggésben, hogy a finanszírozási ügylet első évei során így elért adómegtakarításokat semlegesítik azok az adótöbbletek, amelyeket akkor állapítanak meg, amikor a GIE kezd nyereséget realizálni, mivel az esedékes bérleti díjak az értékcsökkenés éves összegeit meghaladják. Ugyanakkor a Bizottság úgy véli, hogy a megszerzett előny az adófizetés elhalasztásában rejlik, és az értékcsökkenés teljes időszaka folyamán kifizetett adókra – az alkalmazott kamatlábak figyelembevételével – kiszámított jelenértékek egyenlegét jelenti.

| (93) | A Szenátus 413. sz. jelentése (34) egyébként megerősíti ezt az elemzést, mivel abban szerepel, hogy „(a) társult tagok által az üzemeltetés első éveiben így elért adómegtakarításokat azok az adótöbbletek ellensúlyozzák, amelyek ezt követően jelennek meg, amikor a finanszírozási struktúra nyereségeket realizál.” Ez az időbeli eltolás mindenesetre a jelentés szerint lehetővé teszi, hogy az első üzleti évek adómegtakarításainak és az utolsó üzleti évek adókivetési többleteinek jelenértékei közötti különbségnek megfelelő pénzgazdálkodási előnyre tegyenek szert. A Bizottság azt is felveti, hogy az 1999. június 17-i, 120. sz. adóügyi utasítás (35) jelzi, miszerint a CGI 39 CA. cikkének alkalmazásában keletkező adóelőny adómegtakarítások realizálását teszi lehetővé. |
| --- | --- |

(93)

A Szenátus 413. sz. jelentése (34) egyébként megerősíti ezt az elemzést, mivel abban szerepel, hogy „(a) társult tagok által az üzemeltetés első éveiben így elért adómegtakarításokat azok az adótöbbletek ellensúlyozzák, amelyek ezt követően jelennek meg, amikor a finanszírozási struktúra nyereségeket realizál.” Ez az időbeli eltolás mindenesetre a jelentés szerint lehetővé teszi, hogy az első üzleti évek adómegtakarításainak és az utolsó üzleti évek adókivetési többleteinek jelenértékei közötti különbségnek megfelelő pénzgazdálkodási előnyre tegyenek szert. A Bizottság azt is felveti, hogy az 1999. június 17-i, 120. sz. adóügyi utasítás (35) jelzi, miszerint a CGI 39 CA. cikkének alkalmazásában keletkező adóelőny adómegtakarítások realizálását teszi lehetővé.

| (94) | Úgy tűnik tehát, hogy a CGI 39 CA. cikke szerint kialakított rendszer arra törekszik, hogy a GIE-k tagjai számára lehetővé tegye az adókivetés időbeli eltérésének formájában megvalósuló előnyszerzést. |
| --- | --- |

(94)

Úgy tűnik tehát, hogy a CGI 39 CA. cikke szerint kialakított rendszer arra törekszik, hogy a GIE-k tagjai számára lehetővé tegye az adókivetés időbeli eltérésének formájában megvalósuló előnyszerzést.

| (95) | E tekintetben nem áll meg az az érv, miszerint azok a használók, amelyek a CGI 39 CA. cikkében előírt engedélyt nem kapják meg, ha ki akarják kerülni a jelzett törvénykönyv 39 C. cikkének második bekezdése szerinti, adózási szempontból levonható értékcsökkenési leírás felső határát, folyamodhatnak más finanszírozási módokhoz és így tehát nem kerülnek hátrányba azokkal szemben, amelyeknél a GIE az engedélyt megkapta. Valójában először is fontos emlékeztetni arra, hogy mivel támogatási rendszerről van szó, a Bizottság arra szorítkozhat, hogy a szóban forgó rendszer általános jellegzetességeit tanulmányozza, anélkül, hogy minden egyes sajátos alkalmazási esetet megvizsgálna. (36) Emellett egy ilyen érv ahhoz vezet, hogy ténybeli és jogi szempontból eltérő, egyedi helyzeteket vesznek figyelembe, (37) amelyek ráadásul feltételezettek. |
| --- | --- |

(95)

E tekintetben nem áll meg az az érv, miszerint azok a használók, amelyek a CGI 39 CA. cikkében előírt engedélyt nem kapják meg, ha ki akarják kerülni a jelzett törvénykönyv 39 C. cikkének második bekezdése szerinti, adózási szempontból levonható értékcsökkenési leírás felső határát, folyamodhatnak más finanszírozási módokhoz és így tehát nem kerülnek hátrányba azokkal szemben, amelyeknél a GIE az engedélyt megkapta. Valójában először is fontos emlékeztetni arra, hogy mivel támogatási rendszerről van szó, a Bizottság arra szorítkozhat, hogy a szóban forgó rendszer általános jellegzetességeit tanulmányozza, anélkül, hogy minden egyes sajátos alkalmazási esetet megvizsgálna. (36) Emellett egy ilyen érv ahhoz vezet, hogy ténybeli és jogi szempontból eltérő, egyedi helyzeteket vesznek figyelembe, (37) amelyek ráadásul feltételezettek.

| (96) | Végül nem zárható ki, hogy azoknál a használóknál, amelyek a CGI 39 CA. cikkének rendelkezéseiben nem részesülhetnek, kiderülhet, hogy alternatív finanszírozási módhoz nem tudnak folyamodni. Ilyen lehet nevezetesen az olyan eset, amikor egy bankszervezet úgy dönt, hogy az érintett vállalat pénzügyi helyzetére való tekintettel nem vállalja egyedül a finanszírozási ügyletben (a tulajdonképpeni lízingben) rejlő kockázatokat, vagy ha a használók mérlegösszetételére vagy finanszírozási kapacitására való tekintettel más finanszírozási módok (közvetlen beruházás, hitel igénybevételével vagy saját eszközökből) lehetetlennek bizonyultak. Mindenesetre még akkor is, ha feltételezhető, hogy a használók valóban folyamodhatnak alternatív finanszírozási módhoz, és ebben az összefüggésben elérik, hogy értékcsökkenésükre felső határ ne legyen megállapítva, akkor is fennáll, hogy a legelőnyösebb, eredetileg választott megoldást egy második, szükségképpen kevésbé kedvező választási lehetőség miatt fel kell adni, és nem részesülnek a GIE révén (a CGI 39 CA. cikkében kinyilvánított, visszajuttatási kötelezettségnek köszönhetően) a lízinghez kapcsolódó sajátos adózásban. |
| --- | --- |

(96)

Végül nem zárható ki, hogy azoknál a használóknál, amelyek a CGI 39 CA. cikkének rendelkezéseiben nem részesülhetnek, kiderülhet, hogy alternatív finanszírozási módhoz nem tudnak folyamodni. Ilyen lehet nevezetesen az olyan eset, amikor egy bankszervezet úgy dönt, hogy az érintett vállalat pénzügyi helyzetére való tekintettel nem vállalja egyedül a finanszírozási ügyletben (a tulajdonképpeni lízingben) rejlő kockázatokat, vagy ha a használók mérlegösszetételére vagy finanszírozási kapacitására való tekintettel más finanszírozási módok (közvetlen beruházás, hitel igénybevételével vagy saját eszközökből) lehetetlennek bizonyultak. Mindenesetre még akkor is, ha feltételezhető, hogy a használók valóban folyamodhatnak alternatív finanszírozási módhoz, és ebben az összefüggésben elérik, hogy értékcsökkenésükre felső határ ne legyen megállapítva, akkor is fennáll, hogy a legelőnyösebb, eredetileg választott megoldást egy második, szükségképpen kevésbé kedvező választási lehetőség miatt fel kell adni, és nem részesülnek a GIE révén (a CGI 39 CA. cikkében kinyilvánított, visszajuttatási kötelezettségnek köszönhetően) a lízinghez kapcsolódó sajátos adózásban.

| (97) | Másfelől, a levonható értékcsökkenési összeg felső határának eltörlésén kívül a GIE tagjai előnyre tesznek szert a degresszív értékcsökkenés kulcsának egy százalékpontos emeléséből és – feltételezve az eszköz halasztott elidegenítését a használó számára, illetve bizonyos feltételek teljesülése esetén – az elért nyereségre adómentességet kapnak. (38) |
| --- | --- |

(97)

Másfelől, a levonható értékcsökkenési összeg felső határának eltörlésén kívül a GIE tagjai előnyre tesznek szert a degresszív értékcsökkenés kulcsának egy százalékpontos emeléséből és – feltételezve az eszköz halasztott elidegenítését a használó számára, illetve bizonyos feltételek teljesülése esetén – az elért nyereségre adómentességet kapnak. (38)

| (98) | Ez a megemelt kulcs és ez az esetleges adómentesség az elidegenítésből származó nyereségre olyan előnyöket jelent, amelyekben a GIE tagjai a CGI 39 CA. cikkének alkalmazásában részesülnek, de amelyekben a hivatkozási alapul szolgáló adózási keretszabály, vagyis a jelzett törvénykönyv 39 C. cikke második bekezdésének alkalmazásában nem részesülnének. Mindenesetre a CGI 39 CA. cikkének alkalmazása ennek a két előnynek a vonatkozásában nem jelenthet az értékcsökkenés általános rendjéhez való visszatérést, amint azt a francia hatóságok állítják, mivel a jelzett törvénykönyv 39 C. cikkének első bekezdése semmiféle ilyen adóelőnyt nem irányoz elő. |
| --- | --- |

(98)

Ez a megemelt kulcs és ez az esetleges adómentesség az elidegenítésből származó nyereségre olyan előnyöket jelent, amelyekben a GIE tagjai a CGI 39 CA. cikkének alkalmazásában részesülnek, de amelyekben a hivatkozási alapul szolgáló adózási keretszabály, vagyis a jelzett törvénykönyv 39 C. cikke második bekezdésének alkalmazásában nem részesülnének. Mindenesetre a CGI 39 CA. cikkének alkalmazása ennek a két előnynek a vonatkozásában nem jelenthet az értékcsökkenés általános rendjéhez való visszatérést, amint azt a francia hatóságok állítják, mivel a jelzett törvénykönyv 39 C. cikkének első bekezdése semmiféle ilyen adóelőnyt nem irányoz elő.

| (99) | Ebben az összefüggésben azt az érvet illetően, amely szerint a 2007. évtől számítva az elidegenítésből származó nyereség adómentessége általános érvényű lesz, meg kell állapítani, hogy ez mindenképpen nélkülözi a relevanciát, mivel ennek az előnynek a fennállását az érvényben lévő jogi kerethez képest kell értékelni, nem pedig egy jövőbeli jogi helyzethez képest. (39) A felek egyébként nem állítják, hogy az alkalmazandó jogi keret módosítása a korábban megadott előnyt eltüntetné. |
| --- | --- |

(99)

Ebben az összefüggésben azt az érvet illetően, amely szerint a 2007. évtől számítva az elidegenítésből származó nyereség adómentessége általános érvényű lesz, meg kell állapítani, hogy ez mindenképpen nélkülözi a relevanciát, mivel ennek az előnynek a fennállását az érvényben lévő jogi kerethez képest kell értékelni, nem pedig egy jövőbeli jogi helyzethez képest. (39) A felek egyébként nem állítják, hogy az alkalmazandó jogi keret módosítása a korábban megadott előnyt eltüntetné.

| (100) | Ami a szóban forgó rendszer alkalmazásából eredő előnyök állami eredetét illeti, emlékeztetni kell arra, hogy a támogatás fogalma általánosabb, mint a szubvencióé, mert nemcsak a pozitív szolgáltatásokat tartalmazza, amilyenek a szubvenciók maguk, hanem az olyan beavatkozásokat is, amelyek különböző formákban könnyítenek a vállalat költségvetését általában megterhelő költségeken és amelyek ezért, bár a szó szoros értelmében nem szubvenciók, ugyanolyan jellegűek és ugyanolyan hatással járnak. (40) Ebből következik, hogy egy olyan intézkedés, amely által a hatóságok bizonyos vállalkozásoknak adómentességet, a szokásos, esedékes adó megfizetésére vonatkozó csökkentést vagy halasztást engedélyeznek, amely – annak ellenére, hogy az állam forrásainak átadását nem foglalja magában – a kedvezményezetteket a többi adófizetőhöz képest előnyösebb pénzügyi helyzetbe hozza, a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatást jelent. (41) Ennél fogva, az adott esetben, annak ellenére, hogy a CGI 39 CA. cikkéből eredő intézkedések nem foglalják magukban állami források átadását, nem tagadható, hogy adóforrások elmaradását vonják maguk után, ezáltal pedig állami finanszírozást valósítanak meg. |
| --- | --- |

(100)

Ami a szóban forgó rendszer alkalmazásából eredő előnyök állami eredetét illeti, emlékeztetni kell arra, hogy a támogatás fogalma általánosabb, mint a szubvencióé, mert nemcsak a pozitív szolgáltatásokat tartalmazza, amilyenek a szubvenciók maguk, hanem az olyan beavatkozásokat is, amelyek különböző formákban könnyítenek a vállalat költségvetését általában megterhelő költségeken és amelyek ezért, bár a szó szoros értelmében nem szubvenciók, ugyanolyan jellegűek és ugyanolyan hatással járnak. (40) Ebből következik, hogy egy olyan intézkedés, amely által a hatóságok bizonyos vállalkozásoknak adómentességet, a szokásos, esedékes adó megfizetésére vonatkozó csökkentést vagy halasztást engedélyeznek, amely – annak ellenére, hogy az állam forrásainak átadását nem foglalja magában – a kedvezményezetteket a többi adófizetőhöz képest előnyösebb pénzügyi helyzetbe hozza, a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatást jelent. (41) Ennél fogva, az adott esetben, annak ellenére, hogy a CGI 39 CA. cikkéből eredő intézkedések nem foglalják magukban állami források átadását, nem tagadható, hogy adóforrások elmaradását vonják maguk után, ezáltal pedig állami finanszírozást valósítanak meg.

| (101) | Ilyen körülmények között a Bizottság úgy véli, hogy a GIE tagjai adómegtakarítások formájában (a felső határ eltörlése és az értékcsökkenési kulcs megemelése) előnyökre tesznek szert és – az eszköz halasztott elidegenítését feltételezve, bizonyos feltételek esetén az adó alól mentességet kapnak, ami az állam költségvetése számára költséget jelent. |
| --- | --- |

(101)

Ilyen körülmények között a Bizottság úgy véli, hogy a GIE tagjai adómegtakarítások formájában (a felső határ eltörlése és az értékcsökkenési kulcs megemelése) előnyökre tesznek szert és – az eszköz halasztott elidegenítését feltételezve, bizonyos feltételek esetén az adó alól mentességet kapnak, ami az állam költségvetése számára költséget jelent.

| (102) | Következésképpen a GIE tagjaival kapcsolatban, amelyeknek a CGI 39 CA. cikkének alkalmazásából származó globális adóelőny legalább kétharmadát vissza kell juttatniuk a szóban forgó eszköz használójának, a Bizottság úgy véli, hogy ennek a globális előnynek legfeljebb egyharmadából részesülnek. A Bizottság ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy a GIE tagjai alapvetően pénzintézetek. |
| --- | --- |

(102)

Következésképpen a GIE tagjaival kapcsolatban, amelyeknek a CGI 39 CA. cikkének alkalmazásából származó globális adóelőny legalább kétharmadát vissza kell juttatniuk a szóban forgó eszköz használójának, a Bizottság úgy véli, hogy ennek a globális előnynek legfeljebb egyharmadából részesülnek. A Bizottság ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy a GIE tagjai alapvetően pénzintézetek.

| (103) | A vizsgált javak használóit illetően a GIE tagjainak juttatott globális adóelőny egy részének visszajuttatása a vitatott rendelkezés szerint bérleti díjuk csökkenésének vagy vételi opciójuk összegének mérséklése formájában konkretizálódik. Ezáltal a használóknak átadott előny csökkenti a lízingügyletek keretében a költségvetésüket szokásosan terhelő költségeket. Mivel a visszajuttatás a GIE tagjainak állami forrásokból juttatott előny legalább kétharmadát képviseli, úgy tekintendő, hogy a használók az intézkedés révén a Szerződés 87. cikkének értelmében vett állami előnyhöz jutnak, amely legalább a globális előny kétharmadát teszi ki. |
| --- | --- |

(103)

A vizsgált javak használóit illetően a GIE tagjainak juttatott globális adóelőny egy részének visszajuttatása a vitatott rendelkezés szerint bérleti díjuk csökkenésének vagy vételi opciójuk összegének mérséklése formájában konkretizálódik. Ezáltal a használóknak átadott előny csökkenti a lízingügyletek keretében a költségvetésüket szokásosan terhelő költségeket. Mivel a visszajuttatás a GIE tagjainak állami forrásokból juttatott előny legalább kétharmadát képviseli, úgy tekintendő, hogy a használók az intézkedés révén a Szerződés 87. cikkének értelmében vett állami előnyhöz jutnak, amely legalább a globális előny kétharmadát teszi ki.

| (104) | A francia hatóságok, valamint egyes érdekelt felek mindazonáltal megerősítik, hogy a CGI 39 CA. cikke által létrehozott adózási rendszer a francia adójog általános intézkedését jelenti. Meg kell tehát vizsgálni, hogy az a globális előny, amelyben a GIE tagjai és a használók részesülnek, szelektív jellegű-e. |
| --- | --- |

(104)

A francia hatóságok, valamint egyes érdekelt felek mindazonáltal megerősítik, hogy a CGI 39 CA. cikke által létrehozott adózási rendszer a francia adójog általános intézkedését jelenti. Meg kell tehát vizsgálni, hogy az a globális előny, amelyben a GIE tagjai és a használók részesülnek, szelektív jellegű-e.

| (105) | Bevezetésképpen emlékeztetni kell arra, hogy a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint egy állami intézkedés, illetve annak szelektív jellege alkotja az állami támogatás egyik jellegzetességét. Ilyen szempontból fontos ellenőrizni, hogy a szóban forgó adózási rendszer teremt-e előnyöket vagy sem bizonyos vállalkozások vagy bizonyos tevékenységi ágazatok kizárólagos előnyére. (42) |
| --- | --- |

(105)

Bevezetésképpen emlékeztetni kell arra, hogy a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint egy állami intézkedés, illetve annak szelektív jellege alkotja az állami támogatás egyik jellegzetességét. Ilyen szempontból fontos ellenőrizni, hogy a szóban forgó adózási rendszer teremt-e előnyöket vagy sem bizonyos vállalkozások vagy bizonyos tevékenységi ágazatok kizárólagos előnyére. (42)

| (106) | Elvben egy olyan adóügyi intézkedés, amely állami támogatásnak minősülhet egy általános adóügyi intézkedéstől a kedvezményezettek jogilag vagy ténylegesen korlátozott számában különbözik. Ily módon ahhoz, hogy egy intézkedésről feltételezhető legyen, hogy állami támogatásnak minősül, az abban részesülő kedvezményezett vállalkozásoknak jól meghatározott kategóriához kell tartozniuk, a kérdéses intézkedés által meghatározott, jogi vagy tényleges alkalmazás szempontjából. (43) |
| --- | --- |

(106)

Elvben egy olyan adóügyi intézkedés, amely állami támogatásnak minősülhet egy általános adóügyi intézkedéstől a kedvezményezettek jogilag vagy ténylegesen korlátozott számában különbözik. Ily módon ahhoz, hogy egy intézkedésről feltételezhető legyen, hogy állami támogatásnak minősül, az abban részesülő kedvezményezett vállalkozásoknak jól meghatározott kategóriához kell tartozniuk, a kérdéses intézkedés által meghatározott, jogi vagy tényleges alkalmazás szempontjából. (43)

| (107) | Az adott esetben a CGI 39 CA. cikke csak a legalább 8 éves időszak alatt, degresszív módszer szerint amortizálható, új állapotban beszerzett ingó vagyontárgyakra vonatkozik, a hajók kivételével, amelyek használtak is lehetnek. A Szenátus 413. sz. jelentése (44) egyébként jelzi, hogy „a [] rendelkezés célja kifejezetten az, hogy nagyon serkentő hatású ösztönzőkkel bátorítsa a nagyberuházásokat”. |
| --- | --- |

(107)

Az adott esetben a CGI 39 CA. cikke csak a legalább 8 éves időszak alatt, degresszív módszer szerint amortizálható, új állapotban beszerzett ingó vagyontárgyakra vonatkozik, a hajók kivételével, amelyek használtak is lehetnek. A Szenátus 413. sz. jelentése (44) egyébként jelzi, hogy „a [] rendelkezés célja kifejezetten az, hogy nagyon serkentő hatású ösztönzőkkel bátorítsa a nagyberuházásokat”.

| (108) | Az e rendelkezés alkalmazásából származó adókönnyítés tehát de jure kizárólag az ilyen javakat finanszírozó GIE-k tagjait illeti meg, (45) az ilyen javak használóit pedig oly módon, hogy a GIE tagjai által kapott globális adóelőny legalább kétharmadára visszajuttatási kötelezettség van. A befektetők – a GIE tagjai –, mivel nem a CGI 39 CA. cikkében megnevezett javakat finanszírozzák és a javak használói, amelyeknél az amortizációs időtartam 8 évnél kevesebb, ezzel szemben nem tarthatnak igényt erre az előnyre. |
| --- | --- |

(108)

Az e rendelkezés alkalmazásából származó adókönnyítés tehát de jure kizárólag az ilyen javakat finanszírozó GIE-k tagjait illeti meg, (45) az ilyen javak használóit pedig oly módon, hogy a GIE tagjai által kapott globális adóelőny legalább kétharmadára visszajuttatási kötelezettség van. A befektetők – a GIE tagjai –, mivel nem a CGI 39 CA. cikkében megnevezett javakat finanszírozzák és a javak használói, amelyeknél az amortizációs időtartam 8 évnél kevesebb, ezzel szemben nem tarthatnak igényt erre az előnyre.

| (109) | E tekintetben, feltételezve akár, hogy a javak használói, bár a CGI 39 CA. cikke szerinti rendszerben nem részesülhetnek, érdekeltek lehetnek abban, hogy megkíséreljenek az adózási célú GIE-hez képest alternatív finanszírozási formához folyamodni, ez utóbbiak legalábbis meg lesznek fosztva ettől a finanszírozási módtól. |
| --- | --- |

(109)

E tekintetben, feltételezve akár, hogy a javak használói, bár a CGI 39 CA. cikke szerinti rendszerben nem részesülhetnek, érdekeltek lehetnek abban, hogy megkíséreljenek az adózási célú GIE-hez képest alternatív finanszírozási formához folyamodni, ez utóbbiak legalábbis meg lesznek fosztva ettől a finanszírozási módtól.

| (110) | Mi több, tekintetbe véve a szóban forgó, a CGI 39 CA. cikkében előirányzott javakat, ez a rendelkezés de facto lényegében azoknak a vállalkozásoknak hasznos, amelyek a szállítási, ezen belül tengeri és légi szállítási ágazatban működnek, valamint azoknak a GIE-knek, amelyek az ágazathoz tartozó javakat finanszíroznak. |
| --- | --- |

(110)

Mi több, tekintetbe véve a szóban forgó, a CGI 39 CA. cikkében előirányzott javakat, ez a rendelkezés de facto lényegében azoknak a vállalkozásoknak hasznos, amelyek a szállítási, ezen belül tengeri és légi szállítási ágazatban működnek, valamint azoknak a GIE-knek, amelyek az ágazathoz tartozó javakat finanszíroznak.

| (111) | E tekintetben egyrészt a francia hatóságok által átadott információkból az következik, hogy a CGI 39 CA. cikkének alkalmazásában az engedély iránt benyújtott 189 kérelem közül 182 a szállítási ágazatra vonatkozott. Ezenkívül ezen adatok szerint maga a tengeri szállítási ágazat a benyújtott, engedély iránti kérelmek 75 %-át és a megadott kérelmek 82 %-át képviseli (l. a fenti 17. preambulumbekezdés táblázata). |
| --- | --- |

(111)

E tekintetben egyrészt a francia hatóságok által átadott információkból az következik, hogy a CGI 39 CA. cikkének alkalmazásában az engedély iránt benyújtott 189 kérelem közül 182 a szállítási ágazatra vonatkozott. Ezenkívül ezen adatok szerint maga a tengeri szállítási ágazat a benyújtott, engedély iránti kérelmek 75 %-át és a megadott kérelmek 82 %-át képviseli (l. a fenti 17. preambulumbekezdés táblázata).

| (112) | Másfelől a GIE-k által finanszírozott eszközök amortizációjára megállapított felső határ alóli mentességnek ezt a rendszerét főként a jogalkotónak az a kívánsága motiválta, hogy előnyt biztosítson a szállítás és különösen a tengeri szállítás számára. |
| --- | --- |

(112)

Másfelől a GIE-k által finanszírozott eszközök amortizációjára megállapított felső határ alóli mentességnek ezt a rendszerét főként a jogalkotónak az a kívánsága motiválta, hogy előnyt biztosítson a szállítás és különösen a tengeri szállítás számára.

| (113) | Ez a tényállás többféle elemből áll össze. |
| --- | --- |

(113)

Ez a tényállás többféle elemből áll össze.

| (114) | Először is, a CGI 39 CA. cikke alapján támogatható eszközök közül csak a hajókat említi kifejezetten a 120. sz. adóügyi utasítás. (46) Így az előírás az, hogy a használtan vásárolt eszközök közül csak a hajók azok, amelyek a CGI 39 CA. cikke szerinti adózási rendszerből részesülhetnek. Ami az engedély kiállításának eljárását illeti, a hajókkal kapcsolatban az is előírás, hogy a rájuk vonatkozó, engedély iránti kérelmeket üzembe helyezésük előtt kell benyújtani, ennélfogva amortizálásukat a dokkba kerülésüktől kell számítani. (47) |
| --- | --- |

(114)

Először is, a CGI 39 CA. cikke alapján támogatható eszközök közül csak a hajókat említi kifejezetten a 120. sz. adóügyi utasítás. (46) Így az előírás az, hogy a használtan vásárolt eszközök közül csak a hajók azok, amelyek a CGI 39 CA. cikke szerinti adózási rendszerből részesülhetnek. Ami az engedély kiállításának eljárását illeti, a hajókkal kapcsolatban az is előírás, hogy a rájuk vonatkozó, engedély iránti kérelmeket üzembe helyezésük előtt kell benyújtani, ennélfogva amortizálásukat a dokkba kerülésüktől kell számítani. (47)

| (115) | Másodszor a 98-546. sz. törvény előkészítő munkálataiból és különösen a Szenátus 413 sz. jelentéséből (48) az következik, hogy az előző adórendelkezés az összes gazdasági ágazatra érvényes volt, míg a CGI 39 CA. cikke „csak a nagyberendezésekre vonatkozik (repülőgépek, TGV, hajók...)”. Konkrétabban a tengeri szállítás ágazatáról szólva, a jelzett jelentés rámutat arra, hogy a szóban forgó rendszer a hajórészesedések rendszeréhez képest nem kellően előnyös ahhoz, hogy ebben az ágazatban a beruházásokat dinamizálja. Jelzi azt is, hogy a CGI 39 CA. cikkében bevezetett, az eszköznek a használó számára történő halasztott elidegenítése esetén keletkező nyereségre előirányzott mentességről szóló rendelkezést az motiválta, hogy a szóban forgó rendszer a tengeri szállítással kapcsolatos beruházások szempontjából kevésbé kedvező. A francia hatóságok e tekintetben, azonos módon, 2004. május 3-i észrevételeikben kiemelik, hogy a Franciaországban bejegyzett kereskedelmi hajók számának stagnálásának megállítása érdekében és a fiskális kiadások csökkentésének szándékára való tekintettel irányozták elő azt, hogy – az értékcsökkenéshez kapcsolódó adókülönbözet kiegészítéseképpen – a GIE-k bizonyos feltételek mellett, adómentességben részesülhessenek az eszköz elidegenítéséből származó nyereségre. |
| --- | --- |

(115)

Másodszor a 98-546. sz. törvény előkészítő munkálataiból és különösen a Szenátus 413 sz. jelentéséből (48) az következik, hogy az előző adórendelkezés az összes gazdasági ágazatra érvényes volt, míg a CGI 39 CA. cikke „csak a nagyberendezésekre vonatkozik (repülőgépek, TGV, hajók...)”. Konkrétabban a tengeri szállítás ágazatáról szólva, a jelzett jelentés rámutat arra, hogy a szóban forgó rendszer a hajórészesedések rendszeréhez képest nem kellően előnyös ahhoz, hogy ebben az ágazatban a beruházásokat dinamizálja. Jelzi azt is, hogy a CGI 39 CA. cikkében bevezetett, az eszköznek a használó számára történő halasztott elidegenítése esetén keletkező nyereségre előirányzott mentességről szóló rendelkezést az motiválta, hogy a szóban forgó rendszer a tengeri szállítással kapcsolatos beruházások szempontjából kevésbé kedvező. A francia hatóságok e tekintetben, azonos módon, 2004. május 3-i észrevételeikben kiemelik, hogy a Franciaországban bejegyzett kereskedelmi hajók számának stagnálásának megállítása érdekében és a fiskális kiadások csökkentésének szándékára való tekintettel irányozták elő azt, hogy – az értékcsökkenéshez kapcsolódó adókülönbözet kiegészítéseképpen – a GIE-k bizonyos feltételek mellett, adómentességben részesülhessenek az eszköz elidegenítéséből származó nyereségre.

| (116) | Harmadszor, az 1999. évi költségvetési törvény tervezetéről szóló 66. sz. általános jelentés (49) megerősíti, hogy „a 98-456. sz. törvény [...] lehetővé tette egy új adórendelkezés létrehozását a tengeri szállításba való beruházások javára”. Ott azt is jelezték, hogy bár a lízingben történő finanszírozásnak a CGI 39 CA. cikke által létrehozott rendszere nem kizárólag a hajókra vonatkozik, valójában főként azokra alakították ki. |
| --- | --- |

(116)

Harmadszor, az 1999. évi költségvetési törvény tervezetéről szóló 66. sz. általános jelentés (49) megerősíti, hogy „a 98-456. sz. törvény [...] lehetővé tette egy új adórendelkezés létrehozását a tengeri szállításba való beruházások javára”. Ott azt is jelezték, hogy bár a lízingben történő finanszírozásnak a CGI 39 CA. cikke által létrehozott rendszere nem kizárólag a hajókra vonatkozik, valójában főként azokra alakították ki.

| (117) | A fenti megfontolások összességére való tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy a CGI 39 CA. cikke szerinti rendszer szelektív jelleget mutat, mivel bizonyos, a szállítási ágazatban, valamint a pénzügyi ágazatban működő gazdasági szereplők számára biztosít előnyöket. Mivel ez a rendszer nem érvényes az összes gazdasági szereplőre, nem tekinthető az adóügyi politika általános rendelkezésének. |
| --- | --- |

(117)

A fenti megfontolások összességére való tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy a CGI 39 CA. cikke szerinti rendszer szelektív jelleget mutat, mivel bizonyos, a szállítási ágazatban, valamint a pénzügyi ágazatban működő gazdasági szereplők számára biztosít előnyöket. Mivel ez a rendszer nem érvényes az összes gazdasági szereplőre, nem tekinthető az adóügyi politika általános rendelkezésének.

| (118) | Ezt az értékelést a francia hatóságok által felhozott érvek nem tudták megkérdőjelezni. |
| --- | --- |

(118)

Ezt az értékelést a francia hatóságok által felhozott érvek nem tudták megkérdőjelezni.

| (119) | Így elsősorban, nem áll meg a francia hatóságok érvelése, miszerint többféle ágazat is érintett lehet a szóban forgó adózási intézkedésben. Valójában eltekintve attól a ténytől, hogy csak bizonyos javak érintettek a szóban forgó adózási rendszer által, nem vehető figyelembe, hogy a szállításon kívüli ágazatokba tartozó javak finanszírozása iránti kérelmek nagyon elenyésző száma (50) olyan jellegű, hogy a szóban forgó rendszer sajátosságát megkérdőjelezi. E tekintetben egyébként a megítélés az volt, hogy a szelektív jelleg megkérdőjelezéséhez nem elegendő az a körülmény, miszerint nagyon jelentős azoknak a vállalkozásoknak a száma, amelyek igényt tarthatnak arra, hogy ilyen intézkedésben részesüljenek, vagy hogy ezek a vállalkozások különböző ágazatokhoz tartoznak. (51) |
| --- | --- |

(119)

Így elsősorban, nem áll meg a francia hatóságok érvelése, miszerint többféle ágazat is érintett lehet a szóban forgó adózási intézkedésben. Valójában eltekintve attól a ténytől, hogy csak bizonyos javak érintettek a szóban forgó adózási rendszer által, nem vehető figyelembe, hogy a szállításon kívüli ágazatokba tartozó javak finanszírozása iránti kérelmek nagyon elenyésző száma (50) olyan jellegű, hogy a szóban forgó rendszer sajátosságát megkérdőjelezi. E tekintetben egyébként a megítélés az volt, hogy a szelektív jelleg megkérdőjelezéséhez nem elegendő az a körülmény, miszerint nagyon jelentős azoknak a vállalkozásoknak a száma, amelyek igényt tarthatnak arra, hogy ilyen intézkedésben részesüljenek, vagy hogy ezek a vállalkozások különböző ágazatokhoz tartoznak. (51)

| (120) | Másodsorban, a francia hatóságok állításával szemben, a CGI 39 CA. cikke szerinti rendszer létének indoklására nem releváns érv az, hogy más tagállamokban vannak ezzel egyenértékű adózási intézkedések. Valóban, a tagállamok összességében, vagy akár azok közül néhányban alkalmazható adózási szabályok összehasonlító elemzésére nem kerülhet sor anélkül, hogy az állami támogatások ellenőrzésére vonatkozó rendelkezéseket módosítani ne kellene. Mivel a tagállamok adórendelkezéseire közösségi szintű összehangolás nincs, egy ilyen vizsgálat különféle, a tagállamok közötti jogszabályi vagy szabályozási eltérésekből következő ténybeli és jogi helyzetek összehasonlítására szorítkozna. (52) A megítélés egyébként az volt, hogy az a körülmény, miszerint egy tagállam egy bizonyos gazdasági ágazatban a versenyfeltételeket egyoldalú intézkedésekkel úgy próbálja módosítani, hogy azok közeledjenek a más tagállamokban érvényesülőkhöz, nem szünteti meg ezeknek az intézkedéseknek a támogatási jellegét. (53) Analóg módon az a körülmény, hogy más tagállamokban lévő versenytársak hasonló adózási intézkedésekből profitálnak, nem befolyásolja a szóban forgó rendszer támogatásnak történő minősítését, akkor sem, ha azok jogellenesek. (54) |
| --- | --- |

(120)

Másodsorban, a francia hatóságok állításával szemben, a CGI 39 CA. cikke szerinti rendszer létének indoklására nem releváns érv az, hogy más tagállamokban vannak ezzel egyenértékű adózási intézkedések. Valóban, a tagállamok összességében, vagy akár azok közül néhányban alkalmazható adózási szabályok összehasonlító elemzésére nem kerülhet sor anélkül, hogy az állami támogatások ellenőrzésére vonatkozó rendelkezéseket módosítani ne kellene. Mivel a tagállamok adórendelkezéseire közösségi szintű összehangolás nincs, egy ilyen vizsgálat különféle, a tagállamok közötti jogszabályi vagy szabályozási eltérésekből következő ténybeli és jogi helyzetek összehasonlítására szorítkozna. (52) A megítélés egyébként az volt, hogy az a körülmény, miszerint egy tagállam egy bizonyos gazdasági ágazatban a versenyfeltételeket egyoldalú intézkedésekkel úgy próbálja módosítani, hogy azok közeledjenek a más tagállamokban érvényesülőkhöz, nem szünteti meg ezeknek az intézkedéseknek a támogatási jellegét. (53) Analóg módon az a körülmény, hogy más tagállamokban lévő versenytársak hasonló adózási intézkedésekből profitálnak, nem befolyásolja a szóban forgó rendszer támogatásnak történő minősítését, akkor sem, ha azok jogellenesek. (54)

| (121) | Harmadsorban, Franciaország és érdekelt felek azt állítják, hogy a szóban forgó rendszer nem-szelektív jellegét az a tény bizonyítja, hogy a francia hatóságok nem rendelkeznek mérlegelési jogkörrel a szóban forgó engedély megadása céljából. |
| --- | --- |

(121)

Harmadsorban, Franciaország és érdekelt felek azt állítják, hogy a szóban forgó rendszer nem-szelektív jellegét az a tény bizonyítja, hogy a francia hatóságok nem rendelkeznek mérlegelési jogkörrel a szóban forgó engedély megadása céljából.

| (122) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy az ítélkezési gyakorlat szerint még azok a beavatkozások is jelenthetnek bizonyos fokú szelektivitást, amelyek első pillantásra a vállalkozások összességére alkalmazhatók, és ebből következően olyan intézkedéseknek kell ezeket tekinteni, amelyeket bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének az előnyben részesítésére alakítottak ki. Ilyen eset az, amikor az általános szabály alkalmazására felkért igazgatásnak van bizonyos mérlegelési jogköre az ügy kezelését illetően. (55) |
| --- | --- |

(122)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy az ítélkezési gyakorlat szerint még azok a beavatkozások is jelenthetnek bizonyos fokú szelektivitást, amelyek első pillantásra a vállalkozások összességére alkalmazhatók, és ebből következően olyan intézkedéseknek kell ezeket tekinteni, amelyeket bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének az előnyben részesítésére alakítottak ki. Ilyen eset az, amikor az általános szabály alkalmazására felkért igazgatásnak van bizonyos mérlegelési jogköre az ügy kezelését illetően. (55)

| (123) | Az adott esetben mindjárt emlékeztetnünk kell arra, hogy a szóban forgó adórendelkezést csak bizonyos javak használói és az azokat finanszírozó GIE-k tagjai vehetik igénybe, és az előnyök de facto főként a szállítási és a pénzügyi ágazatban jelennek meg, amivel a specifikusság feltétele máris teljesül. Valójában más, a szállítástól eltérő ágazatokhoz kapcsolódó javak finanszírozására vonatkozó és/vagy nyolc évnél rövidebb amortizációs időtartamot felmutató projektek felmutathatnak olyan jellegű garanciákat, amelyek mindenféle adóoptimalizálási szándékot kizárnak. Ennélfogva, ennek az adórendelkezésnek a korlátozott alkalmazási területére való tekintettel, a vitatott intézkedés szelektív jellegének megállapításához nem szükséges megállapítani, hogy az illetékes nemzeti hatóságok a jelzett intézkedés alkalmazása során rendelkeznek-e mérlegelési jogkörrel. (56) |
| --- | --- |

(123)

Az adott esetben mindjárt emlékeztetnünk kell arra, hogy a szóban forgó adórendelkezést csak bizonyos javak használói és az azokat finanszírozó GIE-k tagjai vehetik igénybe, és az előnyök de facto főként a szállítási és a pénzügyi ágazatban jelennek meg, amivel a specifikusság feltétele máris teljesül. Valójában más, a szállítástól eltérő ágazatokhoz kapcsolódó javak finanszírozására vonatkozó és/vagy nyolc évnél rövidebb amortizációs időtartamot felmutató projektek felmutathatnak olyan jellegű garanciákat, amelyek mindenféle adóoptimalizálási szándékot kizárnak. Ennélfogva, ennek az adórendelkezésnek a korlátozott alkalmazási területére való tekintettel, a vitatott intézkedés szelektív jellegének megállapításához nem szükséges megállapítani, hogy az illetékes nemzeti hatóságok a jelzett intézkedés alkalmazása során rendelkeznek-e mérlegelési jogkörrel. (56)

| (124) | Mindenesetre a francia hatóságok, amikor kikérdezték őket, hogy milyen ellenőrzés lefolytatásához tartják magukat annak a feltételnek a kapcsán, hogy a szóban forgó beruházás milyen általános és különösen, hogy milyen foglalkoztatási, jelentős gazdasági és társadalmi érdeket képvisel (57), azt jelezték, hogy ezt az érdeket 6 kritérium alapján értékelik, amelyek egyike „a beruházás által annak az övezetnek a gazdasági környezetére gyakorolt hatás, ahol annak megvalósulása történik, és amelyben a használó tevékenykedik”. A Bizottság tehát úgy véli, hogy ennek a feltételnek a teljesülése a nemzeti hatóságok számára szükségképpen saját mérlegelési jogkört biztosít. |
| --- | --- |

(124)

Mindenesetre a francia hatóságok, amikor kikérdezték őket, hogy milyen ellenőrzés lefolytatásához tartják magukat annak a feltételnek a kapcsán, hogy a szóban forgó beruházás milyen általános és különösen, hogy milyen foglalkoztatási, jelentős gazdasági és társadalmi érdeket képvisel (57), azt jelezték, hogy ezt az érdeket 6 kritérium alapján értékelik, amelyek egyike „a beruházás által annak az övezetnek a gazdasági környezetére gyakorolt hatás, ahol annak megvalósulása történik, és amelyben a használó tevékenykedik”. A Bizottság tehát úgy véli, hogy ennek a feltételnek a teljesülése a nemzeti hatóságok számára szükségképpen saját mérlegelési jogkört biztosít.

| (125) | Egyébként egy ilyen célkitűzés jogszerűsége ellenére megemlítendő, hogy nincs kapcsolat a beruházáshoz fűződő gazdasági érdek fennállása és a jogalkotó által a beruházás megvalósítására előírt előzetes miniszteri engedély révén követett végcél között. Valójában az engedély megadásához kiszabott feltételeknek lehetővé kell tenniük annak megállapítását, hogy a GIE-k által biztosított finanszírozási módnak nem az adóoptimalizálás-e a célja. Vagyis a beruházáshoz fűződő gazdasági érdekre vonatkozó feltétel nem olyan jellegű, hogy egy ilyen optimalizálást megakadályozna. Az ilyen finanszírozási ügyletek, a szóban forgó eszközök amortizálásának időtartamától függetlenül, lehet hogy nem céloznak adóoptimalizálást, ugyanakkor nem képviselnek jelentős, főként a foglalkoztatással kapcsolatos, gazdasági vagy társadalmi érdeket sem. |
| --- | --- |

(125)

Egyébként egy ilyen célkitűzés jogszerűsége ellenére megemlítendő, hogy nincs kapcsolat a beruházáshoz fűződő gazdasági érdek fennállása és a jogalkotó által a beruházás megvalósítására előírt előzetes miniszteri engedély révén követett végcél között. Valójában az engedély megadásához kiszabott feltételeknek lehetővé kell tenniük annak megállapítását, hogy a GIE-k által biztosított finanszírozási módnak nem az adóoptimalizálás-e a célja. Vagyis a beruházáshoz fűződő gazdasági érdekre vonatkozó feltétel nem olyan jellegű, hogy egy ilyen optimalizálást megakadályozna. Az ilyen finanszírozási ügyletek, a szóban forgó eszközök amortizálásának időtartamától függetlenül, lehet hogy nem céloznak adóoptimalizálást, ugyanakkor nem képviselnek jelentős, főként a foglalkoztatással kapcsolatos, gazdasági vagy társadalmi érdeket sem.

| (126) | Ebben az összefüggésben ismét utalni kell a francia Szenátus 413. sz. jelentésére, (58) amelyből az derül ki, hogy a jelentős gazdasági és társadalmi érdek fennállásához kapcsolódó feltétel „eszköz az ország területén előállított javak vagy egy francia használó javára megvalósuló finanszírozások előnyben részesítésére”. Általánosabban ugyanez a jelentés azt is kimondja egyébként, hogy az engedélyezési eljárás túl nagy jogkört biztosít az igazgatás részéről történő mérlegelésre. |
| --- | --- |

(126)

Ebben az összefüggésben ismét utalni kell a francia Szenátus 413. sz. jelentésére, (58) amelyből az derül ki, hogy a jelentős gazdasági és társadalmi érdek fennállásához kapcsolódó feltétel „eszköz az ország területén előállított javak vagy egy francia használó javára megvalósuló finanszírozások előnyben részesítésére”. Általánosabban ugyanez a jelentés azt is kimondja egyébként, hogy az engedélyezési eljárás túl nagy jogkört biztosít az igazgatás részéről történő mérlegelésre.

| (127) | A Bizottság véleménye szerint a beruházáshoz fűződő gazdasági érdekhez kapcsolt feltétel és a kitűzött cél összemérhetetlensége a nemzeti hatóságok számára rendelkezésre álló mérlegelési jogkört még inkább megnöveli. |
| --- | --- |

(127)

A Bizottság véleménye szerint a beruházáshoz fűződő gazdasági érdekhez kapcsolt feltétel és a kitűzött cél összemérhetetlensége a nemzeti hatóságok számára rendelkezésre álló mérlegelési jogkört még inkább megnöveli.

| (128) | Még mindig az engedély megadása céljából a francia hatóságok rendelkezésére álló mérlegelési jogkörnél maradva, meg kell állapítani, hogy a francia hatóságok és bizonyos érdekelt felek kérésére az Alkotmányügyi Tanács által 1987. december 30-én hozott határozat ebben az összefüggésben relevanciával nem bír. (59) Ebben az ügyben egy olyan adórendelkezésről volt szó, amely előirányozta, hogy egy új jogi személy, amely két társaság összeolvadásából keletkezett, korlátozott ideig elszámolhassa az összeolvadt társaságok veszteségének egészét vagy annak egy részét, és – a költségvetési ügyekkel foglalkozó miniszter engedélyével és ennek az engedélynek a korlátai között –az eszközök egy részének a csoport egyik társaságába való bevitele esetén lehetővé tette a fúziót megelőzően még nem levont veszteségek elszámolását a későbbi nyereségekkel szemben. Az Alkotmányügyi Tanácsot felkérték, hogy nyilvánítson véleményt arról, megfelel-e ez az engedélyezési eljárás az Alkotmány 34. cikkének, amely a jogalkotóra bízza az adóelőny alkalmazási területének meghatározását. Ebben az összefüggésben a Tanács úgy vélte, hogy a szóban forgó rendelkezés a jogalkotó számára nem engedi meg adóügyi jogkörének a miniszternek történő átadását, és hogy ez utóbbinak jogköre csak annyi, hogy a jogalkotónak az adóelkerülés megakadályozására vonatkozó célkitűzésének megfelelően, meggyőződjön a törvény által rögzített feltételek tiszteletben tartásáról. Ebben a határozatban az Alkotmányügyi Tanácsot arra kérték fel, hogy nyilvánítson véleményt az adóügyi témában a jogalkotási és szabályozási jogkörökkel kapcsolatos illetékességek tiszteletben tartásáról, de semmiképp sem arról, hogy fennáll-e a miniszter vezetése alatt egy mérlegelési jogkör a törvény alkalmazásához szükséges egyedi intézkedések elfogadása során. |
| --- | --- |

(128)

Még mindig az engedély megadása céljából a francia hatóságok rendelkezésére álló mérlegelési jogkörnél maradva, meg kell állapítani, hogy a francia hatóságok és bizonyos érdekelt felek kérésére az Alkotmányügyi Tanács által 1987. december 30-én hozott határozat ebben az összefüggésben relevanciával nem bír. (59) Ebben az ügyben egy olyan adórendelkezésről volt szó, amely előirányozta, hogy egy új jogi személy, amely két társaság összeolvadásából keletkezett, korlátozott ideig elszámolhassa az összeolvadt társaságok veszteségének egészét vagy annak egy részét, és – a költségvetési ügyekkel foglalkozó miniszter engedélyével és ennek az engedélynek a korlátai között –az eszközök egy részének a csoport egyik társaságába való bevitele esetén lehetővé tette a fúziót megelőzően még nem levont veszteségek elszámolását a későbbi nyereségekkel szemben. Az Alkotmányügyi Tanácsot felkérték, hogy nyilvánítson véleményt arról, megfelel-e ez az engedélyezési eljárás az Alkotmány 34. cikkének, amely a jogalkotóra bízza az adóelőny alkalmazási területének meghatározását. Ebben az összefüggésben a Tanács úgy vélte, hogy a szóban forgó rendelkezés a jogalkotó számára nem engedi meg adóügyi jogkörének a miniszternek történő átadását, és hogy ez utóbbinak jogköre csak annyi, hogy a jogalkotónak az adóelkerülés megakadályozására vonatkozó célkitűzésének megfelelően, meggyőződjön a törvény által rögzített feltételek tiszteletben tartásáról. Ebben a határozatban az Alkotmányügyi Tanácsot arra kérték fel, hogy nyilvánítson véleményt az adóügyi témában a jogalkotási és szabályozási jogkörökkel kapcsolatos illetékességek tiszteletben tartásáról, de semmiképp sem arról, hogy fennáll-e a miniszter vezetése alatt egy mérlegelési jogkör a törvény alkalmazásához szükséges egyedi intézkedések elfogadása során.

| (129) | Mindenesetre a Bizottság úgy véli, hogy a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek a nemzeti bíróságok ítélkezési gyakorlata által nem kérdőjelezhetők meg. |
| --- | --- |

(129)

Mindenesetre a Bizottság úgy véli, hogy a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek a nemzeti bíróságok ítélkezési gyakorlata által nem kérdőjelezhetők meg.

| (130) | Negyedsorban annak az érvnek a tekintetében, amely szerint a nemzeti hatóságok nem rendelkeznek döntési jogkörrel, mivel döntésük ellen a nemzeti bíróságokhoz fellebbezni lehet, megkérdőjelezve az engedély elutasítását indokló megfontolásokat, emlékeztetni kell arra, hogy az általános intézkedésként történő minősítés kiküszöbölése érdekében ellenőrizni kell, hogy az adóigazgatás hozzáállása döntési jellegű-e. Tulajdonképpen elegendő megállapítani, hogy a jelzett igazgatás rendelkezik-e saját mérlegelési jogkörrel, amely számára lehetővé teszi, hogy a kérdéses adóelőny megadásának feltételeit megszabja, a mérlegelésre hozzá benyújtott beruházási projektek jellegzetességeitől függően. (60) Egyébként a megítélés az volt, hogy a bírói eljárás keretében és az alkalmazandó nemzeti jognak megfelelően megítélt adósságok továbbvitele szelektív jellegű lenne, mivel az nem közvetlenül a törvény alkalmazásából, hanem a szóban forgó közszolgálati intézmények mérlegelési döntéséből következne. Ebben az összefüggésben a közösségi bíró emlékeztetett arra, hogy a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése nem tesz különbséget az állami beavatkozások okai vagy célkitűzései szerint, hanem azok hatásától függően definiálja azokat. (61) Az adott esetben tehát az a körülmény, hogy az engedélyt visszautasító határozatok nemzeti bíróság előtt fellebbezés tárgyát képezhetik, nem kérdőjelezheti meg eleve a nemzeti hatóságok mérlegelési jogkörének fennállását a miniszteri engedély megadási feltételeinek alkalmazása során. |
| --- | --- |

(130)

Negyedsorban annak az érvnek a tekintetében, amely szerint a nemzeti hatóságok nem rendelkeznek döntési jogkörrel, mivel döntésük ellen a nemzeti bíróságokhoz fellebbezni lehet, megkérdőjelezve az engedély elutasítását indokló megfontolásokat, emlékeztetni kell arra, hogy az általános intézkedésként történő minősítés kiküszöbölése érdekében ellenőrizni kell, hogy az adóigazgatás hozzáállása döntési jellegű-e. Tulajdonképpen elegendő megállapítani, hogy a jelzett igazgatás rendelkezik-e saját mérlegelési jogkörrel, amely számára lehetővé teszi, hogy a kérdéses adóelőny megadásának feltételeit megszabja, a mérlegelésre hozzá benyújtott beruházási projektek jellegzetességeitől függően. (60) Egyébként a megítélés az volt, hogy a bírói eljárás keretében és az alkalmazandó nemzeti jognak megfelelően megítélt adósságok továbbvitele szelektív jellegű lenne, mivel az nem közvetlenül a törvény alkalmazásából, hanem a szóban forgó közszolgálati intézmények mérlegelési döntéséből következne. Ebben az összefüggésben a közösségi bíró emlékeztetett arra, hogy a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése nem tesz különbséget az állami beavatkozások okai vagy célkitűzései szerint, hanem azok hatásától függően definiálja azokat. (61) Az adott esetben tehát az a körülmény, hogy az engedélyt visszautasító határozatok nemzeti bíróság előtt fellebbezés tárgyát képezhetik, nem kérdőjelezheti meg eleve a nemzeti hatóságok mérlegelési jogkörének fennállását a miniszteri engedély megadási feltételeinek alkalmazása során.

| (131) | Utoljára, a Bizottság úgy véli, hogy a francia hatóságoknak az az állítása, miszerint nincs megkülönböztetés a GIE tagjainak és a használóknak a nemzeti hovatartozása szerint, szintén nem kérdőjelezheti meg a CGI 39 CA. cikke szerinti rendszer szelektív jellegét, (62) mivel a Szenátus 413. sz. jelentése (63) jelzi, hogy a beruházáshoz fűződő jelentős gazdasági és társadalmi érdek fennállásához kapcsolódó feltétel „eszköz az ország területén előállított javak vagy egy francia használó javára megvalósuló finanszírozások előnyben részesítésére”. |
| --- | --- |

(131)

Utoljára, a Bizottság úgy véli, hogy a francia hatóságoknak az az állítása, miszerint nincs megkülönböztetés a GIE tagjainak és a használóknak a nemzeti hovatartozása szerint, szintén nem kérdőjelezheti meg a CGI 39 CA. cikke szerinti rendszer szelektív jellegét, (62) mivel a Szenátus 413. sz. jelentése (63) jelzi, hogy a beruházáshoz fűződő jelentős gazdasági és társadalmi érdek fennállásához kapcsolódó feltétel „eszköz az ország területén előállított javak vagy egy francia használó javára megvalósuló finanszírozások előnyben részesítésére”.

| (132) | A fentiekre való tekintettel a Bizottság úgy tekinti, hogy a CGI 39 CA. cikkében foglalt rendszer szelektív jellegű. |
| --- | --- |

(132)

A fentiekre való tekintettel a Bizottság úgy tekinti, hogy a CGI 39 CA. cikkében foglalt rendszer szelektív jellegű.

| (133) | A francia hatóságok kiemelik, hogy a CGI 39 C. cikkének második bekezdésében és a 39 CA. cikkében foglalt rendelkezések együttesen előzetes ellenőrzési eszközt jelentenek, amellyel az adóigazgatás azért rendelkezik, hogy harcoljon az adóelkerülés ellen, amely az adóügyi szempontból átlátható struktúrák, mint például a GIE-k által finanszírozott ingó vagyontárgyakra vonatkozó ügyletek visszaélésre való felhasználásából származnak. Úgy vélik, hogy a CGI 39 CA. cikkében foglalt rendszert emiatt a francia adórendszer jellege és szerkezete indokolja. E tekintetben hozzáteszik, hogy a CGI 39 CA. cikke szerinti rendszer „az adóelkerülés elleni küzdelem objektív és horizontális kritériumain alapul”. |
| --- | --- |

(133)

A francia hatóságok kiemelik, hogy a CGI 39 C. cikkének második bekezdésében és a 39 CA. cikkében foglalt rendelkezések együttesen előzetes ellenőrzési eszközt jelentenek, amellyel az adóigazgatás azért rendelkezik, hogy harcoljon az adóelkerülés ellen, amely az adóügyi szempontból átlátható struktúrák, mint például a GIE-k által finanszírozott ingó vagyontárgyakra vonatkozó ügyletek visszaélésre való felhasználásából származnak. Úgy vélik, hogy a CGI 39 CA. cikkében foglalt rendszert emiatt a francia adórendszer jellege és szerkezete indokolja. E tekintetben hozzáteszik, hogy a CGI 39 CA. cikke szerinti rendszer „az adóelkerülés elleni küzdelem objektív és horizontális kritériumain alapul”.

| (134) | Igaz, hogy az állami támogatás fogalma nem tartalmazza azokat az állami intézkedéseket, amelyek a vállalkozások között különbségtételt vezetnek be, amennyiben ez a különbségtétel annak az adókivetési rendszernek a jellegéből és szerkezetéből következik, amelybe azok tartoznak. Az adórendszer jellegén és szerkezetén alapuló indoklás egy sajátos adóintézkedés és az adórendszer egészének belső logikája közötti megfelelésre utal. Az adóügyi különbségtételeket tehát, amikor a szóban forgó intézkedéseket elfogadják, nem diktálhatják az állam által követett általános célok és célkitűzések. (64) |
| --- | --- |

(134)

Igaz, hogy az állami támogatás fogalma nem tartalmazza azokat az állami intézkedéseket, amelyek a vállalkozások között különbségtételt vezetnek be, amennyiben ez a különbségtétel annak az adókivetési rendszernek a jellegéből és szerkezetéből következik, amelybe azok tartoznak. Az adórendszer jellegén és szerkezetén alapuló indoklás egy sajátos adóintézkedés és az adórendszer egészének belső logikája közötti megfelelésre utal. Az adóügyi különbségtételeket tehát, amikor a szóban forgó intézkedéseket elfogadják, nem diktálhatják az állam által követett általános célok és célkitűzések. (64)

| (135) | Az adott esetben a Bizottság úgy véli, hogy a CGI 39 C. cikkének második bekezdése, amikor korlátozza a levonható értékcsökkenési leírás összegét, tulajdonképpen az ellen harcol, hogy adóügyi szempontból átlátható struktúrák visszaélést kövessenek el, bérbe adott vagy rendelkezésre bocsátott javak finanszírozási ügyletein elért adónyereség realizálásával. Az a célkitűzés szükségesnek és ésszerűnek tűnik a bérbe adott vagy rendelkezésre bocsátott javak értékcsökkenési leírásaira vonatkozó adórendszer hatékonyságának garantálása céljából és azt ennek alapján a jelzett rendszer összetevőjének kell tekinteni. (65) |
| --- | --- |

(135)

Az adott esetben a Bizottság úgy véli, hogy a CGI 39 C. cikkének második bekezdése, amikor korlátozza a levonható értékcsökkenési leírás összegét, tulajdonképpen az ellen harcol, hogy adóügyi szempontból átlátható struktúrák visszaélést kövessenek el, bérbe adott vagy rendelkezésre bocsátott javak finanszírozási ügyletein elért adónyereség realizálásával. Az a célkitűzés szükségesnek és ésszerűnek tűnik a bérbe adott vagy rendelkezésre bocsátott javak értékcsökkenési leírásaira vonatkozó adórendszer hatékonyságának garantálása céljából és azt ennek alapján a jelzett rendszer összetevőjének kell tekinteni. (65)

| (136) | Ezzel szemben a CGI 39 CA. cikke által létrehozott rendszer a bérbe adott vagy rendelkezésre bocsátott javak értékcsökkenési leírásaira vonatkozó francia rendszer jellege és szerkezete révén nem indokolható. Valójában, annak ellenére, hogy a CGI 39 C. cikkének második bekezdésében előirányzott, az értékcsökkenési leírás felső határára adott mentességek elfogadhatóak, ezeknek a mentességeknek kizárólag olyan feltételeken kellene alapulniuk, amelyek teljesülése megakadályozza, hogy adóoptimalizálási célból a jelzett javak finanszírozása során olyan, adóügyi szempontból átlátható struktúrákhoz folyamodjanak, amilyenek a GIE-k. |
| --- | --- |

(136)

Ezzel szemben a CGI 39 CA. cikke által létrehozott rendszer a bérbe adott vagy rendelkezésre bocsátott javak értékcsökkenési leírásaira vonatkozó francia rendszer jellege és szerkezete révén nem indokolható. Valójában, annak ellenére, hogy a CGI 39 C. cikkének második bekezdésében előirányzott, az értékcsökkenési leírás felső határára adott mentességek elfogadhatóak, ezeknek a mentességeknek kizárólag olyan feltételeken kellene alapulniuk, amelyek teljesülése megakadályozza, hogy adóoptimalizálási célból a jelzett javak finanszírozása során olyan, adóügyi szempontból átlátható struktúrákhoz folyamodjanak, amilyenek a GIE-k.

| (137) | Vagyis egyfelől a szóban forgó mentesség alkalmazási területének a legalább nyolc évi időtartam alatt amortizálandó javak finanszírozására való korlátozása a francia hatóságok által követett célkitűzésre való tekintettel nem indokolható meg, sem önmagában, sem más, az engedély megadásával kapcsolatos feltétellel együtt. Ők egyébként ennek az igazgatási eljárásnak a keretében semmiféle magyarázatot nem adtak azzal kapcsolatban, hogy az adóelkerülés elleni küzdelem során követett célkitűzés tekintetében miért korlátozták ezt a mentességet az ilyen amortizációs időtartamú javakra. |
| --- | --- |

(137)

Vagyis egyfelől a szóban forgó mentesség alkalmazási területének a legalább nyolc évi időtartam alatt amortizálandó javak finanszírozására való korlátozása a francia hatóságok által követett célkitűzésre való tekintettel nem indokolható meg, sem önmagában, sem más, az engedély megadásával kapcsolatos feltétellel együtt. Ők egyébként ennek az igazgatási eljárásnak a keretében semmiféle magyarázatot nem adtak azzal kapcsolatban, hogy az adóelkerülés elleni küzdelem során követett célkitűzés tekintetében miért korlátozták ezt a mentességet az ilyen amortizációs időtartamú javakra.

| (138) | Másfelől, mint az korábban megállapítást nyert, a finanszírozási ügyletre szóló miniszteri engedély megadásának feltételei között szerepel a gazdasági és társadalmi érdek fennállása, különösen a foglalkoztatás tárgyában, ami a nemzeti hatóságok számára mérlegelési jogkört biztosít. Ez a feltétel egyébként a Franciaország által, az adóelkerülés ellen folytatott célhoz nem kapcsolódik. Mindenesetre egy ilyen társadalmi célkitűzés önmagában nem olyan jellegű, hogy emiatt a szóban forgó rendszer elkerülné, hogy a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti értelemben vett támogatásnak minősüljön, mivel ez a cikk nem tesz különbséget az állami beavatkozások okai vagy célkitűzései szerint, hanem azok hatásától függően definiálja azokat. (66) Korábban egyébként megállapítást nyert, hogy a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése nem lenne használható, ha a munkahelyek teremtésével vagy megőrzésével kapcsolatos szándékok közül kihagynák az állami támogatásnak minősülő sajátos intézkedéseket, mivel az állami támogatások többségét azért adják, hogy munkahelyeket teremtsenek vagy őrizzenek meg. (67) |
| --- | --- |

(138)

Másfelől, mint az korábban megállapítást nyert, a finanszírozási ügyletre szóló miniszteri engedély megadásának feltételei között szerepel a gazdasági és társadalmi érdek fennállása, különösen a foglalkoztatás tárgyában, ami a nemzeti hatóságok számára mérlegelési jogkört biztosít. Ez a feltétel egyébként a Franciaország által, az adóelkerülés ellen folytatott célhoz nem kapcsolódik. Mindenesetre egy ilyen társadalmi célkitűzés önmagában nem olyan jellegű, hogy emiatt a szóban forgó rendszer elkerülné, hogy a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti értelemben vett támogatásnak minősüljön, mivel ez a cikk nem tesz különbséget az állami beavatkozások okai vagy célkitűzései szerint, hanem azok hatásától függően definiálja azokat. (66) Korábban egyébként megállapítást nyert, hogy a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése nem lenne használható, ha a munkahelyek teremtésével vagy megőrzésével kapcsolatos szándékok közül kihagynák az állami támogatásnak minősülő sajátos intézkedéseket, mivel az állami támogatások többségét azért adják, hogy munkahelyeket teremtsenek vagy őrizzenek meg. (67)

| (139) | Ebben az összefüggésben a francia hatóságok kiemelik azt is, hogy a CGI 39 CA. cikke szerinti adórendszer lehetővé tette a tengeri flotta megfiatalítását és konszolidálását. Analóg módon az Air France jelzi, hogy ez a rendszer előnyt biztosít gépparkjának megújításához, amelyre a környezeti normák módosítása miatt volt szükség. Ellenben azt a tényt leszámítva, hogy az ilyen állítások megerősítik a Bizottság értékelését a jelzett rendszer szelektív jellegére vonatkozóan, a gazdaság- vagy iparpolitikai célkitűzések követése nem tekinthető olyan jellegűnek, hogy egy szelektív intézkedést a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének alkalmazásából ki kellene hagyni. (68) Hasonló összefüggésben egyébként már megállapítást nyert, hogy a járművek vásárlására vagy vételi opcióval összekötött bérbevételére adott hitelek utáni, természetes személyeknek, kkv-knak, területi közületi szerveknek és a helyi közszolgáltatási egységeknek javára történő kamatjóváírás támogatást jelent, és azzal a körülménnyel nem indokolható, hogy ez az intézkedés, a környezet védelme és az utak biztonsága érdekében, az ipari járműpark megújítása célozta Spanyolországban. (69). |
| --- | --- |

(139)

Ebben az összefüggésben a francia hatóságok kiemelik azt is, hogy a CGI 39 CA. cikke szerinti adórendszer lehetővé tette a tengeri flotta megfiatalítását és konszolidálását. Analóg módon az Air France jelzi, hogy ez a rendszer előnyt biztosít gépparkjának megújításához, amelyre a környezeti normák módosítása miatt volt szükség. Ellenben azt a tényt leszámítva, hogy az ilyen állítások megerősítik a Bizottság értékelését a jelzett rendszer szelektív jellegére vonatkozóan, a gazdaság- vagy iparpolitikai célkitűzések követése nem tekinthető olyan jellegűnek, hogy egy szelektív intézkedést a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének alkalmazásából ki kellene hagyni. (68) Hasonló összefüggésben egyébként már megállapítást nyert, hogy a járművek vásárlására vagy vételi opcióval összekötött bérbevételére adott hitelek utáni, természetes személyeknek, kkv-knak, területi közületi szerveknek és a helyi közszolgáltatási egységeknek javára történő kamatjóváírás támogatást jelent, és azzal a körülménnyel nem indokolható, hogy ez az intézkedés, a környezet védelme és az utak biztonsága érdekében, az ipari járműpark megújítása célozta Spanyolországban. (69).

| (140) | A szóban forgó rendszer tárgyát képező vagy az azokhoz való hozzájárulást eredményező általános érdeket képviselő szándékok összessége, úgy mint a munkahelyteremtés, az érintett hajók vagy légi járművek megújítása vagy konszolidálása, bármennyire jogosak ezek, nem indokolhatók meg a szóban forgó adórendszer jellege és szerkezete által, és még hatástalanok is, amikor arról van szó, hogy egy intézkedés a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatásnak minősül-e. |
| --- | --- |

(140)

A szóban forgó rendszer tárgyát képező vagy az azokhoz való hozzájárulást eredményező általános érdeket képviselő szándékok összessége, úgy mint a munkahelyteremtés, az érintett hajók vagy légi járművek megújítása vagy konszolidálása, bármennyire jogosak ezek, nem indokolhatók meg a szóban forgó adórendszer jellege és szerkezete által, és még hatástalanok is, amikor arról van szó, hogy egy intézkedés a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatásnak minősül-e.

| (141) | A Bizottság továbbá úgy véli, hogy a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének alkalmazása szempontjából közömbös, hogy a CGI 39 CA. cikkében foglalt rendszer kevésbé előnyös ezeknek a kedvezményezetteknek, mint azt a hajórészesedési rendszer tette, mivel az adott esetben a szóban forgó rendszert a Bizottságnak megvalósításának időpontja szerint kell értékelnie. (70) |
| --- | --- |

(141)

A Bizottság továbbá úgy véli, hogy a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének alkalmazása szempontjából közömbös, hogy a CGI 39 CA. cikkében foglalt rendszer kevésbé előnyös ezeknek a kedvezményezetteknek, mint azt a hajórészesedési rendszer tette, mivel az adott esetben a szóban forgó rendszert a Bizottságnak megvalósításának időpontja szerint kell értékelnie. (70)

| (142) | A fentiekből következik, hogy a Bizottság vélekedése szerint a CGI 39 CA. cikke szerinti rendszert a szóban forgó adórendszer jellege és szerkezete nem indokolja, és ebből adódóan annak szelektív jellege nem kérdőjelezhető meg. |
| --- | --- |

(142)

A fentiekből következik, hogy a Bizottság vélekedése szerint a CGI 39 CA. cikke szerinti rendszert a szóban forgó adórendszer jellege és szerkezete nem indokolja, és ebből adódóan annak szelektív jellege nem kérdőjelezhető meg.

| (143) | Mint az a korábbiakban megállapítást nyert, a CGI 39 CA. cikke szerinti adórendszer kedvezményezettjei egyfelől olyan gazdasági szereplők, amelyek a szállítás és az ipar ágazataiban tevékenykednek, másfelől pedig az ilyen ágazatokkal kapcsolatos javakat finanszírozó GIE-tagok, amelyek alapvetően pénzintézetek. Mindezek a szereplők a fent említett ágazatok közösségi piacain tevékenykednek. |
| --- | --- |

(143)

Mint az a korábbiakban megállapítást nyert, a CGI 39 CA. cikke szerinti adórendszer kedvezményezettjei egyfelől olyan gazdasági szereplők, amelyek a szállítás és az ipar ágazataiban tevékenykednek, másfelől pedig az ilyen ágazatokkal kapcsolatos javakat finanszírozó GIE-tagok, amelyek alapvetően pénzintézetek. Mindezek a szereplők a fent említett ágazatok közösségi piacain tevékenykednek.

| (144) | Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy azok a támogatások, amelyek célja a vállalkozás megszabadítása olyan költségektől, amelyeket rendesen a napi működés vagy szokásos tevékenységei keretében viselnie kellene, elvben torzítja a versenyfeltételeket. (71) Tulajdonképpen megállapítást nyert, hogy minden olyan támogatás megadása egy vállalkozásnak, amely tevékenységeit a közösségi piacon végzi, feltehetően a verseny torzulását eredményezi, és hatással van a tagállamok közötti kereskedelemre. (72) |
| --- | --- |

(144)

Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy azok a támogatások, amelyek célja a vállalkozás megszabadítása olyan költségektől, amelyeket rendesen a napi működés vagy szokásos tevékenységei keretében viselnie kellene, elvben torzítja a versenyfeltételeket. (71) Tulajdonképpen megállapítást nyert, hogy minden olyan támogatás megadása egy vállalkozásnak, amely tevékenységeit a közösségi piacon végzi, feltehetően a verseny torzulását eredményezi, és hatással van a tagállamok közötti kereskedelemre. (72)

| (145) | Tehát az adott esetben, figyelembe véve a szóban forgó ágazatok jellegét és nemzetközi kiterjedését, a Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó támogatás megerősíti az ezen ágazatokban működő, a nemzeti és Közösségen belüli kereskedelemben részt vevő szereplők pozícióját. |
| --- | --- |

(145)

Tehát az adott esetben, figyelembe véve a szóban forgó ágazatok jellegét és nemzetközi kiterjedését, a Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó támogatás megerősíti az ezen ágazatokban működő, a nemzeti és Közösségen belüli kereskedelemben részt vevő szereplők pozícióját.

| (146) | Ily módon a szóban forgó rendszer kedvezményezettjei előnyösebb helyzetbe kerülnek mind nemzeti versenytársaikkal szemben, (73) mind más tagállamokban lévő, ebből a rendszerből – ha a rendszerben támogatható javakat nem finanszíroznak vagy nem használnak, illetve, ha Franciaországban adóalanyisággal nem rendelkeznek – részesülni nem tudó versenytársaikkal szemben |
| --- | --- |

(146)

Ily módon a szóban forgó rendszer kedvezményezettjei előnyösebb helyzetbe kerülnek mind nemzeti versenytársaikkal szemben, (73) mind más tagállamokban lévő, ebből a rendszerből – ha a rendszerben támogatható javakat nem finanszíroznak vagy nem használnak, illetve, ha Franciaországban adóalanyisággal nem rendelkeznek – részesülni nem tudó versenytársaikkal szemben

| (147) | Bár ezzel az utolsó ponttal kapcsolatban az igaz, hogy formálisan nézve semmiféle jogi akadály nem gátolja a Franciaországon kívüli más tagállamok gazdasági szereplőit abban, hogy a CGI 39 CA. cikkében megnevezett javakat finanszírozzanak vagy használjanak, az is tagadhatatlan, hogy a gyakorlatban a szóban forgó rendszer a Franciaországban adóalanyisággal rendelkező szereplőket favorizálja. E tekintetben fontos megállapítani, hogy a szóban forgó rendszer összes kedvezményezett érdekelt felei, amelyek a hivatalos vizsgálati eljárás keretében észrevételeket nyújtottak be, a francia jog szerint bejegyzett társaságok. Emlékeztetni kell arra is, hogy a szóban forgó adórendelkezés által leginkább érintett ágazat, vagyis a tengeri szállítás vonatkozásában a francia hatóságok maguk is kiemelik, hogy ennek a rendelkezésnek az elfogadása azt célozta, hogy a Franciaországban bejegyzett kereskedelmi hajók számának stagnálását megszüntesse és az adóköltségeket lecsökkentse. Végül ebben az összefüggésben fontos emlékeztetni arra, hogy a Szenátus 143. sz. jelentése (74) jelzi, hogy ez a rendszer „eszköz az ország területén előállított javak vagy egy francia használó javára megvalósuló finanszírozások előnyben részesítésére”. |
| --- | --- |

(147)

Bár ezzel az utolsó ponttal kapcsolatban az igaz, hogy formálisan nézve semmiféle jogi akadály nem gátolja a Franciaországon kívüli más tagállamok gazdasági szereplőit abban, hogy a CGI 39 CA. cikkében megnevezett javakat finanszírozzanak vagy használjanak, az is tagadhatatlan, hogy a gyakorlatban a szóban forgó rendszer a Franciaországban adóalanyisággal rendelkező szereplőket favorizálja. E tekintetben fontos megállapítani, hogy a szóban forgó rendszer összes kedvezményezett érdekelt felei, amelyek a hivatalos vizsgálati eljárás keretében észrevételeket nyújtottak be, a francia jog szerint bejegyzett társaságok. Emlékeztetni kell arra is, hogy a szóban forgó adórendelkezés által leginkább érintett ágazat, vagyis a tengeri szállítás vonatkozásában a francia hatóságok maguk is kiemelik, hogy ennek a rendelkezésnek az elfogadása azt célozta, hogy a Franciaországban bejegyzett kereskedelmi hajók számának stagnálását megszüntesse és az adóköltségeket lecsökkentse. Végül ebben az összefüggésben fontos emlékeztetni arra, hogy a Szenátus 143. sz. jelentése (74) jelzi, hogy ez a rendszer „eszköz az ország területén előállított javak vagy egy francia használó javára megvalósuló finanszírozások előnyben részesítésére”.

| (148) | Következésképpen anélkül, hogy rá kellene térni az érintett piacok valós helyzetének közgazdasági elemzésére (75) és figyelembe véve azt a tényt, hogy a Franciaország által létrehozott adórendszer azoknak a gazdasági szereplőknek a pozícióját, amelyek abban részesednek, megerősíti más velük a Közösségen belüli kereskedelemben versengő szereplőkkel szemben, a Bizottság úgy véli, hogy ez a rendszer hatást gyakorol a tagállamok közötti kereskedelemre, és torzítja az ilyen szereplők közötti versenyt. |
| --- | --- |

(148)

Következésképpen anélkül, hogy rá kellene térni az érintett piacok valós helyzetének közgazdasági elemzésére (75) és figyelembe véve azt a tényt, hogy a Franciaország által létrehozott adórendszer azoknak a gazdasági szereplőknek a pozícióját, amelyek abban részesednek, megerősíti más velük a Közösségen belüli kereskedelemben versengő szereplőkkel szemben, a Bizottság úgy véli, hogy ez a rendszer hatást gyakorol a tagállamok közötti kereskedelemre, és torzítja az ilyen szereplők közötti versenyt.

| (149) | A fenti megfontolások összességére való tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy a CGI 39 CA. cikke szerinti rendszer a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében támogatást valósít meg. |
| --- | --- |

(149)

A fenti megfontolások összességére való tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy a CGI 39 CA. cikke szerinti rendszer a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében támogatást valósít meg.

2.   A támogatás számszerűsítése és a kedvezményezettek közötti megoszlása

| (150) | Korábban megállapítást nyert, hogy a CGI 39 CA. cikkének alkalmazásából származó adóelőnyök egyrészt a levonható értékcsökkenési leírás felső határának megszüntetését, másrészt az értékcsökkenési leírás kulcsának egy százalékpontos növelését, és végül, az elidegenítésből származó nyereség esetleges adómentességét jelentik. |
| --- | --- |

(150)

Korábban megállapítást nyert, hogy a CGI 39 CA. cikkének alkalmazásából származó adóelőnyök egyrészt a levonható értékcsökkenési leírás felső határának megszüntetését, másrészt az értékcsökkenési leírás kulcsának egy százalékpontos növelését, és végül, az elidegenítésből származó nyereség esetleges adómentességét jelentik.

| (151) | A támogatás összege minden egyes lízingügyletnél a teljes amortizációs időszak folyamán, az értékcsökkenési leírás kulcsának egy százalékpontos megemelése mellett befizetett adók jelenértéke és a CGI 39 C. cikkének második bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazásából származó jelenértékek különbsége, amely különbséghez hozzá kell adni az elidegenítésből származó nyereség esetleges adómentességét. (76) Ezt az összeget minden egyes lízingügyletre a 120. sz. adóügyi utasítás (77) (46) és (47) bekezdésében előírt módokon kell meghatározni, a globális előny egy részének a használónak történő visszajuttatása érdekében. |
| --- | --- |

(151)

A támogatás összege minden egyes lízingügyletnél a teljes amortizációs időszak folyamán, az értékcsökkenési leírás kulcsának egy százalékpontos megemelése mellett befizetett adók jelenértéke és a CGI 39 C. cikkének második bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazásából származó jelenértékek különbsége, amely különbséghez hozzá kell adni az elidegenítésből származó nyereség esetleges adómentességét. (76) Ezt az összeget minden egyes lízingügyletre a 120. sz. adóügyi utasítás (77) (46) és (47) bekezdésében előírt módokon kell meghatározni, a globális előny egy részének a használónak történő visszajuttatása érdekében.

| (152) | Ami a CGI 39 CA. cikkének alkalmazásában elért globális előny pontos megosztását illeti, egy GIE tagjainak – a közvetlen kedvezményezetteknek – ennek az előnynek legalább 2/3-át vissza kell juttatniuk az érintett eszköz használójának. Minden egyes lízingügylet keretében a használónak visszajuttatandó előny pontos összegét mindenesetre meghatározzák az engedély kiállításakor, a CGI 39 CA. cikkének rendelkezései szerint. |
| --- | --- |

(152)

Ami a CGI 39 CA. cikkének alkalmazásában elért globális előny pontos megosztását illeti, egy GIE tagjainak – a közvetlen kedvezményezetteknek – ennek az előnynek legalább 2/3-át vissza kell juttatniuk az érintett eszköz használójának. Minden egyes lízingügylet keretében a használónak visszajuttatandó előny pontos összegét mindenesetre meghatározzák az engedély kiállításakor, a CGI 39 CA. cikkének rendelkezései szerint.

3.   A rendszer jogellenes támogatásként történő minősítése

| (153) | A Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének megfelelően a tagállamnak be kell jelentenie minden olyan projektet, amellyel támogatásokat kíván nyújtani vagy módosítani. Az érdekelt tagállam mindaddig nem hajthatja végre a tervezett intézkedéseket, amíg ez az eljárás végleges határozatot nem eredményezett. |
| --- | --- |

(153)

A Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének megfelelően a tagállamnak be kell jelentenie minden olyan projektet, amellyel támogatásokat kíván nyújtani vagy módosítani. Az érdekelt tagállam mindaddig nem hajthatja végre a tervezett intézkedéseket, amíg ez az eljárás végleges határozatot nem eredményezett.

| (154) | Az adott esetben a francia hatóságok 1998. március 17-i levelükben (A/32232) tájékoztatták a Bizottságot, hogy bevezetik a bérbe adott eszközök értékcsökkenési leírását korlátozó rendelkezést annak érdekében, hogy ezt a mechanizmust ne csupán adóoptimalizálási céllal használják, továbbá előirányoznak egy kivételt e korlátozás alól. Ebben a levélben a francia hatóságok jelzik, hogy ez a rendelkezés nem tűnik olyan állami támogatásnak, amelyet a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerint a Bizottságnak előzőleg be kell jelenteni. |
| --- | --- |

(154)

Az adott esetben a francia hatóságok 1998. március 17-i levelükben (A/32232) tájékoztatták a Bizottságot, hogy bevezetik a bérbe adott eszközök értékcsökkenési leírását korlátozó rendelkezést annak érdekében, hogy ezt a mechanizmust ne csupán adóoptimalizálási céllal használják, továbbá előirányoznak egy kivételt e korlátozás alól. Ebben a levélben a francia hatóságok jelzik, hogy ez a rendelkezés nem tűnik olyan állami támogatásnak, amelyet a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerint a Bizottságnak előzőleg be kell jelenteni.

| (155) | A Bizottság úgy véli, hogy ilyen körülmények között ez a levél nem tekinthető a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében vett bejelentésnek. Ezen túlmenően a Bizottság hangsúlyozza, hogy a kérdéses levél nem tartotta be a Bizottság által a tagállamokhoz intézett, 1981. október 2-i SG (81) 12740 levélben említett formai szabályokat, amelyek akkoriban hatályban voltak. Franciaország tehát jogellenesen járt el, amikor a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdését megsértve, a szóban forgó támogatási rendszert bevezette. |
| --- | --- |

(155)

A Bizottság úgy véli, hogy ilyen körülmények között ez a levél nem tekinthető a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében vett bejelentésnek. Ezen túlmenően a Bizottság hangsúlyozza, hogy a kérdéses levél nem tartotta be a Bizottság által a tagállamokhoz intézett, 1981. október 2-i SG (81) 12740 levélben említett formai szabályokat, amelyek akkoriban hatályban voltak. Franciaország tehát jogellenesen járt el, amikor a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdését megsértve, a szóban forgó támogatási rendszert bevezette.

4.   A támogatási rendszer összeegyeztethetősége a közös piaccal

| (156) | Mivel a szóban forgó adórendszer a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatást valósít meg, meg kell vizsgálni esetleges összeegyeztethetőségét az ennek a cikknek a (2) és (3) bekezdéseiben előirányzott mentességek figyelembevételével. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a szóban forgó rendszer tényleges kedvezményezettjei a francia hatóságok tájékoztatása szerint a tengeri szállítási, a légi és vasúti szállítási, valamint elhanyagolható mértékben az ipari ágazatból kerülnek ki. (78) Ilyen kedvezményezettek a pénzügyi ágazatból is kikerülnek, mivel a GIE-k tagjai alapvetően pénzintézetek. |
| --- | --- |

(156)

Mivel a szóban forgó adórendszer a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatást valósít meg, meg kell vizsgálni esetleges összeegyeztethetőségét az ennek a cikknek a (2) és (3) bekezdéseiben előirányzott mentességek figyelembevételével. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a szóban forgó rendszer tényleges kedvezményezettjei a francia hatóságok tájékoztatása szerint a tengeri szállítási, a légi és vasúti szállítási, valamint elhanyagolható mértékben az ipari ágazatból kerülnek ki. (78) Ilyen kedvezményezettek a pénzügyi ágazatból is kikerülnek, mivel a GIE-k tagjai alapvetően pénzintézetek.

| (157) | A Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében előirányzott mentességeket illetően, az egyéni fogyasztóknak adott szociális jellegű támogatásokkal, a természeti csapások vagy más rendkívüli események által okozott károk enyhítését célzó támogatásokkal, és a Németországi Szövetségi Köztársaság egyes régióinak gazdasága számára adott támogatásokkal kapcsolatban elegendő megállapítanunk, hogy az ilyen mentességek ebben az összefüggésben semmiféle relevanciával nem rendelkeznek, bárkik legyenek a szóban forgó rendszer kedvezményezettjei. |
| --- | --- |

(157)

A Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében előirányzott mentességeket illetően, az egyéni fogyasztóknak adott szociális jellegű támogatásokkal, a természeti csapások vagy más rendkívüli események által okozott károk enyhítését célzó támogatásokkal, és a Németországi Szövetségi Köztársaság egyes régióinak gazdasága számára adott támogatásokkal kapcsolatban elegendő megállapítanunk, hogy az ilyen mentességek ebben az összefüggésben semmiféle relevanciával nem rendelkeznek, bárkik legyenek a szóban forgó rendszer kedvezményezettjei.

| (158) | Ami a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontjában szereplő mentességet illeti, elegendő megállapítani, hogy a szóban forgó adórendszer nem jelenti európai érdeket képviselő fontos projektet és nem a francia gazdaság súlyos zavarának elhárítását célozza. Nem törekszik arra sem, hogy a kultúra előmozdítását vagy az örökség megőrzését szolgálja, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja értelmében. |
| --- | --- |

(158)

Ami a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontjában szereplő mentességet illeti, elegendő megállapítani, hogy a szóban forgó adórendszer nem jelenti európai érdeket képviselő fontos projektet és nem a francia gazdaság súlyos zavarának elhárítását célozza. Nem törekszik arra sem, hogy a kultúra előmozdítását vagy az örökség megőrzését szolgálja, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja értelmében.

| (159) | A Bizottság jelezni kívánja, hogy e tekintetben sem a francia hatóságok, sem az érdekelt felek nem igényelték a fent említett mentességeket az igazgatási eljárás során. |
| --- | --- |

(159)

A Bizottság jelezni kívánja, hogy e tekintetben sem a francia hatóságok, sem az érdekelt felek nem igényelték a fent említett mentességeket az igazgatási eljárás során.

| (160) | A Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontjában előirányzott mentességek megvizsgálása az érintett ágazatonkénti elemzést követek meg. |
| --- | --- |

(160)

A Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontjában előirányzott mentességek megvizsgálása az érintett ágazatonkénti elemzést követek meg.

| (161) | A Bizottság úgy tekinti, hogy a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt mentesség ügyében, amely szerint engedélyezettek a támogatások, ha bizonyos tevékenységek fejlődését segítik elő, anélkül hogy a kereskedelem feltételei a közös érdekkel ellentétes mértékben módosulnának, hogy semmi nem enged arra következtetni, hogy a szóban forgó rendszer alkalmazásában a légi szállítás ágazatának juttatott támogatások a közös piaccal összeegyeztethetőek lennének. Valójában az adott esetben a Szerződés 92. és 93. cikkének és az EGT-egyezmény 61. cikkének a repülési ágazat állami támogatásaira való alkalmazásával kapcsolatos bizottsági iránymutatásokban (79) előirányzott mentességek egyike sem alkalmazható. |
| --- | --- |

(161)

A Bizottság úgy tekinti, hogy a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt mentesség ügyében, amely szerint engedélyezettek a támogatások, ha bizonyos tevékenységek fejlődését segítik elő, anélkül hogy a kereskedelem feltételei a közös érdekkel ellentétes mértékben módosulnának, hogy semmi nem enged arra következtetni, hogy a szóban forgó rendszer alkalmazásában a légi szállítás ágazatának juttatott támogatások a közös piaccal összeegyeztethetőek lennének. Valójában az adott esetben a Szerződés 92. és 93. cikkének és az EGT-egyezmény 61. cikkének a repülési ágazat állami támogatásaira való alkalmazásával kapcsolatos bizottsági iránymutatásokban (79) előirányzott mentességek egyike sem alkalmazható.

| (162) | Mindazonáltal meg kell jegyezni, hogy kivételképpen a Bizottság bizonyos támogatásokat engedélyez a légi szállítás működtetése számára:






  a) | az 1998. évi, 2000-ben módosított, regionális indíttatású állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások (80) alapján az elszigetelt fekvésű régiókból indított repülőjáratokat üzemeltető társaságok számára, ezeknek a régióknak a tartós hátrányaiból adódó többletköltségekre való tekintettel, a Szerződés 299. cikkének (2) bekezdésében foglalt meghatározás szerint, |
| --- | --- | --- |

(162)

Mindazonáltal meg kell jegyezni, hogy kivételképpen a Bizottság bizonyos támogatásokat engedélyez a légi szállítás működtetése számára:

a)

az 1998. évi, 2000-ben módosított, regionális indíttatású állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások (80) alapján az elszigetelt fekvésű régiókból indított repülőjáratokat üzemeltető társaságok számára, ezeknek a régióknak a tartós hátrányaiból adódó többletköltségekre való tekintettel, a Szerződés 299. cikkének (2) bekezdésében foglalt meghatározás szerint,

| b) | a repülőterek finanszírozására és a regionális repülőterekről közlekedő légitársaságoknak nyújtott indulási célú állami támogatásokra vonatkozó közösségi iránymutatások alapján (81) azoknak az új légitársaságoknak, amelyek regionális repülőterekről közlekednek és ahol az éves forgalom 5 millió utasnál kevesebb, a szigorúan az elindulásukhoz kapcsolódó költségek 30 %-áig (a jelzett költségek 40 %-áig az első három évben azoknak a repülőtereknek az esetében, amelyek az iránymutatások értelmében hátrányos helyzetű régióban találhatók). |
| --- | --- |

b)

a repülőterek finanszírozására és a regionális repülőterekről közlekedő légitársaságoknak nyújtott indulási célú állami támogatásokra vonatkozó közösségi iránymutatások alapján (81) azoknak az új légitársaságoknak, amelyek regionális repülőterekről közlekednek és ahol az éves forgalom 5 millió utasnál kevesebb, a szigorúan az elindulásukhoz kapcsolódó költségek 30 %-áig (a jelzett költségek 40 %-áig az első három évben azoknak a repülőtereknek az esetében, amelyek az iránymutatások értelmében hátrányos helyzetű régióban találhatók).

| (163) | A fentiekre való tekintettel a Bizottság elfogadja, hogy Franciaország adott esetben ne számítsa bele a visszatérítendő támogatás számításába az erre vonatkozó összegeket:






  a) | azoknál a légi járműveknél, amelyeket tartósan teljesen elszigetelt fekvésű régióból üzemeltetnek, amennyiben kimutatható, hogy ezeknek a légi járműveknek a karbantartása ebben a régióban történik és a támogatások a megállapított többletköltségeknél kisebbek, |
| --- | --- | --- |

(163)

A fentiekre való tekintettel a Bizottság elfogadja, hogy Franciaország adott esetben ne számítsa bele a visszatérítendő támogatás számításába az erre vonatkozó összegeket:

a)

azoknál a légi járműveknél, amelyeket tartósan teljesen elszigetelt fekvésű régióból üzemeltetnek, amennyiben kimutatható, hogy ezeknek a légi járműveknek a karbantartása ebben a régióban történik és a támogatások a megállapított többletköltségeknél kisebbek,

| b) | és az új légitársaságok érintett járműveinél, amelyeket regionális repülőtérről üzemeltetnek, a fenti támogatható költségek mértékéig, amennyiben a kérdéses vonalakra az érintett időszakban nem vonatkozik olyan közszolgáltatási szerződés, amelyre a közösségi légi szállítóknak a Közösségen belüli légi összeköttetésekhez való hozzáféréséről szóló, 1992. július 23-i 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke szerinti pénzügyi kompenzációt nyújtottak. (82) |
| --- | --- |

b)

és az új légitársaságok érintett járműveinél, amelyeket regionális repülőtérről üzemeltetnek, a fenti támogatható költségek mértékéig, amennyiben a kérdéses vonalakra az érintett időszakban nem vonatkozik olyan közszolgáltatási szerződés, amelyre a közösségi légi szállítóknak a Közösségen belüli légi összeköttetésekhez való hozzáféréséről szóló, 1992. július 23-i 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke szerinti pénzügyi kompenzációt nyújtottak. (82)

| (164) | Minden egyéb esetben a légi szállítási vállalkozásoknak a szóban forgó rendszer alkalmazásában nyújtott támogatások a Szerződéssel nem összeegyeztethetőek. |
| --- | --- |

(164)

Minden egyéb esetben a légi szállítási vállalkozásoknak a szóban forgó rendszer alkalmazásában nyújtott támogatások a Szerződéssel nem összeegyeztethetőek.

| (165) | A Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alkalmazásában, az 1997. évi, majd 2004. évi közösségi iránymutatások (83) meghatározzák azokat az állami támogatási rendszereket, amelyek engedélyezhetők annak érdekében, hogy a tengeri szállítás közösségi vállalkozásainak érdekeit alátámasszák a harmadik országok versenyével szemben, olyan általános célkitűzések érdekében, mint például a következők:






  — | megőrizni a közösségi munkahelyeket (mind a tengeren, mind a szárazföldön); |
| --- | --- | --- |

(165)

A Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alkalmazásában, az 1997. évi, majd 2004. évi közösségi iránymutatások (83) meghatározzák azokat az állami támogatási rendszereket, amelyek engedélyezhetők annak érdekében, hogy a tengeri szállítás közösségi vállalkozásainak érdekeit alátámasszák a harmadik országok versenyével szemben, olyan általános célkitűzések érdekében, mint például a következők:

—

megőrizni a közösségi munkahelyeket (mind a tengeren, mind a szárazföldön);

| — | javítani a biztonságot; |
| --- | --- |

—

javítani a biztonságot;

| — | megőrizni a tengeri szállítás know-how-ját a Közösségben és fejleszteni a tengeri szállítással kapcsolatos hozzáértést. |
| --- | --- |

—

megőrizni a tengeri szállítás know-how-ját a Közösségben és fejleszteni a tengeri szállítással kapcsolatos hozzáértést.

| (166) | Vagyis a fent nevezett célkitűzésekre való tekintettel, az 1997. évi és 2004. évi közösségi iránymutatások engedélyeznek bizonyos adóintézkedéseket a tengeri szállítással foglalkozó vállalatok számára, versenyképességük javítása céljából (3.1. pont) |
| --- | --- |

(166)

Vagyis a fent nevezett célkitűzésekre való tekintettel, az 1997. évi és 2004. évi közösségi iránymutatások engedélyeznek bizonyos adóintézkedéseket a tengeri szállítással foglalkozó vállalatok számára, versenyképességük javítása céljából (3.1. pont)

| (167) | Ily módon emlékeztetni kell arra, hogy a tengeri szállítások közös politikájának keretében az állami támogatások célkitűzése az, hogy elősegítse a közösségi flotta világpiaci versenyképességét. Következésképpen az adókönnyítési rendszereknek általános érvénnyel meg kell követelniük, hogy legyen kapcsolat valamely közösségi zászlóhoz. |
| --- | --- |

(167)

Ily módon emlékeztetni kell arra, hogy a tengeri szállítások közös politikájának keretében az állami támogatások célkitűzése az, hogy elősegítse a közösségi flotta világpiaci versenyképességét. Következésképpen az adókönnyítési rendszereknek általános érvénnyel meg kell követelniük, hogy legyen kapcsolat valamely közösségi zászlóhoz.

| (168) | Mi több, az ilyen rendszerek által nyújtott előnyöknek meg kell könnyíteniük a tengeri szállítás fejlesztését és a foglalkoztatást ebben az ágazatban, a Közösség érdekeinek megfelelően. Következésképpen a fent említett adóelőnyöknek szigorúan a tengeri szállítási tevékenységekre kell korlátozódniuk. Így amikor egy tengeri szállítással foglalkozó társaság egyidejűleg más üzleti tevékenységeket is folytat, szigorú számviteli elkülönítést kell alkalmazni a két tevékenység között, annak megakadályozására, hogy bármiféle „túlfolyásra” sor kerülhessen, olyan tevékenységek irányában, amelyek a tengeri szállítás definíciójának nem felelnek meg |
| --- | --- |

(168)

Mi több, az ilyen rendszerek által nyújtott előnyöknek meg kell könnyíteniük a tengeri szállítás fejlesztését és a foglalkoztatást ebben az ágazatban, a Közösség érdekeinek megfelelően. Következésképpen a fent említett adóelőnyöknek szigorúan a tengeri szállítási tevékenységekre kell korlátozódniuk. Így amikor egy tengeri szállítással foglalkozó társaság egyidejűleg más üzleti tevékenységeket is folytat, szigorú számviteli elkülönítést kell alkalmazni a két tevékenység között, annak megakadályozására, hogy bármiféle „túlfolyásra” sor kerülhessen, olyan tevékenységek irányában, amelyek a tengeri szállítás definíciójának nem felelnek meg

| (169) | Nem vitatható, hogy a szóban forgó rendszer a francia zászló alatt üzemelő hajók finanszírozása számára próbál előnyt biztosítani és arra törekszik, hogy a tengeri szállítási ágazatot és foglalkoztatását fejlessze. |
| --- | --- |

(169)

Nem vitatható, hogy a szóban forgó rendszer a francia zászló alatt üzemelő hajók finanszírozása számára próbál előnyt biztosítani és arra törekszik, hogy a tengeri szállítási ágazatot és foglalkoztatását fejlessze.

| (170) | Ezenkívül a szóban forgó rendszer alkalmazásában nyújtott támogatások megkönnyítik a hajók finanszírozását és ily módon hozzájárulnak a közösségi flotta megújulásához. E tekintetben a Bizottság osztja a francia hatóságok véleményét, amely szerint a szóban forgó támogatások hozzájárulnak mind a nemzeti zászló alatt hajózó flotta konszolidálásához, mind megfiatalításához. (84) Különösen azzal az érvvel ért egyet, amely szerint – mégpedig az engedély mechanizmusa miatt, amely a szóban forgó rendszer alkalmazását attól a kötelezettségtől teszi függővé, hogy legyen a Közösség területén egy stratégiai döntéshozatali központ a tengeri szállítással kapcsolatos tevékenységek irányítására és a hajók irányítására, és amely figyelembe veszi a foglalkoztatással kapcsolatos megfontolásokat – a jelzett rendszer hozzájárul a tengeri szállítással kapcsolatos közösségi foglalkoztatáshoz, mind a szárazföldön, mind a tengeren. (85) Ezeket az elemeket egyébként több hajótulajdonos megerősítette, olyan érdekelt felek, amelyek a szóban forgó rendszer fontosságát hangsúlyozzák abból a szempontból, hogy az ilyen zászló alatt üzemeltetett hajók legénységének többletköltségét ellensúlyozza, biztosítsa a kiváló minőségű munkahelyet megtartását a tengeri szállításban és hozzájáruljon az egyik tagállam zászlaja alatt hajózó flotta fenntartásához illetve fejlesztéséhez. (86) A Bizottság azonban hozzáteszi, hogy a 2004. évi közösségi iránymutatások alkalmazásában, ha a hajók vontató- vagy kotróhajók, a nyújtott támogatások csak akkor tekinthetők összeegyeztethetőnek a közös piaccal, ha éves tevékenységük legalább 50 %-a megfelel a tengeri szállítás definíciójának. (87) |
| --- | --- |

(170)

Ezenkívül a szóban forgó rendszer alkalmazásában nyújtott támogatások megkönnyítik a hajók finanszírozását és ily módon hozzájárulnak a közösségi flotta megújulásához. E tekintetben a Bizottság osztja a francia hatóságok véleményét, amely szerint a szóban forgó támogatások hozzájárulnak mind a nemzeti zászló alatt hajózó flotta konszolidálásához, mind megfiatalításához. (84) Különösen azzal az érvvel ért egyet, amely szerint – mégpedig az engedély mechanizmusa miatt, amely a szóban forgó rendszer alkalmazását attól a kötelezettségtől teszi függővé, hogy legyen a Közösség területén egy stratégiai döntéshozatali központ a tengeri szállítással kapcsolatos tevékenységek irányítására és a hajók irányítására, és amely figyelembe veszi a foglalkoztatással kapcsolatos megfontolásokat – a jelzett rendszer hozzájárul a tengeri szállítással kapcsolatos közösségi foglalkoztatáshoz, mind a szárazföldön, mind a tengeren. (85) Ezeket az elemeket egyébként több hajótulajdonos megerősítette, olyan érdekelt felek, amelyek a szóban forgó rendszer fontosságát hangsúlyozzák abból a szempontból, hogy az ilyen zászló alatt üzemeltetett hajók legénységének többletköltségét ellensúlyozza, biztosítsa a kiváló minőségű munkahelyet megtartását a tengeri szállításban és hozzájáruljon az egyik tagállam zászlaja alatt hajózó flotta fenntartásához illetve fejlesztéséhez. (86) A Bizottság azonban hozzáteszi, hogy a 2004. évi közösségi iránymutatások alkalmazásában, ha a hajók vontató- vagy kotróhajók, a nyújtott támogatások csak akkor tekinthetők összeegyeztethetőnek a közös piaccal, ha éves tevékenységük legalább 50 %-a megfelel a tengeri szállítás definíciójának. (87)

| (171) | A fentiek figyelembevételével úgy tekinthető tehát, hogy a CGI 39 CA. cikkében szereplő adórendszer, amennyiben megfelel a 2004. évi közösségi iránymutatások 3.1. pontjának, a tengeri szállítási ágazat számára előnyös és az alkalmazandó közösségi iránymutatásokban meghatározott célkitűzéseknek megfelel. |
| --- | --- |

(171)

A fentiek figyelembevételével úgy tekinthető tehát, hogy a CGI 39 CA. cikkében szereplő adórendszer, amennyiben megfelel a 2004. évi közösségi iránymutatások 3.1. pontjának, a tengeri szállítási ágazat számára előnyös és az alkalmazandó közösségi iránymutatásokban meghatározott célkitűzéseknek megfelel.

| (172) | Ugyanakkor annak érdekében, hogy ki lehessen használni a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt mentességet, az ennek a rendszernek az alkalmazásában nyújtott támogatásokat szigorúan a követendő célkitűzéshez kell arányosítani, és nem szabad megváltoztatni a kereskedelem feltételeit a közös érdekkel ellentétes mértékben. |
| --- | --- |

(172)

Ugyanakkor annak érdekében, hogy ki lehessen használni a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt mentességet, az ennek a rendszernek az alkalmazásában nyújtott támogatásokat szigorúan a követendő célkitűzéshez kell arányosítani, és nem szabad megváltoztatni a kereskedelem feltételeit a közös érdekkel ellentétes mértékben.

| (173) | E tekintetben a francia hatóságok figyelmét fel kell hívni a 2004. évi közösségi iránymutatások 11. pontjában megállapított szabályra a támogatás korlátozásával kapcsolatban, és amely szerint: „A maximális elfogadható támogatási szint a tengerészekre vonatkozó adóügyi és társadalombiztosítási járulékok elengedése és a tengeri szállítási társaságok árbevételét terhelő adó csökkentése. Ennél nagyobb mértékű előnyöket, a verseny bármiféle torzulásának elkerülése érdekében, más támogatási rendszereken keresztül nem adhatnak. Következésképpen annak ellenére, hogy az egy-egy tagállam bejelentett összes támogatási rendszert önmagában vizsgálnak, a Bizottság úgy véli, hogy a támogatás teljes összege – a 3., 4., 5. és 6. pontok szerinti közvetlen kifizetések formájában – nem haladhatja meg a tengeri szállítási tevékenységekre és a tengerészekre kivetett adók és társadalombiztosítási hozzájárulások összegét”. Ennek a rendelkezésnek a végrehajtásához a francia hatóságoknak ellenőrizniük kell, hogy azok az éves támogatások, amelyekben egy adott hajótulajdonos e rendszer jogcímén részesült, halmozottan azokkal, amelyeket az 1997. évi és a 2004. évi közösségi iránymutatások 3-6. szakaszaiban érintett összes támogatási rendszer jogcímén adtak neki – ideértve különösen a űrtartalom szerinti átalányadózást a tengeri szállítási társaságok javára (88), valamint a társadalombiztosítási terhek és az iparűzési adó tengeri szállítással kapcsolatos részének megfizetése alóli mentesítéseket – nem haladják meg ennél a hajótulajdonosnál azoknak az adóknak, illetékeknek és társadalombiztosítási járulékoknak a teljes összegét, amelyeket a tengeri szállítási tevékenységek és a tengerészek után rendes körülmények között le kellene róni. Bármiféle, a fent jelzett összeget esetleg meghaladó rész a közös piaccal összeegyeztethetetlen és azt be kell fizetni. |
| --- | --- |

(173)

E tekintetben a francia hatóságok figyelmét fel kell hívni a 2004. évi közösségi iránymutatások 11. pontjában megállapított szabályra a támogatás korlátozásával kapcsolatban, és amely szerint: „A maximális elfogadható támogatási szint a tengerészekre vonatkozó adóügyi és társadalombiztosítási járulékok elengedése és a tengeri szállítási társaságok árbevételét terhelő adó csökkentése. Ennél nagyobb mértékű előnyöket, a verseny bármiféle torzulásának elkerülése érdekében, más támogatási rendszereken keresztül nem adhatnak. Következésképpen annak ellenére, hogy az egy-egy tagállam bejelentett összes támogatási rendszert önmagában vizsgálnak, a Bizottság úgy véli, hogy a támogatás teljes összege – a 3., 4., 5. és 6. pontok szerinti közvetlen kifizetések formájában – nem haladhatja meg a tengeri szállítási tevékenységekre és a tengerészekre kivetett adók és társadalombiztosítási hozzájárulások összegét”. Ennek a rendelkezésnek a végrehajtásához a francia hatóságoknak ellenőrizniük kell, hogy azok az éves támogatások, amelyekben egy adott hajótulajdonos e rendszer jogcímén részesült, halmozottan azokkal, amelyeket az 1997. évi és a 2004. évi közösségi iránymutatások 3-6. szakaszaiban érintett összes támogatási rendszer jogcímén adtak neki – ideértve különösen a űrtartalom szerinti átalányadózást a tengeri szállítási társaságok javára (88), valamint a társadalombiztosítási terhek és az iparűzési adó tengeri szállítással kapcsolatos részének megfizetése alóli mentesítéseket – nem haladják meg ennél a hajótulajdonosnál azoknak az adóknak, illetékeknek és társadalombiztosítási járulékoknak a teljes összegét, amelyeket a tengeri szállítási tevékenységek és a tengerészek után rendes körülmények között le kellene róni. Bármiféle, a fent jelzett összeget esetleg meghaladó rész a közös piaccal összeegyeztethetetlen és azt be kell fizetni.

| (174) | Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy a CGI 39 CA. cikke által létrehozott rendszer alkalmazásában a tengeri szállítási vállalatoknak nyújtott támogatások a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjával összeegyeztethetők, a (172) és (173) preambulumbekezdésekben kinyilvánított feltételek függvényében. |
| --- | --- |

(174)

Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy a CGI 39 CA. cikke által létrehozott rendszer alkalmazásában a tengeri szállítási vállalatoknak nyújtott támogatások a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjával összeegyeztethetők, a (172) és (173) preambulumbekezdésekben kinyilvánított feltételek függvényében.

| (175) | A Bizottság úgy véli, hogy a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában előirányzott mentességek, amennyiben bizonyos régiók fejlődésére vonatkoznak, nem alkalmazhatók a szóban forgó rendszerre, amikor a vasúti szállítási ágazathoz kapcsolódó eszközök finanszírozását célozzák. Ezzel szemben a Bizottság megvizsgálta a jelzett rendszer összeegyeztethetőségét a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjával. |
| --- | --- |

(175)

A Bizottság úgy véli, hogy a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában előirányzott mentességek, amennyiben bizonyos régiók fejlődésére vonatkoznak, nem alkalmazhatók a szóban forgó rendszerre, amikor a vasúti szállítási ágazathoz kapcsolódó eszközök finanszírozását célozzák. Ezzel szemben a Bizottság megvizsgálta a jelzett rendszer összeegyeztethetőségét a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjával.

| (176) | Tekintettel a vasúttársaságok történelmi helyzetére és a vasúti szállítás piaci részarányának csökkenésére, az egyéb szállítási módok versenyével való szembenézés érdekében fel kell gyorsítani a gördülőanyag lecserélésének folyamatát. A gördülőanyag komolyabb és rohamosabb korszerűsítésére és/vagy megújítására van szükség a vasúti szállítás piaci részarányának a többi, kevésbé tartós és a környezet számára terhesebb szállítási módokkal szembeni további csökkenésének elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

(176)

Tekintettel a vasúttársaságok történelmi helyzetére és a vasúti szállítás piaci részarányának csökkenésére, az egyéb szállítási módok versenyével való szembenézés érdekében fel kell gyorsítani a gördülőanyag lecserélésének folyamatát. A gördülőanyag komolyabb és rohamosabb korszerűsítésére és/vagy megújítására van szükség a vasúti szállítás piaci részarányának a többi, kevésbé tartós és a környezet számára terhesebb szállítási módokkal szembeni további csökkenésének elkerülése érdekében.

| (177) | A Bizottság úgy véli, hogy a gördülőanyag lecserélése összeegyeztethető az interoperabilitás erősítésének közös politikájával. Ezenkívül a gördülőanyag lecserélése hozzájárul a szolgáltatások biztonságához és korszerűsítéséhez, a pontosság, a megbízhatóság és a gyorsaság tekintetében. Mivel a gördülőanyag lecserélése a vasúti ágazat fejlődésének serkentésére irányuló politika lényeges eleme, a Bizottság szerint a javasolt intézkedések a közös érdekkel nem állnak szemben. |
| --- | --- |

(177)

A Bizottság úgy véli, hogy a gördülőanyag lecserélése összeegyeztethető az interoperabilitás erősítésének közös politikájával. Ezenkívül a gördülőanyag lecserélése hozzájárul a szolgáltatások biztonságához és korszerűsítéséhez, a pontosság, a megbízhatóság és a gyorsaság tekintetében. Mivel a gördülőanyag lecserélése a vasúti ágazat fejlődésének serkentésére irányuló politika lényeges eleme, a Bizottság szerint a javasolt intézkedések a közös érdekkel nem állnak szemben.

| (178) | Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy a CGI 39 CA. cikke által létrehozott rendszer alkalmazásában a vasúti szállítási vállalatoknak nyújtott támogatások a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjával összeegyeztethetők. |
| --- | --- |

(178)

Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy a CGI 39 CA. cikke által létrehozott rendszer alkalmazásában a vasúti szállítási vállalatoknak nyújtott támogatások a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjával összeegyeztethetők.

| (179) | Ami a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt mentességet illeti, amely szerint engedélyezettek a támogatások, ha bizonyos tevékenységek fejlődését megkönnyítik, anélkül hogy a kereskedelem feltételei a közös érdekkel ellentétes mértékben módosulnának, megjegyzendő, hogy ennek a rendszernek egyetlen jellegzetessége sem enged arra következtetni, hogy az annak alkalmazásával az ipari ágazatnak juttatott támogatási intézkedések a közös piaccal összeegyeztethetőek lennének. |
| --- | --- |

(179)

Ami a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt mentességet illeti, amely szerint engedélyezettek a támogatások, ha bizonyos tevékenységek fejlődését megkönnyítik, anélkül hogy a kereskedelem feltételei a közös érdekkel ellentétes mértékben módosulnának, megjegyzendő, hogy ennek a rendszernek egyetlen jellegzetessége sem enged arra következtetni, hogy az annak alkalmazásával az ipari ágazatnak juttatott támogatási intézkedések a közös piaccal összeegyeztethetőek lennének.

| (180) | Ugyanakkor a Bizottság nem zárhatja eleve ki azt a feltételezést, amely szerint egyes, az ipari ágazatra vonatkozó, a CGI 39 CA. cikkének alkalmazásában finanszírozott eszközöknél a finanszírozás a regionális célú állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások által előírt feltételek tiszteletben tartásával történt, (89) különös tekintettel arra, hogy a beruházásnak egy, a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének a) vagy c) pontja szerint támogatható régióban kell megvalósulnia, és hogy a kedvezményezettek hozzájárulásának legalább a szóban forgó finanszírozás 25 %-át el kell érnie. Mindenesetre a regionális támogatások felső határait tiszteletben kell tartani olyankor, amikor egy vállalkozás a szóban forgó támogatásokból és regionális célú támogatásokból halmozottan részesült. |
| --- | --- |

(180)

Ugyanakkor a Bizottság nem zárhatja eleve ki azt a feltételezést, amely szerint egyes, az ipari ágazatra vonatkozó, a CGI 39 CA. cikkének alkalmazásában finanszírozott eszközöknél a finanszírozás a regionális célú állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások által előírt feltételek tiszteletben tartásával történt, (89) különös tekintettel arra, hogy a beruházásnak egy, a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének a) vagy c) pontja szerint támogatható régióban kell megvalósulnia, és hogy a kedvezményezettek hozzájárulásának legalább a szóban forgó finanszírozás 25 %-át el kell érnie. Mindenesetre a regionális támogatások felső határait tiszteletben kell tartani olyankor, amikor egy vállalkozás a szóban forgó támogatásokból és regionális célú támogatásokból halmozottan részesült.

| (181) | Ezekre a feltételekre is figyelemmel, a Bizottság úgy véli, hogy az ennek az ágazatnak ily módon nyújtott támogatási intézkedések a közös piaccal összeegyeztethetők. |
| --- | --- |

(181)

Ezekre a feltételekre is figyelemmel, a Bizottság úgy véli, hogy az ennek az ágazatnak ily módon nyújtott támogatási intézkedések a közös piaccal összeegyeztethetők.

| (182) | Ami a pénzügyi ágazatot illeti, a Bizottság úgy véli, hogy az előzőleg tervezett, nem ágazati mentességek annak értékelésében, hogy a GIE tagjainak juttatott támogatási intézkedések a közös piaccal összeegyeztethetők-e, nem relevánsak. |
| --- | --- |

(182)

Ami a pénzügyi ágazatot illeti, a Bizottság úgy véli, hogy az előzőleg tervezett, nem ágazati mentességek annak értékelésében, hogy a GIE tagjainak juttatott támogatási intézkedések a közös piaccal összeegyeztethetők-e, nem relevánsak.

| (183) | Ugyanakkor, számításba véve a lízingben történő finanszírozási ügylet globális jellegét, a Bizottság úgy véli, hogy ha a tengeri, a légi és a vasúti szállítási ágazatnak, valamint az ipari ágazatnak nyújtott támogatási intézkedések a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetők, akkor nemcsak a vonatkozó javak használói tekintetében, hanem az érintett GIE-tagok tekintetében is összeegyeztethetők. Fontos, hogy a GIE-tagokat, amennyiben a vizsgált finanszírozási műveletek lebonyolításához és a használók számára a fent említett mentességek kihasználásához közvetítésük nélkülözhetetlen, ne büntessék meg azért, mert nem a fent nevezett ágazatokba tartoznak. A Bizottság úgy véli, hogy ezt az elemzést alátámasztja az a tény, hogy a globális előnyből a használónak visszajuttatandó rész pontos meghatározása – amely a CGI 39 CA. cikkének megfelelően a globális előny legalább 2/3-át képviseli – a GIE tagjai és a használók közötti üzleti tárgyalás eredménye, amint ezt a francia hatóságok kiemelik. Ez a körülmény valójában arra a tényre utal, hogy – a fenti támogatási intézkedések összeegyeztethetőségének értékelésére vonatkozó szabályoknak megfelelően – a GIE tagjai a globális előnynek csak azt a részét tarthatják meg, amely a kitűzött célok megvalósításához nélkülözhetetlen. |
| --- | --- |

(183)

Ugyanakkor, számításba véve a lízingben történő finanszírozási ügylet globális jellegét, a Bizottság úgy véli, hogy ha a tengeri, a légi és a vasúti szállítási ágazatnak, valamint az ipari ágazatnak nyújtott támogatási intézkedések a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetők, akkor nemcsak a vonatkozó javak használói tekintetében, hanem az érintett GIE-tagok tekintetében is összeegyeztethetők. Fontos, hogy a GIE-tagokat, amennyiben a vizsgált finanszírozási műveletek lebonyolításához és a használók számára a fent említett mentességek kihasználásához közvetítésük nélkülözhetetlen, ne büntessék meg azért, mert nem a fent nevezett ágazatokba tartoznak. A Bizottság úgy véli, hogy ezt az elemzést alátámasztja az a tény, hogy a globális előnyből a használónak visszajuttatandó rész pontos meghatározása – amely a CGI 39 CA. cikkének megfelelően a globális előny legalább 2/3-át képviseli – a GIE tagjai és a használók közötti üzleti tárgyalás eredménye, amint ezt a francia hatóságok kiemelik. Ez a körülmény valójában arra a tényre utal, hogy – a fenti támogatási intézkedések összeegyeztethetőségének értékelésére vonatkozó szabályoknak megfelelően – a GIE tagjai a globális előnynek csak azt a részét tarthatják meg, amely a kitűzött célok megvalósításához nélkülözhetetlen.

5.   Visszatérítés

| (184) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy minden, a közös piaccal összeegyeztethetetlennek tekintett és a szóban forgó rendszernek megfelelően juttatott támogatást az EK-Szerződés 93. cikkének [amely a Szerződés 88. cikke lett] alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkének (1) bekezdésével összhangban, vissza kell téríteni. (90) |
| --- | --- |

(184)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy minden, a közös piaccal összeegyeztethetetlennek tekintett és a szóban forgó rendszernek megfelelően juttatott támogatást az EK-Szerződés 93. cikkének [amely a Szerződés 88. cikke lett] alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkének (1) bekezdésével összhangban, vissza kell téríteni. (90)

| (185) | Ugyanakkor a jelzett 14, cikk (1) bekezdése szerint „a Bizottság nem írja elő a támogatás visszatérítését, ha ezáltal a közösségi jog egyik általános elvével ellentétesen járna el”. E tekintetben a megítélés az volt, hogy a Bizottságnak állást kell foglalnia, azoknak a kivételes körülményeknek a figyelembevételével, amelyek a jelzett 14. cikk (1) bekezdésének megfelelően indokolják, hogy a jogellenesen nyújtott támogatások visszatérítéséről lemondjon, amennyiben ez a visszatérítés ellentétes lenne a közösségi jog egyik alapelvével. (91) |
| --- | --- |

(185)

Ugyanakkor a jelzett 14, cikk (1) bekezdése szerint „a Bizottság nem írja elő a támogatás visszatérítését, ha ezáltal a közösségi jog egyik általános elvével ellentétesen járna el”. E tekintetben a megítélés az volt, hogy a Bizottságnak állást kell foglalnia, azoknak a kivételes körülményeknek a figyelembevételével, amelyek a jelzett 14. cikk (1) bekezdésének megfelelően indokolják, hogy a jogellenesen nyújtott támogatások visszatérítéséről lemondjon, amennyiben ez a visszatérítés ellentétes lenne a közösségi jog egyik alapelvével. (91)

| (186) | Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy a jogbiztonság alapvető követelménye a közösségi jogból adódó jogi helyzetek és viszonyok előreláthatóságának garantálását célozza, és ebből adódóan ellentétben áll azzal, hogy a Bizottság jogköreinek gyakorlását határozatlan ideig késleltesse. (92) |
| --- | --- |

(186)

Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy a jogbiztonság alapvető követelménye a közösségi jogból adódó jogi helyzetek és viszonyok előreláthatóságának garantálását célozza, és ebből adódóan ellentétben áll azzal, hogy a Bizottság jogköreinek gyakorlását határozatlan ideig késleltesse. (92)

| (187) | Az adott esetben nem állítható ugyan, hogy a jogos elvárás elvét megsértették volna, (93) az adott eset nagyon sajátos körülményeire való tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó rendszer kedvezményezetteivel szemben a jogbiztonság elvét félreértelmezték. |
| --- | --- |

(187)

Az adott esetben nem állítható ugyan, hogy a jogos elvárás elvét megsértették volna, (93) az adott eset nagyon sajátos körülményeire való tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó rendszer kedvezményezetteivel szemben a jogbiztonság elvét félreértelmezték.

| (188) | Valójában a Bizottság úgy véli, hogy egy csomó kivételes jelzés van, amelyek szerint úgy tekinthető, hogy egyrészt a Bizottság a szóban forgó rendszer megvizsgálásával kapcsolatos jogköreinek gyakorlását késleltette, másrészt pedig a jelzett rendszer kedvezményezettjeit annak szabályszerűségét illetően félrevezették. |
| --- | --- |

(188)

Valójában a Bizottság úgy véli, hogy egy csomó kivételes jelzés van, amelyek szerint úgy tekinthető, hogy egyrészt a Bizottság a szóban forgó rendszer megvizsgálásával kapcsolatos jogköreinek gyakorlását késleltette, másrészt pedig a jelzett rendszer kedvezményezettjeit annak szabályszerűségét illetően félrevezették.

| (189) | Emlékeztetni kell arra, hogy 1998. március 17-i levelükben a francia hatóságok a Bizottságot tájékoztatták a CGI 39 C. cikkének második bekezdése és 39 CA. cikke szerinti mechanizmus létezéséről. Igaz, hogy ez a levél nem testesít meg a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentést, (94) és hogy a Bizottság erre a levélre való reagálásának hiánya, önmagában vagy egymaga, nem jelenthette a jogbiztonság elvének megsértését, és még kevésbé a Szerződés 87. és 88. cikkeiben foglalt rendelkezések hathatósságának megszüntetését. Ettől függetlenül a Bizottság figyelme most a szóban forgó rendszer felé fordult. (95) |
| --- | --- |

(189)

Emlékeztetni kell arra, hogy 1998. március 17-i levelükben a francia hatóságok a Bizottságot tájékoztatták a CGI 39 C. cikkének második bekezdése és 39 CA. cikke szerinti mechanizmus létezéséről. Igaz, hogy ez a levél nem testesít meg a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentést, (94) és hogy a Bizottság erre a levélre való reagálásának hiánya, önmagában vagy egymaga, nem jelenthette a jogbiztonság elvének megsértését, és még kevésbé a Szerződés 87. és 88. cikkeiben foglalt rendelkezések hathatósságának megszüntetését. Ettől függetlenül a Bizottság figyelme most a szóban forgó rendszer felé fordult. (95)

| (190) | Ezenkívül a hozzá benyújtott és a Sea France és a BAI tengeri szállítási társaságok állítólagosan támogatásban való részesítését bejelentő két panasz bizonyítása keretében a Bizottság két alkalommal kérdezte ki a francia hatóságokat egy új hajóik finanszírozási módja tárgyában. Tehát mind 2000. július 10-i, mind 2003. április 2-i válaszukban a francia hatóságok világosan ismertették a CGI 39 CA. cikke szerinti rendszert, (96) világosan feltárva annak terjedelmét. |
| --- | --- |

(190)

Ezenkívül a hozzá benyújtott és a Sea France és a BAI tengeri szállítási társaságok állítólagosan támogatásban való részesítését bejelentő két panasz bizonyítása keretében a Bizottság két alkalommal kérdezte ki a francia hatóságokat egy új hajóik finanszírozási módja tárgyában. Tehát mind 2000. július 10-i, mind 2003. április 2-i válaszukban a francia hatóságok világosan ismertették a CGI 39 CA. cikke szerinti rendszert, (96) világosan feltárva annak terjedelmét.

| (191) | Ennélfogva, mivel a Bizottság a kérésére a francia hatóságok által eljuttatott küldeményekre és a szóban forgó rendszer feltételeire nem reagált, úgy tekinthető, hogy késedelmeskedett jogköreinek gyakorlásával, mivel a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására csak 2004. december 14-én került sor, és ezzel hagyta, hogy a szóban forgó rendszer szabályszerűsége továbbra is kétséges legyen. |
| --- | --- |

(191)

Ennélfogva, mivel a Bizottság a kérésére a francia hatóságok által eljuttatott küldeményekre és a szóban forgó rendszer feltételeire nem reagált, úgy tekinthető, hogy késedelmeskedett jogköreinek gyakorlásával, mivel a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására csak 2004. december 14-én került sor, és ezzel hagyta, hogy a szóban forgó rendszer szabályszerűsége továbbra is kétséges legyen.

| (192) | Ami a francia hatóságoknak a Franciaország által a Brittany Ferries számára nyújtott állami támogatás végrehajtásáról szóló, 2001. május 8-i 2002/15/EK bizottsági határozatra való hivatkozását illeti, (97) meg kell említeni, hogy a Bizottság abban konstatálta, hogy az akkori rendszer általános intézkedés, mivel az a gazdaság minden ágazata számára nyitott volt és az általános szabályokhoz igazodott. Ha igaz az, hogy a szóban forgó rendszer ebben az ügyben ugyanaz volt, mint az 1998 előtt hatályos, azt mindazonáltal meg kell állapítani, hogy ez a tény ennek a határozatnak az indokaiból nem következett egyértelműen, és hogy ez a körülmény ily módon a szóban forgó rendszer kedvezményezetteit félrevezethette. |
| --- | --- |

(192)

Ami a francia hatóságoknak a Franciaország által a Brittany Ferries számára nyújtott állami támogatás végrehajtásáról szóló, 2001. május 8-i 2002/15/EK bizottsági határozatra való hivatkozását illeti, (97) meg kell említeni, hogy a Bizottság abban konstatálta, hogy az akkori rendszer általános intézkedés, mivel az a gazdaság minden ágazata számára nyitott volt és az általános szabályokhoz igazodott. Ha igaz az, hogy a szóban forgó rendszer ebben az ügyben ugyanaz volt, mint az 1998 előtt hatályos, azt mindazonáltal meg kell állapítani, hogy ez a tény ennek a határozatnak az indokaiból nem következett egyértelműen, és hogy ez a körülmény ily módon a szóban forgó rendszer kedvezményezetteit félrevezethette.

| (193) | Ebből következik, hogy a fent nevezett elemek kombinációja olyan jellegű, amely rávilágít az adott esetben a szóban forgó körülmények kivételes jellegére, és indokolttá teszi a szóban forgó rendszer kedvezményezettjeinek vonatkozásában a jogbiztonság elvének tiszteletben tartását, a támogatások visszatérítésének korlátozását, a juttatásuk időpontja szerinti megkülönböztetéssel. |
| --- | --- |

(193)

Ebből következik, hogy a fent nevezett elemek kombinációja olyan jellegű, amely rávilágít az adott esetben a szóban forgó körülmények kivételes jellegére, és indokolttá teszi a szóban forgó rendszer kedvezményezettjeinek vonatkozásában a jogbiztonság elvének tiszteletben tartását, a támogatások visszatérítésének korlátozását, a juttatásuk időpontja szerinti megkülönböztetéssel.

| (194) | A Bizottság úgy véli, hogy Franciaországnak a 98-546. sz. törvény 1998-as hatálybalépése óta jogellenesen nyújtott, összeegyeztethetetlen támogatásokat nem kell visszatérítenie azoknak a finanszírozási műveleteknek a keretében, amelyekre vonatkozóan az illetékes nemzeti hatóságok, a hivatalos vizsgálati eljárásnak a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésére való tekintettel történő megindításáról szóló, 2004. december 14-i bizottsági határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése, 2005. április 13. előtt, jogilag kötelező erejű okmánnyal (98) vállalták a CGI 39 CA. cikke szerinti rendszer előnyének biztosítását. |
| --- | --- |

(194)

A Bizottság úgy véli, hogy Franciaországnak a 98-546. sz. törvény 1998-as hatálybalépése óta jogellenesen nyújtott, összeegyeztethetetlen támogatásokat nem kell visszatérítenie azoknak a finanszírozási műveleteknek a keretében, amelyekre vonatkozóan az illetékes nemzeti hatóságok, a hivatalos vizsgálati eljárásnak a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésére való tekintettel történő megindításáról szóló, 2004. december 14-i bizottsági határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése, 2005. április 13. előtt, jogilag kötelező erejű okmánnyal (98) vállalták a CGI 39 CA. cikke szerinti rendszer előnyének biztosítását.

| (195) | Ezzel szemben minden olyan finanszírozási ügyletnél, amelyek vonatkozásában az illetékes nemzeti hatóságok a CGI 39 CA. cikke szerinti rendszer előnyének biztosítására jogilag kötelező erejű kötelezettséget csak a fent említett közzétételt követően vállaltak, az összeegyeztethetetlen támogatást a kedvezményezettekkel vissza kell téríttetni. Ebben az összefüggésben a GIE tagjai által végül is megtartott, illetve a használónak visszajuttatott előny összegét számításba kell venni. (99) Abban az esetben, ha a támogatás a szóban forgó eszköz használóját illetően részlegesen összeegyeztethető, a GIE tagjaitól visszatérítendő összeget ugyanabban az arányban kell meghatározni, mint amelyet az eszköz használójának visszajuttatott előnyre alkalmaztak. |
| --- | --- |

(195)

Ezzel szemben minden olyan finanszírozási ügyletnél, amelyek vonatkozásában az illetékes nemzeti hatóságok a CGI 39 CA. cikke szerinti rendszer előnyének biztosítására jogilag kötelező erejű kötelezettséget csak a fent említett közzétételt követően vállaltak, az összeegyeztethetetlen támogatást a kedvezményezettekkel vissza kell téríttetni. Ebben az összefüggésben a GIE tagjai által végül is megtartott, illetve a használónak visszajuttatott előny összegét számításba kell venni. (99) Abban az esetben, ha a támogatás a szóban forgó eszköz használóját illetően részlegesen összeegyeztethető, a GIE tagjaitól visszatérítendő összeget ugyanabban az arányban kell meghatározni, mint amelyet az eszköz használójának visszajuttatott előnyre alkalmaztak.

| (196) | A Bizottság úgy véli, ebben az összefüggésben tanácsos kimondani, hogy az a tény, miszerint a GIE tagjai által viselt adóügyi és jogi kockázatokat bizonyos esetekben szerződésileg átháríthatták az eszközök használóira, nem lehet ellentétes azzal elvvel, amely szerint a Bizottság, amikor a jogellenes támogatás visszatérítését előírja, azt a célt követi, hogy a különböző kedvezményezettektől az általuk saját piacaikon, versenytársaikkal szemben élvezett előnyt visszavegye, és a jelzett támogatás folyósítását megelőző állapotot visszaállítsa. Ahogyan ennek a célkitűzésnek a megvalósítása nem függhet a támogatás megadásának formájától, ennek megvalósítása nem függhet a támogatás kedvezményezettjei között kialakított szerződéses szabályozásoktól sem. (100) |
| --- | --- |

(196)

A Bizottság úgy véli, ebben az összefüggésben tanácsos kimondani, hogy az a tény, miszerint a GIE tagjai által viselt adóügyi és jogi kockázatokat bizonyos esetekben szerződésileg átháríthatták az eszközök használóira, nem lehet ellentétes azzal elvvel, amely szerint a Bizottság, amikor a jogellenes támogatás visszatérítését előírja, azt a célt követi, hogy a különböző kedvezményezettektől az általuk saját piacaikon, versenytársaikkal szemben élvezett előnyt visszavegye, és a jelzett támogatás folyósítását megelőző állapotot visszaállítsa. Ahogyan ennek a célkitűzésnek a megvalósítása nem függhet a támogatás megadásának formájától, ennek megvalósítása nem függhet a támogatás kedvezményezettjei között kialakított szerződéses szabályozásoktól sem. (100)

VIII.   KÖVETKEZTETÉS

| (197) | A Bizottság megállapítja, hogy Franciaország jogellenesen, a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdését megsértve valósította meg a CGI 39 CA. cikk szerinti támogatási rendszert. |
| --- | --- |

(197)

A Bizottság megállapítja, hogy Franciaország jogellenesen, a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdését megsértve valósította meg a CGI 39 CA. cikk szerinti támogatási rendszert.

| (198) | Következésképpen Franciaországnak minden szükséges lépést meg kell tennie annak érdekében, hogy ezeket a támogatásokat visszatérítsék, kivéve azokat, amelyekre vonatkozóan az illetékes nemzeti hatóságok, a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése, 2005. április 13. előtt, jogilag kötelező érvényű okmánnyal kötelezettséget vállaltak, kivéve azokat, amelyek a vasúti szállítás eszközeire vonatkoznak, és – a többi ügyletekre – az állami támogatásokra alkalmazandó ágazati szabályok értelmében megengedhető maximális támogatási összegek levonása után és a más jogcímeken már adott támogatások figyelembevételével. Ezek az ágazati szabályok a tengeri szállításnak nyújtott állami támogatásokról szóló 1997. és 2004. évi közösségi iránymutatások, a regionális célú állami támogatásokra vonatkozó 1998. évi, 2000-ben iránymutatások és a repülőterek finanszírozására és a regionális repülőterekről közlekedő légitársaságoknak nyújtott indulási célú állami támogatásokra vonatkozó 2005. évi közösségi iránymutatások és végül, az ipari ágazatra vonatkozó eszközök finanszírozásánál, a regionális célú állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások. |
| --- | --- |

(198)

Következésképpen Franciaországnak minden szükséges lépést meg kell tennie annak érdekében, hogy ezeket a támogatásokat visszatérítsék, kivéve azokat, amelyekre vonatkozóan az illetékes nemzeti hatóságok, a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése, 2005. április 13. előtt, jogilag kötelező érvényű okmánnyal kötelezettséget vállaltak, kivéve azokat, amelyek a vasúti szállítás eszközeire vonatkoznak, és – a többi ügyletekre – az állami támogatásokra alkalmazandó ágazati szabályok értelmében megengedhető maximális támogatási összegek levonása után és a más jogcímeken már adott támogatások figyelembevételével. Ezek az ágazati szabályok a tengeri szállításnak nyújtott állami támogatásokról szóló 1997. és 2004. évi közösségi iránymutatások, a regionális célú állami támogatásokra vonatkozó 1998. évi, 2000-ben iránymutatások és a repülőterek finanszírozására és a regionális repülőterekről közlekedő légitársaságoknak nyújtott indulási célú állami támogatásokra vonatkozó 2005. évi közösségi iránymutatások és végül, az ipari ágazatra vonatkozó eszközök finanszírozásánál, a regionális célú állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások.

| (199) | A fent hivatkozott összeegyeztethetetlen támogatások kedvezményezettjeinél a visszatérítést meg kell indítani, ha annak megadását az illetékes nemzeti hatóságok, jogilag kötelező érvényű okmánnyal, csak a fenti kihirdetést követően vállalták, a (151), (152) és a (194)–(196) preambulumbekezdéseknek megfelelően. |
| --- | --- |

(199)

A fent hivatkozott összeegyeztethetetlen támogatások kedvezményezettjeinél a visszatérítést meg kell indítani, ha annak megadását az illetékes nemzeti hatóságok, jogilag kötelező érvényű okmánnyal, csak a fenti kihirdetést követően vállalták, a (151), (152) és a (194)–(196) preambulumbekezdéseknek megfelelően.

| (200) | Amennyiben ilyen támogatásokat nyújtottak, a Bizottság kéri Franciaországot, hogy juttassa el a visszatérítési eljárás előrehaladására vonatkozó, a mellékletben csatolt űrlapot, és készítsen egy jegyzéket a visszatérítés által érintett kedvezményezettekről, |
| --- | --- |

(200)

Amennyiben ilyen támogatásokat nyújtottak, a Bizottság kéri Franciaországot, hogy juttassa el a visszatérítési eljárás előrehaladására vonatkozó, a mellékletben csatolt űrlapot, és készítsen egy jegyzéket a visszatérítés által érintett kedvezményezettekről,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT:

1. cikk

Az adótörvénykönyv 39 CA. cikke szerinti rendszer, amelyet Franciaország a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdését megsértve vezetett be – a 2. cikkben megadott intézkedések kivételével – a közös piaccal összeegyeztethetetlen.

2. cikk

Az 1. cikkben említett rendszer keretében hozott támogatási intézkedések a közös piaccal összeegyeztethetők:

| 1. | a tengeri szállítási ágazatban és a légi szállítási ágazatban, a tengeri szállításban nyújtott állami támogatásokról szóló, illetve a légi szállítási ágazatban alkalmazandó közösségi iránymutatások által esetenként megengedett maximális támogatás mértékéig, figyelembe véve azonban az érintett időszakra már juttatott támogatásokat; |
| --- | --- |

1.

a tengeri szállítási ágazatban és a légi szállítási ágazatban, a tengeri szállításban nyújtott állami támogatásokról szóló, illetve a légi szállítási ágazatban alkalmazandó közösségi iránymutatások által esetenként megengedett maximális támogatás mértékéig, figyelembe véve azonban az érintett időszakra már juttatott támogatásokat;

| 2. | a vasúti ágazatban; és |
| --- | --- |

2.

a vasúti ágazatban; és

| 3. | az ipari ágazatban, a regionális célú állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások által megengedett maximális támogatás mértékéig. |
| --- | --- |

3.

az ipari ágazatban, a regionális célú állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások által megengedett maximális támogatás mértékéig.

Figyelembe véve az említett rendszer keretében történő finanszírozási ügylet globális jellegét, a tengeri, a légi és a vasúti szállítási ágazatban, valamint az ipari ágazatban hozott támogatási intézkedések a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilváníthatók, nem csak az érintett javak használói tekintetében, hanem a pénzügyi ágazathoz tartozó érintett GIE-tagok tekintetében is.

3. cikk

Franciaország az 1. cikkben említett támogatási rendszert – annak összeegyeztethetetlenségének mértékében – megszünteti, és ebből adódóan új engedélyt erre az intézkedésre többé nem ad ki.

4. cikk

(1)   Franciaország minden szükséges lépést megtesz annak érdekében, hogy a jogellenesen juttatott támogatásokat azok kedvezményezettjei az 1. cikkben említett rendszer alapján visszatérítsék, kivéve azokat, amelyeket olyan finanszírozási ügyletek keretében nyújtottak, amelyek vonatkozásában az illetékes nemzeti hatóságok az említett rendszer keretében történő támogatás nyújtására jogilag kötelező erejű, 2005. április 13. előtt elfogadott aktussal kötelezettséget vállaltak, illetve kivéve azokat, amelyeket a 2. cikk említ.

(2)   A visszatérítés azonnali hatályú, a nemzeti jog eljárásainak megfelelően, amennyiben azok a jelen határozat azonnali és eredményes végrehajtását lehetővé teszik. A visszatérítendő támogatási intézkedések magukban foglalják a kamatokat, amelyek számítása attól az időponttól indul, amikor ezeket a kedvezményezettek rendelkezésére bocsátották, addig a napig, amíg a tényleges visszatérítés megtörtént. A kamatokat a 794/2004/EK bizottsági rendelet (101) V. fejezetében foglalt rendelkezéseknek megfelelően kell kiszámítani.

5. cikk

Franciaország a jelen határozatról szóló értesítés dátumától számított két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot az annak való megfelelés érdekében foganatosított és tervezett intézkedésekről.

Franciaország ezeket az információkat a II. mellékletben szereplő űrlap alapján juttatja el, és kimerítő jegyzéket készít azokról a vállalkozásokról, amelyek az 1. cikkben megnevezett rendszer címén és a 4. cikk (1) bekezdése szerinti feltételek között megadott támogatási intézkedésekben részesültek, az érintett szállítási mobil vagyontárgyakról és az egyes esetekben folyósított összegekről.

Franciaország összeállít egy jegyzéket azokról a vállalkozásokról is, amelyek a 4. cikk (1) bekezdésében megnevezett támogatási intézkedésekben részesültek, és megadja azokat az összegeket, amelyekben az egyes vállalkozások részesültek. Ehhez Franciaország a III. mellékletben szereplő űrlapokat használja.

6. cikk

Ennek a határozatnak a Francia Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 20-án.

a Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 89., 2005.4.13., 15. o.

1

(2)  Journal Officiel de la République française (a Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye), 152. sz., 1998. július 3., 10127. o.

2

(a Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye)

(3)  HL C 89., 2005.4.13., 15. o.

3

(4)  Lásd a kereskedelmi törvénykönyv L 251-1 – L 251-23 és a CGI 239. cikkét. E cikkek szerint egy GIE két vagy több természetes vagy jogi személy olyan csoportosulása, amely jogi személyiséggel rendelkezik. Célja, hogy megkönnyítse vagy kialakítsa tagjainak gazdasági tevékenységét, javítsa vagy növelje ennek a tevékenységnek az eredményeit. Tevékenységének tagjai gazdasági tevékenységéhez kell kapcsolódnia, és ahhoz képest csak kiegészítő jellegű lehet. A GIE elvben nem alanya a társasági adónak. A csoportosulásban részt vevő minden egyes tag azonban személyesen kötelezett a jövedelemadó vagy a társasági adó megfizetésére a jogosultságainak megfelelő eredmények után. Ennek ellentételeképpen a GIE tagjai saját vagyonukkal korlátlan és egyetemleges felelősséget viselnek a csoportosulás adósságaiért.

4

(5)  A támogatható javakat új állapotban kell beszerezni, kivéve a hajókat, amelyek lehetnek használtak.

5

(6)  A CGI 39 CA. cikkének értelmében azoknál a csoportosulásoknál, ahol az eredményekre az eszköz első tizenkét havi amortizációja címén elszámolt értékcsökkenések hatással vannak, az egyes üzleti évek veszteségeit csak a GIE egyes tagjai által azok többi tevékenységei révén elért, az általános szabályok szerint adózó társaságok adókulcsa szerint adózó eredmények egynegyedének megfelelő mértékig vonhatók le.

6

(7)  Lásd a (12) preambulumbekezdést.

7

(8)  Lásd a (12) preambulumbekezdést.

8

(9)  Az Alkotmányügyi Tanács (Conseil Constitutionnel) 1987. december 30-i 87-237 DC sz. határozata.

9

(10)  HL L 146., 1996.6.20., 42. o.

10

(11)  1996. május 3-i bizottsági határozat, 85/96. sz. állami támogatás – Franciaország – a tengeri szállítási ágazatra vonatkozó adóintézkedés, SG (96) D/4527.

11

(12)  HL C 205., 1997.7.5., 5. o., illetve HL C 13., 2004.1.17., 3. o.

12

(13)  A 12. lábjegyzet szerint.

13

(14)  A 12. lábjegyzet szerint.

14

(15)  HL L 12., 2002.1.15., 33. o.

15

(16)  A Bizottság 2000. május 18-i, D/7119 sz. levele a francia hatóságoknak, azoknak az esetleges intézkedéseknek a tárgyában, amelyekből a Sea France tengeri szállítási társaság részesülne, és e hatóságok 2000. július 10-i válasza a Bizottságnak. A Bizottság 2003. január 15-i, D (2003) 288. sz. levele a francia hatóságoknak, azoknak az esetleges intézkedéseknek a tárgyában, amelyekből a BAI tengeri szállítási társaság részesülne, és e hatóságok 2003. április 2-i válasza a Bizottságnak.

16

(17)  A Bíróság 1996. szeptember 26-i, Franciaország/Bizottság (C-241/94, EBHT I-4551. o.) és 1998. december 1-jei, Ecotrade/Altiforni e Ferriere di Servola (C-200/97, EBHT, I-7907. o.) ítélete, valamint az Elsőfokú Bíróság 2002. március 6-i ítélete, Diputación Foral de Álava/Bizottság (T-92/00 és T-103/00, EBHT II-1385. o.).

17

(18)  A 9. lábjegyzetben.

18

(19)  A 12. lábjegyzetben.

19

(20)  A CGI 39 CA. cikkét a francia hatóságoknak meg kellett volna említeniük 2000. július 10-i és 2003. április 2-i leveleikben (hivatkozás a 16. lábjegyzetben) a Bizottság 2000. május 18-i D/7719 sz. és 2003. január 15-i D (2003) 288. sz. leveleire adott válaszukban. A Bizottság a szóban forgó rendszert megvizsgálhatta volna a C 03/03 (ex NN 42/02) – Az Air Lib vállalat megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott támogatás (HL C 88., 2003.4.11., 2. o.) és a C 58/03 (ex NN 70/03) – Az Alstom számára nyújtott támogatás (HL C 269., 2003.11.8., 2. o.) ügyekben.

20

(21)  Lásd az olasz kormány által egy szemészeti termékeket gyártó cégnek (Industrie ottiche riunite – IOR) nyújtott támogatásról szóló, 1990. július 25-i 92/329/EGK bizottsági határozatot (HL L 183., 1992.7.3., 30. o.).

21

(22)  Hivatkozás a (41) preambulumbekezdésben és a 15. lábjegyzetben.

22

(23)  Lásd a társaságok adózására vonatkozó spanyol törvényekről szóló, 2000. október 31-i 2001/168/ESZAK bizottsági határozatot (HL L 60., 2001.3.1., 57. o., (25) preambulumbekezdés vége). Lásd továbbá a Franciaország által a parancsnokságoknak és logisztikai központoknak juttatott állami támogatási rendszerre vonatkozó, 2003. május 13-i 2004/76/EK bizottsági határozatot (HL L 23., 2004.1.28., 1. o.); a Hollandia által nemzetközi finanszírozási tevékenységekhez létrehozott támogatási rendszerre vonatkozó, 2003. február 17-i 2003/515/EK bizottsági határozatot (HL L 180., 2003.7.18., 52. o., különösen a (39) és az azt követő preambulumbekezdések); az írországi támogatási rendszerre – külföldi jövedelmekre – vonatkozó, 2003. február 17-i 2003/601/EK bizottsági határozatot (HL L 204., 2003.8.13., 51. o., különösen az (59) és az azt követő preambulumbekezdések).

23

(24)  A Bíróság 1987. november 24-i határozata, RSV/Bizottság (223/85, EBHT 4617. o.).

24

(25)  Hivatkozás a 15. lábjegyzetben.

25

(26)  A Bíróság 1973. december 11-i határozata, Lorenz GmbH/Bundesrepublik Deutschland e.a. (120/73, Rec. 1471. o.).

26

(27)  Hivatkozás a 15. lábjegyzetben.

27

(28)  Lásd például a Bíróság 2006. január 10-i ítéletét, Ministero dell’Economia e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze (C-222/04, EBHT I-289. o., 129. pont).

28

(29)  Az Elsőfokú Bíróság 2004. július 1-jei ítélete, Salzgitter/Bizottság (T-308/00, EBHT, II-1933. o., 79. pont) és a hivatkozott ítélkezési gyakorlat.

29

(30)  A fentebb, a 29. lábjegyzetben hivatkozott Salzgitter/Bizottság ítélet, 81. pont. Lásd továbbá az állami támogatások szabályainak a vállalatok közvetlen adóztatásával kapcsolatos intézkedésekre való alkalmazásáról szóló bizottsági közleményt (HL C 384., 1998.12.10., 3. o., 16. pont).

30

(31)  A Bíróság 2006. szeptember 6-i ítélete, Portugália/Bizottság (C-88/03, az EBHT-ban még nem jelent meg, 56. pont).

31

(32)  E cikk szerint az adóalap csökkentésére felhasználható eszközök amortizációjának összege egyazon évre vonatkozóan nem haladhatja meg a kapott, az ezekhez az eszközökhöz kapcsolódó költségekkel csökkentett bérleti díj összegét.

32

(33)  A GIE, amely egy adózási szempontból átlátható struktúra, tulajdonképpen nem adókötelezett, tehát nem tekinthető a CGI 39 CA. cikke szerinti rendszer kedvezményezettjének.

33

(34)  A Szenátus 413. sz. jelentése, amelyet a különféle gazdasági és pénzügyi rendelkezésekre irányuló törvénytervezetről a nemzeti pénzügyi, költségvetési és nemzetiszámla-bizottság nevében Alain Lambert főrevizor és a pénzügyi bizottság nevében Philippe Marini készített (1997–1998. évi rendes ülésszak).

34

(35)  Az 1999. június 29-i 4D-3-99 adóügyi utasítás, 37. bekezdés (amelyet a francia hatóságok 2004. május 3-i észrevételeik mellékleteként adtak át).

35

(36)  Lásd például a Bíróság 2004. április 29-i ítéletét, Görögország/Bizottság (C-278/00, EBHT I-3997. o., 24. pont).

36

(37)  Lásd a (86) és a (87) preambulumbekezdést.

37

(38)  Megjegyzendő, hogy a Szenátus 413. sz. (fentebb, a 34. lábjegyzet említett) jelentéséből az következik, hogy az elidegenítésből származó többletérték megkétszerezi a rendelkezés első részéből adódó adóelőnyt (az adózási szempontból levonható értékcsökkenés összegére vonatkozó felső határ eltörlése és az amortizációs kulcs megnövelése).

38

(39)  Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy a Bizottság határozatainak jogszerűségét azoknak a ténybeli és jogi elemeknek a függvényében kell értékelni, amelyek abban az időpontban voltak érvényben, amikor az okmányt elfogadták, és nem függhet visszatekintő megfontolásoktól (lásd különösen az 1998. június 25-i ítélet, British Airways és mások és British Midland Airways/Bizottság, T-371/94, EBHT II-2405. o., 81. pont).

39

(40)  Lásd különösen a Bíróság 2001. november 8-i ítéletét, Adria-Wien Pipeline és Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke (C-143/99, EBHT I-8365. o., 38. pont); 2004. július 15-i ítéletét, Spanyolország/Bizottság (C-501/00, EBHT I-6717, 90. pont) és a hivatkozott ítélkezési gyakorlat; 2005. december 15-i ítéletét, Olaszország/Bizottság (C-66/02, EBHT I-10901. o., 77. pont) és 2006. január 10-i ítéletét, Ministero dell’Economia e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze, hivatkozás a 28. lábjegyzetben, 131. pont és a hivatkozott ítélkezési gyakorlat.

40

(41)  Lásd például a Bíróság 1994. március 15-i ítéletét, Banco Exterior de España (C-387/92, Rec. I-877 o., 14. pont).

41

(42)  Lásd a fentebb, a 17. lábjegyzetben hivatkozott Franciaország/Bizottság ítéletet, 24. pont, a fentebb, a 17. lábjegyzetben hivatkozott Ecotrade/Altiforni e Ferriere di Servola ítéletet, 40. és 41. pont és az Elsőfokú Bíróság 2000. szeptember 29-i ítéletét, CETM/Bizottság (T-55/99, EBHT II-3207. o., 39. pont). Lásd továbbá a fentebb, a 30. pontban hivatkozott, az állami támogatások szabályainak a vállalatok közvetlen adóztatásával kapcsolatos intézkedésekre való alkalmazásáról szóló bizottsági közleményt, 18. pont.

42

(43)  Lásd ezzel kapcsolatban a Salzgitter/Bizottság ítéletet, hivatkozás a 29. lábjegyzetben, 39. pont.

43

(44)  Hivatkozás a 34. lábjegyzetben.

44

(45)  Analógiaként, kizárólag egy bizonyos típusú tevékenységet végző társaságoknak kedvező adóintézkedésre vonatkozóan, lásd a Bíróság 2005. december 15-i ítéletét (C-148/04, EBHT I-11137. o., 45–47. pont).

45

(46)  Hivatkozás a 35. lábjegyzetben.

46

(47)  Lásd a 120. sz. adóügyi utasítás 70. bekezdését, hivatkozás a 35. lábjegyzetben.

47

(48)  Hivatkozás a 34. lábjegyzetben.

48

(49)  66. sz. jelentés – 1998–1999-es ülésszak, főrevizor: P. Marini szenátor/III. kötet.

49

(50)  A francia hatóságok által átadott információk alapján fontos megállapítani, hogy az engedély iránti kérelmek kevesebb mint 4 %-a és a megadott kérelmek kevesebb mint 3 %-a vonatkozott a szállítástól különböző ágazatra (lásd a (17) preambulumbekezdésben szereplő táblázatot).

50

(51)  Lásd a Bíróság 2003. február 13-i ítéletét, Spanyolország/Bizottság (C-409/00, EBHT I-1487. o., 48. pont) és a hivatkozott ítélkezési gyakorlat.

51

(52)  Lásd a fentebb, a 29. lábjegyzetben hivatkozott Salzgitter/Bizottság ítéletet, 81. pont.

52

(53)  Lásd például a Bíróság 2004. április 29-i ítéletét, Olaszország/Bizottság (C-372/97, EBHT I-3679. o., 67. pont) és a hivatkozott ítélkezési gyakorlat és 2005. március 3-i ítéletét, Heiser/Finanzamt Innsbruck (C-172/03, EBHT I-1627. o., 54. pont).

53

(54)  Lásd a Bíróság 1977. március 22-i ítéletét, Steinike & Weinlig (78/76, EBHT 595. o., 24. pont) és az Elsőfokú Bíróság 1998. április 30-i ítéletét, Het Vlaamse Gewest/Bizottság (T-214/95, EBHT II-717. o., 54. pont).

54

(55)  Az 1999. június 17-i ítélet, Piaggio (C-295/97, EBHT I-3735. o., 39. pont) és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat, és a fentebb, a 17. lábjegyzetben hivatkozott 2002. március 6-i ítélet, Diputación Foral de Álava/Bizottság, 31. pont.

55

(56)  Lásd a fentebb, a 40. lábjegyzetben hivatkozott 2004. július 15-i Spanyolország/Bizottság ítéletet, 120. és 121. pont és a hivatkozott ítélkezési gyakorlat.

56

(57)  Megemlítendő, hogy a francia hatóságok szerint abból a 22 határozatból, amely az engedélyt elutasította, 7 olyan volt, amelyeknél az indok a jelentős gazdasági és társadalmi hatások hiánya volt.

57

(58)  Hivatkozás a 34. lábjegyzetben.

58

(59)  Hivatkozás a 9. lábjegyzetben.

59

(60)  A fentebb, a 17. lábjegyzetben hivatkozott, 2002. március 6-i ítélet, Diputación Foral de Álava/Bizottság, 35. pont és a 2004. október 21-i ítélet, Lenzing/Bizottság (T-36/99, EBHT II-3597. o., 132. pont).

60

(61)  Az Elsőfokú Bíróság 2002. július 11-i ítélete, HAMSA/Bizottság (T-152/99, EBHT II-3049. o., 158. pont).

61

(62)  A fentebb, a 42. lábjegyzetben hivatkozott, 2000. szeptember 29-i ítélet, CETM/Bizottság, 49. pont.

62

(63)  Hivatkozás a 34. lábjegyzetben.

63

(64)  A fentebb, az 51. lábjegyzetben hivatkozott 2003. február 13-i ítélet, Spanyolország/Bizottság, 52. és 53. pont, valamint a fentebb, a 17. lábjegyzetben hivatkozott 2002. március 6-i ítélet, Diputación Foral de Álava/Bizottság, 60. pont és a hivatkozott ítélkezési gyakorlat. Erre az ítélkezési gyakorlatra egyébként a Bizottság az állami támogatások szabályainak a vállalatok közvetlen adóztatásával kapcsolatos intézkedésekre való alkalmazásáról szóló, 1998. december 10-i közleményében is kitért (hivatkozás fentebb, a 30. pontban).

64

(65)  A Bizottság úgy véli, tanácsos hivatkozni, az analógia miatt, a 2004. április 29-i ítéletre, Gil Insurance és mások (C-308/01, EBHT I-4777. o., 74. és azt követő pontok), amelyben a Bíróság a biztosítások nemzeti adóztatási rendszerének jellege és szerkezete miatt indokoltnak tartott egy olyan intézkedést, amelynek célja a biztosítási díjak szokásos adókulcsa és a héa kulcsa közötti eltérés – a bérbeadásoknak és a készülékek eladásának illetve az azokhoz kapcsolódó biztosításoknak az áraival történő manipulálással megvalósított – kihasználására irányuló magatartás elleni küzdelem volt.

65

(66)  A Bíróság 2004. április 29-i ítélete, Hollandia/Bizottság (C-159/01, EBHT I-4461. o., 51. pont) és a hivatkozott ítélkezési gyakorlat.

66

(67)  Lásd a társadalombiztosítási járulékok alóli mentességeket illetően a Bíróság 1974. július 2-i ítéletét, Olaszország/Bizottság (173/73, EBHT 709. o., 27. és 28. pont). Lásd továbbá a fentebb, a 42. lábjegyzetben hivatkozott, 2000. szeptember 29-i ítéletet, CETM/Bizottság, 53.pont, és a 2002. március 6-i ítéletet, Diputación Foral de Álava és mások/Bizottság (T-127/99, EBHT II-1275. o., 168. pont).

67

(68)  Lásd például a fentebb, az 51. lábjegyzetben hivatkozott 2002. március 6-i ítéletet, Diputación Foral de Álava/Bizottság, 51. pont.

68

(69)  A fentebb, a 42. lábjegyzetben hivatkozott CETM/Bizottság ítélet, 53. pont és a Bíróság 2002. szeptember 26-i ítélete, Spanyolország/Bizottság (C-351/98, EBHT I-8031. o.).

69

(70)  Lásd e tekintetben a Bíróság 1988. június 7-i ítéletét, Görögország/Bizottság (57/86, EBHT 2855. o., 10. pont) és a fentebb, a 40. lábjegyzetben hivatkozott, 2001. november 8-i ítéletet, Adria-Wien Pipeline és Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, 41. pont) és a hivatkozott ítélkezési gyakorlat.

70

(71)  Lásd a Bíróság 2000. szeptember 19-i ítéletét, Németország/Bizottság (C-156/98, EBHT I-6857. o., 30. pont) és a hivatkozott ítélkezési gyakorlat.

71

(72)  Lásd különösen a Bíróság 1980. szeptember 17-i ítéletét, Philip Morris/Bizottság (730/79, EBHT 2671. o., 11. és 12. pont), és a fentebb, az 54. lábjegyzetben hivatkozott 1998. április 30-i ítéletet, Vlaams Gewest/Bizottság, 48–50. pont).

72

(73)  Emlékeztetőül: nem szükséges, hogy a kedvezményezett vállalkozás saját maga a Közösségen belüli kereskedelemben részt vegyen. Valójában amikor egy tagállam egy vállalkozásnak támogatást nyújt, ezáltal annak belső tevékenységét fenntarthatja és növelheti, ami azzal a következménnyel jár, hogy más tagállamokban létrejött vállalkozások esélyei csökkennek arra, hogy annak a tagállamnak a piacára behatoljon. Egyébként egy olyan vállalkozás megerősítése, amely addig a Közösségen belüli kereskedelemben nem vett részt, azt olyan helyzetbe hozhatja, amely lehetővé teszi számára, hogy egy másik tagállam piacára behatoljon (lásd ebben az értelemben különösen a 2002. március 7-i ítéletet, Olaszország/Bizottság, EBHT I-2289. o., 84. pont).

73

(74)  Hivatkozás a 34. lábjegyzetben.

74

(75)  A Bíróság 2004. április 29-i ítélete, Olaszország/Bizottság (C-372/97, EBHT I-3679. o., 44. és 45. pont) és – a szóban forgó rendszer jogellenes jellegét illetően – a (153)–(155) preambulumbekezdés.

75

(76)  Lásd az állami támogatások szabályainak a vállalatok közvetlen adóztatásával kapcsolatos intézkedésekre való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (hivatkozás fentebb, a 30. pontban, 35. pont).

76

(77)  Hivatkozás a 35. lábjegyzetben.

77

(78)  Lásd a (17) preambulumbekezdésben szereplő táblázatot.

78

(79)  HL C 350., 1994.12.10., 5. o.

79

(80)  HL C 258., 2000.9.9., 5. o.

80

(81)  HL C 312., 2005.12.9., 1. o.

81

(82)  HL L 240., 1992.8.24., 8. o.

82

(83)  Hivatkozás a 12. lábjegyzetben. E tekintetben a Bizottság jelzi, hogy a jogellenesen adott támogatások összeegyeztethetőségét mindig a megadásuk időpontjában hatályban lévő támogatási eszköz kapcsán rögzített, alapvető szabályokra való figyelemmel kell értékelni (lásd e tekintetben a jogellenes állami támogatások értékelésére alkalmazandó szabályok meghatározásáról szóló bizottsági közleményt, HL C 119., 2002.5.22., 22. pont). Ennélfogva, feltételezve hogy a CGI 39 CA. cikkének alkalmazásában támogatási intézkedéseket a tengeri szállítás számára nyújtott állami támogatásokról szóló, 2004. évi közösségi iránymutatások hatálybalépését követően adták meg, akkor csak ez utóbbi iránymutatások alkalmazhatók. A vonatkozó szabályokat azonban, a vontató- és a kotróhajók kivételével, nem módosították (lásd lentebb a (170) preambulumbekezdést).

83

(84)  Lásd a (38) preambulumbekezdés..

84

(85)  Lásd a (25) és (26) preambulumbekezdést.

85

(86)  Lásd az (57) preambulumbekezdést.

86

(87)  Lásd e tekintetben a fentebb, a 12. lábjegyzetben hivatkozott, a tengeri szállítás számára nyújtott állami támogatásokról szóló, 2004. évi közösségi iránymutatások 3.1. pontjának tizenkettedik–tizenhatodik bekezdését.

87

(88)  A Bizottság 2003. május 13-i C (2003) 1476 FIN határozata – Állami támogatás N 737/2002.

88

(89)  HL C 74., 1998.3.10., 9. o.

89

(90)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

90

(91)  Lásd az 1987. november 24-i ítéletet, RSV/Bizottság, hivatkozás a 24. lábjegyzetben.

91

(92)  Lásd a Bíróság 2002. szeptember 24-i ítéletét, Falck és Acciaierie di Bolzano/Bizottság (C-74/00 P és C-75/00 P, EBHT 2002, I-7869. o., 140. pont).

92

(93)  A Bizottság nem adott olyan jellegű pontos, feltétlen és egyértelmű garanciákat, amelyek alapján a francia hatóságok és/vagy a szóban forgó rendszer kedvezményezettjei megalapozott reményeket fűzhettek volna annak szabályszerűségéhez (a jogos elvárás meghatározásáról lásd a Bíróság 1987. március 11-i, Van den Bergh en Jurgens/Bizottság, 265/85, EBHT 1155. o., 44. pontja és 1990. június 26-i, Sofrimport/Bizottság, C-152/88, EBHT I-2477. o. 26. pontja ítéletét; és az Elsőfokú Bíróság 2000. január 18-i ítéletét, Mehibas Dordtselaan/Bizottság, T-290/97, EBHT II-15. o. 59. pont, valamint 2003. július 9-i ítéletét, Kyowa Hakko Kogyo/Bizottság, T-223/00, EBHT II-2553. o., 51. pont; egy jogellenesen megvalósított támogatás kedvezményezettjeinél a jogos elvárás hiányával kapcsolatban lásd a Bíróság 2004. november 11-i ítéletét, Demesa és Territorio Histórico de Álava/Bizottság, C-183/02 P és C-187/02 P, EBHT I-10609. o., 44. és 45. pont és a hivatkozott ítélkezési gyakorlat).

93

(94)  Lásd a (153)–(155) preambulumbekezdést.

94

(95)  A Bizottság mindazonáltal fontosnak tartja jelezni, hogy egy ilyen körülmény (a fentebb, a 90. lábjegyzetben hivatkozott) 659/99 rendelet és a végrehajtásáról szóló, 2004. április 21-i 784/2004/EK bizottsági rendelet hatálybalépése óta nem ismétlődhet meg (HL L 140., 2004.4.30., 1. o.). Valójában, ennek a két rendeletnek megfelelően, emlékeztetni kell arra, hogy a tagállamok kötelezettsége minden új támogatási projektről bejelentést tenni. A gyakorlati módszerekre, különösen a bejelentések megtételéhez szükséges típusnyomtatványok felhasználására e tekintetben világos meghatározások vannak.

95

(96)  Hivatkozás a 16. lábjegyzetben.

96

(97)  Hivatkozás a 15. lábjegyzetben.

97

(98)  Lásd ezzel kapcsolatban a Tribunal 2004. január 14-i ítéletét, Fleuren Compost/Bizottság, T-109/01, Rec. II-127. o., 74. és azt követő pontok.

98

(99)  Lásd a (150)–(152) preambulumbekezdést.

99

(100)  Lásd ezzel kapcsolatban, analógiaként a Bíróság 1993. június 10-i határozatát, Bizottság/Görögország (C-183/91, Rec. I-3131. o., 16. ponttól végig).

100

(101)  HL L 140., 2004.4.30., 1. o.

101

---

I. MELLÉKLET

A Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában észrevételeiket a Bizottságnak benyújtó érdekelt felek jegyzéke

| 1. | Méridionale de Navigation |
| --- | --- |
| 2. | Caisse d’Epargne |
| 3. | Broström |
| 4. | Calyon |
| 5. | BNP Paribas |
| 6. | Brittany Ferries |
| 7. | CMA CGM |
| 8. | Bourbon Maritime |
| 9. | Société Générale Corporate and Investment Banking |
| 10. | Gaz de France |
| 11. | Louis Dreyfus Armateurs |
| 12. | Névtelen |
| 13. | Fouquet Sacop |
| 14. | Pétro Marine |
| 15. | Air France |
| 16. | Névtelen |

1.

Méridionale de Navigation

2.

Caisse d’Epargne

3.

Broström

4.

Calyon

5.

BNP Paribas

6.

Brittany Ferries

7.

CMA CGM

8.

Bourbon Maritime

9.

Société Générale Corporate and Investment Banking

10.

Gaz de France

11.

Louis Dreyfus Armateurs

12.

Névtelen

13.

Fouquet Sacop

14.

Pétro Marine

15.

Air France

16.

Névtelen

---

II. MELLÉKLET

A Bizottság határozatának megvalósítására vonatkozó információk

(továbbítandó a Versenypolitikai Főigazgatósághoz az ipari ágazattal kapcsolatos projektek tárgyában és az Energiaügyi és Szállítási Főigazgatóságnak a szállítási ágazatokkal kapcsolatos projektek tárgyában)

1.   A kedvezményezett száma összesen és a jelen határozat 4. cikkének (1) bekezdése alapján visszatérítendő támogatás teljes összege

| 1.1. | Kérjük, részletezze, hogyan fogják kiszámítani a különféle kedvezményezettekről visszatérítendő támogatási összeget






  — | a tőkeösszeg |
| --- | --- | --- |

1.1.

Kérjük, részletezze, hogyan fogják kiszámítani a különféle kedvezményezettekről visszatérítendő támogatási összeget

—

a tőkeösszeg

| — | a kamatok |
| --- | --- |

—

a kamatok

| 1.2. | Mekkora a rendszer keretében megadott jogellenes támogatás teljes visszakövetendő összege (bruttó támogatás-egyenérték; ... ára)? |
| --- | --- |

1.2.

Mekkora a rendszer keretében megadott jogellenes támogatás teljes visszakövetendő összege (bruttó támogatás-egyenérték; ... ára)?

| 1.3. | Hányan vannak azok a kedvezményezettek, amelyeknek a rendszer keretében megadott jogellenes támogatást vissza kell téríteniük? |
| --- | --- |

1.3.

Hányan vannak azok a kedvezményezettek, amelyeknek a rendszer keretében megadott jogellenes támogatást vissza kell téríteniük?

2.   A támogatás visszatérítésére tervezett és a már megvalósított intézkedések

| 2.1. | Kérjük, adja meg, hogy melyek ezek az előirányzott intézkedések és melyek azok, amelyeket már alkalmaztak ki a támogatás azonnali és hatékony visszatérítése érdekében. Kérjük, adott esetben jelezze ezeknek az intézkedéseknek a jogalapját is. |
| --- | --- |

2.1.

Kérjük, adja meg, hogy melyek ezek az előirányzott intézkedések és melyek azok, amelyeket már alkalmaztak ki a támogatás azonnali és hatékony visszatérítése érdekében. Kérjük, adott esetben jelezze ezeknek az intézkedéseknek a jogalapját is.

| 2.2. | Mikorra valósul meg teljes mértékben a támogatás beszedése? |
| --- | --- |

2.2.

Mikorra valósul meg teljes mértékben a támogatás beszedése?

3.   Információk az egyes kedvezményezettek szerint

Minden olyan kedvezményezettre, amelytől a szóban forgó rendszer alkalmazásával juttatott jogellenes támogatás visszatérítendő, kérjük, töltse ki az alábbi táblázatot:

| A kedvezményezett személye | A jogszerűtlenül megadott támogatás összege (1)

  Pénznem: ... | (2)Visszatérített összegek
  Pénznem: ... |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

A kedvezményezett személye

A jogszerűtlenül megadott támogatás összege (1)

Pénznem: ...

(2)Visszatérített összegek

Pénznem: ...

---

(1)  A kedvezményezett rendelkezésére bocsátott támogatás összege (a bruttó támogatás-egyenérték, ...-i árak).

(2)

| (o) | Visszatérített bruttó mennyiségek (kamattal együtt). |
| --- | --- |

(o)

Visszatérített bruttó mennyiségek (kamattal együtt).

---

III. MELLÉKLET

A –   TENGERI ÉS LÉGI SZÁLLÍTÁSOK

(továbbítandó az Energiaügyi és Szállítási Főigazgatósághoz)

MINDEN EGYES, TENGERI VAGY LÉGI SZÁLLÍTÁSSAL FOGLALKOZÓ TÁRSASÁG SZÁMÁRA

| A. | A beruházás jellege és az alkalmazandó iránymutatásoknak való megfeleltethetőség. Ezen belül a légi szállítás számára: teljesen elszigetelt fekvésű hely, működtetés többletköltsége, az iránymutatások szerinti maximálisan támogatható kiadások stb. |
| --- | --- |

A.

A beruházás jellege és az alkalmazandó iránymutatásoknak való megfeleltethetőség. Ezen belül a légi szállítás számára: teljesen elszigetelt fekvésű hely, működtetés többletköltsége, az iránymutatások szerinti maximálisan támogatható kiadások stb.

| B. | A visszafizetendő támogatás kiszámítása | (1) A GIE részéről a társaságnak adott visszajuttatás aránya. |
| --- | --- | --- |

B.

A visszafizetendő támogatás kiszámítása

(1) A GIE részéről a társaságnak adott visszajuttatás aránya.

| | (2) A társaság által teljes légi vagy tengeri flottájára érvényesített előny összege a 39 CA. cikk címén, a vizsgált időszakra. |
| --- | --- |

(2) A társaság által teljes légi vagy tengeri flottájára érvényesített előny összege a 39 CA. cikk címén, a vizsgált időszakra.

| | (3) A társaságnak engedélyezett egyéb támogatások összege, az alkalmazható iránymutatásoknak megfelelően, a vizsgált időszakra. |
| --- | --- |

(3) A társaságnak engedélyezett egyéb támogatások összege, az alkalmazható iránymutatásoknak megfelelően, a vizsgált időszakra.

| | (4) A társaságnak engedélyezhető támogatások maximális összege, az alkalmazható iránymutatásoknak megfelelően. |
| --- | --- |

(4) A társaságnak engedélyezhető támogatások maximális összege, az alkalmazható iránymutatásoknak megfelelően.

| | (5) = (2) + (3) – (4) az esetleges összeegyeztethetetlen, visszatérítendő támogatás összege |
| --- | --- |

(5) = (2) + (3) – (4) az esetleges összeegyeztethetetlen, visszatérítendő támogatás összege

Ha (5) értéke pozitív szám, az érintett GIE-nek vissza kell térítenie: (5) × [1 – (1)]

és a vállalkozásnak vissza kell térítenie: (5) × (1)

B –   IPARI BERUHÁZÁSOK ÉS A MEGFELELŐ GIE-K

(továbbítandó a Versenypolitikai Főigazgatósághoz)

| A. | A beruházás összege, megvalósításának régiója és 25 %-os hozzájárulási feltétel a kedvezményezettek részéről |
| --- | --- |

A.

A beruházás összege, megvalósításának régiója és 25 %-os hozzájárulási feltétel a kedvezményezettek részéről

| B. | A regionális célú támogatás felső határa az érintett régióra |
| --- | --- |

B.

A regionális célú támogatás felső határa az érintett régióra

| C. | A visszafizetendő támogatás kiszámítása | (1) A minisztériumi utasításból következő előny összege |
| --- | --- | --- |

C.

A visszafizetendő támogatás kiszámítása

(1) A minisztériumi utasításból következő előny összege

| | (2) A vállalkozás által a 39 CA. cikk címén élvezett előny összege |
| --- | --- |

(2) A vállalkozás által a 39 CA. cikk címén élvezett előny összege

| | (2) = (1) × a GIE részéről a társaságnak adott visszajuttatás aránya, az engedély szerint |
| --- | --- |

(2) = (1) × a GIE részéről a társaságnak adott visszajuttatás aránya, az engedély szerint

| | (3) Az ugyanazon beruházáshoz kapott más, regionális célú támogatások összege |
| --- | --- |

(3) Az ugyanazon beruházáshoz kapott más, regionális célú támogatások összege

| | (4) Az engedélyezhető maximális regionális célú támogatás összege, a B felső határ szerint |
| --- | --- |

(4) Az engedélyezhető maximális regionális célú támogatás összege, a B felső határ szerint

| | (5) = (2) + (3) – (4) az esetleges, összeegyeztethetetlen, visszatérítendő támogatás összege |
| --- | --- |

(5) = (2) + (3) – (4) az esetleges, összeegyeztethetetlen, visszatérítendő támogatás összege

Ha (5) értéke pozitív szám, az érintett GIE-nek vissza kell térítenie: [(1) – (2)] × (5)/(1).

és a vállalkozásnak vissza kell térítenie: (5) × (2)/(1)

---

| 30.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 112/67 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 112/67

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. december 20.)

a Lengyelország által a Stalowa Wola S. A. számára részben nyújtott C 44/05 (ex NN 79/05, ex N 439/04) állami támogatásról

(az értesítés a C(2006) 6730. számú dokumentummal történt)

(Csak a lengyel nyelvű szöveg hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2007/257/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződére és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első bekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket (1), az említett rendelkezéssel összhangban

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | 2004. október 8-án kelt levelében Lengyelország bejelentést tett a Bizottságnak a Huta Stalowa Wola S.A. kohóműnek (a továbbiakban: HSW S.A. vagy kedvezményezett) nyújtott szerkezetátalakítási támogatásról azzal a céllal, hogy jogi biztosíték szerezzen arról, hogy a pénzösszeg odaítélésére Lengyelország Európai Unióhoz való csatlakozása napját megelőzően került sor, tehát csatlakozást követően nem alkalmazandó, és e pénzösszegek nem jelentenek új támogatást, amely az EK-Szerződés 88. cikke alapján a Bizottság vizsgálatának tárgyát képezhetné. Lengyelország kérte a Bizottságot a támogatás szerkezetátalakítási támogatásként való jóváhagyására abban az esetben, ha a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az új támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(1)

2004. október 8-án kelt levelében Lengyelország bejelentést tett a Bizottságnak a Huta Stalowa Wola S.A. kohóműnek (a továbbiakban: HSW S.A. vagy kedvezményezett) nyújtott szerkezetátalakítási támogatásról azzal a céllal, hogy jogi biztosíték szerezzen arról, hogy a pénzösszeg odaítélésére Lengyelország Európai Unióhoz való csatlakozása napját megelőzően került sor, tehát csatlakozást követően nem alkalmazandó, és e pénzösszegek nem jelentenek új támogatást, amely az EK-Szerződés 88. cikke alapján a Bizottság vizsgálatának tárgyát képezhetné. Lengyelország kérte a Bizottságot a támogatás szerkezetátalakítási támogatásként való jóváhagyására abban az esetben, ha a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az új támogatásnak minősül.

| (2) | A Bizottság a 2004. november 11-i, 2005. március 1-i, 2005. április 27-i és a 2005. július 26-i levelében kérte Lengyelországot további információk közlésére, mely kérésnek Lengyelország értelemszerűen 2005. január 31-én kelt és 2005. február 2-án iktatott, 2005 április 4-én kelt és 2005. április 8-án iktatott, 2005. június 7-én kelt és 2005. június 9-én iktatott, valamint 2005. szeptember 2-án kelt és 2005. szeptember 6-án iktatott leveleiben eleget tett. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a 2004. november 11-i, 2005. március 1-i, 2005. április 27-i és a 2005. július 26-i levelében kérte Lengyelországot további információk közlésére, mely kérésnek Lengyelország értelemszerűen 2005. január 31-én kelt és 2005. február 2-án iktatott, 2005 április 4-én kelt és 2005. április 8-án iktatott, 2005. június 7-én kelt és 2005. június 9-én iktatott, valamint 2005. szeptember 2-án kelt és 2005. szeptember 6-án iktatott leveleiben eleget tett.

| (3) | A kölcsönös tájékoztatás során derült ki, hogy a bejelentett támogatás egy része az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének megszegésével került felhasználásra. A támogatást tehát jogszerűtlennek minősítve az ügy új számot kapott NN 79/2005. |
| --- | --- |

(3)

A kölcsönös tájékoztatás során derült ki, hogy a bejelentett támogatás egy része az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének megszegésével került felhasználásra. A támogatást tehát jogszerűtlennek minősítve az ügy új számot kapott NN 79/2005.

| (4) | 2005. november 23-i levelében a Bizottság tájékoztatta döntéséről Lengyelországot az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésében meghatározott, a szóban forgó támogatási intézkedések tárgyában indított eljárás megindításáról. |
| --- | --- |

(4)

2005. november 23-i levelében a Bizottság tájékoztatta döntéséről Lengyelországot az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésében meghatározott, a szóban forgó támogatási intézkedések tárgyában indított eljárás megindításáról.

| (5) | A Bizottság EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésében meghatározott eljárás megindítására vonatkozó határozata megjelent az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felhívta az érdekelt feleket a támogatásra vonatkozó észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésében meghatározott eljárás megindítására vonatkozó határozata megjelent az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felhívta az érdekelt feleket a támogatásra vonatkozó észrevételeik megtételére.

| (6) | A lengyel hatóságok 2006. március 7-én kelt és 2006. március 9-én iktatott levelükben ismertették észrevételeiket. Harmadik személyek részéről észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(6)

A lengyel hatóságok 2006. március 7-én kelt és 2006. március 9-én iktatott levelükben ismertették észrevételeiket. Harmadik személyek részéről észrevétel nem érkezett.

2.   A TÁMOGATÁS RÉSZLETES LEÍRÁSA

2.1.   A vállalat

| (7) | A HSW S.A. a támogatás kedvezményezettje és a HSW holdingtársaság vezető társasága Stalowa Wolaban bejegyzett székhellyel rendelkezik a Podkarpackie vajdaság területén. A régió az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdés a) pontja szerint támogatásra jogosult régió. 2006. februárban a csoport 8 társaságból tevődött össze, amelyekben a HSW S.A. legalább 51 % részesedéssel rendelkezett, ezekben meghatározó erővel bírt, továbbá 51 % alatti részvénytulajdonnal rendelkezett 10 társaságban. A HSW holdingtársaságba tartozó társaságok kölcsönös anyag és szolgáltatás beszállítói szerepet töltenek be. A meghatározó társaságon kívül a legjelentősebb alaptőke birokosok a csoportban: HSW-Zakład Zespołów Napędowych Sp. z o. o. és a HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych Sp. z o. o. A HSW S.A. részéről a holdingtársaság társaságai számára történő értékesítés volumene a HSW S.A. teljes értékesítési részesedésében 20-30 % -ot tesz ki. |
| --- | --- |

(7)

A HSW S.A. a támogatás kedvezményezettje és a HSW holdingtársaság vezető társasága Stalowa Wolaban bejegyzett székhellyel rendelkezik a Podkarpackie vajdaság területén. A régió az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdés a) pontja szerint támogatásra jogosult régió. 2006. februárban a csoport 8 társaságból tevődött össze, amelyekben a HSW S.A. legalább 51 % részesedéssel rendelkezett, ezekben meghatározó erővel bírt, továbbá 51 % alatti részvénytulajdonnal rendelkezett 10 társaságban. A HSW holdingtársaságba tartozó társaságok kölcsönös anyag és szolgáltatás beszállítói szerepet töltenek be. A meghatározó társaságon kívül a legjelentősebb alaptőke birokosok a csoportban: HSW-Zakład Zespołów Napędowych Sp. z o. o. és a HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych Sp. z o. o. A HSW S.A. részéről a holdingtársaság társaságai számára történő értékesítés volumene a HSW S.A. teljes értékesítési részesedésében 20-30 % -ot tesz ki.

| (8) | A HSW S.A. 1937-ban alapított vállalat, kezdetben ágyú és nemesacélgyártással foglalkozott. Ellentétben leányvállalatával, a HSW-Zakład Metalurgiczny-vel a társaság nem gyárt acélt. 1991-ben a társaság részvénytársasággá alakult át. A részvények 76 %-a továbbra is az Államkincstár tulajdonában van, 9 % a munkavállalókat illeti meg, a fennmaradó hányad a részvényeseké, úgy magán, mint közintézményi részvényeseké, ez utóbbiak esetében egyikőjük sem rendelkezik 5 %-nál több részvénnyel. A társaság építőipari berendezéseket és gépeket, továbbá katonai rendeltetésű (ágyú, tarack stb.) berendezéseket gyárt. |
| --- | --- |

(8)

A HSW S.A. 1937-ban alapított vállalat, kezdetben ágyú és nemesacélgyártással foglalkozott. Ellentétben leányvállalatával, a HSW-Zakład Metalurgiczny-vel a társaság nem gyárt acélt. 1991-ben a társaság részvénytársasággá alakult át. A részvények 76 %-a továbbra is az Államkincstár tulajdonában van, 9 % a munkavállalókat illeti meg, a fennmaradó hányad a részvényeseké, úgy magán, mint közintézményi részvényeseké, ez utóbbiak esetében egyikőjük sem rendelkezik 5 %-nál több részvénnyel. A társaság építőipari berendezéseket és gépeket, továbbá katonai rendeltetésű (ágyú, tarack stb.) berendezéseket gyárt.

| (9) | 2005-ben a HSW S.A. körülbelül 2 400 munkavállalót foglalkoztatott, ez a szám 2002-ben még 3 173 volt. |
| --- | --- |

(9)

2005-ben a HSW S.A. körülbelül 2 400 munkavállalót foglalkoztatott, ez a szám 2002-ben még 3 173 volt.

| (10) | A HSW S.A. egyik leányvállalata a Dressta Sp.z o. o. disztribúciós társaság (a továbbiakban: Dressta). 2006. szeptemberétől teljes egészében a HSW S.A. ellenőrzése alatt áll, ezt megelőzően a részvények 51 %-át a Komatsu American International Company USA (a továbbiakban: KAIC) birtokolta, amely cég a HSW S.A. versenytársa. 1995-ben a HSW S.A. a Dressta javára 12 évre ruházta át a társaság termékeinek külpiaci értékesítési jogát, valamint az ehhez tartozó vagyontárgyakat. |
| --- | --- |

(10)

A HSW S.A. egyik leányvállalata a Dressta Sp.z o. o. disztribúciós társaság (a továbbiakban: Dressta). 2006. szeptemberétől teljes egészében a HSW S.A. ellenőrzése alatt áll, ezt megelőzően a részvények 51 %-át a Komatsu American International Company USA (a továbbiakban: KAIC) birtokolta, amely cég a HSW S.A. versenytársa. 1995-ben a HSW S.A. a Dressta javára 12 évre ruházta át a társaság termékeinek külpiaci értékesítési jogát, valamint az ehhez tartozó vagyontárgyakat.

2.2.   A vállalat nehézségei

| (11) | A kedvezményezett társaság nehézségei 2002-ben kezdődtek, amikor forgalma a 2000 évi 494,9 millió PLN (130,2 millió EUR (3) összegről 352,6 millió PLN (92,7 millió EUR) összegre – azaz 29 %-kal – csökkent. Az export 505 millió PLN (132,8 millió EUR) értékről 279 millió PLN (73,4 millió EUR) összegre csökkent. A külpiaci forgalom visszaesése elsősorban a recessziónak, továbbá annak volt köszönhető, hogy a Dressta legnagyobb részvényese, a HSW S.A. komoly vetélytársa befolyásának hatása alatt jelentősen csökkentette a HSW S.A. termékeinek eladásait az észak-amerikai piacokon. |
| --- | --- |

(11)

A kedvezményezett társaság nehézségei 2002-ben kezdődtek, amikor forgalma a 2000 évi 494,9 millió PLN (130,2 millió EUR (3) összegről 352,6 millió PLN (92,7 millió EUR) összegre – azaz 29 %-kal – csökkent. Az export 505 millió PLN (132,8 millió EUR) értékről 279 millió PLN (73,4 millió EUR) összegre csökkent. A külpiaci forgalom visszaesése elsősorban a recessziónak, továbbá annak volt köszönhető, hogy a Dressta legnagyobb részvényese, a HSW S.A. komoly vetélytársa befolyásának hatása alatt jelentősen csökkentette a HSW S.A. termékeinek eladásait az észak-amerikai piacokon.

| (12) | 2002-ben a kedvezményezett műveleti tevékenysége címén 44,2 millió PLN (11,6 millió EUR) veszteséget könyvelt el, köszönhető ez elsősorban a termelési kapacitás kihasználatlanságának. Miután a külpiaci értékesítés tranzakcióinak többsége amerikai dollár elszámolású művelet volt, a társaság költségelszámolása pedig lengyel złotyban kerül kifejezésre, ennélfogva a złoty értékének növekedése negatívan hatott az eladások szintjére és a kedvezményezett nyereségességére. |
| --- | --- |

(12)

2002-ben a kedvezményezett műveleti tevékenysége címén 44,2 millió PLN (11,6 millió EUR) veszteséget könyvelt el, köszönhető ez elsősorban a termelési kapacitás kihasználatlanságának. Miután a külpiaci értékesítés tranzakcióinak többsége amerikai dollár elszámolású művelet volt, a társaság költségelszámolása pedig lengyel złotyban kerül kifejezésre, ennélfogva a złoty értékének növekedése negatívan hatott az eladások szintjére és a kedvezményezett nyereségességére.

| (13) | A HSW S.A. jelentősen eladósodott cég volt. Átlagos adósságállománya a 2000-2002 években a 169,1 millió PLN (44,5 millió EUR) szinten mozgott. |
| --- | --- |

(13)

A HSW S.A. jelentősen eladósodott cég volt. Átlagos adósságállománya a 2000-2002 években a 169,1 millió PLN (44,5 millió EUR) szinten mozgott.

| (14) | A vállalat operatív tevékenysége úgyszintén nem volt nyereséges; az értékesítési veszteség a 2000 évi 6,4 millió PLN (1,68 millió EUR) értékről 2002-re 33,9 millió PLN (8,60 millió EUR) összegre növekedett. |
| --- | --- |

(14)

A vállalat operatív tevékenysége úgyszintén nem volt nyereséges; az értékesítési veszteség a 2000 évi 6,4 millió PLN (1,68 millió EUR) értékről 2002-re 33,9 millió PLN (8,60 millió EUR) összegre növekedett.

| (15) | A HSW holdingtársaság 2002-ben összességében 137,7 millió PLN (36,2 millió EUR) nettó veszteséget jegyzett, mely veszteség 2003-ra 123,9 millió PLN (32,5 millió EUR) összegre növekedett. |
| --- | --- |

(15)

A HSW holdingtársaság 2002-ben összességében 137,7 millió PLN (36,2 millió EUR) nettó veszteséget jegyzett, mely veszteség 2003-ra 123,9 millió PLN (32,5 millió EUR) összegre növekedett.

2.3.   Az átalakítás

| (16) | A fennálló nehézségek leküzdése céljából 2002-ben a kedvezményezett kidolgozta a 2003-2007 évekre szóló szerkezetátalakítás tervét. A terv 2006. februárban módosításra került. |
| --- | --- |

(16)

A fennálló nehézségek leküzdése céljából 2002-ben a kedvezményezett kidolgozta a 2003-2007 évekre szóló szerkezetátalakítás tervét. A terv 2006. februárban módosításra került.

| (17) | A szerkezetátalakítási terv főleg a kedvezményezett szervezeti struktúrájának módosításából állt. A HSW S.A. átalakítási folyamatának fő gondolata az volt, hogy a cég termeléshez közvetlenül kötődő részét leválasszák az átalakítással érintett vagyontárgyak összetevőiről. Ennek kapcsán az Államkincstár, azaz a HSW S.A. többségi részvényeinek tulajdonosa létrehozta a független HSW-Trading Sp. z o. o. társaságot (a továbbiakban: HSW-Trading). A HSW-Trading az Államkincstártól tőkeinjekcióként 40 millió PLN (10,5 millió EUR) összeget kapott, mely összeget a lengyel hatóságok a HSW S.A. támogatására biztosított eszközök között jelentették be (lásd alább az 1. táblázatot). |
| --- | --- |

(17)

A szerkezetátalakítási terv főleg a kedvezményezett szervezeti struktúrájának módosításából állt. A HSW S.A. átalakítási folyamatának fő gondolata az volt, hogy a cég termeléshez közvetlenül kötődő részét leválasszák az átalakítással érintett vagyontárgyak összetevőiről. Ennek kapcsán az Államkincstár, azaz a HSW S.A. többségi részvényeinek tulajdonosa létrehozta a független HSW-Trading Sp. z o. o. társaságot (a továbbiakban: HSW-Trading). A HSW-Trading az Államkincstártól tőkeinjekcióként 40 millió PLN (10,5 millió EUR) összeget kapott, mely összeget a lengyel hatóságok a HSW S.A. támogatására biztosított eszközök között jelentették be (lásd alább az 1. táblázatot).

| (18) | Amikor a HSW-Trading volt az ipari gépek gyártása és értékesítése felelőse, felelt továbbá a logisztikáért, a minőségbiztosításért, valamint a gépgyártáshoz szükséges anyagok szállításáért, akkor a HSW S.A. megtartotta hatáskörében a fejlesztő-kutató tevékenységet, a gyártáshoz kötődő vagyon finanszírozását, a stratégiai marketinget, az alkatrész értékesítést, a szervizt, valamint a katonai rendeltetésű berendezések értékesítését és végült felelt a szerkezeti átalakításért. A tevékenység fenntartása érdekében a HSW-Trading bérbe vette a HSW S.A.-tól a gyártáshoz közvetlenül kötődő vagyontárgyakat. A működtetéshez szükséges munkaerő ideiglenes jelleggel szintén átkerült a HSW-Trading társasághoz. |
| --- | --- |

(18)

Amikor a HSW-Trading volt az ipari gépek gyártása és értékesítése felelőse, felelt továbbá a logisztikáért, a minőségbiztosításért, valamint a gépgyártáshoz szükséges anyagok szállításáért, akkor a HSW S.A. megtartotta hatáskörében a fejlesztő-kutató tevékenységet, a gyártáshoz kötődő vagyon finanszírozását, a stratégiai marketinget, az alkatrész értékesítést, a szervizt, valamint a katonai rendeltetésű berendezések értékesítését és végült felelt a szerkezeti átalakításért. A tevékenység fenntartása érdekében a HSW-Trading bérbe vette a HSW S.A.-tól a gyártáshoz közvetlenül kötődő vagyontárgyakat. A működtetéshez szükséges munkaerő ideiglenes jelleggel szintén átkerült a HSW-Trading társasághoz.

| (19) | Ez a felosztás hatályban volt a 2004-2005 években, azaz a HSW S.A. átalakításának teljes időtartama alatt. 2006 év végén a HSW-Trading-nek ismét fuzionálni kellene a HSW S.A. részvénytársasággal. |
| --- | --- |

(19)

Ez a felosztás hatályban volt a 2004-2005 években, azaz a HSW S.A. átalakításának teljes időtartama alatt. 2006 év végén a HSW-Trading-nek ismét fuzionálni kellene a HSW S.A. részvénytársasággal.

| (20) | A tervnek megfelelően komoly foglalkoztatottsági átalakítást is el kell végezni. A szerkezetátalakítás időszakának végére 2007-ben a HSW S.A. szándékában áll mintegy 2 100 fő foglalkoztatása, ilyen módon csökkentve a 2002 év végi 3 173 fős foglalkoztatottságot. |
| --- | --- |

(20)

A tervnek megfelelően komoly foglalkoztatottsági átalakítást is el kell végezni. A szerkezetátalakítás időszakának végére 2007-ben a HSW S.A. szándékában áll mintegy 2 100 fő foglalkoztatása, ilyen módon csökkentve a 2002 év végi 3 173 fős foglalkoztatottságot.

| (21) | Másik átalakítási terület volt az építőipari gépek és alkatrészek világpiaci értékesítő hálózatának szervezete. Ez lehetővé tenné a kedvezményezett számára új piaci pozíciók megszerzését. |
| --- | --- |

(21)

Másik átalakítási terület volt az építőipari gépek és alkatrészek világpiaci értékesítő hálózatának szervezete. Ez lehetővé tenné a kedvezményezett számára új piaci pozíciók megszerzését.

| (22) | A HSW S.A. átalakítása magában foglalta továbbá a leányvállalatok értékesítését, továbbá a kedvezményezett szolgáltatói tevékenységet folytató szervezeti egységeinek privatizációját. 2006-ig a HSW S.A. eladta a HSW-Zakład Kuźnia Matrycowa Sp. z o. o. társaságot [...] (4) millió PLN ([...] millió EUR) összegért. Magánbefektetőt találtak továbbá a HSW-Zakład Metalurgiczny (HSW-Walcownia Blach Sp. z o. o. és a HSW-Huta Stali Jakościowych) megvételéhez. Összességében a HSW S.A. privatizációja jogcímen érkezett 112,2 millió PLN (29,5 millió EUR) jövedelem. 2006 évre további két leányvállalat értékesítésének lezárása szerepel tervben: a HSW-Zakład Sprężynownia és a HSW-Tlenownia. |
| --- | --- |

(22)

A HSW S.A. átalakítása magában foglalta továbbá a leányvállalatok értékesítését, továbbá a kedvezményezett szolgáltatói tevékenységet folytató szervezeti egységeinek privatizációját. 2006-ig a HSW S.A. eladta a HSW-Zakład Kuźnia Matrycowa Sp. z o. o. társaságot [...] (4) millió PLN ([...] millió EUR) összegért. Magánbefektetőt találtak továbbá a HSW-Zakład Metalurgiczny (HSW-Walcownia Blach Sp. z o. o. és a HSW-Huta Stali Jakościowych) megvételéhez. Összességében a HSW S.A. privatizációja jogcímen érkezett 112,2 millió PLN (29,5 millió EUR) jövedelem. 2006 évre további két leányvállalat értékesítésének lezárása szerepel tervben: a HSW-Zakład Sprężynownia és a HSW-Tlenownia.

| (23) | A vagyontárgyak összetevőinek átalakítása a termelő kapacitás korlátozását vetíti elő: évi gyártás 1 500 darabról 1 200 építőipari berendezés gyártására csökken. Megállapították, hogy a HSW S.A. vagyona egyértelműen meghaladja a társaság szükségleteit. A vagyontárgyak tényleges eladása 2003. januártól 2005. decemberig összességében 52,1 millió PLN (13,7 millió EUR) bevételt jelentett, ez az összeg pedig határozottan meghaladja a becsült 10,3 millió PLN (2,7 millió EUR) bevételt. A következő vagyontárgyak kerültek értékesítésre: földterület megközelítőleg 248,4 ha (ebben erdősített terület körülbelül 153 ha); ingatlanok körülbelül 76 000 m2 hasznos területen, továbbá 94 gép és berendezés. |
| --- | --- |

(23)

A vagyontárgyak összetevőinek átalakítása a termelő kapacitás korlátozását vetíti elő: évi gyártás 1 500 darabról 1 200 építőipari berendezés gyártására csökken. Megállapították, hogy a HSW S.A. vagyona egyértelműen meghaladja a társaság szükségleteit. A vagyontárgyak tényleges eladása 2003. januártól 2005. decemberig összességében 52,1 millió PLN (13,7 millió EUR) bevételt jelentett, ez az összeg pedig határozottan meghaladja a becsült 10,3 millió PLN (2,7 millió EUR) bevételt. A következő vagyontárgyak kerültek értékesítésre: földterület megközelítőleg 248,4 ha (ebben erdősített terület körülbelül 153 ha); ingatlanok körülbelül 76 000 m2 hasznos területen, továbbá 94 gép és berendezés.

| (24) | A szerkezetátalakítás teljes költsége, beleértve a csatlakozást megelőző költségeket is, 450,3 millió PLN (118,5 millió EUR) összeget tesznek ki és az 1. táblázatban látható tételekből tevődnek össze.
  1. táblázat
  A szerkezetátalakítás költségeinek kimutatása (ezer PLN)






  Szerkezetátalakításra szánt pénzeszközök | Költségek |
| --- | --- | --- |
| Polgári jog szerint kötelezettségek szerkezetátalakítása | 95 648 |
| Közjogi kötelezettségek szerkezetátalakítása | 113 213 |
| A beszerzés és elosztás rendszerének szerkezetátalakítása | 151 241 |
| Anyagellátás, alkatrész és komponensek szállítási folyamatosságának biztosítása | 40 000 |
| Gyártás szerkezetátalakítása | 11 666 |
| Vagyon szerkezetátalakítása | 871 |
| Foglalkoztatás szerkezetátalakítása | 5 170 |
| Szervezeti szerkezetátalakítás | 2 013 |
| Termelési potenciál korszerűsítése | 30 524 |
| Összesen | 450 346 |

(24)

A szerkezetátalakítás teljes költsége, beleértve a csatlakozást megelőző költségeket is, 450,3 millió PLN (118,5 millió EUR) összeget tesznek ki és az 1. táblázatban látható tételekből tevődnek össze.

1. táblázat

A szerkezetátalakítás költségeinek kimutatása (ezer PLN)

Szerkezetátalakításra szánt pénzeszközök

Költségek

Polgári jog szerint kötelezettségek szerkezetátalakítása

95 648

Közjogi kötelezettségek szerkezetátalakítása

113 213

A beszerzés és elosztás rendszerének szerkezetátalakítása

151 241

Anyagellátás, alkatrész és komponensek szállítási folyamatosságának biztosítása

40 000

Gyártás szerkezetátalakítása

11 666

Vagyon szerkezetátalakítása

871

Foglalkoztatás szerkezetátalakítása

5 170

Szervezeti szerkezetátalakítás

2 013

Termelési potenciál korszerűsítése

30 524

Összesen

450 346

2.4.   Támogatási intézkedések

| (25) | Az állami támogatást odaítélő hatóságok: Államkincstárügyi Minisztérium, Tudományos és Informatikai Minisztérium, Kincstárügyi Hivatalok, helyi hatóságok, Társadalombiztosítási Intézet, Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja (PFRON), városi közigazgatási hivatalok és az Iparfejlesztési Ügynökség (ARP). |
| --- | --- |

(25)

Az állami támogatást odaítélő hatóságok: Államkincstárügyi Minisztérium, Tudományos és Informatikai Minisztérium, Kincstárügyi Hivatalok, helyi hatóságok, Társadalombiztosítási Intézet, Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja (PFRON), városi közigazgatási hivatalok és az Iparfejlesztési Ügynökség (ARP).

| (26) | A HSW S.A. javára odaítélt pénzeszközök tekintetében Lengyelország fenntartotta, hogy a támogatás alapvető nemzeti biztonsága érdekeihez kötődik. A támogatási eszközök összértéke körülbelül 19 millió PLN (5 millió EUR) összegnek felel meg, mely összeg Lengyelország Európai Unióhoz való csatlakozását megelőzően és azt követően került megítélésre. Az EK-Szerződés 296. cikkére hivatkozással a lengyel hatóságok fenntartják, hogy az EK-Szerződés előírásai nem zárják ki, hogy a tagállamok nemzetbiztonsággal kapcsolatos alapvető érdekeik védelmét állami támogatásban részesítsék. |
| --- | --- |

(26)

A HSW S.A. javára odaítélt pénzeszközök tekintetében Lengyelország fenntartotta, hogy a támogatás alapvető nemzeti biztonsága érdekeihez kötődik. A támogatási eszközök összértéke körülbelül 19 millió PLN (5 millió EUR) összegnek felel meg, mely összeg Lengyelország Európai Unióhoz való csatlakozását megelőzően és azt követően került megítélésre. Az EK-Szerződés 296. cikkére hivatkozással a lengyel hatóságok fenntartják, hogy az EK-Szerződés előírásai nem zárják ki, hogy a tagállamok nemzetbiztonsággal kapcsolatos alapvető érdekeik védelmét állami támogatásban részesítsék.

| (27) | A HSW S.A. katonai rendeltetésű berendezések gyártásával nem foglalkozó részlegei javára a csatlakozás napját megelőzően átadott támogatást az Iparfejlesztési Ügynökség két kölcsöne jelentette 75 millió PLN (19,7 millió EUR) értékben. Másik lényeges támogatás volt az Államkincstárügyi Minisztérium által biztosított tőkeinjekció a HSW-Trading javára, ennek összege 40 millió PLN (10,5 millió EUR). |
| --- | --- |

(27)

A HSW S.A. katonai rendeltetésű berendezések gyártásával nem foglalkozó részlegei javára a csatlakozás napját megelőzően átadott támogatást az Iparfejlesztési Ügynökség két kölcsöne jelentette 75 millió PLN (19,7 millió EUR) értékben. Másik lényeges támogatás volt az Államkincstárügyi Minisztérium által biztosított tőkeinjekció a HSW-Trading javára, ennek összege 40 millió PLN (10,5 millió EUR).

| (28) | 27,9 millió PLN (7,3 millió EUR) összeget ítéltek meg a munkaerőpiac szempontjából különlegesen jelentős vállalkozások közpénzben folyósított támogatásairól szóló 2002 évi október 30-i törvény módosítása alapján (vesd össze: a 4. táblázat alább). A hivatkozott törvény alapján végrehajtott átalakítást az Iparfejlesztés Ügynökség elnöke felügyelte az úgynevezett szerkezetátalakítási határozatokra támaszkodva a törvény 10. cikke (1) bekezdésének 4. és 19. pontjai alapján (a továbbiakban: szerkezetátalakítási határozatok). A szerkezetátalakítási tervet jóváhagyó és a közjogi kötelezettségek átalakítását lehetővé tevő 2005. április 29-i átalakítási határozat módosítva 2005. június 17-én. |
| --- | --- |

(28)

27,9 millió PLN (7,3 millió EUR) összeget ítéltek meg a munkaerőpiac szempontjából különlegesen jelentős vállalkozások közpénzben folyósított támogatásairól szóló 2002 évi október 30-i törvény módosítása alapján (vesd össze: a 4. táblázat alább). A hivatkozott törvény alapján végrehajtott átalakítást az Iparfejlesztés Ügynökség elnöke felügyelte az úgynevezett szerkezetátalakítási határozatokra támaszkodva a törvény 10. cikke (1) bekezdésének 4. és 19. pontjai alapján (a továbbiakban: szerkezetátalakítási határozatok). A szerkezetátalakítási tervet jóváhagyó és a közjogi kötelezettségek átalakítását lehetővé tevő 2005. április 29-i átalakítási határozat módosítva 2005. június 17-én.

| (29) | Az alábbi táblázat azon támogatási összegeket ismerteti, amelyeket a Bizottságnak első változatban jelentettek be.
  2. táblázat
  A megítélt és tervezett összegek (ezer PLN), a bejelentéssel egyezően | Támogatási pénzeszköz kategóriája | Névleges összeg | Támogatás összege |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I. | A 2004. április 30-át megelőzően folyósított szerkezetátalakítási támogatás | 145 785,5 | 129 309,1 |
| II. | A 2002. október 30-i, a munkaerőpiac szempontjából különösen jelentős vállalkozások közpénzen folyósított támogatásáról szóló törvény módosítása alapján folyósított támogatás | 27 897,1 | 19 293,7 |
| III. | A 2004. április 30-át követően odaítélésre szánt átalakítási támogatás | 43 456,9 | 13 562,9 |
| Összesen | 217 139,5 | 162 165,7 |

(29)

Az alábbi táblázat azon támogatási összegeket ismerteti, amelyeket a Bizottságnak első változatban jelentettek be.

2. táblázat

A megítélt és tervezett összegek (ezer PLN), a bejelentéssel egyezően

Támogatási pénzeszköz kategóriája

Névleges összeg

Támogatás összege

I.

A 2004. április 30-át megelőzően folyósított szerkezetátalakítási támogatás

145 785,5

129 309,1

II.

A 2002. október 30-i, a munkaerőpiac szempontjából különösen jelentős vállalkozások közpénzen folyósított támogatásáról szóló törvény módosítása alapján folyósított támogatás

27 897,1

19 293,7

III.

A 2004. április 30-át követően odaítélésre szánt átalakítási támogatás

43 456,9

13 562,9

Összesen

217 139,5

162 165,7

3.   AZ EK-SZERZŐDÉS 88. CIKKÉNEK (2) BEKEZDÉSE ALAPJÁN INDÍTOTT ELJÁRÁSRA VONATKOZÓ HATÁROZAT

| (30) | A hivatalos eljárás megindításáról határozva a Bizottságot két tényező vezérelte. |
| --- | --- |

(30)

A hivatalos eljárás megindításáról határozva a Bizottságot két tényező vezérelte.

| (31) | Egyrészt kétségei merültek fel annak vonatkozásában, hogy a szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethető-e a közös piaccal. |
| --- | --- |

(31)

Egyrészt kétségei merültek fel annak vonatkozásában, hogy a szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethető-e a közös piaccal.

| (32) | A kétségek e kérdésben arra a tényre vonatkoztak, hogy vajon a szerkezetátalakítási tervben előirányzott összegek elégségesek-e ahhoz, hogy kedvezményezett életképességét hosszú távon biztosítsa, ugyanis az adósságszolgálatra és a működési költségek fedezetére koncentrálnak. |
| --- | --- |

(32)

A kétségek e kérdésben arra a tényre vonatkoztak, hogy vajon a szerkezetátalakítási tervben előirányzott összegek elégségesek-e ahhoz, hogy kedvezményezett életképességét hosszú távon biztosítsa, ugyanis az adósságszolgálatra és a működési költségek fedezetére koncentrálnak.

| (33) | A Bizottság továbbá kétségbe vonta az alkalmazott kompenzációs eszközök kielégítő mivoltát. A lengyel hatóságok álláspontja szerint a HSW S.A. terveiben a gyártási kapacitás 20 %-os csökkentése szerepelt, ezzel szemben a terv a gyártási kapacitás lekötöttségét a 2002 évi 27,7 %-ról 2007-re 66 %-ig kívánta növelni. A Bizottságnak képségei támadtak e lépések nettó eredményességét illetően. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság továbbá kétségbe vonta az alkalmazott kompenzációs eszközök kielégítő mivoltát. A lengyel hatóságok álláspontja szerint a HSW S.A. terveiben a gyártási kapacitás 20 %-os csökkentése szerepelt, ezzel szemben a terv a gyártási kapacitás lekötöttségét a 2002 évi 27,7 %-ról 2007-re 66 %-ig kívánta növelni. A Bizottságnak képségei támadtak e lépések nettó eredményességét illetően.

| (34) | Kétségek merültek fel továbbá azzal kapcsolatban is, hogy a támogatás valóban a minimálisan szükséges összegre korlátozódik-e, illetőleg a kedvezményezett önrésze jelentős volt-e, ugyanis Lengyelország nem hajtotta végre a határozott differenciálást: mit ismer el saját erőnek a szerkezetátalakítás terén és mit finanszíroznak az állami támogatás keretében. |
| --- | --- |

(34)

Kétségek merültek fel továbbá azzal kapcsolatban is, hogy a támogatás valóban a minimálisan szükséges összegre korlátozódik-e, illetőleg a kedvezményezett önrésze jelentős volt-e, ugyanis Lengyelország nem hajtotta végre a határozott differenciálást: mit ismer el saját erőnek a szerkezetátalakítás terén és mit finanszíroznak az állami támogatás keretében.

| (35) | A Bizottság kétségesnek tartotta továbbá az „első és utolsó alkalommal” elv betartását. A valóságban a HSW Részvénytársaságtól függő HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych Lengyelország Európa Unióhoz való csatlakozását megelőzően a 2003–2007 évekre átalakítási támogatást kapott, amely támogatást illetően ki kell emelni, hogy a támogatás nem hajtott hasznot a domináns HSW S.A. számára. Másrészt Lengyelországot a Bizottság felkérte, adjon biztosítékot arra vonatkozóan, hogy a HSW S.A. számára nyújtandó támogatás – amennyiben erre engedélyt kap – nem hajt hasznot a HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych számára. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság kétségesnek tartotta továbbá az „első és utolsó alkalommal” elv betartását. A valóságban a HSW Részvénytársaságtól függő HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych Lengyelország Európa Unióhoz való csatlakozását megelőzően a 2003–2007 évekre átalakítási támogatást kapott, amely támogatást illetően ki kell emelni, hogy a támogatás nem hajtott hasznot a domináns HSW S.A. számára. Másrészt Lengyelországot a Bizottság felkérte, adjon biztosítékot arra vonatkozóan, hogy a HSW S.A. számára nyújtandó támogatás – amennyiben erre engedélyt kap – nem hajt hasznot a HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych számára.

| (36) | A hivatalos vizsgálati eljárás elindításának másik indoka a Bizottság azon kétségeiben keresendő, miszerint a dotált speciális katonai jellegű (ágyú) gyártás elválasztása a polgári építőipari gépek gyártásától kielégítő-e vagy sem. Lengyelország 2005 év június 7-én kelt és 2005. szeptember 2-án kelt leveleiben biztosította a Bizottságot, hogy kizárt a keresztfinanszírozás lehetősége, a Bizottság pedig feljegyezte, hogy a katonai jellegű gyártásra szánt támogatás viszonya a gyártás egésze arányában nem nagymérvű a teljes katonai jellegű gyártás és a teljes gyártás összehasonlításában. A Bizottság azt kérte, hogy álláspontját részletesebben fejtse ki Lengyelország az elkülönített számlák kérdéskörében. |
| --- | --- |

(36)

A hivatalos vizsgálati eljárás elindításának másik indoka a Bizottság azon kétségeiben keresendő, miszerint a dotált speciális katonai jellegű (ágyú) gyártás elválasztása a polgári építőipari gépek gyártásától kielégítő-e vagy sem. Lengyelország 2005 év június 7-én kelt és 2005. szeptember 2-án kelt leveleiben biztosította a Bizottságot, hogy kizárt a keresztfinanszírozás lehetősége, a Bizottság pedig feljegyezte, hogy a katonai jellegű gyártásra szánt támogatás viszonya a gyártás egésze arányában nem nagymérvű a teljes katonai jellegű gyártás és a teljes gyártás összehasonlításában. A Bizottság azt kérte, hogy álláspontját részletesebben fejtse ki Lengyelország az elkülönített számlák kérdéskörében.

4.   LENGYELORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

| (37) | Először, a lengyel hatóságok elutasítják a Bizottságnak a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó határozatában foglalt megállapítását, miszerint a munkaerőpiac szempontjából különlegesen jelentős vállalkozások közpénzben folyósított támogatásairól szóló 2002. október 30-i törvény módosítása alapján (lásd 2. táblázat II. sora) megítélt támogatás nem az Európai Unióhoz való csatlakozást megelőzően lett odaítélve. A lengyel hatóságok megismételték korábban adott tájékoztatásukat, hogy az állami támogatás odaítélésének döntő pillanata a hivatkozott törvény alapján a kedvezményezett közintézményi hitelezőinek hozzájárulása volt (az ún. közigazgatási fogadalom) és nem az Iparfejlesztési Ügynökség elnökének ez ügyben közzétett közigazgatási határozata. Figyelemmel arra a tényre, hogy a HSW S.A. közintézményi hitelezői, mely intézmények követelései kerültek a már hivatkozott törvény alapján átalakításra, hozzájárulásukat a HSW S.A. számára már a csatlakozást megelőzően megadták, ennélfogva a lengyel hatóságok azt állítják, hogy a támogatás a csatlakozást megelőzően lett odaítélve, ezért nem képezhetik a Bizottság értékelésének tárgyát a közös piaccal való egyeztethetőség szempontjából. |
| --- | --- |

(37)

Először, a lengyel hatóságok elutasítják a Bizottságnak a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó határozatában foglalt megállapítását, miszerint a munkaerőpiac szempontjából különlegesen jelentős vállalkozások közpénzben folyósított támogatásairól szóló 2002. október 30-i törvény módosítása alapján (lásd 2. táblázat II. sora) megítélt támogatás nem az Európai Unióhoz való csatlakozást megelőzően lett odaítélve. A lengyel hatóságok megismételték korábban adott tájékoztatásukat, hogy az állami támogatás odaítélésének döntő pillanata a hivatkozott törvény alapján a kedvezményezett közintézményi hitelezőinek hozzájárulása volt (az ún. közigazgatási fogadalom) és nem az Iparfejlesztési Ügynökség elnökének ez ügyben közzétett közigazgatási határozata. Figyelemmel arra a tényre, hogy a HSW S.A. közintézményi hitelezői, mely intézmények követelései kerültek a már hivatkozott törvény alapján átalakításra, hozzájárulásukat a HSW S.A. számára már a csatlakozást megelőzően megadták, ennélfogva a lengyel hatóságok azt állítják, hogy a támogatás a csatlakozást megelőzően lett odaítélve, ezért nem képezhetik a Bizottság értékelésének tárgyát a közös piaccal való egyeztethetőség szempontjából.

| (38) | Másrészt a lengyel hatóságok már két módosítást jeleztek az előzetesen bejelentett támogatáshoz képest. Az első és fontosabb módosítás lényege a 2. táblázat III. sorában jelzett tervezett állami támogatás részbeni visszavonása és két támogatási intézkedéssel való kiváltása, melyek tekintetében a lengyel fél fenntartja, hogy azok nem minősülnek állami támogatásnak. A másik módosítás inkább tárgyi jellegű és a 3. táblázatban foglalt három támogatási összeg pontosítása. Az alábbi táblázatban minden olyan támogatást feltüntettek, amelyek a HSW S.A. javára ítéltek oda vagy ítélnek oda a szerkezetátalakítás teljes időtartama alatt a hivatalos vizsgálati eljárás elindítására vonatkozó határozathoz fűződő módosítások után.
  3. táblázat
  A 2004. április 30-át megelőzően odaítélt támogatás (ezer PLN)










  Sorszám | Az egyeztetés vagy határozat vélt időpontja | A támogatást odaítélő szerv | A támogatás formája | Névleges összeg | Támogatási összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 2003-12-12 | Stalowa Wola Kincstári Hivatal | ÁFA (VAT) elengedése, 2002 szeptember | 1 047,5 | 1 047,5 |
| 2. | 2003-09-15 | Stalowa Wola Kincstári Hivatal | Megegyezés az ÁFA (VAT) részletekben történő fizetéséről, 2002. december | 4 769,8 | 155,0 |
| 3. | 2003-09-15 | Stalowa Wola Kincstári Hivatal | Megegyezés az ÁFA (VAT) részletekben történő fizetéséről, 2003. március | 1 771,8 | 52,2 |
| 4. | 2003-09-15 | Stalowa Wola Kincstári Hivatal | Megegyezés az ÁFA (VAT) részletekben történő fizetéséről, 2003. május | 2 175,2 | 77,4 |
| 5. | 2003-09-15 | Stalowa Wola Kincstári Hivatal | Megegyezés az SZJA (PIT) részletekben történő fizetéséről, 2003. március | 623,3 | 16,0 |
| 6. | 2003-09-15 | Stalowa Wola Kincstári Hivatal | Megegyezés az SZJA (PIT) részletekben történő fizetéséről, 2003. május | 463,4 | 5,0 |
| 7. | 2003-02-04 | Társadalombiztosítási Intézet (ZUS), Rzeszów Kirendeltség | Megegyezés a TB járulékok részletfizetéséről 2002 június–október. | 6 252,1 | 1 211,6 |
| 8. | 2003-08-28 | Iparfejlesztési Ügynökség | Kölcsön | 40 000,0 | 40 000,0 |
| 9. | 2003-09-15 | Stalowa Wola Kincstári Hivatal | Megegyezés az ÁFA (VAT) részletekben történő fizetéséről, 2002. június | 696,9 | 77,1 |
| 10. | 2003-09-15 | Stalowa Wola Kincstári Hivatal | SZJA (PIT) 2002 júliusi határidős törlesztésének elhalasztása | 183,9 | 15,3 |
| 11. | 2003-09-15 | Stalowa Wola Kincstári Hivatal | SZJA (PIT) 2002 augusztusi törlesztés határidő módosítása | 211,5 | 26,8 |
| 12. | 2003-12-02 | Stalowa Wola Kincstári Hivatal | Megegyezés az ÁFA (VAT) részletekben történő fizetéséről, 2002. augusztus | 655,5 | 49,3 |
| 13. | 2003-09-05 | Stalowa Wola Járási Elöljáróság | Egyezség a haszonbérleti jogcím illetékeinek részletfizetéséről | 172,7 | 8,0 |
| 14. | 2003-03-21 | Nisk Járási Elöljáróság | Egyezség a haszonbérleti jogcím illetékeinek részletfizetéséről | 20,5 | 0,3 |
| 15. | 2004-04-30 | Iparfejlesztési Ügynökség | Kölcsön | 35 000,0 | 35 000,0 |
| 16. | 2004-04-30 | Államkincstárügyi Minisztérium | Törzstőke emelés | 40 000,0 | 40 000,0 |
| 17. | 2003-11-07 | Tudományos és Informatikai Minisztérium | Támogatás | 637,0 | 465,0 |
| 18. | 2003-05-20 | Stalowa Wola Járási Elöljáróság | Költségtérítés | 3,3 | 2,4 |
| 19. | 2003-05-20 | Stalowa Wola Járási Elöljáróság | Költségtérítés | 3,3 | 2,4 |
| 20. | 2002-12-06 | Rzeszów – Kárpátaljai Kincstári Hivatal vezetője | ÁFA (VAT) hátralék tartozási ügy lezárása | 1 210 | 1 210 |
| 21. | 2002-12-06 | Stalowa Wola Városi Hivatal | Ingatlanadó hátralék tartozási ügy lezárása | 496,8 | 496,8 |
| 22. | 2002-12-11 | Társadalombiztosítási Intézet (ZUS), Rzeszów kirendeltsége | Meg nem fizetett járulékok + kamatai ügyének lezárása | 11 088,1 | 11 088,1 |
| Összesen I | 147 482,6 | 131 006,2 |

(38)

Másrészt a lengyel hatóságok már két módosítást jeleztek az előzetesen bejelentett támogatáshoz képest. Az első és fontosabb módosítás lényege a 2. táblázat III. sorában jelzett tervezett állami támogatás részbeni visszavonása és két támogatási intézkedéssel való kiváltása, melyek tekintetében a lengyel fél fenntartja, hogy azok nem minősülnek állami támogatásnak. A másik módosítás inkább tárgyi jellegű és a 3. táblázatban foglalt három támogatási összeg pontosítása. Az alábbi táblázatban minden olyan támogatást feltüntettek, amelyek a HSW S.A. javára ítéltek oda vagy ítélnek oda a szerkezetátalakítás teljes időtartama alatt a hivatalos vizsgálati eljárás elindítására vonatkozó határozathoz fűződő módosítások után.

3. táblázat

A 2004. április 30-át megelőzően odaítélt támogatás (ezer PLN)

Sorszám

Az egyeztetés vagy határozat vélt időpontja

A támogatást odaítélő szerv

A támogatás formája

Névleges összeg

Támogatási összeg

1.

2003-12-12

Stalowa Wola Kincstári Hivatal

ÁFA (VAT) elengedése, 2002 szeptember

1 047,5

1 047,5

2.

2003-09-15

Stalowa Wola Kincstári Hivatal

Megegyezés az ÁFA (VAT) részletekben történő fizetéséről, 2002. december

4 769,8

155,0

3.

2003-09-15

Stalowa Wola Kincstári Hivatal

Megegyezés az ÁFA (VAT) részletekben történő fizetéséről, 2003. március

1 771,8

52,2

4.

2003-09-15

Stalowa Wola Kincstári Hivatal

Megegyezés az ÁFA (VAT) részletekben történő fizetéséről, 2003. május

2 175,2

77,4

5.

2003-09-15

Stalowa Wola Kincstári Hivatal

Megegyezés az SZJA (PIT) részletekben történő fizetéséről, 2003. március

623,3

16,0

6.

2003-09-15

Stalowa Wola Kincstári Hivatal

Megegyezés az SZJA (PIT) részletekben történő fizetéséről, 2003. május

463,4

5,0

7.

2003-02-04

Társadalombiztosítási Intézet (ZUS), Rzeszów Kirendeltség

Megegyezés a TB járulékok részletfizetéséről 2002 június–október.

6 252,1

1 211,6

8.

2003-08-28

Iparfejlesztési Ügynökség

Kölcsön

40 000,0

40 000,0

9.

2003-09-15

Stalowa Wola Kincstári Hivatal

Megegyezés az ÁFA (VAT) részletekben történő fizetéséről, 2002. június

696,9

77,1

10.

2003-09-15

Stalowa Wola Kincstári Hivatal

SZJA (PIT) 2002 júliusi határidős törlesztésének elhalasztása

183,9

15,3

11.

2003-09-15

Stalowa Wola Kincstári Hivatal

SZJA (PIT) 2002 augusztusi törlesztés határidő módosítása

211,5

26,8

12.

2003-12-02

Stalowa Wola Kincstári Hivatal

Megegyezés az ÁFA (VAT) részletekben történő fizetéséről, 2002. augusztus

655,5

49,3

13.

2003-09-05

Stalowa Wola Járási Elöljáróság

Egyezség a haszonbérleti jogcím illetékeinek részletfizetéséről

172,7

8,0

14.

2003-03-21

Nisk Járási Elöljáróság

Egyezség a haszonbérleti jogcím illetékeinek részletfizetéséről

20,5

0,3

15.

2004-04-30

Iparfejlesztési Ügynökség

Kölcsön

35 000,0

35 000,0

16.

2004-04-30

Államkincstárügyi Minisztérium

Törzstőke emelés

40 000,0

40 000,0

17.

2003-11-07

Tudományos és Informatikai Minisztérium

Támogatás

637,0

465,0

18.

2003-05-20

Stalowa Wola Járási Elöljáróság

Költségtérítés

3,3

2,4

19.

2003-05-20

Stalowa Wola Járási Elöljáróság

Költségtérítés

3,3

2,4

20.

2002-12-06

Rzeszów – Kárpátaljai Kincstári Hivatal vezetője

ÁFA (VAT) hátralék tartozási ügy lezárása

1 210

1 210

21.

2002-12-06

Stalowa Wola Városi Hivatal

Ingatlanadó hátralék tartozási ügy lezárása

496,8

496,8

22.

2002-12-11

Társadalombiztosítási Intézet (ZUS), Rzeszów kirendeltsége

Meg nem fizetett járulékok + kamatai ügyének lezárása

11 088,1

11 088,1

Összesen I

147 482,6

131 006,2

4. táblázat

A 2002. október 30-i, a munkaerőpiac szempontjából különlegesen jelentős vállalkozások közpénzben folyósított támogatásairól szóló törvény módosítása alapján odaítélt támogatás (ezer PLN)

| Sorsz. | Az üzemeltető javára történt kötelezettség és követelés átruházásának dátuma | Az átalakított követelések fajtája | Összeg névértékben | A támogatás összege |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 23. | 2005-06-20 | ÁFA (VAT) és az SZJA (PIT) átalakítása | 10 696,6 | A támogatás összegét a lengyel fél nem adta meg |
| 24. | 2005-06-20 | A környezethasználat jogcímen kivetett adó átalakítása kamatokkal együtt | 5 826,5 | Idem |
| 25. | 2005-06-20 | A társadalombiztosítási járulékok (ZUS) átalakítása kamatokkal és a prolongációs illetékkel | 7 333,2 | Idem |
| 26. | 2005-06-20 | A Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja (PFRON) javára fizetendő járulékok átalakítása kamatokkal együtt | 996,5 | Idem |
| 27. | 2005-06-20 | Ingatlanadók átalakítása a 2002 szeptember – 2003 június időszakra Stalowa Wola város tanácsa javára | 3 044,3 | Idem |
| Összesen 2 | 27 897,1 | 19 293,7 (5) |

Sorsz.

Az üzemeltető javára történt kötelezettség és követelés átruházásának dátuma

Az átalakított követelések fajtája

Összeg névértékben

A támogatás összege

23.

2005-06-20

ÁFA (VAT) és az SZJA (PIT) átalakítása

10 696,6

A támogatás összegét a lengyel fél nem adta meg

24.

2005-06-20

A környezethasználat jogcímen kivetett adó átalakítása kamatokkal együtt

5 826,5

Idem

25.

2005-06-20

A társadalombiztosítási járulékok (ZUS) átalakítása kamatokkal és a prolongációs illetékkel

7 333,2

Idem

26.

2005-06-20

A Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja (PFRON) javára fizetendő járulékok átalakítása kamatokkal együtt

996,5

Idem

27.

2005-06-20

Ingatlanadók átalakítása a 2002 szeptember – 2003 június időszakra Stalowa Wola város tanácsa javára

3 044,3

Idem

Összesen 2

27 897,1

19 293,7 (5)

5. táblázat

Állami támogatás 2004. április 30. után (ezer PLN)

| Sorsz. | Tervezett kifizetési határidő | A támogatást nyújtó szerv | A támogatás formája | Névleges összeg | Támogatás összege |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28. | 2004-12-21 – 2005-10-19 | Közigazgatási hatóságok | Közterhek megfizetésének elhalasztása | 22 094,4 | 0,259 |
| 29. | 2005-04-25 | Társadalombiztosítási Intézet (ZUS), Kirendeltsége Rzeszów | Közterhek megfizetésének elhalasztása | 16 386,2 | 0,0 |
| Összesen 3 | 38 480,6 | 0,259 |

Sorsz.

Tervezett kifizetési határidő

A támogatást nyújtó szerv

A támogatás formája

Névleges összeg

Támogatás összege

28.

2004-12-21 – 2005-10-19

Közigazgatási hatóságok

Közterhek megfizetésének elhalasztása

22 094,4

0,259

29.

2005-04-25

Társadalombiztosítási Intézet (ZUS), Kirendeltsége Rzeszów

Közterhek megfizetésének elhalasztása

16 386,2

0,0

Összesen 3

38 480,6

0,259

6. táblázat

Megítélt és tervezett támogatások (ezer PLN) a hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követő lengyel hatósági észrevételek alapján elvégzett aktualizálást követően (a 2. táblázat aktualizálása)

| | Támogatási eszköz kategóriája | Névleges összeg | Támogatás összege |
| --- | --- | --- | --- |
| I. | Átalakítási támogatás, 2004. április 30-a előtt | 147 482,6 | 131 006,2 |
| II. | Átalakítási támogatás, a munkaerőpiac szempontjából különlegesen jelentős vállalkozások közpénzben folyósított támogatásairól szóló törvény 2002. október 30-i módosítása alapján | 27 897,1 | 19 293,7 |
| III. | Közterhek megfizetésének elhalasztása – az eszközöket Lengyelország csekély összegű (de minimis) (6) támogatásnak tekinti | 22 094,4 | 0,259 |
| IV. | Társadalombiztosítási közterhek megfizetésének elhalasztása a Társadalombiztosítási Intézet részéről (ZUS) (7) | 16 386,2 | 0,0 |
| Összesen | 213 860,3 | 150 300,2 |

Támogatási eszköz kategóriája

Névleges összeg

Támogatás összege

I.

Átalakítási támogatás, 2004. április 30-a előtt

147 482,6

131 006,2

II.

Átalakítási támogatás, a munkaerőpiac szempontjából különlegesen jelentős vállalkozások közpénzben folyósított támogatásairól szóló törvény 2002. október 30-i módosítása alapján

27 897,1

19 293,7

III.

Közterhek megfizetésének elhalasztása – az eszközöket Lengyelország csekély összegű (de minimis) (6) támogatásnak tekinti

22 094,4

0,259

IV.

Társadalombiztosítási közterhek megfizetésének elhalasztása a Társadalombiztosítási Intézet részéről (ZUS) (7)

16 386,2

0,0

Összesen

213 860,3

150 300,2

| (39) | A 6. táblázat III. sorában jelzett pénzeszközök tekintetében a lengyel fél megállapította, hogy a 22,1 millió PLN (5,8 millió EUR) (2. táblázat II. sora) közteher fizetési kötelezettség elhalasztása, illetőleg a részlettörlesztés engedélyezése csekély összegű (de minimis) támogatásnak tekintendő. Ebből az összegből már megítélésre került 19 millió PLN (5,0 millió EUR). A támogatási összeg kiszámításának a lengyel hatóságok által alkalmazott módszere összeveti a halasztott fizetéskor alkalmazott kamatlábat a Bizottság referencia kamatlábával. Abban az esetben, ha az alkalmazott kamatláb meghaladja a referencia kamatlábat, úgy a lengyel fél megítélése szerint nem lehet a pénzeszközt támogatásnak tekinteni. A lengyel álláspont szerint csak a 6. táblázat IV. sora esetében lehet ennek helye. |
| --- | --- |

(39)

A 6. táblázat III. sorában jelzett pénzeszközök tekintetében a lengyel fél megállapította, hogy a 22,1 millió PLN (5,8 millió EUR) (2. táblázat II. sora) közteher fizetési kötelezettség elhalasztása, illetőleg a részlettörlesztés engedélyezése csekély összegű (de minimis) támogatásnak tekintendő. Ebből az összegből már megítélésre került 19 millió PLN (5,0 millió EUR). A támogatási összeg kiszámításának a lengyel hatóságok által alkalmazott módszere összeveti a halasztott fizetéskor alkalmazott kamatlábat a Bizottság referencia kamatlábával. Abban az esetben, ha az alkalmazott kamatláb meghaladja a referencia kamatlábat, úgy a lengyel fél megítélése szerint nem lehet a pénzeszközt támogatásnak tekinteni. A lengyel álláspont szerint csak a 6. táblázat IV. sora esetében lehet ennek helye.

| (40) | Harmadrészt, a vállalat életképességét tekintve a lengyel illetékes hatóságok megállapították, hogy a szervezeti átalakítás sikerrel zárult, a HSW S.A. visszaszerezte az ellenőrzést a HSW-Dressta felett, ennélfogva képes lesz tevékenységét a nyereséges észak-amerikai piacon tovább fejleszteni. |
| --- | --- |

(40)

Harmadrészt, a vállalat életképességét tekintve a lengyel illetékes hatóságok megállapították, hogy a szervezeti átalakítás sikerrel zárult, a HSW S.A. visszaszerezte az ellenőrzést a HSW-Dressta felett, ennélfogva képes lesz tevékenységét a nyereséges észak-amerikai piacon tovább fejleszteni.

| (41) | A versenytársak korlátozását illető előírás tekintetében a lengyel hatóságok védték álláspontjukat, miszerint a gyártási kapacitás 1 500 gépről 1 200 gépre történő lecsökkentése fontos kiegyenlítő eszköznek tekintendő. Megfontolták továbbá a HSW S.A. leányvállalatainak értékesítését is ugyanilyen eszköznek tekintve azt. |
| --- | --- |

(41)

A versenytársak korlátozását illető előírás tekintetében a lengyel hatóságok védték álláspontjukat, miszerint a gyártási kapacitás 1 500 gépről 1 200 gépre történő lecsökkentése fontos kiegyenlítő eszköznek tekintendő. Megfontolták továbbá a HSW S.A. leányvállalatainak értékesítését is ugyanilyen eszköznek tekintve azt.

| (42) | A támogatások feltétlenül szükséges minimumra való leszorítása tekintetében lengyel hatóságok számos saját erőnek minősített részletet mutattak be. |
| --- | --- |

(42)

A támogatások feltétlenül szükséges minimumra való leszorítása tekintetében lengyel hatóságok számos saját erőnek minősített részletet mutattak be.

| (43) | Összegezve, a lengyel hatóságok észrevételeikben azt a nézetet képviselik, hogy a csatlakozás napját követően nem történt állami támogatás és a továbbiakban sem terveznek állami támogatást a cégnek. Abban az esetben, ha a Bizottság ezt másképp ítéli meg, készek további érvekkel alátámasztani tézisüket, miszerint az állam támogatása megfelel a közös piac követelményeinek. |
| --- | --- |

(43)

Összegezve, a lengyel hatóságok észrevételeikben azt a nézetet képviselik, hogy a csatlakozás napját követően nem történt állami támogatás és a továbbiakban sem terveznek állami támogatást a cégnek. Abban az esetben, ha a Bizottság ezt másképp ítéli meg, készek további érvekkel alátámasztani tézisüket, miszerint az állam támogatása megfelel a közös piac követelményeinek.

5.   A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK ÉRTÉKELÉSE

5.1.   A Bizottság hatásköre

| (44) | Figyelemmel arra tényre, hogy a jelen ügy szempontjából jelentősnek tekinthető események egy része megelőzte Lengyelország 2004. május 1-i európai uniós csatlakozását, a Bizottság feladata elsősorban az, hogy megállapítsa, jogosult-e bármilyen intézkedésre a szóban forgó támogatások tekintetében. |
| --- | --- |

(44)

Figyelemmel arra tényre, hogy a jelen ügy szempontjából jelentősnek tekinthető események egy része megelőzte Lengyelország 2004. május 1-i európai uniós csatlakozását, a Bizottság feladata elsősorban az, hogy megállapítsa, jogosult-e bármilyen intézkedésre a szóban forgó támogatások tekintetében.

| (45) | A csatlakozás napja előtt odaítélt támogatás, mely támogatásnak a csatlakozást követően helye nincs, nem képezi a Bizottság vizsgálatának tárgyát sem a csatlakozási szerződés IV. mellékletének 3. pontjában rögzített ún. átmeneti mechanizmus keretei között, sem pedig az EK-Szerződés 88. cikkében meghatározott eljárás alapján. Sem a csatlakozási szerződés, sem pedig az EK-Szerződés nem követeli meg a Bizottságtól e támogatások áttekintését, és nem jogosítja fel a Bizottságot az ilyen cselekvésre. |
| --- | --- |

(45)

A csatlakozás napja előtt odaítélt támogatás, mely támogatásnak a csatlakozást követően helye nincs, nem képezi a Bizottság vizsgálatának tárgyát sem a csatlakozási szerződés IV. mellékletének 3. pontjában rögzített ún. átmeneti mechanizmus keretei között, sem pedig az EK-Szerződés 88. cikkében meghatározott eljárás alapján. Sem a csatlakozási szerződés, sem pedig az EK-Szerződés nem követeli meg a Bizottságtól e támogatások áttekintését, és nem jogosítja fel a Bizottságot az ilyen cselekvésre.

| (46) | A csatlakozást követő támogatások új támogatásnak minősülnének és a Bizottság hatáskörébe tartoznának az EK-Szerződés 88. cikkében meghatározott eljárás alapján. Az adott támogatási intézkedés életbe lépése időpontjának meghatározását tekintve a megfelelő kritérium az a jogilag kötelező aktus, amelyben az illetékes belföldi hatóságok kötelezettséget vállaltak a támogatás odaítéléséről (8). |
| --- | --- |

(46)

A csatlakozást követő támogatások új támogatásnak minősülnének és a Bizottság hatáskörébe tartoznának az EK-Szerződés 88. cikkében meghatározott eljárás alapján. Az adott támogatási intézkedés életbe lépése időpontjának meghatározását tekintve a megfelelő kritérium az a jogilag kötelező aktus, amelyben az illetékes belföldi hatóságok kötelezettséget vállaltak a támogatás odaítéléséről (8).

| (47) | Nincs helye az egyedi támogatásnak a csatlakozást követően, amennyiben az állam pontos pénzügyi kötelezettségvállalása ismert volt a támogatás odaítélése napján. |
| --- | --- |

(47)

Nincs helye az egyedi támogatásnak a csatlakozást követően, amennyiben az állam pontos pénzügyi kötelezettségvállalása ismert volt a támogatás odaítélése napján.

| (48) | A Lengyelország által ismertetett tájékoztató alapján a Bizottság megállapíthatta, hogy a fenti 3. táblázatban feltüntetett pénzeszközök odaítélésére a csatlakozást megelőzően került sor, és azoknak nincs helyük a szóban forgó napot követően. Ki vannak ugyanakkor zárva a Bizottságnak a közös piaccal való összeegyeztethetőségnek vizsgálatára irányuló hatásköréből, bár tekintettel kell rájuk lenni az ilyen pénzügyi eszközök összeegyeztethetősége megállapításakor a csatlakozást követő időszakban. Ezen eszközök értéke eléri a 147 millió PLN (38 millió EUR) összeget. |
| --- | --- |

(48)

A Lengyelország által ismertetett tájékoztató alapján a Bizottság megállapíthatta, hogy a fenti 3. táblázatban feltüntetett pénzeszközök odaítélésére a csatlakozást megelőzően került sor, és azoknak nincs helyük a szóban forgó napot követően. Ki vannak ugyanakkor zárva a Bizottságnak a közös piaccal való összeegyeztethetőségnek vizsgálatára irányuló hatásköréből, bár tekintettel kell rájuk lenni az ilyen pénzügyi eszközök összeegyeztethetősége megállapításakor a csatlakozást követő időszakban. Ezen eszközök értéke eléri a 147 millió PLN (38 millió EUR) összeget.

| (49) | A 2002. október 30-i, a munkaerőpiac szempontjából különlegesen jelentős vállalkozások közpénzben folyósított támogatásairól szóló törvény módosítása alapján odaítélt támogatás – lásd 4. táblázat – időpontjának tekintetében a Bizottság kétségeit nem sikerült eloszlatni. A lengyel hatóságok e tekintetben nem tudtak új érveket bemutatni a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó határozathoz kötődő észrevételeikben. A szerkezetátalakítási támogatás odaítélésében szerepet játszó hatóságok egyetértenek abban, hogy a hivatkozott törvény alapján a támogatásra feltétlenül szükség van, de nem elégséges, ha az ilyenfajta átalakulás bekövetkezik. A hivatkozott törvény erejénél fogva indított eljárás döntő eleme a szerkezetátalakításra vonatkozó döntés, ezt a döntést pedig az Iparfejlesztési Ügynökség elnöke 2005. április 29-én, azaz a csatlakozás napját követően hozta meg. Ezért a Bizottság állásfoglalása szerint a támogatás odaítélésére a csatlakozást követően került sor. Ebben az esetben viszont a Bizottság a közös piaccal való összeegyeztethetőség vizsgálatára is jogosult. Fel kell figyelni arra is, hogy a támogatási eszközök az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdésében jelölt felfüggesztési záradék megsértésével lettek odaítélve, ennélfogva a támogatás jogellenes támogatás, amelynek mértéke eléri a 27,897 millió PLN (7,34 millió EUR) összeget. |
| --- | --- |

(49)

A 2002. október 30-i, a munkaerőpiac szempontjából különlegesen jelentős vállalkozások közpénzben folyósított támogatásairól szóló törvény módosítása alapján odaítélt támogatás – lásd 4. táblázat – időpontjának tekintetében a Bizottság kétségeit nem sikerült eloszlatni. A lengyel hatóságok e tekintetben nem tudtak új érveket bemutatni a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó határozathoz kötődő észrevételeikben. A szerkezetátalakítási támogatás odaítélésében szerepet játszó hatóságok egyetértenek abban, hogy a hivatkozott törvény alapján a támogatásra feltétlenül szükség van, de nem elégséges, ha az ilyenfajta átalakulás bekövetkezik. A hivatkozott törvény erejénél fogva indított eljárás döntő eleme a szerkezetátalakításra vonatkozó döntés, ezt a döntést pedig az Iparfejlesztési Ügynökség elnöke 2005. április 29-én, azaz a csatlakozás napját követően hozta meg. Ezért a Bizottság állásfoglalása szerint a támogatás odaítélésére a csatlakozást követően került sor. Ebben az esetben viszont a Bizottság a közös piaccal való összeegyeztethetőség vizsgálatára is jogosult. Fel kell figyelni arra is, hogy a támogatási eszközök az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdésében jelölt felfüggesztési záradék megsértésével lettek odaítélve, ennélfogva a támogatás jogellenes támogatás, amelynek mértéke eléri a 27,897 millió PLN (7,34 millió EUR) összeget.

| (50) | Végül az 5. táblázatban foglalt támogatások kapcsán, amennyiben megállapítást nyer, hogy azok állami támogatások, a Bizottság hatáskörébe tartozik azok közös piaccal való összeegyeztethetőségének vizsgálata, ugyanis azok a lehető legkifejezőbb módon meghosszabbításra kerültek, mégpedig a csatlakozás napját követően. |
| --- | --- |

(50)

Végül az 5. táblázatban foglalt támogatások kapcsán, amennyiben megállapítást nyer, hogy azok állami támogatások, a Bizottság hatáskörébe tartozik azok közös piaccal való összeegyeztethetőségének vizsgálata, ugyanis azok a lehető legkifejezőbb módon meghosszabbításra kerültek, mégpedig a csatlakozás napját követően.

5.2.   Az állam támogatása az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében

| (51) | Az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a tagállam által átadott mindennemű segítség vagy állami eszközök bármely formában történő igénybe vétele, amely zavarja vagy fenyegeti a versenyt némely vállalatok vagy árucikkek előnyben részesítése révén és ilyen módon befolyásolja a kereskedelmi együttműködést, összeegyeztethetetlen a közös piac elveivel. |
| --- | --- |

(51)

Az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a tagállam által átadott mindennemű segítség vagy állami eszközök bármely formában történő igénybe vétele, amely zavarja vagy fenyegeti a versenyt némely vállalatok vagy árucikkek előnyben részesítése révén és ilyen módon befolyásolja a kereskedelmi együttműködést, összeegyeztethetetlen a közös piac elveivel.

| (52) | A lengyel hatóságok nem emeltek kifogást azon tény megállapításával szemben, miszerint a 3. és a 4. táblázatban felsorolt eszközök állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(52)

A lengyel hatóságok nem emeltek kifogást azon tény megállapításával szemben, miszerint a 3. és a 4. táblázatban felsorolt eszközök állami támogatásnak minősülnek.

| (53) | Ami pedig a HSW S.A. adó és társadalombiztosítási járulékfizetési kötelezettségeinek (5. táblázat) elhalasztása címén megjelenő állami segítséget illeti, a lengyel hatóságok azt a tájékoztatást adták, hogy az azért nem tekinthető állami támogatásnak, mert csekély összegű (de minimis) támogatásról van szó, azaz a támogatási elem értéke nullával egyezik meg. A lengyel hatóságok érvelésüket az egyes támogatási elemek értékének kiszámítására építik. |
| --- | --- |

(53)

Ami pedig a HSW S.A. adó és társadalombiztosítási járulékfizetési kötelezettségeinek (5. táblázat) elhalasztása címén megjelenő állami segítséget illeti, a lengyel hatóságok azt a tájékoztatást adták, hogy az azért nem tekinthető állami támogatásnak, mert csekély összegű (de minimis) támogatásról van szó, azaz a támogatási elem értéke nullával egyezik meg. A lengyel hatóságok érvelésüket az egyes támogatási elemek értékének kiszámítására építik.

| (54) | A Bizottság nem érthet egyet a lengyel hatóságok által alkalmazott számítási metódussal. A pénzeszközök ugyanis egy nehéz helyzetben levő vállalatnak lettek átadva. A törlesztés elhalasztásának kockázata nagyobb, mint egy jó pénzügyi feltételekkel rendelkező vállalat esetében, e ténynek pedig tükröződni kellene a beszedett kamatokban. A referencia kamatláb ugyanis nem alkalmazható viszonyítási alapként. A hatályos, beszedett kamatot a referencia kamatlábbal összehasonlító számítási mód jelen ügyben nem tekinthető megfelelőnek. Ezért nem tudja a Bizottság elfogadni a lengyel hatóságok érvelését. |
| --- | --- |

(54)

A Bizottság nem érthet egyet a lengyel hatóságok által alkalmazott számítási metódussal. A pénzeszközök ugyanis egy nehéz helyzetben levő vállalatnak lettek átadva. A törlesztés elhalasztásának kockázata nagyobb, mint egy jó pénzügyi feltételekkel rendelkező vállalat esetében, e ténynek pedig tükröződni kellene a beszedett kamatokban. A referencia kamatláb ugyanis nem alkalmazható viszonyítási alapként. A hatályos, beszedett kamatot a referencia kamatlábbal összehasonlító számítási mód jelen ügyben nem tekinthető megfelelőnek. Ezért nem tudja a Bizottság elfogadni a lengyel hatóságok érvelését.

| (55) | A Bizottság megalapozott gyakorlata és a Bíróság (9) ítélkezésében a nehéz helyzetben levő vállalatok esetében a támogatási elem csakis a névleges értékkel azonos összegű lehet. Az 5. táblázatban rögzített támogatások mértéke pedig eléri a 38,480 millió PLN (10 millió EUR) értéket. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság megalapozott gyakorlata és a Bíróság (9) ítélkezésében a nehéz helyzetben levő vállalatok esetében a támogatási elem csakis a névleges értékkel azonos összegű lehet. Az 5. táblázatban rögzített támogatások mértéke pedig eléri a 38,480 millió PLN (10 millió EUR) értéket.

| (56) | A Bizottság megállapítja, hogy a 4. és 5. táblázatban jelzett támogatási eszközök állami támogatási eszközök. Magánvállalat számára nyújtanak kedvezményt, amely számára a piacon egyébként elérhetetlen előnyöket biztosítanak, amelyek egyúttal szelektív jellegűek. A HSW S.A. építőipari gépek gyártásával foglalkozik, mely gépek az EU területén intenzív kereskedelmi forgalom tárgyai. A támogatási eszközök pedig az EK-Szerződés87. cikke (1) bekezdése alapján állami támogatásnak minősülnek, mértékük pedig eléri a 66,377 millió PLN (17,467 millió EUR) összeget. |
| --- | --- |

(56)

A Bizottság megállapítja, hogy a 4. és 5. táblázatban jelzett támogatási eszközök állami támogatási eszközök. Magánvállalat számára nyújtanak kedvezményt, amely számára a piacon egyébként elérhetetlen előnyöket biztosítanak, amelyek egyúttal szelektív jellegűek. A HSW S.A. építőipari gépek gyártásával foglalkozik, mely gépek az EU területén intenzív kereskedelmi forgalom tárgyai. A támogatási eszközök pedig az EK-Szerződés87. cikke (1) bekezdése alapján állami támogatásnak minősülnek, mértékük pedig eléri a 66,377 millió PLN (17,467 millió EUR) összeget.

5.3.   A közös piac elvével való összeegyeztethetőség: eltérés az EK-Szerződés 87. cikkének (3) bekezdésétől

| (57) | Az alábbi ügyben nincs helye az EK-Szerződés 87. cikke (2) bekezdésében foglalt kizárásnak. Amennyiben az EK-Szerződés 87. cikke (2) bekezdésében foglaltak alapján kizárásra kerül sor – figyelemmel arra, hogy a támogatás alapvető célja a veszélyeztetett vállalat hosszú távú életképességének visszaállítása – úgy kizárólag az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdése c) pontja szerinti eltérés alkalmazható, amely megengedi az egyes gazdasági tevékenységek fejlődése megkönnyítését szolgáló állami támogatást, amennyiben a támogatás nem módosítja a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes módon. |
| --- | --- |

(57)

Az alábbi ügyben nincs helye az EK-Szerződés 87. cikke (2) bekezdésében foglalt kizárásnak. Amennyiben az EK-Szerződés 87. cikke (2) bekezdésében foglaltak alapján kizárásra kerül sor – figyelemmel arra, hogy a támogatás alapvető célja a veszélyeztetett vállalat hosszú távú életképességének visszaállítása – úgy kizárólag az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdése c) pontja szerinti eltérés alkalmazható, amely megengedi az egyes gazdasági tevékenységek fejlődése megkönnyítését szolgáló állami támogatást, amennyiben a támogatás nem módosítja a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes módon.

5.3.1.   A hatályos jogalap

| (58) | A Bizottság a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló hatályos közösségi iránymutatások fényében értékeli az új támogatást jelentő eszközöket, továbbá a teljes átalakítási tervet. A nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló jelenleg hatályos közösségi iránymutatások (10) (a továbbiakban: a 2004. évi iránymutatások) 2004. október 10-én léptek hatályba. Az említett időpontot megelőző időben bejelentett, bejegyzett támogatási eszközök esetében a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló (11) (a továbbiakban: az 1999. évi iránymutatások) előírásai alkalmazandók. A 2004. évi iránymutatások 104. pontja alapján a jelen iránymutatások alapján kell eljárni, amennyiben a támogatás részben vagy egészben az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt közzétételt követően lett odaítélve, azaz „minden olyan megmentési célú és/vagy szerkezetátalakítási támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségét, amelyet a Szerződés 88. cikk (3) bekezdésének megsértésével a Bizottság engedélye nélkül nyújtottak, a Bizottság ezen iránymutatás alapján vizsgálja meg, amennyiben a támogatás egy részét, illetve egészét az iránymutatásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követően nyújtották”. |
| --- | --- |

(58)

A Bizottság a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló hatályos közösségi iránymutatások fényében értékeli az új támogatást jelentő eszközöket, továbbá a teljes átalakítási tervet. A nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló jelenleg hatályos közösségi iránymutatások (10) (a továbbiakban: a 2004. évi iránymutatások) 2004. október 10-én léptek hatályba. Az említett időpontot megelőző időben bejelentett, bejegyzett támogatási eszközök esetében a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló (11) (a továbbiakban: az 1999. évi iránymutatások) előírásai alkalmazandók. A 2004. évi iránymutatások 104. pontja alapján a jelen iránymutatások alapján kell eljárni, amennyiben a támogatás részben vagy egészben az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt közzétételt követően lett odaítélve, azaz „minden olyan megmentési célú és/vagy szerkezetátalakítási támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségét, amelyet a Szerződés 88. cikk (3) bekezdésének megsértésével a Bizottság engedélye nélkül nyújtottak, a Bizottság ezen iránymutatás alapján vizsgálja meg, amennyiben a támogatás egy részét, illetve egészét az iránymutatásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követően nyújtották”.

| (59) | Jelen ügyben a 2. táblázatban körülírt pénzeszközöket 2004. október 8-án jelentették be (azaz két nappal a 2004. évi iránymutatások hatálybalépése előtt). A lengyel hatóságok azonban a 2006. március 7-én kelt levelükben is tájékoztatták Bizottságot a HSW S.A. számára odaítélt további jogellenes támogatásról. Ezek, a 6. táblázat III. és IV. soraiban rögzített eszközök azonban 2004. decemberét követően, azaz 2004. október 1-e, a 2004. évi iránymutatások közzététele napja után lettek odaítélve. A Bizottság megállapítja továbbá, hogy ez ügyben, úgy a bejelentett, mint a be nem jelentett támogatások tekintetében a 2004. évi iránymutatások kerülnek alkalmazásra, ugyanis a támogatási eszközök mindegyike egy és ugyanazon szerkezetátalakítási terv támogatását célozza. |
| --- | --- |

(59)

Jelen ügyben a 2. táblázatban körülírt pénzeszközöket 2004. október 8-án jelentették be (azaz két nappal a 2004. évi iránymutatások hatálybalépése előtt). A lengyel hatóságok azonban a 2006. március 7-én kelt levelükben is tájékoztatták Bizottságot a HSW S.A. számára odaítélt további jogellenes támogatásról. Ezek, a 6. táblázat III. és IV. soraiban rögzített eszközök azonban 2004. decemberét követően, azaz 2004. október 1-e, a 2004. évi iránymutatások közzététele napja után lettek odaítélve. A Bizottság megállapítja továbbá, hogy ez ügyben, úgy a bejelentett, mint a be nem jelentett támogatások tekintetében a 2004. évi iránymutatások kerülnek alkalmazásra, ugyanis a támogatási eszközök mindegyike egy és ugyanazon szerkezetátalakítási terv támogatását célozza.

| (60) | Ahogy már említettük, a Bizottságnak az átalakításra szóló új támogatás közös piaci összeférhetőségének eldöntésére irányuló hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó határozatában szükség van az ügy komplex látásmódú vizsgálatára. Annak érdekében, hogy megállapítható legyen, hogy a terv megvalósítása eredményeképpen bekövetkezik-e az életképesség visszanyerése, illetőleg megállapítható legyen, hogy a támogatás valóban a legszükségesebb minimális mértékre korlátozódik-e, továbbá a megfelelő kiegyenlítő pénzeszközök meghatározásához szükség van az összes támogatási eszköz tekintetbe vételére és nem csak az új eszközök figyelembevételére. |
| --- | --- |

(60)

Ahogy már említettük, a Bizottságnak az átalakításra szóló új támogatás közös piaci összeférhetőségének eldöntésére irányuló hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó határozatában szükség van az ügy komplex látásmódú vizsgálatára. Annak érdekében, hogy megállapítható legyen, hogy a terv megvalósítása eredményeképpen bekövetkezik-e az életképesség visszanyerése, illetőleg megállapítható legyen, hogy a támogatás valóban a legszükségesebb minimális mértékre korlátozódik-e, továbbá a megfelelő kiegyenlítő pénzeszközök meghatározásához szükség van az összes támogatási eszköz tekintetbe vételére és nem csak az új eszközök figyelembevételére.

5.3.2.   A vállalatok támogatáshoz való jogosultsága

| (61) | Figyelemmel a hivatalos eljárás megindítására vonatkozó határozatban megadott összes okra (lásd a 85. és az azt követő pontok), a vállalat a 2004. évi iránymutatások 9. és további pontjai alapján nehéz helyzetben levő vállalatnak minősül, ennélfogva megfelel a szerkezetátalakítási támogatás odaítélése feltételeinek. |
| --- | --- |

(61)

Figyelemmel a hivatalos eljárás megindítására vonatkozó határozatban megadott összes okra (lásd a 85. és az azt követő pontok), a vállalat a 2004. évi iránymutatások 9. és további pontjai alapján nehéz helyzetben levő vállalatnak minősül, ennélfogva megfelel a szerkezetátalakítási támogatás odaítélése feltételeinek.

5.3.3.   Az életképesség visszaállítása

| (62) | Az iránymutatások meghatározzák, hogy „a szerkezetátalakítási tervnek – amely időtartamának a lehető legrövidebbnek kell lennie – a jövőbeni működési körülményekre vonatkozó reális feltételezések alapján, ésszerű időn belül helyre kell állítania a vállalkozás hosszú távú életképességét [...] Az életképesség javulásának elsősorban a szerkezetátalakítási tervben foglalt belső intézkedésekből kell fakadnia [...]”. |
| --- | --- |

(62)

Az iránymutatások meghatározzák, hogy „a szerkezetátalakítási tervnek – amely időtartamának a lehető legrövidebbnek kell lennie – a jövőbeni működési körülményekre vonatkozó reális feltételezések alapján, ésszerű időn belül helyre kell állítania a vállalkozás hosszú távú életképességét [...] Az életképesség javulásának elsősorban a szerkezetátalakítási tervben foglalt belső intézkedésekből kell fakadnia [...]”.

| (63) | A HSW S.A. első és alapvető problémája a nagyfokú eladósodás. A Bizottság észrevételezi, hogy a pénzügyi átalakítás a végéhez közeledik. |
| --- | --- |

(63)

A HSW S.A. első és alapvető problémája a nagyfokú eladósodás. A Bizottság észrevételezi, hogy a pénzügyi átalakítás a végéhez közeledik.

| (64) | A Bizottság a hivatalos eljárás megindítására vonatkozó határozatában kétségeinek adott hangot, melyek lényege, hogy a szerkezetátalakítás mindenekelőtt pénzügyi és nem ipari vonásokkal rendelkezik, valamint megjegyezte, hogy az ipari szerkezetátalakítás aspektusai nem lettek kielégítő módon tekintetbe véve. A formális tisztázó eljárás megindítására vonatkozó határozathoz fűzött észrevételekben a lengyel hatóságok elégséges bizonyítékokat szolgáltattak arra vonatkozóan, hogy az idejétmúlt szervezeti struktúra valóban a vállalat egyik kulcsproblémája. Ezt a problémát meg is oldották azzal, hogy a gyártással foglalkozó vállalatrészt különválasztották az értékesítéssel foglalkozó vállalatrésztől (HSW-Trading). Éppen ez volt az oka a HSW S.A. által létrehozott független HSW-Trading társaság létrejöttének. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság a hivatalos eljárás megindítására vonatkozó határozatában kétségeinek adott hangot, melyek lényege, hogy a szerkezetátalakítás mindenekelőtt pénzügyi és nem ipari vonásokkal rendelkezik, valamint megjegyezte, hogy az ipari szerkezetátalakítás aspektusai nem lettek kielégítő módon tekintetbe véve. A formális tisztázó eljárás megindítására vonatkozó határozathoz fűzött észrevételekben a lengyel hatóságok elégséges bizonyítékokat szolgáltattak arra vonatkozóan, hogy az idejétmúlt szervezeti struktúra valóban a vállalat egyik kulcsproblémája. Ezt a problémát meg is oldották azzal, hogy a gyártással foglalkozó vállalatrészt különválasztották az értékesítéssel foglalkozó vállalatrésztől (HSW-Trading). Éppen ez volt az oka a HSW S.A. által létrehozott független HSW-Trading társaság létrejöttének.

| (65) | A leányvállalatok üzletrészeinek eladását, továbbá a szolgáltatásokkal foglalkozó vállalatrészek leválasztását és eladását a szerkezetátalakítás egyik fő elemeként tervezték. A hivatalos eljárás megindítására vonatkozó határozatában a Bizottság kétségét fejezte ki az eladási tervek valószerűségét illetően. Mégis, a HSW S.A. a tervezett bevételek négyszeresét érte el az értékesítésből. |
| --- | --- |

(65)

A leányvállalatok üzletrészeinek eladását, továbbá a szolgáltatásokkal foglalkozó vállalatrészek leválasztását és eladását a szerkezetátalakítás egyik fő elemeként tervezték. A hivatalos eljárás megindítására vonatkozó határozatában a Bizottság kétségét fejezte ki az eladási tervek valószerűségét illetően. Mégis, a HSW S.A. a tervezett bevételek négyszeresét érte el az értékesítésből.

| (66) | A szerkezetátalakítás sikerének másik kulcsfontosságú tényezője a Dressta kereskedelmi vállalat tulajdoni helyzete volt. Az észak amerikai piacokra való teljes mérvű bejutás akadályának az bizonyult, hogy a Dressta cégben az ellenőrzést biztosító részvényeket a KAIC – a HSW S.A. versenytársa – birtokolta. A probléma úgy oldódott meg, hogy a HSW S.A. visszaszerezte a társaság feletti ellenőrzést, versenytársa pedig nem korlátozza a növekvő észak amerikai piacokon való fejlődését. Lényegében a Bizottság észrevette, hogy a legnagyobb értékesítési piac – felvevőképesség és nagyság szempontjából – az észak amerikai piac, azon belül is az USA. Az értékesítés növelése e tekintetben óriási esélyt jelent ezen a piacon a HSW S.A. számára. Annál is inkább, mert a HSW S.A. elkezdte termékeit a Dressta márkanéven forgalmazni, és ez a név jól cseng a piacon. |
| --- | --- |

(66)

A szerkezetátalakítás sikerének másik kulcsfontosságú tényezője a Dressta kereskedelmi vállalat tulajdoni helyzete volt. Az észak amerikai piacokra való teljes mérvű bejutás akadályának az bizonyult, hogy a Dressta cégben az ellenőrzést biztosító részvényeket a KAIC – a HSW S.A. versenytársa – birtokolta. A probléma úgy oldódott meg, hogy a HSW S.A. visszaszerezte a társaság feletti ellenőrzést, versenytársa pedig nem korlátozza a növekvő észak amerikai piacokon való fejlődését. Lényegében a Bizottság észrevette, hogy a legnagyobb értékesítési piac – felvevőképesség és nagyság szempontjából – az észak amerikai piac, azon belül is az USA. Az értékesítés növelése e tekintetben óriási esélyt jelent ezen a piacon a HSW S.A. számára. Annál is inkább, mert a HSW S.A. elkezdte termékeit a Dressta márkanéven forgalmazni, és ez a név jól cseng a piacon.

| (67) | A foglalkoztatás átalakításának célja a munkavállalói létszám mintegy 1 000 fős csökkentése volt, ez a vállalás a költségek csökkentésének valós és hiteles eszköze. |
| --- | --- |

(67)

A foglalkoztatás átalakításának célja a munkavállalói létszám mintegy 1 000 fős csökkentése volt, ez a vállalás a költségek csökkentésének valós és hiteles eszköze.

| (68) | A HSW S.A. első ízben 2005-ben ért el nyereséget. A szerkezetátalakítási időszak (2007) végére az elért nyereség csökkenése várható, ugyanis a szerkezetátalakítás költségei igen nagyok és a 2005. évi kiugróan magas nyereség a tárgyévi egyszeri vagyonelidegenítésből fakadt. Ennek ellenére 2007 után a nettó eredmény javulása várható, a megkettőződésre pedig 2012-ben kerül sor a várakozások szerint. Úgy tűnik tehát, hogy a szerkezetátalakítás időszakának végére a folyó fizetés gondjai megoldódnak. |
| --- | --- |

(68)

A HSW S.A. első ízben 2005-ben ért el nyereséget. A szerkezetátalakítási időszak (2007) végére az elért nyereség csökkenése várható, ugyanis a szerkezetátalakítás költségei igen nagyok és a 2005. évi kiugróan magas nyereség a tárgyévi egyszeri vagyonelidegenítésből fakadt. Ennek ellenére 2007 után a nettó eredmény javulása várható, a megkettőződésre pedig 2012-ben kerül sor a várakozások szerint. Úgy tűnik tehát, hogy a szerkezetátalakítás időszakának végére a folyó fizetés gondjai megoldódnak.

| (69) | A fenti tényezők alapján a Bizottság megállapítja, hogy az életképesség visszaszerzését célul kitűző terv megvalósíthatóságát illető kétségei alaptalannak bizonyultak. |
| --- | --- |

(69)

A fenti tényezők alapján a Bizottság megállapítja, hogy az életképesség visszaszerzését célul kitűző terv megvalósíthatóságát illető kétségei alaptalannak bizonyultak.

5.3.4.   A verseny indokolatlan torzulásának elkerülése

| (70) | A lengyel hatóságok szerint a HSW S.A. gyártási kapacitásának csökkentését tervezi, évi 1 500 gépről évi 1 200 gépre, azaz mintegy 20 %-kal. Az ilyen mérvű kapacitáscsökkentést a Bizottság nem tartja elégségesnek, miután a vállalat tervei szerint a kapacitás kihasználtsága csak 66 % lenne a szerkezetátalakítási terv időszakának végére, tehát 2007 évre. A Bizottság nem kapott Lengyelországtól információt arra vonatkozóan, hogy a szerkezetátalakítás megkezdését megelőző időszakban a vállalat adott-e el 1 200 gépnél többet. |
| --- | --- |

(70)

A lengyel hatóságok szerint a HSW S.A. gyártási kapacitásának csökkentését tervezi, évi 1 500 gépről évi 1 200 gépre, azaz mintegy 20 %-kal. Az ilyen mérvű kapacitáscsökkentést a Bizottság nem tartja elégségesnek, miután a vállalat tervei szerint a kapacitás kihasználtsága csak 66 % lenne a szerkezetátalakítási terv időszakának végére, tehát 2007 évre. A Bizottság nem kapott Lengyelországtól információt arra vonatkozóan, hogy a szerkezetátalakítás megkezdését megelőző időszakban a vállalat adott-e el 1 200 gépnél többet.

| (71) | A lengyel hatóságok fenntartják, hogy kedvezményezett némely nyereséges termelő vállalkozását eladta, ilyen módon korlátozva tevékenységét és gyártási kapacitásait. Legalább két nagyméretű leányvállalat (HSW-Walcownia Blach Sp. z o. o. és a HSW-Huta Stali Jakościowych) működött nyereségesen és eladásuk is nyereséget hozott. 2005-ben a két eladott leányvállalat összesített forgalma elérte a 460 millió PLN (121 millió EUR) összeget, 1 000 foglalkoztatottal, amíg a HSW csoport összesen (HSW S.A. és HSW-Trading) 430 millió PLN (113,1 millió EUR) forgalmat ért el – 2 400 munkatárs foglalkoztatásával. Mindkét eladott leányvállalat acél végtermékek gyártásában volt érdekelt. Az eladás időpontjában, a Bizottságnak bemutatott értékeléssel egybehangzó módon, mindkét leányvállalat nyereséget termelt, mégpedig perspektívájában 6 %-os eladási életképességi mutatóval. Tehát mindkét társaság a HSW csoport lényeges részét jelentette, mert nyereséges gyártásuk volt és jó piaci kilátásokkal rendelkeztek. |
| --- | --- |

(71)

A lengyel hatóságok fenntartják, hogy kedvezményezett némely nyereséges termelő vállalkozását eladta, ilyen módon korlátozva tevékenységét és gyártási kapacitásait. Legalább két nagyméretű leányvállalat (HSW-Walcownia Blach Sp. z o. o. és a HSW-Huta Stali Jakościowych) működött nyereségesen és eladásuk is nyereséget hozott. 2005-ben a két eladott leányvállalat összesített forgalma elérte a 460 millió PLN (121 millió EUR) összeget, 1 000 foglalkoztatottal, amíg a HSW csoport összesen (HSW S.A. és HSW-Trading) 430 millió PLN (113,1 millió EUR) forgalmat ért el – 2 400 munkatárs foglalkoztatásával. Mindkét eladott leányvállalat acél végtermékek gyártásában volt érdekelt. Az eladás időpontjában, a Bizottságnak bemutatott értékeléssel egybehangzó módon, mindkét leányvállalat nyereséget termelt, mégpedig perspektívájában 6 %-os eladási életképességi mutatóval. Tehát mindkét társaság a HSW csoport lényeges részét jelentette, mert nyereséges gyártásuk volt és jó piaci kilátásokkal rendelkeztek.

| (72) | A Bizottság álláspontja szerint e két leányvállalat eladása kiegyenlítő eszköznek tekintendő és semmi esetre sem csak a HSW S.A. életképességét elősegítő szükséges cselekedetnek. |
| --- | --- |

(72)

A Bizottság álláspontja szerint e két leányvállalat eladása kiegyenlítő eszköznek tekintendő és semmi esetre sem csak a HSW S.A. életképességét elősegítő szükséges cselekedetnek.

5.3.5.   A támogatás minimumra korlátozása

| (73) | A lengyel hatóságok számos részletinformációt közöltek annak érdekében, hogy alátámasszák a kedvezményezett saját jelentős részvételét az átalakítás költségeiben. |
| --- | --- |

(73)

A lengyel hatóságok számos részletinformációt közöltek annak érdekében, hogy alátámasszák a kedvezményezett saját jelentős részvételét az átalakítás költségeiben.

| (74) | Először, a vállalat 46,9 millió PLN (12 millió EUR) banki kölcsön felvételét tervezi. A lengyel hatóságok bizonyítékokat mutattak be arra nézve, hogy a HSW S.A. képes lesz ekkora piaci finanszírozási eszközhöz jutni, amikor is a 2003-2005 évek során már élt a korlátozott magánfinanszírozás lehetőségével 31,9 millió PLN (8,4 millió EUR) értékben. Fenntartják azt is, hogy a kedvezményezett az átalakulási időszak végéig talál piaci finanszírozási lehetőséget magának. |
| --- | --- |

(74)

Először, a vállalat 46,9 millió PLN (12 millió EUR) banki kölcsön felvételét tervezi. A lengyel hatóságok bizonyítékokat mutattak be arra nézve, hogy a HSW S.A. képes lesz ekkora piaci finanszírozási eszközhöz jutni, amikor is a 2003-2005 évek során már élt a korlátozott magánfinanszírozás lehetőségével 31,9 millió PLN (8,4 millió EUR) értékben. Fenntartják azt is, hogy a kedvezményezett az átalakulási időszak végéig talál piaci finanszírozási lehetőséget magának.

| (75) | Másrészt, a leányvállalatok eladásából a HSW S.A. nyereséget ért el, ennek értéke 112,2 millió PLN (29,5 millió EUR). |
| --- | --- |

(75)

Másrészt, a leányvállalatok eladásából a HSW S.A. nyereséget ért el, ennek értéke 112,2 millió PLN (29,5 millió EUR).

| (76) | Végül a kedvezményezett 52,1 millió PLN (13,7 millió EUR) értékben adott el vagyontárgyakat. |
| --- | --- |

(76)

Végül a kedvezményezett 52,1 millió PLN (13,7 millió EUR) értékben adott el vagyontárgyakat.

| (77) | Összegezve, a szerkezetátalakítás finanszírozásának forrásai tekintetében meg kell állapítani, hogy 243,1 millió PLN (64 millió EUR) összeg a kedvezményezett saját forrásaiból vagy olyan forrásokból keletkezett, amelyek nem tekintendők állami támogatásnak. A szerkezetátalakítás költségei összességében, beleértve a csatlakozás napját megelőző időszakban viselt költségeket is, 450,3 millió PLN (118,5 millió EUR) összeget érnek el. A HSW S.A. részesedése a szerkezetátalakítás összesített költségeiben 54 % hányadot tesz ki. |
| --- | --- |

(77)

Összegezve, a szerkezetátalakítás finanszírozásának forrásai tekintetében meg kell állapítani, hogy 243,1 millió PLN (64 millió EUR) összeg a kedvezményezett saját forrásaiból vagy olyan forrásokból keletkezett, amelyek nem tekintendők állami támogatásnak. A szerkezetátalakítás költségei összességében, beleértve a csatlakozás napját megelőző időszakban viselt költségeket is, 450,3 millió PLN (118,5 millió EUR) összeget érnek el. A HSW S.A. részesedése a szerkezetátalakítás összesített költségeiben 54 % hányadot tesz ki.

| (78) | A 2004 évi iránymutatások meghatározzák a szerkezetátalakítási költségekben vállalt saját rész minimumát, mégpedig 50 % szintjén. A bizottság elismeri, hogy a saját rész szintje jelentős – az ismertetett információk fényében – így a támogatás a szükséges legalacsonyabb összegre korlátozódik. |
| --- | --- |

(78)

A 2004 évi iránymutatások meghatározzák a szerkezetátalakítási költségekben vállalt saját rész minimumát, mégpedig 50 % szintjén. A bizottság elismeri, hogy a saját rész szintje jelentős – az ismertetett információk fényében – így a támogatás a szükséges legalacsonyabb összegre korlátozódik.

5.3.6.   Az „először és utoljára” elv

| (79) | A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó határozatában megállapította, hogy a HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych Sp. z o. o. szerkezetátalakítási támogatásban részesült a 2003–2007 évekre a csatlakozás napja előtt. Egyrészt ki kellett emelni, hogy ez a támogatás nem jelentett előnyt a domináns társaság számára. Másrészt pedig Lengyelország felkérést kapott, hogy nyújtson biztosítékot arra az esetre, hogy amennyiben a Bizottság jóváhagyja HSW S.A. szerkezetátalakítási támogatását, abban az esetben ez a támogatás nem fog előnyt jelenteni a HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych Sp. z o. o. számára. |
| --- | --- |

(79)

A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó határozatában megállapította, hogy a HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych Sp. z o. o. szerkezetátalakítási támogatásban részesült a 2003–2007 évekre a csatlakozás napja előtt. Egyrészt ki kellett emelni, hogy ez a támogatás nem jelentett előnyt a domináns társaság számára. Másrészt pedig Lengyelország felkérést kapott, hogy nyújtson biztosítékot arra az esetre, hogy amennyiben a Bizottság jóváhagyja HSW S.A. szerkezetátalakítási támogatását, abban az esetben ez a támogatás nem fog előnyt jelenteni a HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych Sp. z o. o. számára.

| (80) | A lengyel hatóságok biztosították a Bizottságot, hogy a HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych Sp. z o. o. kölcsönös kapcsolatai a HSW S.A. társasággal piaci alapokon nyugszanak (beleértve a fizetési és szállítási feltételeket is), továbbá a vállalatok önálló jogalanyként elkülönült számvitellel rendelkeznek. Az egyedüli oka annak, hogy a HSW S.A. anyagok beszállítójának a HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych Sp. z o. o. társaságot választotta, az a társaság földrajzi közelsége volt. |
| --- | --- |

(80)

A lengyel hatóságok biztosították a Bizottságot, hogy a HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych Sp. z o. o. kölcsönös kapcsolatai a HSW S.A. társasággal piaci alapokon nyugszanak (beleértve a fizetési és szállítási feltételeket is), továbbá a vállalatok önálló jogalanyként elkülönült számvitellel rendelkeznek. Az egyedüli oka annak, hogy a HSW S.A. anyagok beszállítójának a HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych Sp. z o. o. társaságot választotta, az a társaság földrajzi közelsége volt.

5.3.7.   A támogatott speciális katonai rendeltetésű termelés elkülönítése a polgári célú gyártástól

| (81) | A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó határozatában kétségeinek adott hangot, elégséges-e a támogatott speciális katonai rendeltetésű gyártás (ágyúgyártás) elkülönítése a polgári rendeltetésű építőipari gépek termelésétől annak érdekében, hogy a két tevékenységi terület kereszttámogatását elkerülhető legyen. A lengyel hatóságok biztosították a Bizottságot, hogy a jelenleg hatályos számviteli rendszer lehetővé teszi a két előbb említett tevékenységi terület költségeinek éles elkülönítését. |
| --- | --- |

(81)

A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó határozatában kétségeinek adott hangot, elégséges-e a támogatott speciális katonai rendeltetésű gyártás (ágyúgyártás) elkülönítése a polgári rendeltetésű építőipari gépek termelésétől annak érdekében, hogy a két tevékenységi terület kereszttámogatását elkerülhető legyen. A lengyel hatóságok biztosították a Bizottságot, hogy a jelenleg hatályos számviteli rendszer lehetővé teszi a két előbb említett tevékenységi terület költségeinek éles elkülönítését.

6.   KÖVETKEZTETÉS

| (82) | A Bizottság megállapítja, hogy a részben jogellenes, részben pedig bejelentett állami támogatás összeegyeztethető a közös piaccal, |
| --- | --- |

(82)

A Bizottság megállapítja, hogy a részben jogellenes, részben pedig bejelentett állami támogatás összeegyeztethető a közös piaccal,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az állami támogatás eszközei 66,377 millió PLN összegben, amely összeget a HSW S.A. javára ítéltek oda vagy ítélnek oda, és amely támogatási intézkedést Lengyelország részben vagy egészében az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdésében foglaltak megsértésével végrehajtotta, egyes részeit pedig még nem hajtotta végre, összeegyeztethetők a közös piaccal.

2. cikk

Jelen határozat címzettje a Lengyel Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 20-án.

a Bizottság nevében

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 34., 2006.2.10., 5. o.

1

(2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

2

(3)  A lengyel hatóságok részéről lengyel złotyban (PLN) kifejezett összegek a tájékoztatás érdekében a 2006. november 17-i árfolyamon át lettek átszámítva euro (EUR) összegre. A napi árfolyam: 1 EUR = 3,8019 PLN.

3

(4)  Bizalmas információ.

4

(5)  A lengyel hatóságok nem adtak tájékoztatást a támogatás ekvivalens módjáról. A támogatás összege úgy került kiszámításra, hogy 30,84 % a munkaerőpiac szempontjából különlegesen jelentős vállalkozások közpénzben folyósított támogatásairól szóló törvény 2002. október 30-i módosítása alapján a bevételek terhére kerül visszatérítésre a hitelezők számára azon vagyon értékesítéséből, amelyekről a hivatkozott törvényi hely rendelkezik. A 30,84 %-os mutató a 2005. június 17-i átalakulásról szóló határozat módosítása alapján lett elfogadva. Az elengedett összeg akkor az összes kötelezettség 69,16 %-át jelentette. A támogatás ekvivalense megfelel az elengedett kötelezettségek 100 %-nak.

5

(6)  Odaítélve: 2004 decembere után.

6

(7)  Odaítélve: 2005-ben.

7

(8)  Az Elsőfokú Bíróságnak a T-109/01 sz. Fleuren Compost kontra Bizottság ügyben2004. január 14-én hozott ítélete (EBHT 2004., II-12774. o. 74. bekezdés).

8

Fleuren Compost kontra Bizottság ügyben

(9)  V.ö.: Wildauer Kubelwelle ügy (HL L 287., 2000.12.13.) és a Lautex Weberei und Veredelung ügy (HL C 42., 1999.7.20.).

9

Wildauer Kubelwelle

Lautex Weberei und Veredelung

(10)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

10

(11)  HL C 288., 1999.10.9., 2. o.

11

---

| 30.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 112/77 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 112/77

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. december 20.)

a C 24/2004 (ex NN 35/2004), Svédország által a földfelszíni sugárzású digitális televízió bevezetése érdekében végrehajtott intézkedésről

(az értesítés a C(2006) 6923. számú dokumentummal történt)

(Csak a svéd nyelvű szöveg hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2007/258/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösség létrehozó szerződésére és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

miután felhívta az érdekelt feleket, hogy a fenti rendelkezéseknek megfelelően tegyék meg észrevételeiket, és ezen észrevételek figyelembevételével (1),

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | A Nordic Satellite AB (továbbiakban: NSAB) (2) műholdas szolgáltató 2001. augusztus 9-én kelt levelében panaszt tett az Európai Bizottságnál (a továbbiakban: Bizottság) egy feltételezett állami támogatás ügyében, amelyet a svéd állam nyújtott a Teracom AB (a továbbiakban: Teracom) nevű svéd földfelszíni sugárzású hálózatüzemeltető, illetve bizonyos leányvállalatai számára a földfelszíni sugárzású digitális televízió svédországi bevezetése kapcsán (3). 2001 november 28-án benyújtott levelében a Viasat AB (a továbbiakban: Viasat) nevű televíziós műsorszolgáltató, amely ingyenes és előfizetéses televíziós csatornákat egyaránt üzemeltet, az NSAB által benyújtott panaszhoz nagyon hasonló panasszal élt. |
| --- | --- |

(1)

A Nordic Satellite AB (továbbiakban: NSAB) (2) műholdas szolgáltató 2001. augusztus 9-én kelt levelében panaszt tett az Európai Bizottságnál (a továbbiakban: Bizottság) egy feltételezett állami támogatás ügyében, amelyet a svéd állam nyújtott a Teracom AB (a továbbiakban: Teracom) nevű svéd földfelszíni sugárzású hálózatüzemeltető, illetve bizonyos leányvállalatai számára a földfelszíni sugárzású digitális televízió svédországi bevezetése kapcsán (3). 2001 november 28-án benyújtott levelében a Viasat AB (a továbbiakban: Viasat) nevű televíziós műsorszolgáltató, amely ingyenes és előfizetéses televíziós csatornákat egyaránt üzemeltet, az NSAB által benyújtott panaszhoz nagyon hasonló panasszal élt.

| (2) | Az előzetes vizsgálat után a Bizottság 2004 július 14-én kelt levelében tájékoztatta Svédországot, hogy a feltételezett támogatás kapcsán az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárás kezdeményezéséről határozott (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat). Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában2004. szeptember 25-én jelent meg. A határozat felszólította Svédországot és a többi érdekelt felet, hogy a feltételezett támogatás tekintetében tegyék meg észrevételeiket. |
| --- | --- |

(2)

Az előzetes vizsgálat után a Bizottság 2004 július 14-én kelt levelében tájékoztatta Svédországot, hogy a feltételezett támogatás kapcsán az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárás kezdeményezéséről határozott (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat). Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában2004. szeptember 25-én jelent meg. A határozat felszólította Svédországot és a többi érdekelt felet, hogy a feltételezett támogatás tekintetében tegyék meg észrevételeiket.

| (3) | A Bizottság 2004. október 29-én kézhez kapta a svéd kormány válaszát (a továbbiakban: 2004. október 29-i válasz) a Bizottság eljárás megindításáról szóló határozatára. A Bizottság további hozzászólásokat kapott a következő érdekelt felektől: B2 Bredband AB (a továbbiakban: B2) (4), European Cable Communications Association (a továbbiakban: ECCA) (5), European Satellite Operators Association (a továbbiakban: ESOA) (6), NSAB (7), Telenor Broadcast Holding AS (a továbbiakban: Telenor Broadcast) (8), TeliaSonera AB (a továbbiakban: TeliaSonera) (9), UGC Europe, Inc. (a továbbiakban: UGC) (10) és Viasat (11). |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2004. október 29-én kézhez kapta a svéd kormány válaszát (a továbbiakban: 2004. október 29-i válasz) a Bizottság eljárás megindításáról szóló határozatára. A Bizottság további hozzászólásokat kapott a következő érdekelt felektől: B2 Bredband AB (a továbbiakban: B2) (4), European Cable Communications Association (a továbbiakban: ECCA) (5), European Satellite Operators Association (a továbbiakban: ESOA) (6), NSAB (7), Telenor Broadcast Holding AS (a továbbiakban: Telenor Broadcast) (8), TeliaSonera AB (a továbbiakban: TeliaSonera) (9), UGC Europe, Inc. (a továbbiakban: UGC) (10) és Viasat (11).

| (4) | A Bizottság 2004. november 17-i és 2006 január 17-i leveleiben továbbította az érdekelt felek véleményét a svéd kormánynak. A kormány a véleményekhez fűzött megjegyzéseit 2004. december 20-i és 2006. március 20-i leveleiben nyújtotta be. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2004. november 17-i és 2006 január 17-i leveleiben továbbította az érdekelt felek véleményét a svéd kormánynak. A kormány a véleményekhez fűzött megjegyzéseit 2004. december 20-i és 2006. március 20-i leveleiben nyújtotta be.

| (5) | A Bizottság 2004. november 22-én megbeszélést tartott az ECCA szervezettel. Az NSAB és az ESOA képviselőivel is folytak tárgyalások, 2005. március 1-én, valamint 2005. november 21-én és. 30-án. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2004. november 22-én megbeszélést tartott az ECCA szervezettel. Az NSAB és az ESOA képviselőivel is folytak tárgyalások, 2005. március 1-én, valamint 2005. november 21-én és. 30-án.

| (6) | A Bizottság 2006. február 8-án, 2006. április 7-én, 2006. május 31-én és 2006. augusztus 30-án kelt leveleiben további tájékoztatást kért Svédországtól. A kormány 2006. március 20-án (a továbbiakban: március 20-i válasz) (iktatva: 2006. március 22.), 2006. április 25-én (a továbbiakban: április 25-i válasz) (iktatva: 2006. október 24.), 2006. május 5-én (a továbbiakban: május 5-i válasz) (iktatva: 2006. május 11.), 2006. június 15-én (iktatva: 2006. június 16.) és 2006. szeptember 1-jén (iktatva: 2006. szeptember 4.) kelt leveleiben válaszolt. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2006. február 8-án, 2006. április 7-én, 2006. május 31-én és 2006. augusztus 30-án kelt leveleiben további tájékoztatást kért Svédországtól. A kormány 2006. március 20-án (a továbbiakban: március 20-i válasz) (iktatva: 2006. március 22.), 2006. április 25-én (a továbbiakban: április 25-i válasz) (iktatva: 2006. október 24.), 2006. május 5-én (a továbbiakban: május 5-i válasz) (iktatva: 2006. május 11.), 2006. június 15-én (iktatva: 2006. június 16.) és 2006. szeptember 1-jén (iktatva: 2006. szeptember 4.) kelt leveleiben válaszolt.

2.   HÁTTÉR

| (7) | Jelen határozat arra a feltételezett állami támogatásra vonatkozik, melyet a Teracom és leányvállalata, a Boxer TV-Access (a továbbiakban: Boxer) kaptak (a továbbiakban, ellenkező megjegyzés hiányában a Teracomot és leányvállalatait együttesen Teracom néven említjük), a svédországi digitális televízió földfelszíni sugárzású platformjának kialakításával kapcsolatban (12). A panaszosok szerint a Teracom közvetlen és közvetett gazdasági támogatást kapott a svéd államtól, az SVT és az UR állami műsorszóró cégek útján. A támogatást feltételezett módon arra használták, hogy a földfelszíni digitális sugárzást jogtalan versenyelőnyhöz juttassák egyéb digitális műsorszórási technológiákkal, pl. a kábeltelevízióval és a műholdas műsorszórással szemben. |
| --- | --- |

(7)

Jelen határozat arra a feltételezett állami támogatásra vonatkozik, melyet a Teracom és leányvállalata, a Boxer TV-Access (a továbbiakban: Boxer) kaptak (a továbbiakban, ellenkező megjegyzés hiányában a Teracomot és leányvállalatait együttesen Teracom néven említjük), a svédországi digitális televízió földfelszíni sugárzású platformjának kialakításával kapcsolatban (12). A panaszosok szerint a Teracom közvetlen és közvetett gazdasági támogatást kapott a svéd államtól, az SVT és az UR állami műsorszóró cégek útján. A támogatást feltételezett módon arra használták, hogy a földfelszíni digitális sugárzást jogtalan versenyelőnyhöz juttassák egyéb digitális műsorszórási technológiákkal, pl. a kábeltelevízióval és a műholdas műsorszórással szemben.

| (8) | E határozat nem taglalja Svédország mulasztását azon jogszabályok és egyéb rendeletek alkalmazásában, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljenek a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságára vonatkozó előírásoknak, mivel az Európai Közösségek Bírósága ezzel a kérdéssel külön foglalkozott (13). |
| --- | --- |

(8)

E határozat nem taglalja Svédország mulasztását azon jogszabályok és egyéb rendeletek alkalmazásában, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljenek a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságára vonatkozó előírásoknak, mivel az Európai Közösségek Bírósága ezzel a kérdéssel külön foglalkozott (13).

3.   AZ ÉRINTETT VÁLLALATOK

3.1.   Vállalatok, amelyek Svédországban a földfelszíni digitális sugárzási technológia kialakításában részt vesznek

3.1.1.   Teracom

| (9) | A Teracom olyan vállalat, amelynek felelőssége Svédországban a földfelszíni sugárzású televízió infrastruktúrájának kiépítése és üzemeltetése. A Teracom t állami vállalat, amelyet 1992-ben alapítottak, hogy átvegye a televízió- és rádióprogramok sugárzásának feladatát a Televerket-től (14). |
| --- | --- |

(9)

A Teracom olyan vállalat, amelynek felelőssége Svédországban a földfelszíni sugárzású televízió infrastruktúrájának kiépítése és üzemeltetése. A Teracom t állami vállalat, amelyet 1992-ben alapítottak, hogy átvegye a televízió- és rádióprogramok sugárzásának feladatát a Televerket-től (14).

| (10) | Alapító okirata szerint a Teracom rádió- és tv-programokat sugároz, illetve terjeszt, valamint olyan más szolgáltatásokat fejleszt, visz piacra és nyújt, amelyek sugárzási- és terjesztési tevékenységével kapcsolatosak, vagy azzal összeegyeztethetők. Ezen utóbbi egyéb szolgáltatások főképpen telekommunikációs és információs szolgáltatásokból állnak. |
| --- | --- |

(10)

Alapító okirata szerint a Teracom rádió- és tv-programokat sugároz, illetve terjeszt, valamint olyan más szolgáltatásokat fejleszt, visz piacra és nyújt, amelyek sugárzási- és terjesztési tevékenységével kapcsolatosak, vagy azzal összeegyeztethetők. Ezen utóbbi egyéb szolgáltatások főképpen telekommunikációs és információs szolgáltatásokból állnak.

| (11) | A Teracom alapítása óta egyedül birtokolja és működteti Svédország egyetlen földfelszíni sugárzású hálózatát (15). A földfelszíni sugárzás platformján keresztül történő sugárzás érdekében a magán- és kereskedelmi televíziós csatornák a Teracommal sugárzási szerződéseket kötnek, és fizetnek Teracomnak az általa nyújtott szolgáltatásért. |
| --- | --- |

(11)

A Teracom alapítása óta egyedül birtokolja és működteti Svédország egyetlen földfelszíni sugárzású hálózatát (15). A földfelszíni sugárzás platformján keresztül történő sugárzás érdekében a magán- és kereskedelmi televíziós csatornák a Teracommal sugárzási szerződéseket kötnek, és fizetnek Teracomnak az általa nyújtott szolgáltatásért.

| (12) | A svéd posta- és telekommunikációs szabályozó hatóság (Post- och Telestyrelsen, a továbbiakban: PTS) 2005. december 15-én két határozatot hozott, amelyekben megállapította, hogy a Teracom hálózatüzemeltetői szerepkörében domináns piaci pozícióval rendelkezik a svéd földfelszíni sugárzású szolgáltatások nagykereskedelmi piacán. A PTS ezért különleges kötelezettségeket rótt a Teracomra a televíziós tartalmaknak végfelhasználókhoz való eljuttatására vonatkozóan, az analóg és a digitális földfelszíni sugárzás tekintetében egyaránt. A Teracomot kötelezték arra, hogy bizonyos feltételekkel biztosítson a hozzáférést a földfelszíni sugárzás platformjához olyan vállalatoknak, amelyek végfelhasználóknak kívánnak televíziós tartalmat terjeszteni, hogy alkalmazzon költségorientált árképzést és diszkriminációmentes feltételeket a földfelszíni sugárzás platformjához való hozzáféréshez, valamint hogy nyílt és elkülönítet nyilvántartást vezessen a Teracom saját tevékenységéről, illetve a hozzáférés biztosításával kapcsolatos tevékenységekről (16). |
| --- | --- |

(12)

A svéd posta- és telekommunikációs szabályozó hatóság (Post- och Telestyrelsen, a továbbiakban: PTS) 2005. december 15-én két határozatot hozott, amelyekben megállapította, hogy a Teracom hálózatüzemeltetői szerepkörében domináns piaci pozícióval rendelkezik a svéd földfelszíni sugárzású szolgáltatások nagykereskedelmi piacán. A PTS ezért különleges kötelezettségeket rótt a Teracomra a televíziós tartalmaknak végfelhasználókhoz való eljuttatására vonatkozóan, az analóg és a digitális földfelszíni sugárzás tekintetében egyaránt. A Teracomot kötelezték arra, hogy bizonyos feltételekkel biztosítson a hozzáférést a földfelszíni sugárzás platformjához olyan vállalatoknak, amelyek végfelhasználóknak kívánnak televíziós tartalmat terjeszteni, hogy alkalmazzon költségorientált árképzést és diszkriminációmentes feltételeket a földfelszíni sugárzás platformjához való hozzáféréshez, valamint hogy nyílt és elkülönítet nyilvántartást vezessen a Teracom saját tevékenységéről, illetve a hozzáférés biztosításával kapcsolatos tevékenységekről (16).

3.1.2.   Boxer

| (13) | A Boxer a fogyasztóknak televíziós programcsomagokhoz való hozzáférést és egyéb szolgáltatásokat kínál a földfelszíni sugárzású digitális televízió platformján keresztül. A vállalatot 1999 októberében alapították, 70 %-ban a Teracom és 30 %-ban a „3i” brit kockázatitőke- és befektetési cég tulajdona (17). |
| --- | --- |

(13)

A Boxer a fogyasztóknak televíziós programcsomagokhoz való hozzáférést és egyéb szolgáltatásokat kínál a földfelszíni sugárzású digitális televízió platformján keresztül. A vállalatot 1999 októberében alapították, 70 %-ban a Teracom és 30 %-ban a „3i” brit kockázatitőke- és befektetési cég tulajdona (17).

| (14) | A Boxer az egyetlen televíziós műsorelosztó (beleértve az előfizetéses tv-t is) Svédország digitális földfelszíni hálózatában. Amennyiben egy televíziós csatorna sugárzási engedélyt kap a svéd földfelszíni hálózatra, úgy vagy műsorelosztási megállapodást köt a Boxer céggel programjainak terjesztésére, vagy programjainak kódolatlan sugárzását választja. A legtöbb tv-csatorna, amely a digitális földfelszíni hálózaton keresztül sugároz, műsorszórási megállapodást kötött a Boxerrel. (18) Saját adatai szerint a Boxer 42 %-kal nőtt 2005-ben és több mint félmillió előfizetője volt 2005 december végén (19). |
| --- | --- |

(14)

A Boxer az egyetlen televíziós műsorelosztó (beleértve az előfizetéses tv-t is) Svédország digitális földfelszíni hálózatában. Amennyiben egy televíziós csatorna sugárzási engedélyt kap a svéd földfelszíni hálózatra, úgy vagy műsorelosztási megállapodást köt a Boxer céggel programjainak terjesztésére, vagy programjainak kódolatlan sugárzását választja. A legtöbb tv-csatorna, amely a digitális földfelszíni hálózaton keresztül sugároz, műsorszórási megállapodást kötött a Boxerrel. (18) Saját adatai szerint a Boxer 42 %-kal nőtt 2005-ben és több mint félmillió előfizetője volt 2005 december végén (19).

3.1.3.   SVT

| (15) | Az SVT (Svéd Televízió) Svédország legnagyobb közszolgálati műsorszóró vállalata. Az SVT tulajdonosa valamennyi más, a köz szolgálatában álló rádió- és tv-társasághoz hasonlóan 1997. óta egy alapítvány (20). Az SVT közszolgálati műsorszóró szerepének kötelezettségeit azok az engedélyek szabályozzák, melyeket az SVT a kormánytól kap az analóg, illetve a digitális sugárzásra. Az SVT közszolgálati csatornáinak Svédország lakossága 99,8 %-át kell lefedniük, és az SVT a lehető legnagyobb mértékben köteles a földfelszíni hálózaton keresztül sugározni (21). Az a követelmény, hogy a műsoroknak a lakosság 99,8 %-ához el kell jutniuk, maga után vonja, hogy az SVT kénytelen párhuzamosan sugározni az analóg hálózaton, amíg a digitális földfelszíni műsorszórás platformja teljes mértékben ki nem épül. Az SVT jelenleg a földfelszíni sugárzáshoz kapcsolódó valamennyi szolgáltatást a Teracomtól szerzi be (22). |
| --- | --- |

(15)

Az SVT (Svéd Televízió) Svédország legnagyobb közszolgálati műsorszóró vállalata. Az SVT tulajdonosa valamennyi más, a köz szolgálatában álló rádió- és tv-társasághoz hasonlóan 1997. óta egy alapítvány (20). Az SVT közszolgálati műsorszóró szerepének kötelezettségeit azok az engedélyek szabályozzák, melyeket az SVT a kormánytól kap az analóg, illetve a digitális sugárzásra. Az SVT közszolgálati csatornáinak Svédország lakossága 99,8 %-át kell lefedniük, és az SVT a lehető legnagyobb mértékben köteles a földfelszíni hálózaton keresztül sugározni (21). Az a követelmény, hogy a műsoroknak a lakosság 99,8 %-ához el kell jutniuk, maga után vonja, hogy az SVT kénytelen párhuzamosan sugározni az analóg hálózaton, amíg a digitális földfelszíni műsorszórás platformja teljes mértékben ki nem épül. Az SVT jelenleg a földfelszíni sugárzáshoz kapcsolódó valamennyi szolgáltatást a Teracomtól szerzi be (22).

| (16) | Valamennyi SVT-csatornát kódolatlanul sugároznak. Az SVT műsorszórási engedélye azt is tartalmazza, hogy az SVT használhat műholdat, és az SVT valóban műholdról sugározza közszolgálati csatornáit, hogy a teljes svéd lakosságot elérje. A panaszos felek egyike, az NSAB 1999. márciusa és 2004. áprilisa között kizárólagos joggal rendelkezett az északi régióban az SVT közszolgálati csatornáinak sugárzására műholdjairól (23). Az SVT közszolgálati csatornái a műsorszórási politikára vonatkozó törvényekkel összhangban a kábel-tv hálózaton keresztül is hozzáférhetők. |
| --- | --- |

(16)

Valamennyi SVT-csatornát kódolatlanul sugároznak. Az SVT műsorszórási engedélye azt is tartalmazza, hogy az SVT használhat műholdat, és az SVT valóban műholdról sugározza közszolgálati csatornáit, hogy a teljes svéd lakosságot elérje. A panaszos felek egyike, az NSAB 1999. márciusa és 2004. áprilisa között kizárólagos joggal rendelkezett az északi régióban az SVT közszolgálati csatornáinak sugárzására műholdjairól (23). Az SVT közszolgálati csatornái a műsorszórási politikára vonatkozó törvényekkel összhangban a kábel-tv hálózaton keresztül is hozzáférhetők.

3.1.4.   Utbildningsradion (UR)

| (17) | Az Utbildningsradion (oktatási rádió, a továbbiakban: UR) a második legnagyobb közszolgálati műsorszóró vállalat Svédországban. Az UR rádió- és televízióadásokat egyaránt sugároz. Az SVT-hez hasonlóan az UR tulajdonosa is egy alapítvány (lásd fentebb a 3.1.3. pontot) (24). |
| --- | --- |

(17)

Az Utbildningsradion (oktatási rádió, a továbbiakban: UR) a második legnagyobb közszolgálati műsorszóró vállalat Svédországban. Az UR rádió- és televízióadásokat egyaránt sugároz. Az SVT-hez hasonlóan az UR tulajdonosa is egy alapítvány (lásd fentebb a 3.1.3. pontot) (24).

| (18) | Az UR közszolgálati műsorszóró szerepének kötelezettségeit az általa kapott műsorszórási engedélyek szabályozzák, ugyanolyan módon, mint az SVT esetében, és az UR a Svéd Rádióval (Sveriges Radio) és az SVT-vel való egyeztetés után az analóg földfelszíni hálózaton való sugárzásra vonatkozó szolgáltatásokat vásárol a Teracom cégtől (25). Az UR az SVT egyik csatornáján keresztül sugároz, és műsorának a svéd lakosság 99,8 %-át el kell érnie. Az UR is köteles műsorát a földfelszíni hálózaton keresztül sugározni, így azokat a földfelszíni hálózaton keresztül kódolatlanul sugározzák, valamint a sugárzási kötelezettség keretein belül a kábelhálózaton is. |
| --- | --- |

(18)

Az UR közszolgálati műsorszóró szerepének kötelezettségeit az általa kapott műsorszórási engedélyek szabályozzák, ugyanolyan módon, mint az SVT esetében, és az UR a Svéd Rádióval (Sveriges Radio) és az SVT-vel való egyeztetés után az analóg földfelszíni hálózaton való sugárzásra vonatkozó szolgáltatásokat vásárol a Teracom cégtől (25). Az UR az SVT egyik csatornáján keresztül sugároz, és műsorának a svéd lakosság 99,8 %-át el kell érnie. Az UR is köteles műsorát a földfelszíni hálózaton keresztül sugározni, így azokat a földfelszíni hálózaton keresztül kódolatlanul sugározzák, valamint a sugárzási kötelezettség keretein belül a kábelhálózaton is.

| (19) | Jelen határozat további részében az SVT-t és UR-t együttesen SVT névvel jelöljük, és az adatok (pl. hozzájárulások és kifizetések), amelyek valamelyik cégre vonatkoznak, a két cégre összesítve jelennek meg (26). |
| --- | --- |

(19)

Jelen határozat további részében az SVT-t és UR-t együttesen SVT névvel jelöljük, és az adatok (pl. hozzájárulások és kifizetések), amelyek valamelyik cégre vonatkoznak, a két cégre összesítve jelennek meg (26).

3.2.   A panaszosok

3.2.1.   NSAB

| (20) | Az NSAB egy svédországi székhelyű cég. Az NSAB két Sirius-műhold tulajdonosa és üzemeltetője, amelyek az északi és balti régiót, valamint Kelet- és Közép-Európát látják el tv- és egyéb média-, illetve telekommunikációs szolgáltatásokkal. Az NSAB egyaránt teríti közszolgálati és magán műsorszóró vállalatok rádió- és tv-jeleit. |
| --- | --- |

(20)

Az NSAB egy svédországi székhelyű cég. Az NSAB két Sirius-műhold tulajdonosa és üzemeltetője, amelyek az északi és balti régiót, valamint Kelet- és Közép-Európát látják el tv- és egyéb média-, illetve telekommunikációs szolgáltatásokkal. Az NSAB egyaránt teríti közszolgálati és magán műsorszóró vállalatok rádió- és tv-jeleit.

| (21) | Az NSAB 75 %-os tulajdonosa a Luxemburgban bejegyzett SES ASTRA, amely vezető szereplő a közvetlen műholdas műsorszórók között Európában, a további 25 % tulajdonosa a Svéd Űr Rt. („Svenska Rymdaktiebolaget”). A Svéd Űr Rt. állami tulajdonú részvénytársaság, mely Svédországban tevékenykedik (27). Az NSAB részleges tulajdonosa 2000 márciusáig a Teracom volt (28). |
| --- | --- |

(21)

Az NSAB 75 %-os tulajdonosa a Luxemburgban bejegyzett SES ASTRA, amely vezető szereplő a közvetlen műholdas műsorszórók között Európában, a további 25 % tulajdonosa a Svéd Űr Rt. („Svenska Rymdaktiebolaget”). A Svéd Űr Rt. állami tulajdonú részvénytársaság, mely Svédországban tevékenykedik (27). Az NSAB részleges tulajdonosa 2000 márciusáig a Teracom volt (28).

3.2.2.   Viasat

| (22) | A Viasat ingyenes és előfizetéses csatornát is kínáló műsorszóró, amely műsorait a Sirius műholdas platformon keresztül sugározza. A Viasat Nagy-Britanniából sugároz, ott is van bejegyezve. A Viasat az MTG AB (a továbbiakban: MTG) svéd médiakonszern teljes tulajdonú leányvállalata. Az MTG világszerte működik és saját adatai szerint Skandinávia és a balti államok legnagyobb ingyenes és előfizetéses csatorna-üzemeltető. |
| --- | --- |

(22)

A Viasat ingyenes és előfizetéses csatornát is kínáló műsorszóró, amely műsorait a Sirius műholdas platformon keresztül sugározza. A Viasat Nagy-Britanniából sugároz, ott is van bejegyezve. A Viasat az MTG AB (a továbbiakban: MTG) svéd médiakonszern teljes tulajdonú leányvállalata. Az MTG világszerte működik és saját adatai szerint Skandinávia és a balti államok legnagyobb ingyenes és előfizetéses csatorna-üzemeltető.

4.   TELEVÍZIÓS MŰSORSZÓRÁS

4.1.   Televíziós műsorszóró platformok Svédországban

| (23) | Svédországban tv-programokat jelenleg a földfelszíni hálózaton, kábel-hálózaton és műholdas főantennák rendszerén (SMATV) keresztül, valamint műholdról és szélessávon sugároznak. A kormány szerint a tv-adások hamarosan elérhetők lesznek a harmadik generációs mobilhálózat útján is (29). |
| --- | --- |

(23)

Svédországban tv-programokat jelenleg a földfelszíni hálózaton, kábel-hálózaton és műholdas főantennák rendszerén (SMATV) keresztül, valamint műholdról és szélessávon sugároznak. A kormány szerint a tv-adások hamarosan elérhetők lesznek a harmadik generációs mobilhálózat útján is (29).

| (24) | Az 1. ábra mutatja az egyes tv-platformok súlyát Svédországban a 2006-os évben. Az ábra az összes svédországi háztartás százalékos arányában mutatja, hogyan oszlik meg az egyes platformok tényleges használata (30). A földfelszíni sugárzás platformjai vonatkozásában az ábra ezenkívül különbséget tesz az analóg és a digitális vétel között.
  1. ábra
  Háztartások tv-vétele Svédországban a 2006-os évben |
| --- | --- |

(24)

Az 1. ábra mutatja az egyes tv-platformok súlyát Svédországban a 2006-os évben. Az ábra az összes svédországi háztartás százalékos arányában mutatja, hogyan oszlik meg az egyes platformok tényleges használata (30). A földfelszíni sugárzás platformjai vonatkozásában az ábra ezenkívül különbséget tesz az analóg és a digitális vétel között.

1. ábra

Háztartások tv-vétele Svédországban a 2006-os évben

Image

| (25) | A televíziós műsorszórás valamennyi ma szokványos platformjára, vagyis a kábelre, a műholdra és a földfelszíni műsorszórásra hatással van vagy volt az analóg műsorszórásról a digitális műsorszórásra való áttérés. A televíziós műsorszórás digitalizálásának nagy előnyei vannak a hatékonyabb spektrumfelhasználás és a megnövekvő sugárzási lehetőségek formájában. Ez újabb és magasabb minőségű, jobb szolgáltatásokhoz, valamint a fogyasztók választási lehetőségeinek növekedéséhez vezet. |
| --- | --- |

(25)

A televíziós műsorszórás valamennyi ma szokványos platformjára, vagyis a kábelre, a műholdra és a földfelszíni műsorszórásra hatással van vagy volt az analóg műsorszórásról a digitális műsorszórásra való áttérés. A televíziós műsorszórás digitalizálásának nagy előnyei vannak a hatékonyabb spektrumfelhasználás és a megnövekvő sugárzási lehetőségek formájában. Ez újabb és magasabb minőségű, jobb szolgáltatásokhoz, valamint a fogyasztók választási lehetőségeinek növekedéséhez vezet.

| (26) | A sugárzási módtól függetlenül a digitális átvitel vagy nyitott szerkezettel rendelkezik, vagy feltételes hozzáférési rendszert tartalmaz, amelyben a csatornákat kódolják. Ez utóbbi azt jelenti, hogy a digitális adások vételéhez a nézőknek digitális dekóderrel kell rendelkezniük, amely lehet a tv-készülékbe beépített, vagy külön szállított készülék, ún. set-top-box, amely digitális dekóderként szolgál. A kódolt csatornák megtekintéséhez a nézőknek rendelkezniük kell egy set-top-box-szal, amely olvasni tudja az úgynevezett hozzáférési kártyát (access card). |
| --- | --- |

(26)

A sugárzási módtól függetlenül a digitális átvitel vagy nyitott szerkezettel rendelkezik, vagy feltételes hozzáférési rendszert tartalmaz, amelyben a csatornákat kódolják. Ez utóbbi azt jelenti, hogy a digitális adások vételéhez a nézőknek digitális dekóderrel kell rendelkezniük, amely lehet a tv-készülékbe beépített, vagy külön szállított készülék, ún. set-top-box, amely digitális dekóderként szolgál. A kódolt csatornák megtekintéséhez a nézőknek rendelkezniük kell egy set-top-box-szal, amely olvasni tudja az úgynevezett hozzáférési kártyát (access card).

4.2.   A digitális földfelszíni sugárzású televízió fejlődése Svédországban

| (27) | A digitális tv az utóbbi öt évben erőteljesen fejlődött Svédországban. Bár valamennyi digitális platform – a műhold, a kábel, és a földfelszíni sugárzás is – növekedett a 2000-2005 közötti időszakban, a műholdas platform vált a digitalizálás vezető erejévé (lásd: 2. ábra) (31).
  2. ábra
  A digitális platformok fejlődése Svédországban (2000–2005) |
| --- | --- |

(27)

A digitális tv az utóbbi öt évben erőteljesen fejlődött Svédországban. Bár valamennyi digitális platform – a műhold, a kábel, és a földfelszíni sugárzás is – növekedett a 2000-2005 közötti időszakban, a műholdas platform vált a digitalizálás vezető erejévé (lásd: 2. ábra) (31).

2. ábra

A digitális platformok fejlődése Svédországban (2000–2005)

Image

| (28) | Egy kormányjavaslat alapján a parlament 1997-ben úgy határozott, hogy az ország több területén kell megkezdeni a digitális hálózat kiépítését, majd az állam a továbbiakban fokozatosan meghatározza, folytatódjon-e és ha igen, milyen módon a hálózat kiépítése (32). Döntés született arról is, hogy a digitális hálózat kiépítését teljes mértékben a résztvevő vállalatoknak, vagyis a műsorszóró vállalatoknak és a hálózattulajdonosoknak – és nem az államnak – kell finanszírozniuk (33). |
| --- | --- |

(28)

Egy kormányjavaslat alapján a parlament 1997-ben úgy határozott, hogy az ország több területén kell megkezdeni a digitális hálózat kiépítését, majd az állam a továbbiakban fokozatosan meghatározza, folytatódjon-e és ha igen, milyen módon a hálózat kiépítése (32). Döntés született arról is, hogy a digitális hálózat kiépítését teljes mértékben a résztvevő vállalatoknak, vagyis a műsorszóró vállalatoknak és a hálózattulajdonosoknak – és nem az államnak – kell finanszírozniuk (33).

| (29) | 2003-ban a parlament úgy határozott, hogy az analóg földfelszíni hálózatot 2008. február 1-jéig ki kell kapcsolni (34), és 2004 májusában arról is határozott, hogy az SVT digitális sugárzása számára fenntartott multiplexereket oly módon kell kiépíteni, hogy azok 99,8 %-os lefedettséget érjenek el, mire az analóg földfelszíni hálózatot teljes egészében kikapcsolják. Arra az időpontra legalább egy másik multiplexernek is a lakosság 98 %-át le kell fednie. Nem határoztak arról, hogy a további multiplexereknek a lakosság mekkora hányadát kell lefedniük (35). |
| --- | --- |

(29)

2003-ban a parlament úgy határozott, hogy az analóg földfelszíni hálózatot 2008. február 1-jéig ki kell kapcsolni (34), és 2004 májusában arról is határozott, hogy az SVT digitális sugárzása számára fenntartott multiplexereket oly módon kell kiépíteni, hogy azok 99,8 %-os lefedettséget érjenek el, mire az analóg földfelszíni hálózatot teljes egészében kikapcsolják. Arra az időpontra legalább egy másik multiplexernek is a lakosság 98 %-át le kell fednie. Nem határoztak arról, hogy a további multiplexereknek a lakosság mekkora hányadát kell lefedniük (35).

| (30) | A Teracom szerint az analóg földfelszíni hálózat kikapcsolásának első fázisa 2005. szeptember 19-én elkezdődött, ez nagyjából 150 000 háztartást érintett Svédországban (36). A tervezett kikapcsolási fázisokról és azokról a lakossági arányokról, amelyeket az egyes tervezett kikapcsolási fázisok a becslések szerint érintenek, lásd az alábbi, 1. táblázatot.
  1. táblázat
  Az analóg földfelszíni hálózat tervezett kikapcsolása és az érintett lakosság becsült hányada | A térség lakosságának érintett százaléka | A lakosság földfelszíni sugárzású digitális tv-vel lefedett százaléka
  (kumulált adatok) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.fázis, lezárva: 2005. november | 4 | 4 |
| 2.fázis, lezárva: 2006. május | 20 | 24 |
| 3.fázis, tervezett befejezés: 2006. november | 16 | 39 |
| 4.fázis, tervezett befejezés: 2007. május | 28 | 67 |
| 5.fázis, tervezett befejezés: 2007. október | 33 | 100 |
| Forrás: Teracom. Az adatok becsült értékek. |

(30)

A Teracom szerint az analóg földfelszíni hálózat kikapcsolásának első fázisa 2005. szeptember 19-én elkezdődött, ez nagyjából 150 000 háztartást érintett Svédországban (36). A tervezett kikapcsolási fázisokról és azokról a lakossági arányokról, amelyeket az egyes tervezett kikapcsolási fázisok a becslések szerint érintenek, lásd az alábbi, 1. táblázatot.

1. táblázat

Az analóg földfelszíni hálózat tervezett kikapcsolása és az érintett lakosság becsült hányada

A térség lakosságának érintett százaléka

A lakosság földfelszíni sugárzású digitális tv-vel lefedett százaléka

(kumulált adatok)

1.fázis, lezárva: 2005. november

4

4

2.fázis, lezárva: 2006. május

20

24

3.fázis, tervezett befejezés: 2006. november

16

39

4.fázis, tervezett befejezés: 2007. május

28

67

5.fázis, tervezett befejezés: 2007. október

33

100

Forrás: Teracom. Az adatok becsült értékek.

| (31) | A Teracom saját eszközei és a hálózati szolgáltatások értékesítéséből (pl. felhasználói díjak) nyert bevételei nem voltak elégségesek, hogy fedezzék a teljes országra kiterjedő digitális földfelszíni hálózat kiépítésének teljes beruházási költségét, ezért a Teracom további tőke bevonására kényszerült. Ezt oly módon oldotta meg, hogy a tőkepiacon hitelt vett fel, és eszközei egy részét értékesítette. Így a Teracom képes volt a digitális földfelszíni hálózat kiépítésének finanszírozására (37). |
| --- | --- |

(31)

A Teracom saját eszközei és a hálózati szolgáltatások értékesítéséből (pl. felhasználói díjak) nyert bevételei nem voltak elégségesek, hogy fedezzék a teljes országra kiterjedő digitális földfelszíni hálózat kiépítésének teljes beruházási költségét, ezért a Teracom további tőke bevonására kényszerült. Ezt oly módon oldotta meg, hogy a tőkepiacon hitelt vett fel, és eszközei egy részét értékesítette. Így a Teracom képes volt a digitális földfelszíni hálózat kiépítésének finanszírozására (37).

4.2.1.   Sugárzás a digitális földfelszíni hálózaton keresztül Svédországban

| (32) | A földfelszíni hálózatnál a digitális tv-sugárzás multiplexereken keresztül történik, amelyek egyedi vonalon vagy közös csatornán keresztül történő átvitelhez kombinálják és digitalizálják a többszörös jeleket. Ennek eredménye a magasabb kapacitás és a több párhuzamosan sugározható csatorna. A Teracom napjainkban öt multiplexert üzemeltet, melyek mindegyike nagyjából nyolc egyedi tv-csatornát képes sugározni. Négy multiplexer 2006 tavaszán a svéd népességnek mintegy 98 %-át fedte le, míg az ötödik multiplexer a lakosság kb. 50 %-át érte el (38). |
| --- | --- |

(32)

A földfelszíni hálózatnál a digitális tv-sugárzás multiplexereken keresztül történik, amelyek egyedi vonalon vagy közös csatornán keresztül történő átvitelhez kombinálják és digitalizálják a többszörös jeleket. Ennek eredménye a magasabb kapacitás és a több párhuzamosan sugározható csatorna. A Teracom napjainkban öt multiplexert üzemeltet, melyek mindegyike nagyjából nyolc egyedi tv-csatornát képes sugározni. Négy multiplexer 2006 tavaszán a svéd népességnek mintegy 98 %-át fedte le, míg az ötödik multiplexer a lakosság kb. 50 %-át érte el (38).

| (33) | A kormány az engedélyek kiadására vonatkozó határozatait a Rádió- és Tv-Igazgatóság („Radio och TV-verket”) ajánlásaira alapozza, amely a pályázatokat értékeli. 2006 októberében mintegy 40 tv-csatorna kapott engedélyt a digitális földfelszíni hálózaton keresztüli sugárzásra. Az öt multiplexer egyike az SVT számára van fenntartva, egy másik multiplexert jelenleg főképpen a TV4 céljaira használnak, a fennmaradó multiplexereket a többi engedéllyel rendelkező használja (39). |
| --- | --- |

(33)

A kormány az engedélyek kiadására vonatkozó határozatait a Rádió- és Tv-Igazgatóság („Radio och TV-verket”) ajánlásaira alapozza, amely a pályázatokat értékeli. 2006 októberében mintegy 40 tv-csatorna kapott engedélyt a digitális földfelszíni hálózaton keresztüli sugárzásra. Az öt multiplexer egyike az SVT számára van fenntartva, egy másik multiplexert jelenleg főképpen a TV4 céljaira használnak, a fennmaradó multiplexereket a többi engedéllyel rendelkező használja (39).

4.2.2.   A digitális földfelszíni hálózat fogyasztói marketingje

| (34) | A Boxer viseli a felelősséget az előfizetői bázisért– vagyis a digitális földfelszíni sugárzás platformján át megvalósuló előfizetéses tv-kínálat marketingjéért a végső felhasználók körében. A kormány szerint a Teracom és a Boxer az egyéb műsorszóró platformok (pl. műholdas szolgáltatók) kemény konkurenciájának vannak kitéve. Ez megnehezítette a Boxer számára, hogy az ügyfeleknek a set-top-boxokért teljes árat számoljon fel, miközben megkísérli helyzetét megszilárdítani és egyben egy ügyfélbázist kiépíteni. A digitális földfelszíni sugárzás platformjának beindítása után a Boxer ez okból ügyfeleinek alacsony áron kínálta a set-top-boxot és annak költségeit a teljes előfizetési időszak alatt nyerte vissza. Ez a magyarázata annak, miért voltak nagy veszteségei a Boxer cégnek működése kezdeti szakaszában. Amikor a Boxer veszteséget termelt, a vállalat egyforma feltételekkel kapott tőkeinjekciót két anyavállalatától: 70 %-ot a Teracomtól és 30 %-ot a Skandiától (40). |
| --- | --- |

(34)

A Boxer viseli a felelősséget az előfizetői bázisért– vagyis a digitális földfelszíni sugárzás platformján át megvalósuló előfizetéses tv-kínálat marketingjéért a végső felhasználók körében. A kormány szerint a Teracom és a Boxer az egyéb műsorszóró platformok (pl. műholdas szolgáltatók) kemény konkurenciájának vannak kitéve. Ez megnehezítette a Boxer számára, hogy az ügyfeleknek a set-top-boxokért teljes árat számoljon fel, miközben megkísérli helyzetét megszilárdítani és egyben egy ügyfélbázist kiépíteni. A digitális földfelszíni sugárzás platformjának beindítása után a Boxer ez okból ügyfeleinek alacsony áron kínálta a set-top-boxot és annak költségeit a teljes előfizetési időszak alatt nyerte vissza. Ez a magyarázata annak, miért voltak nagy veszteségei a Boxer cégnek működése kezdeti szakaszában. Amikor a Boxer veszteséget termelt, a vállalat egyforma feltételekkel kapott tőkeinjekciót két anyavállalatától: 70 %-ot a Teracomtól és 30 %-ot a Skandiától (40).

4.3.   A közszolgálati televízió Svédországban, és annak finanszírozása

| (35) | A svéd törvények szerint minden háztartás, amely tv-készülékkel rendelkezik, köteles tv-díjat fizetni. A tv-díjak bevételeit Svédország közszolgálati vállalatainak (tv és rádió) finanszírozására fordítják (41). |
| --- | --- |

(35)

A svéd törvények szerint minden háztartás, amely tv-készülékkel rendelkezik, köteles tv-díjat fizetni. A tv-díjak bevételeit Svédország közszolgálati vállalatainak (tv és rádió) finanszírozására fordítják (41).

| (36) | A tv-díjat egy részvénytársaság, a Radiotjänst i Kiruna AB (Rikab) (42) szedi be, amelynek tulajdonosai a svéd közszolgálati tv- és rádió-társaságok. A Rikab utalja át a beszedett összeget a svéd adósságiroda (Riksgäldskontoret) elkülönített számlájára, az úgynevezett „rundradiokonto”-ra (rádiószámla). |
| --- | --- |

(36)

A tv-díjat egy részvénytársaság, a Radiotjänst i Kiruna AB (Rikab) (42) szedi be, amelynek tulajdonosai a svéd közszolgálati tv- és rádió-társaságok. A Rikab utalja át a beszedett összeget a svéd adósságiroda (Riksgäldskontoret) elkülönített számlájára, az úgynevezett „rundradiokonto”-ra (rádiószámla).

| (37) | Az SVT tevékenységére és azon változtatásokra és kiegészítésekre alapozva, melyekkel a kormány a közszolgálati szolgáltatások kötelezettségeit bővíteni kívánja, a parlament minden évben határozatot hoz arról, mekkora támogatást kaphat közszolgálati tevékenységének megvalósításához az SVT (43). Az SVT a számára meghatározott eszközöket közszolgálati tevékenységének végzéséhez használja fel, olyan módon, amelyet számára a műsorszórási engedély és a támogatási feltételek meghatároznak (44). Az SVT maga dönti el, a támogatás milyen részarányát használja fel pl. a műsorkészítésre, illetve mekkora részt használ fel a műsorok terjesztésére (pl. a Teracom műsorszórási díjainak kifizetésére) (45). |
| --- | --- |

(37)

Az SVT tevékenységére és azon változtatásokra és kiegészítésekre alapozva, melyekkel a kormány a közszolgálati szolgáltatások kötelezettségeit bővíteni kívánja, a parlament minden évben határozatot hoz arról, mekkora támogatást kaphat közszolgálati tevékenységének megvalósításához az SVT (43). Az SVT a számára meghatározott eszközöket közszolgálati tevékenységének végzéséhez használja fel, olyan módon, amelyet számára a műsorszórási engedély és a támogatási feltételek meghatároznak (44). Az SVT maga dönti el, a támogatás milyen részarányát használja fel pl. a műsorkészítésre, illetve mekkora részt használ fel a műsorok terjesztésére (pl. a Teracom műsorszórási díjainak kifizetésére) (45).

| (38) | A digitális földfelszíni sugárzásra való áttérés során az analóg és a digitális földfelszíni sugárzások párhuzamosan történnek, hogy a nézőknek legyen idejük átállni az új vételi módra. Annak elkerülésére, hogy az SVT párhuzamos sugárzások miatt megemelkedett költségei a tv-díjak érezhető növekedését okozzák (46), az állam alternatív finanszírozási forma bevezetéséről határozott a költségek fedezésére. E cél megvalósítására 2002-ben a Nemzeti Államadósság Kezelő Irodánál külön számlát nyitottak, az úgynevezett elosztószámlát. Az elosztószámlát a rádiószámla pénzeiből és a Nemzeti Államadósság Kezelő Iroda által nyújtott hitelből finanszírozzák. Ezután a pénzeszközöket az elosztószámláról az SVT-hez vezetik át, hogy az a földfelszíni hálózaton keresztüli sugárzást kifizethesse (47). |
| --- | --- |

(38)

A digitális földfelszíni sugárzásra való áttérés során az analóg és a digitális földfelszíni sugárzások párhuzamosan történnek, hogy a nézőknek legyen idejük átállni az új vételi módra. Annak elkerülésére, hogy az SVT párhuzamos sugárzások miatt megemelkedett költségei a tv-díjak érezhető növekedését okozzák (46), az állam alternatív finanszírozási forma bevezetéséről határozott a költségek fedezésére. E cél megvalósítására 2002-ben a Nemzeti Államadósság Kezelő Irodánál külön számlát nyitottak, az úgynevezett elosztószámlát. Az elosztószámlát a rádiószámla pénzeiből és a Nemzeti Államadósság Kezelő Iroda által nyújtott hitelből finanszírozzák. Ezután a pénzeszközöket az elosztószámláról az SVT-hez vezetik át, hogy az a földfelszíni hálózaton keresztüli sugárzást kifizethesse (47).

| (39) | Az első években az elosztószámla negatív egyenleget mutat, mivel az az összeg, amit erre a számlára a rádiószámláról átvezetnek, kisebb, mint amit az elosztószámláról az SVT-nek a műsorszórási díjak kifizetésére átutalnak. Az elosztószámla által a rádiószámláról kapott és az SVT számára az átviteli díjak kifizetéséhez szükséges összegek közötti különbséget a Nemzeti Államadósság Kezelő Iroda által nyújtott hitel fedezi. Amikor az analóg hálózatot lekapcsolják, és az SVT-nek nem kell tovább fizetnie az analóg és digitális földfelszíni jelek párhuzamos sugárzásáért, az SVT-hez az elosztószámláról átutalt összegek csökkennek, és a negatív egyenleg fokozatosan kiegyenlítésre kerül. Becslések szerint a párhuzamos sugárzásért kifizetett valamennyi költséget legkésőbb 2013-ban teljes mértékben visszanyerik, ekkor az elosztószámla ismét egyensúlyba kerül (48). |
| --- | --- |

(39)

Az első években az elosztószámla negatív egyenleget mutat, mivel az az összeg, amit erre a számlára a rádiószámláról átvezetnek, kisebb, mint amit az elosztószámláról az SVT-nek a műsorszórási díjak kifizetésére átutalnak. Az elosztószámla által a rádiószámláról kapott és az SVT számára az átviteli díjak kifizetéséhez szükséges összegek közötti különbséget a Nemzeti Államadósság Kezelő Iroda által nyújtott hitel fedezi. Amikor az analóg hálózatot lekapcsolják, és az SVT-nek nem kell tovább fizetnie az analóg és digitális földfelszíni jelek párhuzamos sugárzásáért, az SVT-hez az elosztószámláról átutalt összegek csökkennek, és a negatív egyenleg fokozatosan kiegyenlítésre kerül. Becslések szerint a párhuzamos sugárzásért kifizetett valamennyi költséget legkésőbb 2013-ban teljes mértékben visszanyerik, ekkor az elosztószámla ismét egyensúlyba kerül (48).

| (40) | A támogatási feltételek szerint semmilyen mértékben nincs behatárolva, hogy az SVT milyen módon használja fel és osztja el a rádiószámláról és az elosztószámláról kapott pénzösszegeket – azzal a feltétellel, hogy a pénzeszközöket kizárólag az SVT közszolgálati tevékenységére használják, miképpen azt műsorszórási engedélye és a támogatási feltételek megszabják (49). |
| --- | --- |

(40)

A támogatási feltételek szerint semmilyen mértékben nincs behatárolva, hogy az SVT milyen módon használja fel és osztja el a rádiószámláról és az elosztószámláról kapott pénzösszegeket – azzal a feltétellel, hogy a pénzeszközöket kizárólag az SVT közszolgálati tevékenységére használják, miképpen azt műsorszórási engedélye és a támogatási feltételek megszabják (49).

4.4.   A földfelszíni sugárzású közszolgálati tv: Az SVT kifizetései a Teracom számára az átviteli szolgáltatásokért

| (41) | Az SVT számára nyújtott finanszírozás egy részét a Teracom földfelszíni sugárzási szolgáltatásának megvásárlására fordítják. Ezen szolgáltatások árait az SVT és a Teracom alakítják ki tárgyalásaikban, az állam beavatkozása nélkül. A kormány szerint, illetve a Teracom éves beszámolói szerint a Teracom az egyenlő bánásmód elvét alkalmazza valamennyi műsorszóró céggel szemben, amikor analóg és digitális átvitelük díjait kialakítják (50). |
| --- | --- |

(41)

Az SVT számára nyújtott finanszírozás egy részét a Teracom földfelszíni sugárzási szolgáltatásának megvásárlására fordítják. Ezen szolgáltatások árait az SVT és a Teracom alakítják ki tárgyalásaikban, az állam beavatkozása nélkül. A kormány szerint, illetve a Teracom éves beszámolói szerint a Teracom az egyenlő bánásmód elvét alkalmazza valamennyi műsorszóró céggel szemben, amikor analóg és digitális átvitelük díjait kialakítják (50).

| (42) | A Teracom köteles volt 1992-től 2005. decemberéig az analóg földfelszíni sugárzás árát önköltségszámítás alapján megállapítani. Az SVT Teracom felé tett tényleges kifizetéseit általában több évre előre rögzítik a két cég tárgyalása után kötött szerződésben. A jelenleg érvényben lévő szerződés szerint az SVT kifizetései a Teracom felé a 2004-2013 közötti időszakban többek között az analóg földfelszíni hálózat kikapcsolásának tervezett menetrendjén alapulnak. Amennyiben a parlament módosítja ezt a menetrendet, a kifizetéseket is módosíthatják (51). |
| --- | --- |

(42)

A Teracom köteles volt 1992-től 2005. decemberéig az analóg földfelszíni sugárzás árát önköltségszámítás alapján megállapítani. Az SVT Teracom felé tett tényleges kifizetéseit általában több évre előre rögzítik a két cég tárgyalása után kötött szerződésben. A jelenleg érvényben lévő szerződés szerint az SVT kifizetései a Teracom felé a 2004-2013 közötti időszakban többek között az analóg földfelszíni hálózat kikapcsolásának tervezett menetrendjén alapulnak. Amennyiben a parlament módosítja ezt a menetrendet, a kifizetéseket is módosíthatják (51).

| (43) | A digitális földfelszíni sugárzásnál az egyenlő bánásmód elvének Teracom általi alkalmazását tükrözi az a tény, hogy 1999 óta valamennyi vállalatnak (beleértve az SVT-t is) ugyanazon ármodell alapján számláztak, az úgynevezett elérés (vagy penetráció) alapú árképzés szerint (52). Ez annyit jelent, hogy bizonyos csatornánkénti fix költségen felül, amely alapdíjból és kapcsolási díjból áll, a műsorszóró vállalatnak mozgó díjat számláznak, amely az adott vállalat nézőszámával (penetráció) arányos. Az egy nézőre számított költség valamennyi csatorna számára azonos (53). Az egyenlő bánásmód elve csillapítja a Teracom árképzését az SVT-vel szemben, és garantálja, hogy az SVT nem fizet többet a digitális földfelszíni sugárzásért, mint a többi műsorszóró cég – amennyiben az általuk elvárt szolgáltatás azonos (54). Az egyenlő bánásmód elvét nemrégiben megerősítette a 2005/06 költségvetési javaslat (55). |
| --- | --- |

(43)

A digitális földfelszíni sugárzásnál az egyenlő bánásmód elvének Teracom általi alkalmazását tükrözi az a tény, hogy 1999 óta valamennyi vállalatnak (beleértve az SVT-t is) ugyanazon ármodell alapján számláztak, az úgynevezett elérés (vagy penetráció) alapú árképzés szerint (52). Ez annyit jelent, hogy bizonyos csatornánkénti fix költségen felül, amely alapdíjból és kapcsolási díjból áll, a műsorszóró vállalatnak mozgó díjat számláznak, amely az adott vállalat nézőszámával (penetráció) arányos. Az egy nézőre számított költség valamennyi csatorna számára azonos (53). Az egyenlő bánásmód elve csillapítja a Teracom árképzését az SVT-vel szemben, és garantálja, hogy az SVT nem fizet többet a digitális földfelszíni sugárzásért, mint a többi műsorszóró cég – amennyiben az általuk elvárt szolgáltatás azonos (54). Az egyenlő bánásmód elvét nemrégiben megerősítette a 2005/06 költségvetési javaslat (55).

| (44) | [...] (56)
   (57). |
| --- | --- |

(44)

[...] (56)
   (57).

5.   A FELTÉTELEZETT TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK RÉSZLETES LEÍRÁSA

| (45) | Jelen határozat a következő intézkedések elemzésével foglalkozik:






  — | Közvetett gazdasági támogatás a Teracom számára az SVT által kifizetett, feltételezett módon méltánytalanul magas átviteli díj formájában, amely a Teracom által az analóg és a digitális hálózaton nyújtott átviteli szolgáltatások ellenértéke volt. |
| --- | --- | --- |

(45)

Jelen határozat a következő intézkedések elemzésével foglalkozik:

—

Közvetett gazdasági támogatás a Teracom számára az SVT által kifizetett, feltételezett módon méltánytalanul magas átviteli díj formájában, amely a Teracom által az analóg és a digitális hálózaton nyújtott átviteli szolgáltatások ellenértéke volt.

| — | Közvetlen gazdasági támogatás, amelyet a Teracom állami hitelgarancia vállalás formájában kapott meg. |
| --- | --- |

—

Közvetlen gazdasági támogatás, amelyet a Teracom állami hitelgarancia vállalás formájában kapott meg.

| — | Közvetlen gazdasági támogatás feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulás formájában, melyet a Teracomnak vissza kell fizetnie. |
| --- | --- |

—

Közvetlen gazdasági támogatás feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulás formájában, melyet a Teracomnak vissza kell fizetnie.

5.1.   Az SVT átvitelidíj-fizetései a Teracom számára

| (46) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásának időpontjában rendelkezésre álló információk alapján megalapozottan úgy vélte, hogy a kormány az SVT-t eszközként használta arra, hogy állami pénzeszközöket juttasson a Teracomnak a földfelszíni hálózat analóg sugárzásról digitális sugárzásra való átállása kapcsán. A rendelkezésre álló információk alapján az SVT az átvitel finanszírozására a 2002–2013 közötti időszakra kumuláltan nagyobb összeget kap, mint a Teracomnál az SVT csatornáinak sugárzása kapcsán várhatóan felmerülő költség. Az összeget, amellyel a várható költségeket átlépik, a 2013-ig mintegy 509,61 millió SEK nagyságúra becsülték (lásd: 2. táblázat alább). |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásának időpontjában rendelkezésre álló információk alapján megalapozottan úgy vélte, hogy a kormány az SVT-t eszközként használta arra, hogy állami pénzeszközöket juttasson a Teracomnak a földfelszíni hálózat analóg sugárzásról digitális sugárzásra való átállása kapcsán. A rendelkezésre álló információk alapján az SVT az átvitel finanszírozására a 2002–2013 közötti időszakra kumuláltan nagyobb összeget kap, mint a Teracomnál az SVT csatornáinak sugárzása kapcsán várhatóan felmerülő költség. Az összeget, amellyel a várható költségeket átlépik, a 2013-ig mintegy 509,61 millió SEK nagyságúra becsülték (lásd: 2. táblázat alább).

| (47) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság aggályait fejezte ki arra vonatkozóan, hogy az SVT számára átviteli költségeinek kifizetésére nyújtott finanszírozást automatikusan átutalták a Teracom számlájára. Amennyiben a Teracom az SVT számára nyújtott átviteli szolgáltatásokra vonatkozó feltételei nem összehasonlíthatók egy szokványos piaci tranzakció feltételeivel, úgy azon kifizetések, amelyek esetlegesen meghaladják a szokásos piaci árakat, okot adnak arra, hogy felmerüljön a Teracom javára nyújtott rejtett támogatás gyanúja. |
| --- | --- |

(47)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság aggályait fejezte ki arra vonatkozóan, hogy az SVT számára átviteli költségeinek kifizetésére nyújtott finanszírozást automatikusan átutalták a Teracom számlájára. Amennyiben a Teracom az SVT számára nyújtott átviteli szolgáltatásokra vonatkozó feltételei nem összehasonlíthatók egy szokványos piaci tranzakció feltételeivel, úgy azon kifizetések, amelyek esetlegesen meghaladják a szokásos piaci árakat, okot adnak arra, hogy felmerüljön a Teracom javára nyújtott rejtett támogatás gyanúja.

| (48) | Az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásának időpontjában a Bizottság rendelkezésre álló információk azt mutatták, hogy az SVT átvitelidíj-fizetései a Teracom számára 2007-ig alacsonyabbak, mint az SVT műsorainak sugárzása kapcsán a Teracomnál felmerülő költségek (lásd: 2. táblázat, 5. oszlop). Ugyanakkor az információk arra is utaltak, hogy 2008-tól kezdődően, amikor az analóg földfelszíni hálózatot már kikapcsolták és az SVT a továbbiakban nem köteles analóg és digitális módon egyaránt sugározni, az SVT éves kifizetései meghaladják majd a Teracom költségeit, melyek az SVT műsorainak sugárzása kapcsán merülnek fel. A 2008–2013 közötti időszakban az SVT minden évben lényegesen magasabb összeget fizetne a Teracomnak annak átviteli költségeinél. Becslések szerint az SVT díjfizetése a 2013-as évben az átviteli költségek 2,3-szeresét tenné ki. Ilyen mértékű kifizetések már több mint kompenzálnák a Teracom veszteségeit, és 2013-ig 509,61 millió SEK kumulált nyereség elérését tennék lehetővé a Teracom számára. A Bizottság kétségbe vonta, hogy ez a nyereség szokásos piaci feltételek mellett elérhető volna, és aggodalmát fejezte ki arra vonatkozóan, hogy a nyereség a Teracomnak nyújtott állami támogatást valósít meg. Lásd: az eljárás megindításáról szóló határozat, (32) bekezdés.
  2. táblázat
  Az SVT átvitelidíj-fizetései a Teracomnak a 2002–2013 közötti időszakra az eljárás megindításáról szóló határozat szerint











  Év | Az SVT kifizetései a Teracom felé (1) | A Teracom költségei az SVT analóg sugárzása kapcsán (2) | A Teracom költségei az SVT digitális sugárzása kapcsán (3) | A Teracom teljes költsége az SVT sugárzása kapcsán
  (4 = 2 + 3) | A Teracom előrejelzett éves nyeresége
  (5 = 4 – 1) | A Teracom előrejelzett kumulált nyeresége/vesztesége (6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 485 | 480 | 160 | 640 | - 155,00 | - 155,00 |
| 2003 | 523 | 480 | 160 | 640 | - 117,00 | - 272,00 |
| 2004 | 556,46 | 480 | 160 | 640 | -83,54 | - 355,54 |
| 2005 | 591,79 | 480 | 160 | 640 | -48,21 | - 403,75 |
| 2006 | 256,19 | 240 | 160 | 400 | - 143,81 | - 547,56 |
| 2007 | 273,79 | 120 | 160 | 280 | -6,21 | - 553,77 |
| 2008 | 291,58 | | 160 | 160 | 131,58 | - 422,19 |
| 2009 | 309,57 | | 160 | 160 | 149,57 | - 272,61 |
| 2010 | 327,77 | | 160 | 160 | 167,77 | - 104,85 |
| 2011 | 346,16 | | 160 | 160 | 186,16 | 81,31 |
| 2012 | 364,75 | | 160 | 160 | 204,75 | 286,06 |
| 2013 | 383,55 | | 160 | 160 | 223,55 | 509,61 |

(48)

Az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásának időpontjában a Bizottság rendelkezésre álló információk azt mutatták, hogy az SVT átvitelidíj-fizetései a Teracom számára 2007-ig alacsonyabbak, mint az SVT műsorainak sugárzása kapcsán a Teracomnál felmerülő költségek (lásd: 2. táblázat, 5. oszlop). Ugyanakkor az információk arra is utaltak, hogy 2008-tól kezdődően, amikor az analóg földfelszíni hálózatot már kikapcsolták és az SVT a továbbiakban nem köteles analóg és digitális módon egyaránt sugározni, az SVT éves kifizetései meghaladják majd a Teracom költségeit, melyek az SVT műsorainak sugárzása kapcsán merülnek fel. A 2008–2013 közötti időszakban az SVT minden évben lényegesen magasabb összeget fizetne a Teracomnak annak átviteli költségeinél. Becslések szerint az SVT díjfizetése a 2013-as évben az átviteli költségek 2,3-szeresét tenné ki. Ilyen mértékű kifizetések már több mint kompenzálnák a Teracom veszteségeit, és 2013-ig 509,61 millió SEK kumulált nyereség elérését tennék lehetővé a Teracom számára. A Bizottság kétségbe vonta, hogy ez a nyereség szokásos piaci feltételek mellett elérhető volna, és aggodalmát fejezte ki arra vonatkozóan, hogy a nyereség a Teracomnak nyújtott állami támogatást valósít meg. Lásd: az eljárás megindításáról szóló határozat, (32) bekezdés.

2. táblázat

Az SVT átvitelidíj-fizetései a Teracomnak a 2002–2013 közötti időszakra az eljárás megindításáról szóló határozat szerint

Év

Az SVT kifizetései a Teracom felé (1)

A Teracom költségei az SVT analóg sugárzása kapcsán (2)

A Teracom költségei az SVT digitális sugárzása kapcsán (3)

A Teracom teljes költsége az SVT sugárzása kapcsán

(4 = 2 + 3)

A Teracom előrejelzett éves nyeresége

(5 = 4 – 1)

A Teracom előrejelzett kumulált nyeresége/vesztesége (6)

2002

485

480

160

640

- 155,00

- 155,00

2003

523

480

160

640

- 117,00

- 272,00

2004

556,46

480

160

640

-83,54

- 355,54

2005

591,79

480

160

640

-48,21

- 403,75

2006

256,19

240

160

400

- 143,81

- 547,56

2007

273,79

120

160

280

-6,21

- 553,77

2008

291,58

160

160

131,58

- 422,19

2009

309,57

160

160

149,57

- 272,61

2010

327,77

160

160

167,77

- 104,85

2011

346,16

160

160

186,16

81,31

2012

364,75

160

160

204,75

286,06

2013

383,55

160

160

223,55

509,61

5.2.   Állami garancia a Teracom javára

| (49) | Az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásának időpontjában rendelkezésre álló információk alapján a Bizottságnak oka volt feltételezni, hogy hitelgaranciát állítottak ki vagy legalábbis bocsátottak a Teracom rendelkezésére. |
| --- | --- |

(49)

Az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásának időpontjában rendelkezésre álló információk alapján a Bizottságnak oka volt feltételezni, hogy hitelgaranciát állítottak ki vagy legalábbis bocsátottak a Teracom rendelkezésére.

| (50) | A 2001. évben a Teracom fizetőképességére vonatkozó előrejelzések nem voltak túl biztatók, főképpen a digitális földfelszíni sugárzású televízióba történő beruházásai miatt, és a fizetőképesség további romlását jelezték előre (58). Emiatt komoly kockázatként merült fel, hogy a Teracomnak nem pusztán nehézségei lesznek az SVT és a TV4 programjai sugárzására vonatkozó, szerződésekben foglalt kötelezettségeinek teljesítése terén, de nem lesz elegendő forrása a digitális földfelszíni hálózat mint olyan kiépítéséhez és működtetéséhez sem. Ezenkívül fennállt annak veszélye is, hogy a Teracom nem tudja teljesíteni kötelezettségeit hitelezőivel szemben. |
| --- | --- |

(50)

A 2001. évben a Teracom fizetőképességére vonatkozó előrejelzések nem voltak túl biztatók, főképpen a digitális földfelszíni sugárzású televízióba történő beruházásai miatt, és a fizetőképesség további romlását jelezték előre (58). Emiatt komoly kockázatként merült fel, hogy a Teracomnak nem pusztán nehézségei lesznek az SVT és a TV4 programjai sugárzására vonatkozó, szerződésekben foglalt kötelezettségeinek teljesítése terén, de nem lesz elegendő forrása a digitális földfelszíni hálózat mint olyan kiépítéséhez és működtetéséhez sem. Ezenkívül fennállt annak veszélye is, hogy a Teracom nem tudja teljesíteni kötelezettségeit hitelezőivel szemben.

| (51) | Egy 2001. novemberi előterjesztésében a kormány javaslatot tett egy maximum 2 milliárd SEK(kb. 210 millió EUR) összegű hitelgarancia kiállítására a Teracom részére. A Teracomnak díjat kellene fizetnie a kockázatok fedezésére és a garancia nyújtásával kapcsolatos adminisztratív költségekre, és a garancia időben behatárolt (59). A javaslatot a parlament 2002 februárjában elfogadta (60). Az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásának időpontjában a Bizottság rendelkezésére álló információk szerint a kormány a javaslat elfogadását követően határozatot hozott hitelgarancia kiállításáról a Teracom javára. |
| --- | --- |

(51)

Egy 2001. novemberi előterjesztésében a kormány javaslatot tett egy maximum 2 milliárd SEK(kb. 210 millió EUR) összegű hitelgarancia kiállítására a Teracom részére. A Teracomnak díjat kellene fizetnie a kockázatok fedezésére és a garancia nyújtásával kapcsolatos adminisztratív költségekre, és a garancia időben behatárolt (59). A javaslatot a parlament 2002 februárjában elfogadta (60). Az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásának időpontjában a Bizottság rendelkezésére álló információk szerint a kormány a javaslat elfogadását követően határozatot hozott hitelgarancia kiállításáról a Teracom javára.

| (52) | A Bizottság a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásról szóló közleményében (a továbbiakban: a kezességvállalásról szóló közlemény) (61) értelmezte az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének a tagállamok által nyújtott hitelgaranciákra történő alkalmazását. A kezességvállalásról szóló közlemény 4. szakasza értelmében csak bizonyos feltételek teljesítése garantálja azt, hogy egy egyedi állami garanciavállalás ne minősüljön a 87. cikk (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak (62). |
| --- | --- |

(52)

A Bizottság a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásról szóló közleményében (a továbbiakban: a kezességvállalásról szóló közlemény) (61) értelmezte az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének a tagállamok által nyújtott hitelgaranciákra történő alkalmazását. A kezességvállalásról szóló közlemény 4. szakasza értelmében csak bizonyos feltételek teljesítése garantálja azt, hogy egy egyedi állami garanciavállalás ne minősüljön a 87. cikk (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak (62).

| (53) | Tekintettel a hitelgarancia hátterére és a garancia nyújtásának az eljárás megindításáról szóló határozatban kifejtett okára (a Teracom rossz pénzügyi helyzete és egyre rosszabbodó bonitása), a Bizottságnak oka volt feltételezni, hogy a kezességvállalásról szóló közleménye 4. szakaszának feltételei nem teljesültek, és így a hitelgarancia állami támogatást valósított meg a Teracom számára. |
| --- | --- |

(53)

Tekintettel a hitelgarancia hátterére és a garancia nyújtásának az eljárás megindításáról szóló határozatban kifejtett okára (a Teracom rossz pénzügyi helyzete és egyre rosszabbodó bonitása), a Bizottságnak oka volt feltételezni, hogy a kezességvállalásról szóló közleménye 4. szakaszának feltételei nem teljesültek, és így a hitelgarancia állami támogatást valósított meg a Teracom számára.

5.3.   Tőkeinjekció

| (54) | Az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásának időpontjában a Teracom pénzügyi helyzetére vonatkozóan rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság nem tudta kizárni, hogy a tőkeinjekció formájában megvalósuló, feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulások a Teracomnak nyújtott állami támogatást valósítottak meg. |
| --- | --- |

(54)

Az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásának időpontjában a Teracom pénzügyi helyzetére vonatkozóan rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság nem tudta kizárni, hogy a tőkeinjekció formájában megvalósuló, feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulások a Teracomnak nyújtott állami támogatást valósítottak meg.

| (55) | Bár a Teracom a teljes konszern tevékenységére vonatkozó átszervezést vezetett be a 2002. évben, hogy pénzügyi helyzetén javítson (63) és értékesítési előrejelzései javultak, a Teracom mégis veszteséget termelt és fizetőképessége folyamatosan romlott (64). Az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásának időpontjában a Bizottság rendelkezésére álló információk alapján a Teracom tőkemegfelelési mutatója 20 %-os volt 2002 végén, miközben hitelezői 25 %-os rátát követeltek meg (a Bizottság információi szerint a konszern nyilvánvalóan 30 %-os tőkemegfeleléssel bírt) (65). A Teracom és hitelezői ezért egyaránt kérték tőkeinjekció nyújtását a Teracom számára (66). |
| --- | --- |

(55)

Bár a Teracom a teljes konszern tevékenységére vonatkozó átszervezést vezetett be a 2002. évben, hogy pénzügyi helyzetén javítson (63) és értékesítési előrejelzései javultak, a Teracom mégis veszteséget termelt és fizetőképessége folyamatosan romlott (64). Az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásának időpontjában a Bizottság rendelkezésére álló információk alapján a Teracom tőkemegfelelési mutatója 20 %-os volt 2002 végén, miközben hitelezői 25 %-os rátát követeltek meg (a Bizottság információi szerint a konszern nyilvánvalóan 30 %-os tőkemegfeleléssel bírt) (65). A Teracom és hitelezői ezért egyaránt kérték tőkeinjekció nyújtását a Teracom számára (66).

| (56) | A Bizottság információi szerint a kormány megállapította, hogy a Teracom kényes pénzügyi helyzete átmeneti jellegű volt, melyet a magas beruházási és működési költségek okoztak, és a Teracom hosszú távon nyereséges vállalat, erőteljes piaci pozícióval, amely komoly üzleti modellt valósít meg. 2003 márciusában a kormány javasolta a parlamentnek egy feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulás engedélyezését a Teracom számára mintegy 500 millió SEK(kb. 52,5 millió EUR) összegű tőkeinjekció formájában (67). Miután a parlament jóváhagyta 2003 májusában, majd 2003 júniusában aláírtak a Teracommal egy megállapodást, az állam feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulás formájában nyújtott támogatást a Teracom számára. |
| --- | --- |

(56)

A Bizottság információi szerint a kormány megállapította, hogy a Teracom kényes pénzügyi helyzete átmeneti jellegű volt, melyet a magas beruházási és működési költségek okoztak, és a Teracom hosszú távon nyereséges vállalat, erőteljes piaci pozícióval, amely komoly üzleti modellt valósít meg. 2003 márciusában a kormány javasolta a parlamentnek egy feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulás engedélyezését a Teracom számára mintegy 500 millió SEK(kb. 52,5 millió EUR) összegű tőkeinjekció formájában (67). Miután a parlament jóváhagyta 2003 májusában, majd 2003 júniusában aláírtak a Teracommal egy megállapodást, az állam feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulás formájában nyújtott támogatást a Teracom számára.

| (57) | 2003. márciusában, mielőtt a javaslatot elfogadták, a kormány tájékoztatta a Bizottságot a parlamentnek benyújtandó, tőkeinjekcióról szóló javaslatáról. A kormány szerint azonban ez nem a Bizottságnak tett hivatalos bejelentés volt (68). |
| --- | --- |

(57)

2003. márciusában, mielőtt a javaslatot elfogadták, a kormány tájékoztatta a Bizottságot a parlamentnek benyújtandó, tőkeinjekcióról szóló javaslatáról. A kormány szerint azonban ez nem a Bizottságnak tett hivatalos bejelentés volt (68).

| (58) | A Bizottság rendelkezésére álló információkból az derült ki, hogy a Teracom tőkemegfelelési mutatója alacsonyabb volt, mint a minimálisan megkövetelt 25 %. Ebből a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a tranzakciót esetleg mégsem a privát hitelpiacon szokásos feltételek mellett hajtották végre (vagyis hogy egy privát hitelező is a Teracomnak adott tőkeinjekció mellett döntött volna). A Bizottság ezért nem tudta kizárni, hogy a tőkeinjekció állami támogatást valósított meg. |
| --- | --- |

(58)

A Bizottság rendelkezésére álló információkból az derült ki, hogy a Teracom tőkemegfelelési mutatója alacsonyabb volt, mint a minimálisan megkövetelt 25 %. Ebből a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a tranzakciót esetleg mégsem a privát hitelpiacon szokásos feltételek mellett hajtották végre (vagyis hogy egy privát hitelező is a Teracomnak adott tőkeinjekció mellett döntött volna). A Bizottság ezért nem tudta kizárni, hogy a tőkeinjekció állami támogatást valósított meg.

5.4.   A hivatalos vizsgálati eljárás megindításának oka

| (59) | Az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásának időpontjában a Bizottság rendelkezésére álló információk alapján nem volt kizárható, hogy mindhárom feltételezett támogatási intézkedés teljesítette az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének feltételeit és így állami támogatást valósítottak meg. |
| --- | --- |

(59)

Az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásának időpontjában a Bizottság rendelkezésére álló információk alapján nem volt kizárható, hogy mindhárom feltételezett támogatási intézkedés teljesítette az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének feltételeit és így állami támogatást valósítottak meg.

| (60) | Ezen kívül, az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásának időpontjában a Bizottságnak nem álltak rendelkezésére olyan információk, melyek arra utaltak, hogy a támogatás az EK-Szerződéssel összeegyeztethető volna. A 87. cikk (2) és (3) bekezdésében, valamint a 86. cikk (2) bekezdésében foglalt eltérések egyike sem tűnt alkalmazhatónak, és problémát okozott, hogy Svédország látszólag figyelmen kívül hagyta a technológiasemlegesség elvét a digitalizálási folyamat során. |
| --- | --- |

(60)

Ezen kívül, az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásának időpontjában a Bizottságnak nem álltak rendelkezésére olyan információk, melyek arra utaltak, hogy a támogatás az EK-Szerződéssel összeegyeztethető volna. A 87. cikk (2) és (3) bekezdésében, valamint a 86. cikk (2) bekezdésében foglalt eltérések egyike sem tűnt alkalmazhatónak, és problémát okozott, hogy Svédország látszólag figyelmen kívül hagyta a technológiasemlegesség elvét a digitalizálási folyamat során.

| (61) | A Bizottság ezért hivatalos vizsgálati eljárást kezdeményezett, hogy megadja Svédországnak és az érdekelt feleknek a lehetőséget az eljárás megindításáról szóló határozatban foglalt előzetes bizottsági értékeléssel kapcsolatos észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(61)

A Bizottság ezért hivatalos vizsgálati eljárást kezdeményezett, hogy megadja Svédországnak és az érdekelt feleknek a lehetőséget az eljárás megindításáról szóló határozatban foglalt előzetes bizottsági értékeléssel kapcsolatos észrevételeik megtételére.

6.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

6.1.   B2 Bredband AB (a továbbiakban: B2)

| (62) | A B2 az eljárás megindításáról szóló határozat valamennyi állításával egyetért. A B2 szerint a Teracomnak nyújtott előnyök a versenyt nem pusztán a digitális műholdas sugárzás, hanem a digitális kábelsugárzás piacán is képesek torzítani. A szélessávú piacon az úgynevezett „multicast-TV” lesz az egyik legnagyobb termék a következő években (69). |
| --- | --- |

(62)

A B2 az eljárás megindításáról szóló határozat valamennyi állításával egyetért. A B2 szerint a Teracomnak nyújtott előnyök a versenyt nem pusztán a digitális műholdas sugárzás, hanem a digitális kábelsugárzás piacán is képesek torzítani. A szélessávú piacon az úgynevezett „multicast-TV” lesz az egyik legnagyobb termék a következő években (69).

6.2.   ECCA

| (63) | Az ECCA nem tett különös észrevételeket az eljárás megindításáról szóló határozatban szereplő információkhoz, de üdvözli a Bizottság vizsgálatát Svédország digitális földfelszíni sugárzásának terén. Különösen azért, mert több tagállam is tesz intézkedéseket az új infrastruktúrák, kifejezetten a digitális földfelszíni sugárzás hálózatának és szolgáltatásainak finanszírozására. Az ECCA szerint ez a politika máris befolyásolja az ügyfelek viselkedését a kábelszolgáltatásokkal szemben. |
| --- | --- |

(63)

Az ECCA nem tett különös észrevételeket az eljárás megindításáról szóló határozatban szereplő információkhoz, de üdvözli a Bizottság vizsgálatát Svédország digitális földfelszíni sugárzásának terén. Különösen azért, mert több tagállam is tesz intézkedéseket az új infrastruktúrák, kifejezetten a digitális földfelszíni sugárzás hálózatának és szolgáltatásainak finanszírozására. Az ECCA szerint ez a politika máris befolyásolja az ügyfelek viselkedését a kábelszolgáltatásokkal szemben.

| (64) | Ezenkívül az ECCA azt állítja, hogy azon eljárások és feltételek, amelyeket a nemzeti hatóságok biztosítanak e technológia számára, diszkriminatív jellegűek és versenyelőnyt biztosítanak más technológiák üzemeltetőivel szemben. Az ECCA szerint a tőkebefektetők nem szívesen ruháznak be olyan infrastruktúrába, amelynél valószínűsíthető, hogy a hatóságok egy vele versenyző infrastruktúra kialakítását támogatják, amely ugyanazokat a szolgáltatásokat képes nyújtani támogatott áron. Ez nagyon negatív hatással lehet a kábelágazat konszolidálásához, a hálózat fejlesztéséhez és új szolgáltatások bevezetéséhez szükséges források elérhetőségére (70). |
| --- | --- |

(64)

Ezenkívül az ECCA azt állítja, hogy azon eljárások és feltételek, amelyeket a nemzeti hatóságok biztosítanak e technológia számára, diszkriminatív jellegűek és versenyelőnyt biztosítanak más technológiák üzemeltetőivel szemben. Az ECCA szerint a tőkebefektetők nem szívesen ruháznak be olyan infrastruktúrába, amelynél valószínűsíthető, hogy a hatóságok egy vele versenyző infrastruktúra kialakítását támogatják, amely ugyanazokat a szolgáltatásokat képes nyújtani támogatott áron. Ez nagyon negatív hatással lehet a kábelágazat konszolidálásához, a hálózat fejlesztéséhez és új szolgáltatások bevezetéséhez szükséges források elérhetőségére (70).

6.3.   ESOA

| (65) | Az ESOA szerint a svéd hatóságok jogellenes állami támogatást nyújtanak a Teracomnak. A támogatás következménye, hogy a földfelszíni technológiai megoldást támogatja más megoldások, mint a kábel és a műholdas technológia kárára, ami torzítja a versenyt, mert az állami támogatás lehetővé teszi a Teracom számára költségeinek csökkentését, és ezáltal a rendes piaci árak alá mehet. |
| --- | --- |

(65)

Az ESOA szerint a svéd hatóságok jogellenes állami támogatást nyújtanak a Teracomnak. A támogatás következménye, hogy a földfelszíni technológiai megoldást támogatja más megoldások, mint a kábel és a műholdas technológia kárára, ami torzítja a versenyt, mert az állami támogatás lehetővé teszi a Teracom számára költségeinek csökkentését, és ezáltal a rendes piaci árak alá mehet.

| (66) | Az ESOA szerint a digitális televíziós műsorszóráshoz szükséges műholdak üzemeltetése jelentős beruházást igényel. Egy torzulások nélküli piacon a műholdak mégis komoly versenytársai a földfelszíni digitális technológiai megoldásoknak (beleértve a kábelt is). Tekintve, hogy az analógról a digitális átvitelre való átállás az egész EU területén zajlik, az ESOA-t aggasztja, hogy a svédországihoz hasonló beavatkozások más tagállamokban is előfordulhatnak (71). |
| --- | --- |

(66)

Az ESOA szerint a digitális televíziós műsorszóráshoz szükséges műholdak üzemeltetése jelentős beruházást igényel. Egy torzulások nélküli piacon a műholdak mégis komoly versenytársai a földfelszíni digitális technológiai megoldásoknak (beleértve a kábelt is). Tekintve, hogy az analógról a digitális átvitelre való átállás az egész EU területén zajlik, az ESOA-t aggasztja, hogy a svédországihoz hasonló beavatkozások más tagállamokban is előfordulhatnak (71).

6.4.   NSAB

| (67) | Az NSAB fenntartja panaszában és kiegészítő beadványaiban leírt álláspontját, és egyetért az eljárás megindításáról szóló határozat állításaival. Az NSAB ugyanakkor kétségbe vonja, hogy azok a számadatok, amelyeket a svéd hatóságok közöltek az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszukban, megfelelnek az SVT által a Teracom javára végrehajtott valamennyi kifizetésnek, valamint hogy azok valós és pontos képet adnak a ténylegesen kifizetett összegekről. Az NSAB ezért arra kéri a Bizottságot, hogy kérjen további információkat és magyarázatokat a kormánytól. |
| --- | --- |

(67)

Az NSAB fenntartja panaszában és kiegészítő beadványaiban leírt álláspontját, és egyetért az eljárás megindításáról szóló határozat állításaival. Az NSAB ugyanakkor kétségbe vonja, hogy azok a számadatok, amelyeket a svéd hatóságok közöltek az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszukban, megfelelnek az SVT által a Teracom javára végrehajtott valamennyi kifizetésnek, valamint hogy azok valós és pontos képet adnak a ténylegesen kifizetett összegekről. Az NSAB ezért arra kéri a Bizottságot, hogy kérjen további információkat és magyarázatokat a kormánytól.

| (68) | A kormánynak a digitális földfelszíni sugárzás javára és a digitális műholdas sugárzás ellen felhozott érveivel kapcsolatban az NSAB megállapítja, hogy bizonyos szomszédos országokban viszonylag kevés háztartás nem tudja fogni a műholdas adásokat. Ezenkívül az NSAB rámutat, hogy egyes országokban, mint pl. Finnországban a háztartások 10 %-a olyan területeken is vételi problémákkal küzd, ahol a digitális földfelszíni hálózat megfelelő lefedéssel bír. Az NSAB rámutat a továbbiakban, hogy a BBC szerint Nagy-Britanniában a háztartások 25 %-a nem képes a földfelszíni sugárzású digitális televíziót fogni, az antennák rossz felszerelése miatt. |
| --- | --- |

(68)

A kormánynak a digitális földfelszíni sugárzás javára és a digitális műholdas sugárzás ellen felhozott érveivel kapcsolatban az NSAB megállapítja, hogy bizonyos szomszédos országokban viszonylag kevés háztartás nem tudja fogni a műholdas adásokat. Ezenkívül az NSAB rámutat, hogy egyes országokban, mint pl. Finnországban a háztartások 10 %-a olyan területeken is vételi problémákkal küzd, ahol a digitális földfelszíni hálózat megfelelő lefedéssel bír. Az NSAB rámutat a továbbiakban, hogy a BBC szerint Nagy-Britanniában a háztartások 25 %-a nem képes a földfelszíni sugárzású digitális televíziót fogni, az antennák rossz felszerelése miatt.

| (69) | Végül az NSAB kételkedik abban, hogy az Öhrlings PriceWaterhouseCoopers (a továbbiakban: PWC) jelentése a Teracom konszernnek nyújtott tőkeinjekcióról pártatlan. Az NSAB azt is kifejti, hogy a jelentés üzleti előrejelzése túlzottan optimista feltételezéseken alapul, például a várható előfizetői számok tekintetében (72). |
| --- | --- |

(69)

Végül az NSAB kételkedik abban, hogy az Öhrlings PriceWaterhouseCoopers (a továbbiakban: PWC) jelentése a Teracom konszernnek nyújtott tőkeinjekcióról pártatlan. Az NSAB azt is kifejti, hogy a jelentés üzleti előrejelzése túlzottan optimista feltételezéseken alapul, például a várható előfizetői számok tekintetében (72).

6.5.   Telenor Broadcast

| (70) | A Telenor Broadcast nem foglal állást azzal kapcsolatban, hogy a feltételezett intézkedések ebben az ügyben állami támogatást valósítanak-e meg. Hangsúlyozza azonban, hogy az olyan támogatás, amit a digitális földfelszíni platform üzemeltetői kapnak, más platformok üzemeltetőinek versenyhátrányt okoz mind az átviteli piacokon, ahol a fogyasztóknak televíziós szolgáltatásokat kínálnak, mind a sugárzási piacokon, ahol az infrastruktúrák kapacitásait kínálják a műsorszóró vállaltoknak. |
| --- | --- |

(70)

A Telenor Broadcast nem foglal állást azzal kapcsolatban, hogy a feltételezett intézkedések ebben az ügyben állami támogatást valósítanak-e meg. Hangsúlyozza azonban, hogy az olyan támogatás, amit a digitális földfelszíni platform üzemeltetői kapnak, más platformok üzemeltetőinek versenyhátrányt okoz mind az átviteli piacokon, ahol a fogyasztóknak televíziós szolgáltatásokat kínálnak, mind a sugárzási piacokon, ahol az infrastruktúrák kapacitásait kínálják a műsorszóró vállaltoknak.

| (71) | A Teracom (beleértve a Boxert is) egyaránt nyújt sugárzási szolgáltatást műsorszóró vállatoknak és televíziós szolgáltatásokat a fogyasztóknak, és az állami támogatást mindkét tevékenység szubvencionálására felhasználhatja. Ez utóbbi elosztási piaci szegmensben ez egyrészt a televíziós szolgáltatások alacsonyabb áron történő kínálása, másrészt az állami támogatás nélkül gazdaságosan piacra vihetőnél nagyobb számú set-top-box kínálása révén valósítható meg. A Telenor Broadcast szerint ennek döntő jelentősége van jelen fejlődési szakaszban, a valamennyi platform közös piaca felé vezető úton. |
| --- | --- |

(71)

A Teracom (beleértve a Boxert is) egyaránt nyújt sugárzási szolgáltatást műsorszóró vállatoknak és televíziós szolgáltatásokat a fogyasztóknak, és az állami támogatást mindkét tevékenység szubvencionálására felhasználhatja. Ez utóbbi elosztási piaci szegmensben ez egyrészt a televíziós szolgáltatások alacsonyabb áron történő kínálása, másrészt az állami támogatás nélkül gazdaságosan piacra vihetőnél nagyobb számú set-top-box kínálása révén valósítható meg. A Telenor Broadcast szerint ennek döntő jelentősége van jelen fejlődési szakaszban, a valamennyi platform közös piaca felé vezető úton.

| (72) | A Telenor Broadcast azt is felveti, hogy az SVT kötelezettsége Svédország teljes lakossága 99,8 %-ának a földfelszíni hálózaton keresztüli elérésére önmagában állami támogatást valósít meg, és megkérdőjelezi, hogy a földfelszíni hálózaton keresztüli sugárzás volna a leginkább költséghatékony megoldás a televíziós műsorszórásra (73). |
| --- | --- |

(72)

A Telenor Broadcast azt is felveti, hogy az SVT kötelezettsége Svédország teljes lakossága 99,8 %-ának a földfelszíni hálózaton keresztüli elérésére önmagában állami támogatást valósít meg, és megkérdőjelezi, hogy a földfelszíni hálózaton keresztüli sugárzás volna a leginkább költséghatékony megoldás a televíziós műsorszórásra (73).

6.6.   TeliaSonera

| (73) | A TeliaSonera nem nyilvánított véleményt arra vonatkozóan, hogy a feltételezett intézkedések jelen ügyben az EK-Szerződéssel összeegyeztethetők-e. Ugyanakkor a TeliaSonera hangsúlyozza a különböző műszaki infrastruktúrák közötti versenysemlegesség súlyát a televíziós műsorszórás piacán (74). |
| --- | --- |

(73)

A TeliaSonera nem nyilvánított véleményt arra vonatkozóan, hogy a feltételezett intézkedések jelen ügyben az EK-Szerződéssel összeegyeztethetők-e. Ugyanakkor a TeliaSonera hangsúlyozza a különböző műszaki infrastruktúrák közötti versenysemlegesség súlyát a televíziós műsorszórás piacán (74).

6.7.   UGC

| (74) | Az UGC nem nyilvánított véleményt arra vonatkozóan, hogy a feltételezett intézkedések jelen ügyben az EK-Szerződéssel összeegyeztethetők-e. Egyidejűleg az UGC erőteljesen támogatja a Bizottság vizsgálatát. Az UGC kifejti továbbá, hogy az államilag támogatott verseny csak a piac torzulását eredményezheti. Az UGC szerint az közérdekre való hivatkozás nem alap a földfelszíni sugárzású digitális televízió kiépítésébe történő állami beavatkozáshoz. Amennyiben a digitális televízió szolgáltatása közérdek, úgy számos alternatív infrastruktúra létezik, amely erre a célra felhasználható (75). |
| --- | --- |

(74)

Az UGC nem nyilvánított véleményt arra vonatkozóan, hogy a feltételezett intézkedések jelen ügyben az EK-Szerződéssel összeegyeztethetők-e. Egyidejűleg az UGC erőteljesen támogatja a Bizottság vizsgálatát. Az UGC kifejti továbbá, hogy az államilag támogatott verseny csak a piac torzulását eredményezheti. Az UGC szerint az közérdekre való hivatkozás nem alap a földfelszíni sugárzású digitális televízió kiépítésébe történő állami beavatkozáshoz. Amennyiben a digitális televízió szolgáltatása közérdek, úgy számos alternatív infrastruktúra létezik, amely erre a célra felhasználható (75).

6.8.   Viasat

| (75) | A Viasat üdvözli a Bizottság vizsgálatát és úgy látja, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatból egyértelműen kiderül, hogy a Teracom (beleértve a Boxert is) jelentős finanszírozásban részesült állami forrásokból, ami jogellenes állami támogatást valósít meg. A Viasat teljes mértékben egyetért az eljárás megindításáról szóló határozat következtetéseivel. A Viasat szerint a műholdas átvitel sokkal költséghatékonyabb elosztási technológia, és a kormány választása, mely szerint a földfelszíni hálózatot támogatja, a fogyasztók választási lehetőségének csökkenését és a kínált termékek alacsonyabb minőségét fogja okozni. |
| --- | --- |

(75)

A Viasat üdvözli a Bizottság vizsgálatát és úgy látja, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatból egyértelműen kiderül, hogy a Teracom (beleértve a Boxert is) jelentős finanszírozásban részesült állami forrásokból, ami jogellenes állami támogatást valósít meg. A Viasat teljes mértékben egyetért az eljárás megindításáról szóló határozat következtetéseivel. A Viasat szerint a műholdas átvitel sokkal költséghatékonyabb elosztási technológia, és a kormány választása, mely szerint a földfelszíni hálózatot támogatja, a fogyasztók választási lehetőségének csökkenését és a kínált termékek alacsonyabb minőségét fogja okozni.

| (76) | A Viasat hozzáteszi, hogy a Boxer is előnyhöz jutott a pótlólagos állami támogatásból, nemcsak a Teracomon keresztül, hanem közvetlenül az SVT-től is. A műholdas programok terjesztőivel szemben (beleértve Viasat-ot is) a Boxernek nem kell az SVT műsorainak terjesztési jogaiért díjat fizetnie (76). |
| --- | --- |

(76)

A Viasat hozzáteszi, hogy a Boxer is előnyhöz jutott a pótlólagos állami támogatásból, nemcsak a Teracomon keresztül, hanem közvetlenül az SVT-től is. A műholdas programok terjesztőivel szemben (beleértve Viasat-ot is) a Boxernek nem kell az SVT műsorainak terjesztési jogaiért díjat fizetnie (76).

7.   SVÉDORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

| (77) | Október 29-i válaszában a kormány úgy látja, a Teracom semmilyen támogatást nem kapott, amely ellentétes volna Svédország EK-Szerződés szerinti kötelezettségeivel. A kormány azt állítja továbbá, hogy az eljárás megindításáról szóló határozat nem teljes körű és gyakran hibás adatokon alapult. |
| --- | --- |

(77)

Október 29-i válaszában a kormány úgy látja, a Teracom semmilyen támogatást nem kapott, amely ellentétes volna Svédország EK-Szerződés szerinti kötelezettségeivel. A kormány azt állítja továbbá, hogy az eljárás megindításáról szóló határozat nem teljes körű és gyakran hibás adatokon alapult.

7.1.   Az SVT által a Teracomnak fizetett, feltételezetten túl magas átviteli díjak

| (78) | A kormány szerint az SVT nem fizetett és a jövőben sem fog fizetni túl magas átviteli díjakat a Teracomnak az analóg és a digitális átviteli szolgáltatásaiért. Ezen túlmenően a kormány azt állítja, hogy a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban tett megállapításai hibás adatokon alapultak. |
| --- | --- |

(78)

A kormány szerint az SVT nem fizetett és a jövőben sem fog fizetni túl magas átviteli díjakat a Teracomnak az analóg és a digitális átviteli szolgáltatásaiért. Ezen túlmenően a kormány azt állítja, hogy a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban tett megállapításai hibás adatokon alapultak.

| (79) | Egyrészt az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság a Teracom digitális földfelszíni hálózathoz kapcsolódó költségeit (2. táblázat 3. oszlop) héa nélkül elemzi, annak ellenére, hogy ugyanazon táblázat valamennyi többi adata magában foglalja a héat. A kormány szerint valamennyi adatot héa nélkül kell megadni, hogy azok egybevethetők legyenek (77). Az alábbi, 3. táblázat héa nélkül mutatja be az eljárás megindításáról szóló határozat vonatkozó táblázatát. A helyesbített adatok szerint a Teracom kumulált nyeresége 2013-ban lényegesen kevesebb lesz (23,7 millió SEK) mint a az eljárás megindításáról szóló határozatban szereplő összeg (509,61 millió SEK).
  3. táblázat
  Az SVT átvitelidíj-fizetései 2002–2013 között
  (héa nélkül)











  Év | Az SVT kifizetései a Teracom felé
  héa nélkül (1) | A Teracom költségei az SVT analóg sugárzása kapcsán
  héa nélkül. (2) | A Teracom költségei az SVT analóg sugárzása kapcsán
  (3) | A Teracom teljes költsége az SVT sugárzása kapcsán
  ÁFA nélkül (4 = 2 + 3) | A Teracom előrejelzett éves nyeresége /vesztesége
  (5 = 4 – 1) | A Teracom előrejelzett kumulált nyeresége /vesztesége
  (6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 388,0 | 384 | 160 | 544 | - 156,0 | - 156,0 |
| 2003 | 418,4 | 384 | 160 | 544 | - 125,6 | - 281,6 |
| 2004 | 445,2 | 384 | 160 | 544 | -98,8 | - 380,4 |
| 2005 | 473,4 | 384 | 160 | 544 | -70,6 | - 451,0 |
| 2006 | 205,0 | 192 | 160 | 352 | - 147,1 | - 598,1 |
| 2007 | 219,0 | 96 | 160 | 256 | -37,0 | - 635,0 |
| 2008 | 233,3 | | 160 | 160 | 73,3 | - 561,8 |
| 2009 | 247,7 | | 160 | 160 | 87,7 | - 474,1 |
| 2010 | 262,2 | | 160 | 160 | 102,2 | - 371,9 |
| 2011 | 276,9 | | 160 | 160 | 116,9 | - 255,0 |
| 2012 | 291,8 | | 160 | 160 | 131,8 | - 123,2 |
| 2013 | 306,8 | | 160 | 160 | 146,8 | 23,7 |
| Forrás: október 29-i válasz, 25. oldal. Figyelembe kell venni azonban, hogy a táblázat tartalmaz néhány további hibát, melyeket az alábbi, 4. táblázat magyaráz meg és javít ki. |

(79)

Egyrészt az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság a Teracom digitális földfelszíni hálózathoz kapcsolódó költségeit (2. táblázat 3. oszlop) héa nélkül elemzi, annak ellenére, hogy ugyanazon táblázat valamennyi többi adata magában foglalja a héat. A kormány szerint valamennyi adatot héa nélkül kell megadni, hogy azok egybevethetők legyenek (77). Az alábbi, 3. táblázat héa nélkül mutatja be az eljárás megindításáról szóló határozat vonatkozó táblázatát. A helyesbített adatok szerint a Teracom kumulált nyeresége 2013-ban lényegesen kevesebb lesz (23,7 millió SEK) mint a az eljárás megindításáról szóló határozatban szereplő összeg (509,61 millió SEK).

3. táblázat

Az SVT átvitelidíj-fizetései 2002–2013 között

(héa nélkül)

Év

Az SVT kifizetései a Teracom felé

héa nélkül (1)

A Teracom költségei az SVT analóg sugárzása kapcsán

héa nélkül. (2)

A Teracom költségei az SVT analóg sugárzása kapcsán

(3)

A Teracom teljes költsége az SVT sugárzása kapcsán

ÁFA nélkül (4 = 2 + 3)

A Teracom előrejelzett éves nyeresége /vesztesége

(5 = 4 – 1)

A Teracom előrejelzett kumulált nyeresége /vesztesége

(6)

2002

388,0

384

160

544

- 156,0

- 156,0

2003

418,4

384

160

544

- 125,6

- 281,6

2004

445,2

384

160

544

-98,8

- 380,4

2005

473,4

384

160

544

-70,6

- 451,0

2006

205,0

192

160

352

- 147,1

- 598,1

2007

219,0

96

160

256

-37,0

- 635,0

2008

233,3

160

160

73,3

- 561,8

2009

247,7

160

160

87,7

- 474,1

2010

262,2

160

160

102,2

- 371,9

2011

276,9

160

160

116,9

- 255,0

2012

291,8

160

160

131,8

- 123,2

2013

306,8

160

160

146,8

23,7

Forrás: október 29-i válasz, 25. oldal. Figyelembe kell venni azonban, hogy a táblázat tartalmaz néhány további hibát, melyeket az alábbi, 4. táblázat magyaráz meg és javít ki.

| (80) | Másrészt, a kormány fenntartja, hogy az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozat a Teracom SVT-t érintő sugárzási költségeinek 2001-es becslésén alapul (lásd: a 4., illetve a 3. táblázat 3. és 4. oszlopa). A kormány szerint a Teracom tényleges költségei nagymértékben eltérnek ezektől a becslésektől (lásd: 4. táblázat), ezért véleményének alátámasztására a kormány benyújtotta a korrekt adatokat. A különbségek különösen szembeszökőek a Teracom digitális földfelszíni hálózatra vonatkozó költségeinél, amelyeket eredetileg évi 160 millió SEK-re becsültek. A számítás a digitális hálózat tekintetében 98 %-os lefedettségen alapult, és a hálózat teljes működőképességét feltételezte 2002-vel kezdődően, ami többek között az átviteli jelek regionális felosztását és biztonsági intézkedéseket is magában foglalta (78). Ezzel szemben a digitális földfelszíni hálózat ebben a terjedelemben csak 2005 folyamán épült ki és csak abban az évben kezdtek a Teracom az SVT digitális platformon történő sugárzásához kapcsolódó költségei az eredeti számításoknak megfelelni (lásd alább a 4. táblázatot). A Teracom tényleges költségeit tartalmazó adatok tükrözik az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság által is felvetett problémát: az SVT sugárzásának költségei a kiépítés első fázisában alacsonyabbak voltak, mint 160 millió SEK (79). |
| --- | --- |

(80)

Másrészt, a kormány fenntartja, hogy az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozat a Teracom SVT-t érintő sugárzási költségeinek 2001-es becslésén alapul (lásd: a 4., illetve a 3. táblázat 3. és 4. oszlopa). A kormány szerint a Teracom tényleges költségei nagymértékben eltérnek ezektől a becslésektől (lásd: 4. táblázat), ezért véleményének alátámasztására a kormány benyújtotta a korrekt adatokat. A különbségek különösen szembeszökőek a Teracom digitális földfelszíni hálózatra vonatkozó költségeinél, amelyeket eredetileg évi 160 millió SEK-re becsültek. A számítás a digitális hálózat tekintetében 98 %-os lefedettségen alapult, és a hálózat teljes működőképességét feltételezte 2002-vel kezdődően, ami többek között az átviteli jelek regionális felosztását és biztonsági intézkedéseket is magában foglalta (78). Ezzel szemben a digitális földfelszíni hálózat ebben a terjedelemben csak 2005 folyamán épült ki és csak abban az évben kezdtek a Teracom az SVT digitális platformon történő sugárzásához kapcsolódó költségei az eredeti számításoknak megfelelni (lásd alább a 4. táblázatot). A Teracom tényleges költségeit tartalmazó adatok tükrözik az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság által is felvetett problémát: az SVT sugárzásának költségei a kiépítés első fázisában alacsonyabbak voltak, mint 160 millió SEK (79).

| (81) | Harmadrészt a kormány rámutatott, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban szereplő, az SVT által a Teracom felé tett átvitelidíj-fizetések (a fenti 2. és 3. táblázat 1. oszlopa) nem az SVT által ténylegesen kifizetetteknek felelnek meg, hanem azok az elosztószámláról az SVT-nek átutalni tervezett összegek. Ezek az eszközök az SVT rendelkezésére álltak, de az SVT nem volt köteles őket kifejezetten csak erre a célra felhasználni (80). A kormány arra is felhívta a Bizottság figyelmét, hogy az eredeti tervektől eltérően az a jelenlegi elgondolás, hogy az SVT 2006-ban 384 millió SEK összeget kap (héa nélkül) az elosztószámláról, az eljárás megindításáról szóló határozatban becsült 205 millió SEK helyett (héa nélkül) (81). |
| --- | --- |

(81)

Harmadrészt a kormány rámutatott, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban szereplő, az SVT által a Teracom felé tett átvitelidíj-fizetések (a fenti 2. és 3. táblázat 1. oszlopa) nem az SVT által ténylegesen kifizetetteknek felelnek meg, hanem azok az elosztószámláról az SVT-nek átutalni tervezett összegek. Ezek az eszközök az SVT rendelkezésére álltak, de az SVT nem volt köteles őket kifejezetten csak erre a célra felhasználni (80). A kormány arra is felhívta a Bizottság figyelmét, hogy az eredeti tervektől eltérően az a jelenlegi elgondolás, hogy az SVT 2006-ban 384 millió SEK összeget kap (héa nélkül) az elosztószámláról, az eljárás megindításáról szóló határozatban becsült 205 millió SEK helyett (héa nélkül) (81).

| (82) | A 4. táblázat az SVT által a Teracomnak ténylegesen kifizetett összegeket (1a–1c oszlopok), valamint a Teracomnál az SVT sugárzása kapcsán felmerült tényleges költségeket (2–4. oszlopok) mutatja az 1999-től 2006-ig terjedő időszakban (82). A táblázat az eljárás megindításáról szóló határozatban foglalt időszakon kívül tartalmazza az 1999, 2000 és 2001 éveket is. A kormány szerint ezek az adatok lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy ellenőrizze, az SVT a digitális földfelszíni hálózat 1999. áprilisi beindítása óta eltelt teljes időszakban nem fizetett túlzott összegeket a Teracomnak. Az 1999–2001 közötti időszakról adott információk eloszlatják azokat az aggodalmakat is, amelyekre a Bizottsága az eljárás megindításáról szóló határozatban utalt (83), vagyis hogy az SVT extra forrásokat kapott a digitális földfelszíni hálózat kiépítésének első fázisában, az elosztószámla létrehozása előtt. A kormány világossá tette, hogy az SVT ebben az időszakban összesen 300,3 millió SEK-et kapott műszaki megújításra, amiből [...] millió SEK-et fordított a digitális földfelszíni sugárzásra (2000: [...] millió SEK, 2001: [...] millió SEK). Ezek az adatok szerepelnek a 4. táblázatban (1b oszlop) és figyelembe vették őket a Teracom az SVT–vel kötött üzletei nyereségének/veszteségének kiszámolása során. |
| --- | --- |

(82)

A 4. táblázat az SVT által a Teracomnak ténylegesen kifizetett összegeket (1a–1c oszlopok), valamint a Teracomnál az SVT sugárzása kapcsán felmerült tényleges költségeket (2–4. oszlopok) mutatja az 1999-től 2006-ig terjedő időszakban (82). A táblázat az eljárás megindításáról szóló határozatban foglalt időszakon kívül tartalmazza az 1999, 2000 és 2001 éveket is. A kormány szerint ezek az adatok lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy ellenőrizze, az SVT a digitális földfelszíni hálózat 1999. áprilisi beindítása óta eltelt teljes időszakban nem fizetett túlzott összegeket a Teracomnak. Az 1999–2001 közötti időszakról adott információk eloszlatják azokat az aggodalmakat is, amelyekre a Bizottsága az eljárás megindításáról szóló határozatban utalt (83), vagyis hogy az SVT extra forrásokat kapott a digitális földfelszíni hálózat kiépítésének első fázisában, az elosztószámla létrehozása előtt. A kormány világossá tette, hogy az SVT ebben az időszakban összesen 300,3 millió SEK-et kapott műszaki megújításra, amiből [...] millió SEK-et fordított a digitális földfelszíni sugárzásra (2000: [...] millió SEK, 2001: [...] millió SEK). Ezek az adatok szerepelnek a 4. táblázatban (1b oszlop) és figyelembe vették őket a Teracom az SVT–vel kötött üzletei nyereségének/veszteségének kiszámolása során.

| (83) | A 4. táblázat a Teracom tényleges költségeinek és díjainak bemutatásával illusztrálja a Teracom SVT-vel kötött üzleteinek nyereségét vagy veszteségét az 1999 és 2006 közötti valamennyi évben (5. oszlop). Kitűnik, hogy az SVT teljes kifizetései a Teracom számára az analóg és a digitális sugárzásért (1c oszlop) a 2005. év kivételével minden évben alacsonyabbak voltak, mint a Teracom teljes, az SVT sugárzására vonatkozó költségei (4. oszlop). Az egész időszakot tekintve az SVT sugárzásai valójában 149,5 millió SEK összegű veszteséget okoztak a Teracomnak.
  4. táblázat
  Az SVT tényleges átviteli díjai és a Teracom tényleges átviteli költségei az 1999 – 2006 időszakban (héa nélkül)













  Év | Az SVT analóg díjai
  (1a) | Az SVT digitális díjai
  (1b) | Az SVT díjai összesen
  (1c) | A Teracom költségei az SVT analóg sugárzása kapcsán
  héa nélkül (2) | A Teracom költségei az SVT digitális sugárzása kapcsán
  (3) | A Teracom összes költsége az SVT sugárzása kapcsán
  héa nélkül (4 = 2 + 3) | A Teracom éves nyeresége/vesztesége
  (5 = 4 –1c) | A Teracom kumulált nyeresége/vesztesége
  (6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1999 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | -10,3 | -10,3 |
| 2000 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | -31,8 | -42,1 |
| 2001 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | -24,1 | -66,2 |
| 2002 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | -18,9 | -85,1 |
| 2003 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | -3,6 | -88,7 |
| 2004 | [...]* | [...]* | (...) | (...) | (...) | (...) | -58,2 | - 146,9 |
| 2005 | [...]* | [...]* | (...) | (...) | (...) | (...) | 17,5 | - 129,4 |
| 2006 | [...]* | [...]* | (...) | (...) | (...) | (...) | -20,1 | - 149,5 |
| Forrás: A március 20-i válasz 6. melléklete, a * jellel ellátott adatok magyarázatát a 81. lábjegyzet tartalmazza. |

(83)

A 4. táblázat a Teracom tényleges költségeinek és díjainak bemutatásával illusztrálja a Teracom SVT-vel kötött üzleteinek nyereségét vagy veszteségét az 1999 és 2006 közötti valamennyi évben (5. oszlop). Kitűnik, hogy az SVT teljes kifizetései a Teracom számára az analóg és a digitális sugárzásért (1c oszlop) a 2005. év kivételével minden évben alacsonyabbak voltak, mint a Teracom teljes, az SVT sugárzására vonatkozó költségei (4. oszlop). Az egész időszakot tekintve az SVT sugárzásai valójában 149,5 millió SEK összegű veszteséget okoztak a Teracomnak.

4. táblázat

Az SVT tényleges átviteli díjai és a Teracom tényleges átviteli költségei az 1999 – 2006 időszakban (héa nélkül)

Év

Az SVT analóg díjai

(1a)

Az SVT digitális díjai

(1b)

Az SVT díjai összesen

(1c)

A Teracom költségei az SVT analóg sugárzása kapcsán

héa nélkül (2)

A Teracom költségei az SVT digitális sugárzása kapcsán

(3)

A Teracom összes költsége az SVT sugárzása kapcsán

héa nélkül (4 = 2 + 3)

A Teracom éves nyeresége/vesztesége

(5 = 4 –1c)

A Teracom kumulált nyeresége/vesztesége

(6)

1999

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

-10,3

-10,3

2000

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

-31,8

-42,1

2001

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

-24,1

-66,2

2002

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

-18,9

-85,1

2003

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

-3,6

-88,7

2004

[...]*

[...]*

(...)

(...)

(...)

(...)

-58,2

- 146,9

2005

[...]*

[...]*

(...)

(...)

(...)

(...)

17,5

- 129,4

2006

[...]*

[...]*

(...)

(...)

(...)

(...)

-20,1

- 149,5

Forrás: A március 20-i válasz 6. melléklete, a * jellel ellátott adatok magyarázatát a 81. lábjegyzet tartalmazza.

| (84) | A kormány kifejtette a Bizottságnak, miért volt veszteséges a Teracom az 1999–2006 közötti időszakban az SVT-sugárzások terén. A magyarázat a következő volt: Egyrészt a Teracom árképzését a nézők tényleges számára alapozták (az úgy nevezett penetrációs arányra), amely a vártnál rosszabbul alakult a kiépítés első fázisában. Másrészt a Teracom kezdetben nem szabhatott a költségeket teljes egészében fedező átvitelei díjakat, mivel a műsorszóró cégeket arra akarta ösztönözni, hogy elkezdjék a digitális földfelszíni hálózaton keresztüli sugárzást. Harmadrészt, a Teracom 4. táblázatban szereplő költségei betudott költségeket is tartalmaznak, pl. a tulajdonosok által elvárt megtérülési ráta. Az ilyen jellegű betudott költségeket a számviteli szabályok szerint nem tekintik veszteségnek (84). |
| --- | --- |

(84)

A kormány kifejtette a Bizottságnak, miért volt veszteséges a Teracom az 1999–2006 közötti időszakban az SVT-sugárzások terén. A magyarázat a következő volt: Egyrészt a Teracom árképzését a nézők tényleges számára alapozták (az úgy nevezett penetrációs arányra), amely a vártnál rosszabbul alakult a kiépítés első fázisában. Másrészt a Teracom kezdetben nem szabhatott a költségeket teljes egészében fedező átvitelei díjakat, mivel a műsorszóró cégeket arra akarta ösztönözni, hogy elkezdjék a digitális földfelszíni hálózaton keresztüli sugárzást. Harmadrészt, a Teracom 4. táblázatban szereplő költségei betudott költségeket is tartalmaznak, pl. a tulajdonosok által elvárt megtérülési ráta. Az ilyen jellegű betudott költségeket a számviteli szabályok szerint nem tekintik veszteségnek (84).

| (85) | A kormány a Teracom SVT-n kívüli más műsorszóró vállalatok analóg és digitális földfelszíni hálózaton keresztül történő sugárzására vonatkozó tényleges árait és költségeit is közölte (85), különösen a TV4 (Svédország legnagyobb kereskedelmi televíziója) költségeit és árait, amely egyben az egyetlen másik műsorszóró az analóg földfelszíni hálózatban. Azt a mértéket, amennyiben az adatok arra utalnak, hogy az SVT magasabb átviteli díjakat fizetett a TV4-nél, a kormány szerint SVT különleges sugárzási igényei magyarázzák, pl. az SVT nagyobb lefedettsége és kapacitáskihasználása, átviteli jeleinek területi megoszthatósága, valamint a biztonsági intézkedések (86). |
| --- | --- |

(85)

A kormány a Teracom SVT-n kívüli más műsorszóró vállalatok analóg és digitális földfelszíni hálózaton keresztül történő sugárzására vonatkozó tényleges árait és költségeit is közölte (85), különösen a TV4 (Svédország legnagyobb kereskedelmi televíziója) költségeit és árait, amely egyben az egyetlen másik műsorszóró az analóg földfelszíni hálózatban. Azt a mértéket, amennyiben az adatok arra utalnak, hogy az SVT magasabb átviteli díjakat fizetett a TV4-nél, a kormány szerint SVT különleges sugárzási igényei magyarázzák, pl. az SVT nagyobb lefedettsége és kapacitáskihasználása, átviteli jeleinek területi megoszthatósága, valamint a biztonsági intézkedések (86).

7.2.   A Teracom javára kibocsátott feltételezett hitelgarancia

| (86) | A kormány szerint sosem adtak ki hitelgaranciát. A kormány elismeri, hogy 2002 februárjában a parlament határozatot hozott, amely hitelgarancia kiállítását engedélyezte a kormánynak (87). |
| --- | --- |

(86)

A kormány szerint sosem adtak ki hitelgaranciát. A kormány elismeri, hogy 2002 februárjában a parlament határozatot hozott, amely hitelgarancia kiállítását engedélyezte a kormánynak (87).

| (87) | A kormány rámutatott, fontos megjegyezni, hogy a svéd alkotmány szerint kizárólag a kormánynak (tehát nem a parlamentnek) van lehetősége harmadik személlyel (pl. a Teracommal) szemben az állami költségvetéshez tartozó forrásokra vonatkozó pénzügyi kötelezettségeket vállalni. A kormány azonban nem vállalhat ilyen kötelezettséget a parlament előzetes jóváhagyása nélkül. Ezenkívül a szóban forgó ügyben a kormány azt kérte, hogy a Nemzeti Államadósság Kezelő Iroda kapja a garancia kiadásának feladatát (88). |
| --- | --- |

(87)

A kormány rámutatott, fontos megjegyezni, hogy a svéd alkotmány szerint kizárólag a kormánynak (tehát nem a parlamentnek) van lehetősége harmadik személlyel (pl. a Teracommal) szemben az állami költségvetéshez tartozó forrásokra vonatkozó pénzügyi kötelezettségeket vállalni. A kormány azonban nem vállalhat ilyen kötelezettséget a parlament előzetes jóváhagyása nélkül. Ezenkívül a szóban forgó ügyben a kormány azt kérte, hogy a Nemzeti Államadósság Kezelő Iroda kapja a garancia kiadásának feladatát (88).

| (88) | A kormány szerint 2002 júniusában, miután a parlament beleegyezését adta, a kormány határozatában kérte a Nemzeti Államadósság Kezelő Irodát, hogy bocsásson ki hitelgaranciát a Teracom számára, és határozza meg a Teracomra a tevékenységéhez kapcsolható kockázatok és az adminisztratív költségek fedezésére kivetendő díjakat. A kormány ugyanakkor hangsúlyozza, hogy határozatában kifejezetten felhívta a Nemzeti Államadósság Kezelő Iroda figyelmét az állami támogatásra vonatkozó közösségi szabályok figyelembevételére annak megállapítása érdekében, hogy a hitelgarancia összeegyeztethető-e ezekkel az előírásokkal, valamint arra, hogy amennyiben nem összeegyeztethető, úgy gyűjtse be azokat az információkat, amelyek az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentéshez szükségesek (89). Ezenkívül a Nemzeti Államadósság Kezelő Irodának valamennyi állami garancia esetében kockázatelemzést kell végeznie. Fontos, hogy a hitelgarancia nem volt kiállítható a Nemzeti Államadósság Kezelő Irodának a hitelgarancia nagyságára, futamidőre, díjak összegére vonatkozó döntése előtt, annak megállapítása előtt, hogy a hitelgarancia nem ütközik az állami támogatásról szóló közösségi előírásokba (90). |
| --- | --- |

(88)

A kormány szerint 2002 júniusában, miután a parlament beleegyezését adta, a kormány határozatában kérte a Nemzeti Államadósság Kezelő Irodát, hogy bocsásson ki hitelgaranciát a Teracom számára, és határozza meg a Teracomra a tevékenységéhez kapcsolható kockázatok és az adminisztratív költségek fedezésére kivetendő díjakat. A kormány ugyanakkor hangsúlyozza, hogy határozatában kifejezetten felhívta a Nemzeti Államadósság Kezelő Iroda figyelmét az állami támogatásra vonatkozó közösségi szabályok figyelembevételére annak megállapítása érdekében, hogy a hitelgarancia összeegyeztethető-e ezekkel az előírásokkal, valamint arra, hogy amennyiben nem összeegyeztethető, úgy gyűjtse be azokat az információkat, amelyek az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentéshez szükségesek (89). Ezenkívül a Nemzeti Államadósság Kezelő Irodának valamennyi állami garancia esetében kockázatelemzést kell végeznie. Fontos, hogy a hitelgarancia nem volt kiállítható a Nemzeti Államadósság Kezelő Irodának a hitelgarancia nagyságára, futamidőre, díjak összegére vonatkozó döntése előtt, annak megállapítása előtt, hogy a hitelgarancia nem ütközik az állami támogatásról szóló közösségi előírásokba (90).

| (89) | A Nemzeti Államadósság Kezelő Iroda, amely részben a Standard & Poor’s egy 2002 júliusa és szeptembere között végrehajtott előzetes hitelminősítésére támaszkodott (91), arra a következtetésre jutott, hogy a hitelgarancia kiállításával járó pénzügyi kockázat túl nagy volna. Amennyiben hitelgaranciát állítanának ki, nagyon magas díjat kellene megállapítani ahhoz, hogy az fedezetet nyújtson a kockázatra. Ezenkívül a Nemzeti Államadósság Kezelő Iroda úgy értékelte, nem zárható ki, hogy az állami garancia állami támogatást valósít meg (92). A kormány szerint, miután a Nemzeti Államadósság Kezelő Iroda 2002. október 1-jén megtette észrevételeit, a kormány, a Nemzeti Államadósság Kezelő Iroda és a Teracom egyike sem tett további intézkedéseket. |
| --- | --- |

(89)

A Nemzeti Államadósság Kezelő Iroda, amely részben a Standard & Poor’s egy 2002 júliusa és szeptembere között végrehajtott előzetes hitelminősítésére támaszkodott (91), arra a következtetésre jutott, hogy a hitelgarancia kiállításával járó pénzügyi kockázat túl nagy volna. Amennyiben hitelgaranciát állítanának ki, nagyon magas díjat kellene megállapítani ahhoz, hogy az fedezetet nyújtson a kockázatra. Ezenkívül a Nemzeti Államadósság Kezelő Iroda úgy értékelte, nem zárható ki, hogy az állami garancia állami támogatást valósít meg (92). A kormány szerint, miután a Nemzeti Államadósság Kezelő Iroda 2002. október 1-jén megtette észrevételeit, a kormány, a Nemzeti Államadósság Kezelő Iroda és a Teracom egyike sem tett további intézkedéseket.

7.3.   Tőkeinjekció

| (90) | A kormány szerint a tőkeinjekció formájában megvalósuló feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulás nem valósít meg állami támogatást az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében. |
| --- | --- |

(90)

A kormány szerint a tőkeinjekció formájában megvalósuló feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulás nem valósít meg állami támogatást az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében.

| (91) | A kormány megállapítja egyrészt, hogy az eljárás megindításáról szóló határozat részben hibás információkra épül, amelyek a Teracom gazdasági és pénzügyi helyzetét a valósnál rosszabb színben tüntetik fel. A Teracom tőkemegfelelési mutatója nem volt olyan alacsony, mint az az eljárás megindításáról szóló határozatban szerepel, és a Teracom csak 2001-ben és 2002-ben volt veszteséges, 2003-ban már nem (93). |
| --- | --- |

(91)

A kormány megállapítja egyrészt, hogy az eljárás megindításáról szóló határozat részben hibás információkra épül, amelyek a Teracom gazdasági és pénzügyi helyzetét a valósnál rosszabb színben tüntetik fel. A Teracom tőkemegfelelési mutatója nem volt olyan alacsony, mint az az eljárás megindításáról szóló határozatban szerepel, és a Teracom csak 2001-ben és 2002-ben volt veszteséges, 2003-ban már nem (93).

| (92) | A kormány szerint a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban tévesen ítélte meg a Teracom tőkeinjekció időpontjában érvényes gazdasági és pénzügyi helyzetét. A kormány kiemeli, hogy a Teracom pénzügyi és gazdasági helyzete 2003 júniusának végére, amikor a kormány tőkét juttatott a cégnek, már lényegesen megváltozott ahhoz az időszakhoz képest, amelyre vonatkozóan a Nemzeti Államadósság Kezelő Iroda negatívan nyilatkozott arról a javaslatról, hogy a Teracom állami garanciát kapjon (94). |
| --- | --- |

(92)

A kormány szerint a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban tévesen ítélte meg a Teracom tőkeinjekció időpontjában érvényes gazdasági és pénzügyi helyzetét. A kormány kiemeli, hogy a Teracom pénzügyi és gazdasági helyzete 2003 júniusának végére, amikor a kormány tőkét juttatott a cégnek, már lényegesen megváltozott ahhoz az időszakhoz képest, amelyre vonatkozóan a Nemzeti Államadósság Kezelő Iroda negatívan nyilatkozott arról a javaslatról, hogy a Teracom állami garanciát kapjon (94).

| (93) | Mint a kormány rámutat, a Teracom a 2002. évben számos intézkedést vezetett be, hogy megoldja pénzügyi és gazdasági problémáit. Eladta három leányvállalatát, csökkentette költségeit alkalmazottai jelentős részének (20 %) elbocsátásával, összevont leányvállalatokat, tevékenységének egy részét felszámolta és tevékenységét kevesebb helyszínre koncentrálta, valamint csökkentette beruházásait a 2000. és a 2001. évekhez képest. Ezenkívül a földfelszíni sugárzású digitális televízió piaca kedvezően alakult, a digitális tv-előfizetések iránti érdeklődés nőtt, különösen 2002 őszén. A Teracom számára mindez az előfizetések éves eladási számának jelentős növekedéséhez vezetett, a 2001 végi kb. 100 000 előfizetésről 2002 végére mintegy 140 000-re. A költségcsökkentő intézkedések és a megnövekedett eladások 2002 második felében lényegesen javították a Teracom pénzügyi és gazdasági helyzetét, valójában már 2003 első három hónapjában nyereséges volt a vállalat, mielőtt a kormány javaslatát a parlament elé terjesztette (95). |
| --- | --- |

(93)

Mint a kormány rámutat, a Teracom a 2002. évben számos intézkedést vezetett be, hogy megoldja pénzügyi és gazdasági problémáit. Eladta három leányvállalatát, csökkentette költségeit alkalmazottai jelentős részének (20 %) elbocsátásával, összevont leányvállalatokat, tevékenységének egy részét felszámolta és tevékenységét kevesebb helyszínre koncentrálta, valamint csökkentette beruházásait a 2000. és a 2001. évekhez képest. Ezenkívül a földfelszíni sugárzású digitális televízió piaca kedvezően alakult, a digitális tv-előfizetések iránti érdeklődés nőtt, különösen 2002 őszén. A Teracom számára mindez az előfizetések éves eladási számának jelentős növekedéséhez vezetett, a 2001 végi kb. 100 000 előfizetésről 2002 végére mintegy 140 000-re. A költségcsökkentő intézkedések és a megnövekedett eladások 2002 második felében lényegesen javították a Teracom pénzügyi és gazdasági helyzetét, valójában már 2003 első három hónapjában nyereséges volt a vállalat, mielőtt a kormány javaslatát a parlament elé terjesztette (95).

| (94) | A kormány kifejti, hogy miután a Nemzeti Államadósság Kezelő Iroda benyújtotta negatív álláspontját, a kormány úgy határozott, alaposabb elemzést hajt végre a Teracom gazdasági és pénzügyi helyzetére vonatkozóan (96), a Nemzeti Államadósság Kezelő Iroda által végzett statikus elemzés helyett. |
| --- | --- |

(94)

A kormány kifejti, hogy miután a Nemzeti Államadósság Kezelő Iroda benyújtotta negatív álláspontját, a kormány úgy határozott, alaposabb elemzést hajt végre a Teracom gazdasági és pénzügyi helyzetére vonatkozóan (96), a Nemzeti Államadósság Kezelő Iroda által végzett statikus elemzés helyett.

| (95) | Egy privát részvénytulajdonoshoz hasonlóan a kormány a Teracom 2003–2005. évi üzleti terveire és a vállalat 2003–2010. évi pénzügyi előrejelzéseire alapozva, valamint ugyanazon és hasonló üzletágak más vállalataival és részvényeseivel összehasonlítva értékelte a Teracom rövid- és hosszú távú gazdasági és pénzügyi helyzetét. A kormány arra jutott, hogy 500 millió SEK értékű tőkeinjekció formájában egy feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulás megerősítené a Teracom fizetőképességét és lehetővé tenné számára, hogy a későbbiekben elegendő nyereséget termeljen a tőkeinjekció méltányos időn belüli visszafizetéséhez. A kormányzat kitart amellett, hogy a részvénytulajdonosi hozzájárulás nem valósított meg állami támogatást. A kormány szerint hasonló helyzetben egy privát beruházó is kész lett volna tőkeinjekcióra, mivel a Teracom hosszú távú pénzügyi előrejelzései előnyösek voltak (97). |
| --- | --- |

(95)

Egy privát részvénytulajdonoshoz hasonlóan a kormány a Teracom 2003–2005. évi üzleti terveire és a vállalat 2003–2010. évi pénzügyi előrejelzéseire alapozva, valamint ugyanazon és hasonló üzletágak más vállalataival és részvényeseivel összehasonlítva értékelte a Teracom rövid- és hosszú távú gazdasági és pénzügyi helyzetét. A kormány arra jutott, hogy 500 millió SEK értékű tőkeinjekció formájában egy feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulás megerősítené a Teracom fizetőképességét és lehetővé tenné számára, hogy a későbbiekben elegendő nyereséget termeljen a tőkeinjekció méltányos időn belüli visszafizetéséhez. A kormányzat kitart amellett, hogy a részvénytulajdonosi hozzájárulás nem valósított meg állami támogatást. A kormány szerint hasonló helyzetben egy privát beruházó is kész lett volna tőkeinjekcióra, mivel a Teracom hosszú távú pénzügyi előrejelzései előnyösek voltak (97).

| (96) | A kormány hozzáfűzi, hogy a Bizottság ezzel kapcsolatosan, – azzal ellentétben, amit tennie kellett volna – nem vett figyelembe valamennyi lényeges körülményt annak megvizsgálására, hogy a tőkeinjekció várhatóan méltányos megtérülést hozhat-e magával. A Bizottság arra szorítkozott, hogy megvizsgálta a Teracom korábbi veszteségeit és a cég tőkemegfelelési mutatóját. A kormány úgy látja, a Bizottság ott is hibát követett el, amikor az államot egy külső hitelezővel hasonlította össze, mert ehelyett egy privát részvénytulajdonossal kellett volna egybevetnie, aki feltehetően hosszú távú szemléletmódot alkalmaz befektetésére. Az állam a Teracom 100 %-os tulajdonosa, ami a hosszú távú érdekeltséget inkább feltételezi, mint egy kisebbségi tulajdonrész (98). |
| --- | --- |

(96)

A kormány hozzáfűzi, hogy a Bizottság ezzel kapcsolatosan, – azzal ellentétben, amit tennie kellett volna – nem vett figyelembe valamennyi lényeges körülményt annak megvizsgálására, hogy a tőkeinjekció várhatóan méltányos megtérülést hozhat-e magával. A Bizottság arra szorítkozott, hogy megvizsgálta a Teracom korábbi veszteségeit és a cég tőkemegfelelési mutatóját. A kormány úgy látja, a Bizottság ott is hibát követett el, amikor az államot egy külső hitelezővel hasonlította össze, mert ehelyett egy privát részvénytulajdonossal kellett volna egybevetnie, aki feltehetően hosszú távú szemléletmódot alkalmaz befektetésére. Az állam a Teracom 100 %-os tulajdonosa, ami a hosszú távú érdekeltséget inkább feltételezi, mint egy kisebbségi tulajdonrész (98).

| (97) | Érvelésének további alátámasztására a kormány benyújtotta az általa a tőkeinjekcióra vonatkozó döntés felülvizsgálatára felkért független könyvvizsgáló cég, a PWC jelentését. A jelentés a Teracom gazdasági és pénzügyi helyzetét értékeli a tőkeinjekció időpontjában, azokra az információkra alapozva, amelyek hozzáférhetőek voltak a kormány döntésének időpontjában. A jelentés végkövetkeztetése, hogy a kormánynak megfelelő mértékű információ állt rendelkezésére a tőkeinjekcióról való döntéshez, valamint hogy a Teracom hosszú távú jövedelmezősége megfelelt annak a követelménynek, amelyet egy privát befektető felállít (99). |
| --- | --- |

(97)

Érvelésének további alátámasztására a kormány benyújtotta az általa a tőkeinjekcióra vonatkozó döntés felülvizsgálatára felkért független könyvvizsgáló cég, a PWC jelentését. A jelentés a Teracom gazdasági és pénzügyi helyzetét értékeli a tőkeinjekció időpontjában, azokra az információkra alapozva, amelyek hozzáférhetőek voltak a kormány döntésének időpontjában. A jelentés végkövetkeztetése, hogy a kormánynak megfelelő mértékű információ állt rendelkezésére a tőkeinjekcióról való döntéshez, valamint hogy a Teracom hosszú távú jövedelmezősége megfelelt annak a követelménynek, amelyet egy privát befektető felállít (99).

| (98) | Végezetül a kormány úgy látja, a Bizottság nem vette elegendő mértékben figyelembe a tőkeinjekció szélesebb összefüggéseit. A Bizottságnak figyelembe kellett volna például vennie, hogy a tőkeinjekció szükséges volt ahhoz, hogy biztosítsa a korábban elindított, hosszú távon jövedelmezőnek tekintett beruházásokat (100). |
| --- | --- |

(98)

Végezetül a kormány úgy látja, a Bizottság nem vette elegendő mértékben figyelembe a tőkeinjekció szélesebb összefüggéseit. A Bizottságnak figyelembe kellett volna például vennie, hogy a tőkeinjekció szükséges volt ahhoz, hogy biztosítsa a korábban elindított, hosszú távon jövedelmezőnek tekintett beruházásokat (100).

8.   A FELTÉTELEZETT TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK MEGÍTÉLÉSE

| (99) | Ahhoz, hogy egy intézkedés a 87. cikk (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősüljön, a következő négy feltételnek kell teljesülnie: 1) állami források átutalása történik; 2) az intézkedés gazdasági előnnyel jár a kedvezményezett számára; 3) az intézkedés torzítja a versenyt, vagy annak veszélyével fenyeget; és 4) az intézkedés hatással van a tagállamok közötti kereskedelemre. |
| --- | --- |

(99)

Ahhoz, hogy egy intézkedés a 87. cikk (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősüljön, a következő négy feltételnek kell teljesülnie: 1) állami források átutalása történik; 2) az intézkedés gazdasági előnnyel jár a kedvezményezett számára; 3) az intézkedés torzítja a versenyt, vagy annak veszélyével fenyeget; és 4) az intézkedés hatással van a tagállamok közötti kereskedelemre.

8.1.   Az SVT átvitelidíj-fizetései a Teracom számára

8.1.1.   Gazdasági előnyök

| (100) | Annak eldöntésére, hogy az SVT által a Teracomnak a földfelszíni sugárzásra kifizetett átviteli díjak gazdasági előnnyel járnak-e a Teracom számára, meg kell vizsgálni, hogy az SVT kifizetett-e, vagy a jövőben kifizet-e majd olyan összeget, amely meghaladja a Teracom által normál piaci feltételek mellett ügyfeleitől ésszerűen elvárható összeget. |
| --- | --- |

(100)

Annak eldöntésére, hogy az SVT által a Teracomnak a földfelszíni sugárzásra kifizetett átviteli díjak gazdasági előnnyel járnak-e a Teracom számára, meg kell vizsgálni, hogy az SVT kifizetett-e, vagy a jövőben kifizet-e majd olyan összeget, amely meghaladja a Teracom által normál piaci feltételek mellett ügyfeleitől ésszerűen elvárható összeget.

| (101) | Egyrészt a Bizottság megvizsgálta, hogy az SVT a földfelszíni sugárzású digitális televízió 1999. évi svédországi bevezetése óta 2006-ig kifizetett-e olyan összeget, amely meghaladja Teracomnak az SVT sugárzásához kapcsolódó költségeit. Míg az eljárás megindításáról szóló határozat számításai nagy mértékben csupán az SVT kifizetéseinek és a Teracom költségeinek becslésein alapultak, a Bizottság e határozatában számításait tényleges adatokra alapozta (lásd: fenti 4. táblázat). Ezek a számok azt mutatják, az SVT az 1999–2006 közötti időszakban nem fizetett ki indokolatlanul magas díjakat a Teracom számára. Az időszak egészét tekintve az SVT kifizetései alacsonyabbak voltak, mint a Teracomnál az SVT sugárzása kapcsán felmerült költségek, ami mintegy 149,5 millió SEK veszteséget okozott a sugárzási tevékenységben. Miután ez az összeg (149,5 millió SEK) az analóg és a digitális sugárzáshoz kapcsolódó kifizetéseket egyaránt magában foglalja, ez azt is jelzi, hogy nem történt keresztfinanszírozás abban az értelemben, hogy a Teracom indokolatlanul magas díjakat vetett volna ki az analóg sugárzásra, hogy abból származó pénzekből finanszírozza digitális tevékenységét. |
| --- | --- |

(101)

Egyrészt a Bizottság megvizsgálta, hogy az SVT a földfelszíni sugárzású digitális televízió 1999. évi svédországi bevezetése óta 2006-ig kifizetett-e olyan összeget, amely meghaladja Teracomnak az SVT sugárzásához kapcsolódó költségeit. Míg az eljárás megindításáról szóló határozat számításai nagy mértékben csupán az SVT kifizetéseinek és a Teracom költségeinek becslésein alapultak, a Bizottság e határozatában számításait tényleges adatokra alapozta (lásd: fenti 4. táblázat). Ezek a számok azt mutatják, az SVT az 1999–2006 közötti időszakban nem fizetett ki indokolatlanul magas díjakat a Teracom számára. Az időszak egészét tekintve az SVT kifizetései alacsonyabbak voltak, mint a Teracomnál az SVT sugárzása kapcsán felmerült költségek, ami mintegy 149,5 millió SEK veszteséget okozott a sugárzási tevékenységben. Miután ez az összeg (149,5 millió SEK) az analóg és a digitális sugárzáshoz kapcsolódó kifizetéseket egyaránt magában foglalja, ez azt is jelzi, hogy nem történt keresztfinanszírozás abban az értelemben, hogy a Teracom indokolatlanul magas díjakat vetett volna ki az analóg sugárzásra, hogy abból származó pénzekből finanszírozza digitális tevékenységét.

| (102) | Másrészt a Bizottság megvizsgálta, hogy a Teracom magasabb átviteli díjakat vetett-e ki az SVT-re, mint a kereskedelmi tévétársaságokra, hogy ily módon gazdasági előnyökhöz jusson az SVT által. Ebben az összefüggésben a Bizottság megjegyzi, hogy a Teracom árképzését az azonos elbánás elve vezérli, vagyis a Teracom ugyanazokat a feltételeket alkalmazza valamennyi ügyfelére (101). A Bizottság kifejezetten megjegyzi, hogy a Teracom az analóg sugárzásra 1992 óta önköltségi alapú árazást alkalmaz, valamint hogy a digitális sugárzások árait az úgynevezett penetráción alapuló ármodellnek megfelelően állapítják meg, amelynek a paraméterei a Teracom valamennyi ügyfele számára ugyanazok (102). A Bizottság összehasonlította a Teracom által ténylegesen az SVT-re és a digitális földfelszíni hálózat egyéb műsorszóró vállalataira terhelt árakat. A Teracom valóban magasabb árat számított fel az SVT-nek, mint pl. a TV4 kereskedelmi műsorszóró vállalatnak, de ez az árkülönbség azon alapul, hogy az SVT pótlólagos szolgáltatásokat igényel a Teracomtól (103). Emiatt a Bizottság nem találta jelét annak, hogy az SVT kevésbé előnyös (vagy előnyösebb) feltétellel rendelkezne, mint a többi műsorszóró cég, vagy hogy a vállalatot jogtalanul magas átviteli díjjal terhelnék. |
| --- | --- |

(102)

Másrészt a Bizottság megvizsgálta, hogy a Teracom magasabb átviteli díjakat vetett-e ki az SVT-re, mint a kereskedelmi tévétársaságokra, hogy ily módon gazdasági előnyökhöz jusson az SVT által. Ebben az összefüggésben a Bizottság megjegyzi, hogy a Teracom árképzését az azonos elbánás elve vezérli, vagyis a Teracom ugyanazokat a feltételeket alkalmazza valamennyi ügyfelére (101). A Bizottság kifejezetten megjegyzi, hogy a Teracom az analóg sugárzásra 1992 óta önköltségi alapú árazást alkalmaz, valamint hogy a digitális sugárzások árait az úgynevezett penetráción alapuló ármodellnek megfelelően állapítják meg, amelynek a paraméterei a Teracom valamennyi ügyfele számára ugyanazok (102). A Bizottság összehasonlította a Teracom által ténylegesen az SVT-re és a digitális földfelszíni hálózat egyéb műsorszóró vállalataira terhelt árakat. A Teracom valóban magasabb árat számított fel az SVT-nek, mint pl. a TV4 kereskedelmi műsorszóró vállalatnak, de ez az árkülönbség azon alapul, hogy az SVT pótlólagos szolgáltatásokat igényel a Teracomtól (103). Emiatt a Bizottság nem találta jelét annak, hogy az SVT kevésbé előnyös (vagy előnyösebb) feltétellel rendelkezne, mint a többi műsorszóró cég, vagy hogy a vállalatot jogtalanul magas átviteli díjjal terhelnék.

| (103) | Harmadrészt a Bizottság a teljesség igényével megvizsgálta, hogy az SVT a jövőben Teracom számára az átvitelért többet fizet-e a szokásos piaci árnál. Az eljárás megindításáról szóló határozatban felvetett egyik probléma az volt, hogy az SVT 2008–2013 között túlságosan magas átviteli díjakat fizetne a Teracomnak, ami 2013-re mintegy 510 millió SEK kumulált nyereséget eredményezne a Teracomnál. Ugyanakkor a Bizottság megjegyzi, hogy a Teracom árképzése a jelenben és a belátható jövőben a fentiekben megnevezett árképzési elveken alapul, ami megakadályozza a Teracomot abban, hogy SVT-t túlzottan magas átviteli díjakkal terhelje (104). Mióta a PTS 2005-ben meghozta határozatait, a Teracomot ezenkívül az analóg és digitális földfelszíni sugárzás nagykereskedelmi piacának előzetes szabályozása is köti (105). Az említett határozatok elvben kizárják annak kockázatát, hogy a Teracom aránytalanul magas átviteli díjakkal terhelné az SVT-t. Amint azt a kormány részletezte (lásd: 40. pont), ellentétben a Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban kifejtett aggályokkal, az SVT nem köteles az elosztószámláról kapott minden forrást a Teracom átviteli díjainak kiegyenlítésére fordítsa. Az SVT önállóan tárgyal a Teracommal az átviteli díjakról, és amennyiben az SVT végül is az előzetes számításoknál kevesebbet fizet az átvitelért, a fennmaradó pénzeszközöket szabadon fordíthatja programtevékenységekre (106). |
| --- | --- |

(103)

Harmadrészt a Bizottság a teljesség igényével megvizsgálta, hogy az SVT a jövőben Teracom számára az átvitelért többet fizet-e a szokásos piaci árnál. Az eljárás megindításáról szóló határozatban felvetett egyik probléma az volt, hogy az SVT 2008–2013 között túlságosan magas átviteli díjakat fizetne a Teracomnak, ami 2013-re mintegy 510 millió SEK kumulált nyereséget eredményezne a Teracomnál. Ugyanakkor a Bizottság megjegyzi, hogy a Teracom árképzése a jelenben és a belátható jövőben a fentiekben megnevezett árképzési elveken alapul, ami megakadályozza a Teracomot abban, hogy SVT-t túlzottan magas átviteli díjakkal terhelje (104). Mióta a PTS 2005-ben meghozta határozatait, a Teracomot ezenkívül az analóg és digitális földfelszíni sugárzás nagykereskedelmi piacának előzetes szabályozása is köti (105). Az említett határozatok elvben kizárják annak kockázatát, hogy a Teracom aránytalanul magas átviteli díjakkal terhelné az SVT-t. Amint azt a kormány részletezte (lásd: 40. pont), ellentétben a Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban kifejtett aggályokkal, az SVT nem köteles az elosztószámláról kapott minden forrást a Teracom átviteli díjainak kiegyenlítésére fordítsa. Az SVT önállóan tárgyal a Teracommal az átviteli díjakról, és amennyiben az SVT végül is az előzetes számításoknál kevesebbet fizet az átvitelért, a fennmaradó pénzeszközöket szabadon fordíthatja programtevékenységekre (106).

| (104) | Ezen megfontolások alapján a Bizottság úgy látja, bár az SVT kötelezettséggel bír, hogy az analóg és a digitális földfelszíni hálózaton egyaránt sugározzon, és jelen helyzetben nincs más lehetősége, mint a Teracom szolgáltatásainak igénybevétele, a Teracom korlátozott lehetőséggel bír, hogy hasznot húzzon az SVT kényszerhelyzetéből. Ebben az összefüggésben a Bizottság megjegyzi, hogy mivel a kereskedelmi műsorszóró vállalatok is úgy látják, megéri a digitális földfelszíni hálózaton keresztül sugározni és a Teracom átviteli díjait kifizetni, elfogadható, hogy az SVT is így jár el. |
| --- | --- |

(104)

Ezen megfontolások alapján a Bizottság úgy látja, bár az SVT kötelezettséggel bír, hogy az analóg és a digitális földfelszíni hálózaton egyaránt sugározzon, és jelen helyzetben nincs más lehetősége, mint a Teracom szolgáltatásainak igénybevétele, a Teracom korlátozott lehetőséggel bír, hogy hasznot húzzon az SVT kényszerhelyzetéből. Ebben az összefüggésben a Bizottság megjegyzi, hogy mivel a kereskedelmi műsorszóró vállalatok is úgy látják, megéri a digitális földfelszíni hálózaton keresztül sugározni és a Teracom átviteli díjait kifizetni, elfogadható, hogy az SVT is így jár el.

| (105) | Azzal az állítással kapcsolatban, hogy a Boxer támogatást kapott azáltal, hogy az SVT nem fizet a terjesztésért (107), a Bizottság rámutat, hogy a műsorszóró vállalat és a terjesztő közötti üzleti megállapodás különböző formákban valósulhat meg. Figyelembe véve, hogy e két partner között a tranzakció olyan, mindkét fél számára értékes cserét foglal magában, amelyben átviteli szolgáltatást nyújtanak a tartalomhoz való hozzáférés fejében, a pontos feltételek jelentős mértékben eltérhetnek egymástól, például attól függően, mely platformokról és üzemeltetőkről van szó. |
| --- | --- |

(105)

Azzal az állítással kapcsolatban, hogy a Boxer támogatást kapott azáltal, hogy az SVT nem fizet a terjesztésért (107), a Bizottság rámutat, hogy a műsorszóró vállalat és a terjesztő közötti üzleti megállapodás különböző formákban valósulhat meg. Figyelembe véve, hogy e két partner között a tranzakció olyan, mindkét fél számára értékes cserét foglal magában, amelyben átviteli szolgáltatást nyújtanak a tartalomhoz való hozzáférés fejében, a pontos feltételek jelentős mértékben eltérhetnek egymástól, például attól függően, mely platformokról és üzemeltetőkről van szó.

| (106) | Ennek alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az SVT által a Teracomnak kifizetett átviteli díjak nem juttatják Teracomot gazdasági előnyökhöz és így nem valósítanak meg állami támogatást a 87. cikk (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(106)

Ennek alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az SVT által a Teracomnak kifizetett átviteli díjak nem juttatják Teracomot gazdasági előnyökhöz és így nem valósítanak meg állami támogatást a 87. cikk (1) bekezdése értelmében.

8.2.   Az állami garancia

| (107) | A kezességvállalásról szóló közlemény szerint az állami garanciák általánosságban akkor tartoznak a 87. cikk (1) bekezdésének hatálya alá, ha a tagállamok közötti kereskedelmet befolyásolják és nem fizetnek értük szokásos piaci díjat. A kezességvállalásról szóló közlemény 2. fejezete szerint akkor is megvalósulhat állami támogatás a 87. cikk (1) bekezdése értelmében, ha az állami garanciát kiállítottak, de az állam nem tesz kifizetéseket a garancia keretében. Ennek oka, hogy a támogatást azzal az időponttal tekintik megvalósultnak, amikor a garanciát kiállították, nem akkor, amikor lehívják, vagy amikor a garancia feltételei szerint kifizetéseket eszközölnek. |
| --- | --- |

(107)

A kezességvállalásról szóló közlemény szerint az állami garanciák általánosságban akkor tartoznak a 87. cikk (1) bekezdésének hatálya alá, ha a tagállamok közötti kereskedelmet befolyásolják és nem fizetnek értük szokásos piaci díjat. A kezességvállalásról szóló közlemény 2. fejezete szerint akkor is megvalósulhat állami támogatás a 87. cikk (1) bekezdése értelmében, ha az állami garanciát kiállítottak, de az állam nem tesz kifizetéseket a garancia keretében. Ennek oka, hogy a támogatást azzal az időponttal tekintik megvalósultnak, amikor a garanciát kiállították, nem akkor, amikor lehívják, vagy amikor a garancia feltételei szerint kifizetéseket eszközölnek.

| (108) | A Bizottság ugyanakkor megjegyzi, hogy az ítélkezési gyakorlat szerint, pl. az Ausztria kontra Bizottság ügyben, a szóban forgó garancia nyújtására vonatkozó, feltétel nélküli és jogilag kötelező ígéretre van szükség, mielőtt megállapítható, hogy támogatásról van-e szó (108). |
| --- | --- |

(108)

A Bizottság ugyanakkor megjegyzi, hogy az ítélkezési gyakorlat szerint, pl. az Ausztria kontra Bizottság ügyben, a szóban forgó garancia nyújtására vonatkozó, feltétel nélküli és jogilag kötelező ígéretre van szükség, mielőtt megállapítható, hogy támogatásról van-e szó (108).

| (109) | Jelen ügyben a Bizottság úgy véli, a kormány határozata, melyben a Nemzeti Államadósság Kezelő Irodát felkérte a hitelgarancia kiadására, feltételes határozat volt, amely nem ruházott a Teracomra bármilyen abszolút jogot hitelgarancia kiadásának követelésére. A Bizottság megállapítja, hogy a svéd jogrend előírja, amennyiben egy a kormány alá tartozó intézmény hitelgaranciát ad ki, figyelembe kell vennie a Nemzeti Államadósság Kezelő Iroda véleményét többek között a fizetőképességre és a tisztességre vonatkozóan. A svéd rendszer és a svéd jogrend eme összetevője általánosan ismert. Az is világos, hogy a kormány tudatában volt az uniós jogrendből fakadó kötelezettségeinek, mivel rámutatott, hogy a Nemzeti Államadósság Kezelő Irodának a hitelgaranciát az állami támogatás szabályait figyelembe véve kell megítélnie és szükség esetén be kell gyűjtenie a lényeges információkat a Bizottságnak történő bejelentéshez. Fontos, hogy a Bizottság megállapítja, a Nemzeti Államadósság Kezelő Iroda jelentését követően nem történtek intézkedések. Összefoglalóan és a fentiekben kifejtettek alapján a Bizottság úgy véli, nem lehetséges azt a következtetést levonni, hogy egyáltalán kiállítottak hitelgaranciát, és hogy Teracom feltétlen és jogilag kötelező ígéretet kapott volna a támogatásra. Következésképpen, a Teracomot nem részesítették gazdasági előnyben. |
| --- | --- |

(109)

Jelen ügyben a Bizottság úgy véli, a kormány határozata, melyben a Nemzeti Államadósság Kezelő Irodát felkérte a hitelgarancia kiadására, feltételes határozat volt, amely nem ruházott a Teracomra bármilyen abszolút jogot hitelgarancia kiadásának követelésére. A Bizottság megállapítja, hogy a svéd jogrend előírja, amennyiben egy a kormány alá tartozó intézmény hitelgaranciát ad ki, figyelembe kell vennie a Nemzeti Államadósság Kezelő Iroda véleményét többek között a fizetőképességre és a tisztességre vonatkozóan. A svéd rendszer és a svéd jogrend eme összetevője általánosan ismert. Az is világos, hogy a kormány tudatában volt az uniós jogrendből fakadó kötelezettségeinek, mivel rámutatott, hogy a Nemzeti Államadósság Kezelő Irodának a hitelgaranciát az állami támogatás szabályait figyelembe véve kell megítélnie és szükség esetén be kell gyűjtenie a lényeges információkat a Bizottságnak történő bejelentéshez. Fontos, hogy a Bizottság megállapítja, a Nemzeti Államadósság Kezelő Iroda jelentését követően nem történtek intézkedések. Összefoglalóan és a fentiekben kifejtettek alapján a Bizottság úgy véli, nem lehetséges azt a következtetést levonni, hogy egyáltalán kiállítottak hitelgaranciát, és hogy Teracom feltétlen és jogilag kötelező ígéretet kapott volna a támogatásra. Következésképpen, a Teracomot nem részesítették gazdasági előnyben.

8.3.   Tőkeinjekció

| (110) | Amennyiben az állam egy vállalatot olyan körülmények között finanszíroz, amelyek a szokásos piacgazdasági feltételekkel működő beruházó számára nem volnának elfogadhatók, úgy gazdasági előnyt nyújt a kedvezményezettnek (109). Annak eldöntésére, hogy a feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulás, amelyet a Teracom 2003 júniusában tőkeinjekció formájában kapott, gazdasági előnyhöz juttatta-e Teracomot, meg kell vizsgálni, hogy a tőkeinjekció összeegyeztethető volt-e a piacgazdasági beruházói elvekkel. |
| --- | --- |

(110)

Amennyiben az állam egy vállalatot olyan körülmények között finanszíroz, amelyek a szokásos piacgazdasági feltételekkel működő beruházó számára nem volnának elfogadhatók, úgy gazdasági előnyt nyújt a kedvezményezettnek (109). Annak eldöntésére, hogy a feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulás, amelyet a Teracom 2003 júniusában tőkeinjekció formájában kapott, gazdasági előnyhöz juttatta-e Teracomot, meg kell vizsgálni, hogy a tőkeinjekció összeegyeztethető volt-e a piacgazdasági beruházói elvekkel.

| (111) | A Bizottság elismeri, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban a Teracom pénzügyi helyzetérnek ábrázolása nem volt teljesen pontos. Mint a kormány rámutatott, a Teracom fizetőképessége nem volt olyan alacsony, mint azt a az eljárás megindításáról szóló határozatban ábrázolták, és Teracom csupán két évig volt veszteséges, nem három egymást követő évben. Az eljárás megindításáról szóló határozatban tehát a Teracom pénzügyi helyzetét kismértékben rosszabbnak ábrázolták, mint amilyen az a valóságban volt. |
| --- | --- |

(111)

A Bizottság elismeri, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban a Teracom pénzügyi helyzetérnek ábrázolása nem volt teljesen pontos. Mint a kormány rámutatott, a Teracom fizetőképessége nem volt olyan alacsony, mint azt a az eljárás megindításáról szóló határozatban ábrázolták, és Teracom csupán két évig volt veszteséges, nem három egymást követő évben. Az eljárás megindításáról szóló határozatban tehát a Teracom pénzügyi helyzetét kismértékben rosszabbnak ábrázolták, mint amilyen az a valóságban volt.

| (112) | A kormány által benyújtott október 29-i és későbbi válaszok információinak – beleértve a Teracom rövid és hosszú távú üzleti terveit is – elemzése után a Bizottság úgy látja, a kormány 2003. évi megítélése Teracom akkori és jövőbeni gazdasági és pénzügyi helyzetéről reális, a tőkeinjekció kielégítő hozamának kilátása pedig hihető volt. |
| --- | --- |

(112)

A kormány által benyújtott október 29-i és későbbi válaszok információinak – beleértve a Teracom rövid és hosszú távú üzleti terveit is – elemzése után a Bizottság úgy látja, a kormány 2003. évi megítélése Teracom akkori és jövőbeni gazdasági és pénzügyi helyzetéről reális, a tőkeinjekció kielégítő hozamának kilátása pedig hihető volt.

| (113) | A kormány a 7.3. fejezetben részletesen leírt módon, a Teracom 2003–2005. évi üzleti terveire és 2003–2010. évi pénzügyi előrejelzéseire alapozva, valamint ugyanazon és hasonló üzletágak más vállalataival és részvényeseivel összehasonlítva értékelte a Teracom rövid- és hosszú távú gazdasági és pénzügyi helyzetét. Arra a következtetésre jutott, hogy egy 500 millió SEK összegű, feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulás megerősítené a Teracom fizetőképességét, és lehetővé tenné számára, hogy a későbbiekben elegendő nyereséget termeljen a részvénytulajdonosi hozzájárulás méltányos időn belüli visszafizetéséhez (110). A 2003. évi előrejelzés azt mutatta, hogy a Teracom eredménykimutatása pozitív lesz. A Bizottság ebben az összefüggésben megjegyzi, hogy a Teracom már 2003 első három hónapjában nyereséges volt, mielőtt a kormány a parlament elé terjesztette volna javaslatát. |
| --- | --- |

(113)

A kormány a 7.3. fejezetben részletesen leírt módon, a Teracom 2003–2005. évi üzleti terveire és 2003–2010. évi pénzügyi előrejelzéseire alapozva, valamint ugyanazon és hasonló üzletágak más vállalataival és részvényeseivel összehasonlítva értékelte a Teracom rövid- és hosszú távú gazdasági és pénzügyi helyzetét. Arra a következtetésre jutott, hogy egy 500 millió SEK összegű, feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulás megerősítené a Teracom fizetőképességét, és lehetővé tenné számára, hogy a későbbiekben elegendő nyereséget termeljen a részvénytulajdonosi hozzájárulás méltányos időn belüli visszafizetéséhez (110). A 2003. évi előrejelzés azt mutatta, hogy a Teracom eredménykimutatása pozitív lesz. A Bizottság ebben az összefüggésben megjegyzi, hogy a Teracom már 2003 első három hónapjában nyereséges volt, mielőtt a kormány a parlament elé terjesztette volna javaslatát.

| (114) | Végezetül a Bizottság átnézte a jelentést, amelyet a PWC dolgozott ki a kormány megbízásából és amely megmagyarázza azokat az adatokat, melyek a kormány határozatának alapját képezték. A Bizottság úgy véli, ezek az adatok a beruházási döntés reális alapját képezték. A jelentésből különösen az derül ki, hogy miután a Teracom veszteséges volt 2001-ben és 2002-ben, a tőkeinjekció időpontjában már közel volt a fedezeti ponthoz. A Teracom gazdasági és pénzügyi helyzete lényegesen javult, különösen ahhoz a helyzethez képest, amely a Nemzeti Államadósság Kezelő Iroda állami hitelgarancia kiállítására vonatkozó negatív véleményének időpontjában fennállt (111). |
| --- | --- |

(114)

Végezetül a Bizottság átnézte a jelentést, amelyet a PWC dolgozott ki a kormány megbízásából és amely megmagyarázza azokat az adatokat, melyek a kormány határozatának alapját képezték. A Bizottság úgy véli, ezek az adatok a beruházási döntés reális alapját képezték. A jelentésből különösen az derül ki, hogy miután a Teracom veszteséges volt 2001-ben és 2002-ben, a tőkeinjekció időpontjában már közel volt a fedezeti ponthoz. A Teracom gazdasági és pénzügyi helyzete lényegesen javult, különösen ahhoz a helyzethez képest, amely a Nemzeti Államadósság Kezelő Iroda állami hitelgarancia kiállítására vonatkozó negatív véleményének időpontjában fennállt (111).

| (115) | A jelentés bemutatja, hogy a kormány eljárása megfelel egy olyan jellegű elemzésnek, amelyet egy privát befektető végzett volna, és amely egyrészt a beruházások várható további hozamának megítéléséből, másrészt annak felméréséből áll, hogy milyen mértékben elegendő ez a hozam a beruházás kockázatainak kompenzálására. A jelentés kiszámítja a beruházás elvárt hozamát (the internal rate of return, belső megtérülési ráta) oly módon, hogy meghatározza az általa generált cash-flow növekményt. Ennek módja a két lehetséges alternatív forgatókönyv: szabad pénzeszközök tőkeinjekcióval és szabad pénzeszközök tőkeinjekció nélkül közötti különbség felmérése. A tőkeinjekció elvárt belső megtérülési rátáját kb. 24 %-ban állapították meg, amely meghaladja azt az igényt, amelyet tulajdonosok szokásos piaci igényként támasztanának saját beruházásukkal szemben (az összehasonlítható szokásos piaci megtérülési igény 8,6 %), sőt, kompenzálja a vállalat pénzügyi kockázatát is (112). |
| --- | --- |

(115)

A jelentés bemutatja, hogy a kormány eljárása megfelel egy olyan jellegű elemzésnek, amelyet egy privát befektető végzett volna, és amely egyrészt a beruházások várható további hozamának megítéléséből, másrészt annak felméréséből áll, hogy milyen mértékben elegendő ez a hozam a beruházás kockázatainak kompenzálására. A jelentés kiszámítja a beruházás elvárt hozamát (the internal rate of return, belső megtérülési ráta) oly módon, hogy meghatározza az általa generált cash-flow növekményt. Ennek módja a két lehetséges alternatív forgatókönyv: szabad pénzeszközök tőkeinjekcióval és szabad pénzeszközök tőkeinjekció nélkül közötti különbség felmérése. A tőkeinjekció elvárt belső megtérülési rátáját kb. 24 %-ban állapították meg, amely meghaladja azt az igényt, amelyet tulajdonosok szokásos piaci igényként támasztanának saját beruházásukkal szemben (az összehasonlítható szokásos piaci megtérülési igény 8,6 %), sőt, kompenzálja a vállalat pénzügyi kockázatát is (112).

| (116) | Annak ellenére, hogy ex post lehetetlen bizonyossággal megállapítani, hogyan alakultak volna a Teracom bevételei akkor, ha a vállalat nem kapott volna feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulást, a Bizottság megjegyzi, hogy a Teracom sajáttőke-arányos megtérülése a 2003. évi 3 %-ról 2004-ben 11 %-ra, 2005-ben pedig 19 % -ra nőtt (113). |
| --- | --- |

(116)

Annak ellenére, hogy ex post lehetetlen bizonyossággal megállapítani, hogyan alakultak volna a Teracom bevételei akkor, ha a vállalat nem kapott volna feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulást, a Bizottság megjegyzi, hogy a Teracom sajáttőke-arányos megtérülése a 2003. évi 3 %-ról 2004-ben 11 %-ra, 2005-ben pedig 19 % -ra nőtt (113).

| (117) | Az alábbi 3. ábra bemutatja, hogy a Teracom ismét nyereséget hozott a 2003., 2004. és a 2005. évben. A vállalat a feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulás első részletét 2006-ban fizette vissza (114).
  3. ábra
  A Teracom tényleges nyereségének alakulása 1998–2005 között



  Forrás: A Teracom 1998 és 2005 közötti éves beszámolói |
| --- | --- |

(117)

Az alábbi 3. ábra bemutatja, hogy a Teracom ismét nyereséget hozott a 2003., 2004. és a 2005. évben. A vállalat a feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulás első részletét 2006-ban fizette vissza (114).

3. ábra

A Teracom tényleges nyereségének alakulása 1998–2005 között

Image

Forrás: A Teracom 1998 és 2005 közötti éves beszámolói

| (118) | A Bizottság ezért azt a végkövetkeztetést vonja le, hogy a tőkeinjekció formájában megvalósuló, feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulásra olyan körülmények között került sor, amelyek egy szokásos piacgazdasági feltételekkel dolgozó privát beruházó számára is elfogadhatók lettek volna. |
| --- | --- |

(118)

A Bizottság ezért azt a végkövetkeztetést vonja le, hogy a tőkeinjekció formájában megvalósuló, feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulásra olyan körülmények között került sor, amelyek egy szokásos piacgazdasági feltételekkel dolgozó privát beruházó számára is elfogadhatók lettek volna.

| (119) | Ugyanakkor a szóban forgó ügyben felvetődik a kérdés: vajon az, hogy a Teracom annak ellenére megőrizte pozícióját a földfelszíni hálózat kizárólagos üzemeltetőjeként, hogy 2002. októberében életbe lépett az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások piacain belüli versenyről szóló irányelv (versenypolitikai irányelv) (115), amely megtiltja a kizárólagos jogok megtartását a vonatkozó iparágban, hatással van-e az aktuális állami támogatás vizsgálatára (116). |
| --- | --- |

(119)

Ugyanakkor a szóban forgó ügyben felvetődik a kérdés: vajon az, hogy a Teracom annak ellenére megőrizte pozícióját a földfelszíni hálózat kizárólagos üzemeltetőjeként, hogy 2002. októberében életbe lépett az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások piacain belüli versenyről szóló irányelv (versenypolitikai irányelv) (115), amely megtiltja a kizárólagos jogok megtartását a vonatkozó iparágban, hatással van-e az aktuális állami támogatás vizsgálatára (116).

| (120) | Amikor a Bizottság egy lehetséges támogatási intézkedés vizsgálata során úgy találja, hogy az EK-Szerződés valamely másik különös rendelkezését megszegték, meg kell vizsgálnia, hogy a támogatás feltételei megszegtek-e a Szerződés 87. és 88. cikkétől eltérő különös rendelkezéseket, és olyan elválaszthatatlanul kötődnek-e a támogatás céljához, hogy nem lehet őket elkülönítve értékelni (117). Ez esetben a jogsértés csak akkor bírhat döntő jelentőséggel a Bizottságnak a lehetséges támogatási intézkedésekre vonatkozó vizsgálatára, ha az a lehetséges támogatási intézkedés jellegéből adódó káros hatás mellett az EK-Szerződés más különös rendelkezéseire bizonyíthatóan káros hatással van (118). |
| --- | --- |

(120)

Amikor a Bizottság egy lehetséges támogatási intézkedés vizsgálata során úgy találja, hogy az EK-Szerződés valamely másik különös rendelkezését megszegték, meg kell vizsgálnia, hogy a támogatás feltételei megszegtek-e a Szerződés 87. és 88. cikkétől eltérő különös rendelkezéseket, és olyan elválaszthatatlanul kötődnek-e a támogatás céljához, hogy nem lehet őket elkülönítve értékelni (117). Ez esetben a jogsértés csak akkor bírhat döntő jelentőséggel a Bizottságnak a lehetséges támogatási intézkedésekre vonatkozó vizsgálatára, ha az a lehetséges támogatási intézkedés jellegéből adódó káros hatás mellett az EK-Szerződés más különös rendelkezéseire bizonyíthatóan káros hatással van (118).

| (121) | A szóban forgó ügyben a Bizottság megállapítja, hogy a versenypolitikai irányelv megsértése nem képezi a vizsgált támogatási intézkedés részét, hanem az a kormány feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulás nyújtásáról szóló határozatától különálló és megkülönböztethető kormányzati cselekvés eredménye. |
| --- | --- |

(121)

A szóban forgó ügyben a Bizottság megállapítja, hogy a versenypolitikai irányelv megsértése nem képezi a vizsgált támogatási intézkedés részét, hanem az a kormány feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulás nyújtásáról szóló határozatától különálló és megkülönböztethető kormányzati cselekvés eredménye.

| (122) | Ezen túlmenően, még ha nem is zárható ki, hogy a Teracom kizárólagos jogai befolyással vannak a Teracom jövedelmezőségére, így részben a feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulás jövedelmezőségére is, ez nem állapítható meg bizonyossággal, hiszen a Teracom árszabályozás tárgyát képezi, (lásd: részletes leírás a 42., 43. és 102. pontokban), emiatt nem tudja szabadon gyakorolni piaci erejét. Ebben az ügyben ezért nem bizonyítható, hogy a feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulás főképpen a kizárólagos jogok miatt vált jövedelmező beruházássá. Emiatt az sem bizonyítható, hogy a kizárólagos jogok hiányában a feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulás elvárt hozama nem lett volna elfogadható egy privát beruházó számára. |
| --- | --- |

(122)

Ezen túlmenően, még ha nem is zárható ki, hogy a Teracom kizárólagos jogai befolyással vannak a Teracom jövedelmezőségére, így részben a feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulás jövedelmezőségére is, ez nem állapítható meg bizonyossággal, hiszen a Teracom árszabályozás tárgyát képezi, (lásd: részletes leírás a 42., 43. és 102. pontokban), emiatt nem tudja szabadon gyakorolni piaci erejét. Ebben az ügyben ezért nem bizonyítható, hogy a feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulás főképpen a kizárólagos jogok miatt vált jövedelmező beruházássá. Emiatt az sem bizonyítható, hogy a kizárólagos jogok hiányában a feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulás elvárt hozama nem lett volna elfogadható egy privát beruházó számára.

| (123) | Mindezek alapján a Bizottság, a versenypolitikai irányelv Svédország általi megszegése és a feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulás elvárt jövedelmezősége közötti világos és bizonyítható okozati összefüggések hiányában nem tudja érvénytelennek nyilvánítani Svédország azon igényét, mely szerint a piacgazdasági beruházási elvek alkalmazása megvalósult. Ez a végkövetkeztetés ugyanakkor nem befolyásolja azt az álláspontot, amelyet a Bizottság a jövőbeni ügyekben azon adott ügyek tényeinek figyelembevételével majd kialakít. |
| --- | --- |

(123)

Mindezek alapján a Bizottság, a versenypolitikai irányelv Svédország általi megszegése és a feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulás elvárt jövedelmezősége közötti világos és bizonyítható okozati összefüggések hiányában nem tudja érvénytelennek nyilvánítani Svédország azon igényét, mely szerint a piacgazdasági beruházási elvek alkalmazása megvalósult. Ez a végkövetkeztetés ugyanakkor nem befolyásolja azt az álláspontot, amelyet a Bizottság a jövőbeni ügyekben azon adott ügyek tényeinek figyelembevételével majd kialakít.

| (124) | Lezárásképpen megállapítható, hogy a szóban forgó ügyben a feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulás, illetve a versenypolitikai irányelv megszegése kérdéseinek megítélése külön-külön, az adott kérdésre vonatkozó szabályok és eljárásmódok szerint lehetséges és szükséges. Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a Bizottság az EK-Szerződés 226. cikke értelmében a versenypolitikai irányelv Svédország általi megszegésének kérdését az Európai Közösségek Bírósága elé utalta. |
| --- | --- |

(124)

Lezárásképpen megállapítható, hogy a szóban forgó ügyben a feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulás, illetve a versenypolitikai irányelv megszegése kérdéseinek megítélése külön-külön, az adott kérdésre vonatkozó szabályok és eljárásmódok szerint lehetséges és szükséges. Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a Bizottság az EK-Szerződés 226. cikke értelmében a versenypolitikai irányelv Svédország általi megszegésének kérdését az Európai Közösségek Bírósága elé utalta.

| (125) | Ami a feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulást illeti, a Bizottság azt a végkövetkeztetést vonja le, hogy a 87. cikk (1) bekezdése értelmében nem valósult meg állami támogatás. |
| --- | --- |

(125)

Ami a feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulást illeti, a Bizottság azt a végkövetkeztetést vonja le, hogy a 87. cikk (1) bekezdése értelmében nem valósult meg állami támogatás.

9.   VÉGKÖVETKEZTETÉS

| (126) | A fentiekben leírtak alapján a Bizottság úgy találja, semmi nem utal arra, hogy a megvizsgált intézkedések a Teracomot vagy bármelyik leányvállalatát gazdasági előnyhöz juttatták volna. A Bizottság így arra a következtetésre jutott, hogy a Svédország által végrehajtott intézkedések nem valósítanak meg állami támogatást a Szerződés 87.. cikkének (1) bekezdése értelmében, |
| --- | --- |

(126)

A fentiekben leírtak alapján a Bizottság úgy találja, semmi nem utal arra, hogy a megvizsgált intézkedések a Teracomot vagy bármelyik leányvállalatát gazdasági előnyhöz juttatták volna. A Bizottság így arra a következtetésre jutott, hogy a Svédország által végrehajtott intézkedések nem valósítanak meg állami támogatást a Szerződés 87.. cikkének (1) bekezdése értelmében,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bizottság által megvizsgált és e határozatban leírt intézkedések, amelyek a földfelszíni sugárzású digitális televízió Svédországban való bevezetésére vonatkoznak, nem valósítanak meg állami támogatást az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Svéd Királyság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 20-án.

a Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  Lásd: a C 24/04 (ex NN 35/04) számú ügy, a digitális televízió bevezetése Svédországban, HL C 238., 2004.9.25., 5. o.

1

(2)  2005. december 1-jei dátummal az NSAB nevét SES Sirius AB-re változtatta. Ennek ellenére a panaszos jelen határozatban NSAB néven szerepel.

2

(3)  Az NSAB 2002. április 12-én és 2002. október 2-án a feltételezett állami támogatásra vonatkozó további információkkal egészítette ki panaszát.

3

(4)  Lásd: B2 beadványa, 2004. október 22.

4

(5)  Lásd: ECCA beadványa, 2004. október 25. (iktatva: 2004. december 2.).

5

(6)  Lásd: ESOA beadványa, 2004. október 18. (iktatva: 2004. október 25.).

6

(7)  Lásd: NSAB beadványai, 2004. október 22., 2005. február 11. (iktatva: 2005. február 14.), 2005. március 9. (iktatva: 2005. március 10.) és 2005. december 1. (iktatva: 2005. december 6.).

7

(8)  Lásd: Telenor Broadcast beadványa, 2004. november 17. (iktatva: 2004. november 18.).

8

(9)  Lásd: TeliaSonera beadványa, 2004. október 25. (iktatva: 2004. október 26.).

9

(10)  Lásd: UGC beadványa, 2004. október 25. (iktatva: 2004.október 26.).

10

(11)  Lásd: Viasat beadványa, 2004. október 25. (iktatva: 2004.október 26.).

11

(12)  A panaszosok szerint jogtalan támogatásban részesült a „Senda i Sverige AB” cég (a továbbiakban: Senda) is. A Senda Teracom leányvállalat volt, feladatköre a földfelszíni digitális televízió tv-programjainak és szolgáltatásainak kordinálását, marketingjét és csomagba rendezését foglalta magában. A Senda 2002. október 1-jén egyesült a Boxerrel, a két cég jelenleg Boxer név alatt tevékenykedik.

12

(13)  Lásd: A Bizottság 2000/52/EK irányelve (2000. július 26.) a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról szóló 80/723/EGK irányelv módosításáról, HL L 193., 2000.7.29., 75. o. Az Európai Közösségek Bírósága által a C-141/03 sz., Bizottság kontra Svédország ügyben 2004. július 15-én hozott ítélet, EBHT 228, 2004.9.11., 13. o.

13

Bizottság kontra Svédország

(14)  Lásd: prop. 1991/92:140, bet. 1991/92:KrU28, rskr. 1991/92:329. A Televerket vállalatot azóta privatizálták, ma Telia AB a neve.

14

(15)  2004 decemberében jogsértési eljárás indult Svédország ellen az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások piacain belüli versenyről szóló irányelv megsértése miatt (Főtitkárság, 2004/2197 sz. jogsértés; COMP/C-1/39 157 sz. ügy). Az ügy az említett szektoron belüli kizárólagos jogok fenntartására irányult. Az eljárás azt eredményezte, hogy a kormány vállalta, 2006. január 1-jéig megszünteti a Teracom számára biztosított kizárólagos jogot az analóg földfelszíni sugárzási szolgáltatások nyújtásának piacán. A digitális földfelszíni sugárzási szolgáltatások tekintetében az ügy még folyamatban van, bár a kormány már nem kérdőjelezi meg a Bizottság értékelését, mely szerint az érvényben lévő szabályozás ellentétes a fent nevezett irányelvvel. Mivel azoban a kormány nem állt elő olyan jogszabályjavaslattal, amely lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy megállapítsa, a jogsértés meg fog szűnni, illetve hogy mikor lép életbe az új jogszabály, a Bizottság úgy döntött, az Európai Közösségek Bírósága elé utalja az ügyet; lásd: a Bizottság IP/06/1411 számú sajtójelentése, 2006.október 17.

15

(16)  Lásd: a digitális földfelszíni hálózatra vonatkozó, 2005. december 15-i 05-8675/23 határozat és az analóg földfelszíni hálózatra vonatkozó, 2005. december 15-i 05-8674/23 határozat.

16

(17)  Lásd: www.boxer.se. 2000 áprilisa és 2005 áprilisa között a Skandia Liv (továbbiakban:Skandia) birtokában volt a 3i 30 %-os Boxer-tulajdoni hányada.

17

(18)  Ez a határozat nincs hatással az EU belső piaci szabályainak alkalmazására.

18

(19)  Lásd: Boxer 2006. január 18-i sajtóközleménye, Boxer grew by 42 % in 2005 Lásd ugyancsak: Boxer 2005. július 12-i sajtóközleménye, Boxer fortsätter att öka antalet digitala TV-kunder, valamint a cég 2005. október 20-i sajtóközleménye, Fortsatt ökning för Boxer.

19

Boxer grew by 42 % in 2005

Boxer fortsätter att öka antalet digitala TV-kunder

Fortsatt ökning för Boxer

(20)  Lásd: www.svt.se; és 1995/96:161 javaslat, 70–72. o.

20

(21)  Lásd: pl. a 2005. február 10-i kormányhatározat (I:11 sz.), a 2005. június 22-i kormányhatározat (I:22 sz.), a 2005. december 15-i kormányhatározat (I:102 sz.) és a 2006. február 23-i kormányhatározat (I:15).

21

(22)  Az SVT 2005. december 31-ig köteles volt erre az analóg műsorszórás esetében.

22

(23)  Az NSAB és az SVT közötti megállapodást jelentették a Bizottságnak 1999-ben (IV/C-2/37 517 sz. ügy) és a felek 1999 novemberében megerősítő levelet kaptak.

23

(24)  Lásd: www.ur.se/ur/start.php? s1 = omur&s2 = historik.

24

(25)  Lásd: a 2001. december 20-i 29. sz., az UR–nek címzett kormányhatározat, Tillstånd att sända television, KU2001/1543/Me (részben), és a 2005. október 2-i I:12.sz. kormányhatározat 1. melléklete, Tillstånd att sända ljudradio och television, U2005/1824/Me. Ezt a műsorszórási engedélyt meghosszabbították és immár a teljes 2006. évet átfogja.

25

Tillstånd att sända television,

Tillstånd att sända ljudradio och television

(26)  Ennek oka, hogy az UR-nek adott támogatás jelentéktelen és azok a szabályok, amelyek az UR tevékenységére nézve irányadóak, gyakorlatilag ugyanazok, mint amelyek az SVT-re vonatkoznak. Ezenkívül az UR az SVT egyik csatornáján sugároz. Emiatt a cégeknek adott támogatást és azok kifizetéseit együttesen kezeljük.

26

(27)  Lásd: http://www.ses-sirius.com.

27

(28)  Lásd: Teracom 2000. évi éves beszámolója.

28

(29)  Lásd: október 29-i válasz, 11. o.

29

(30)  Lásd: Statens Offentliga Utredningar: Sveriges övergång till digital-TV, Digital-TV-Kommissionen.

30

Sveriges övergång till digital-TV

(31)  Forrás: Mediavision, MMS, Lásd: március 20-i válasz, 15. kérdés. Lásd szintén: Radio och TV-verket: Mediautveckling 2005 och 2006.

31

Mediautveckling 2005 och 2006

(32)  Lásd: Bet. 1996/97:KU17; Rskr. 1996/97:178.

32

(33)  Lásd: Bet. 1996/97:KU17.

33

(34)  Lásd: Bet. 2002/03:KU33, Rskr. 2002/03:196.

34

(35)  Lásd: Bet. 2003/04:KU24; Rsks. 2003/04:231.

35

(36)  Lásd: https://www.teracom.se.

36

(37)  Lásd: október 29-i válasz, a 3.4.2 és a 3.5. szakaszok.

37

(38)  Lásd: http://www.teracom.se és Statens Offentliga Utredningar: Sveriges övergång till digital-TV, Digital-TV-Kommissionen.

38

Sveriges övergång till digital-TV,

(39)  Lásd: http://www.rtvv.se/se/Om_media/tv/digitaltv/, szintúgy a PTS 2005. novemberi jelentése, Förstudie: Frigjort frekvensutrymme vid övergången till digitalt marksänd TV. 5-7. o.

39

Förstudie: Frigjort frekvensutrymme vid övergången till digitalt marksänd TV. 5-7. o.

(40)  Lásd: az október 29-i válasz, 22. o., és a kormány 2004. december 20-i válasza, 2. o. Meg kell jegyezni, hogy 2005 áprilisától a 3i 30 %-os tulajdonrésszel bír, amelyet korábban a Skandia birtokolt.

40

(41)  Lásd: 1989:41 törvény, törvény a tv-díjról.

41

(42)  Lásd az előző lábjegyzet.

42

(43)  Lásd: Radio och TV i allmänhetens tjänst – Riktlinjer för en ny tillståndsperiod, Betänkande av Kommittén om radio och TV i allmänhetens tjänst, Stockholm 2005.

43

Radio och TV i allmänhetens tjänst – Riktlinjer för en ny tillståndsperiod

(44)  Lásd: Anslagsvillkor för Sveriges Television AB för år 2005, Prop. 2004/05:1, bet. 2004/05:KrU1, rskr. 2004/05:97.

44

Anslagsvillkor för Sveriges Television AB för år 2005

(45)  Lásd: az október 29-i válasz, 27–30., valamint 42. és 43. o.

45

(46)  A műsorszórási költségek is csökkennek, amikor az analóg földfelszíni hálózatot lekapcsolják.

46

(47)  Lásd: az október 29-i válasz, 27–30. o.

47

(48)  Lásd: az október 29-i válasz, 27–29. o.; Prop. 2001/02:1, 121. o.; Prop. 2004/02:1, 108. o. és a március 20-i válasz, 4. kérdés.

48

(49)  Lásd pl.: Anslagsvillkor för Sveriges Television AB för år 2005, Prop. 2004/05:1, bet. 2004/05:KrU1, rskr. 2004/05:97, valamint a március 20-i válasz, 4. kérdés.

49

Anslagsvillkor för Sveriges Television AB för år

(50)  Lásd: október 29-i válasz, 3.6.2. szakasz és a március 20-i válasz, 9. kérdés, illetve a Teracom éves beszámolói, pl. a 2003. és 2004. évről.

50

(51)  Lásd: október 29-i válasz, 3.6.2. szakasz, és a Teracom, illetve SVT közötti 2004. március 4-i keretmegállapodás, melyet a március 20-i válaszhoz csatoltak. Annak oka, hogy a Teracom a továbbiakban nem köteles az analóg sugárzás árait az önköltségek alapján megállapítani, az az újabb határozat (kötelezettségvállalásokkal), amelyet a PTS hozott. E határozat óta a Teracom árait előzetesen a PTS ellenőrzi. Lásd: fenti 3.1.1. szakasz.

51

(52)  Lásd: október 29-i válasz, 3.6.1.,29. o.

52

(53)  A negyedik multiplexer esetében az átviteli díjak mozgó része 2002 óta egy másik, költségalapú modellen alapul; Lásd: a kormány 2003. március 21-i válasza.

53

(54)  Lásd: október 29-i válasz, 3.6.2. szakasz; és a március 20-i válasz, 9. kérdés.

54

(55)  Lásd: Prop. 2005/06:1, Utgiftsområde 24, 71–74. o.

55

(56)  A 44. pont és a hozzá kapcsolódó lábjegyzet szövege bizalmas adatokat tartalmazott, ezért törlésre került. Az információt az SVT és a Teracom közötti megállapodás tartalmazza.

56

(57)  [...]

57

(58)  Lásd: a Teracom évközi beszámolója a 2002. év második negyedévéről.

58

(59)  Lásd: a kormány 2001/02:76 javaslata.

59

(60)  Lásd: 2001/02:KrU07 parlamenti határozat; Rskr. 2001/02:149.

60

(61)  Lásd: A Bizottság EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra történő alkalmazásáról szóló közleménye (HL C 71., 2000.3.11., 7. o.)

61

(62)  A feltételek a következők: i. a hitelfelvevő rendezett pénzügyi helyzettel bír; ii. a hitelfelvevő elvileg piaci feltételekkel is hitelhez juthatna a pénzügyi piacokon, bárminemű állami beavatkozás nélkül; iii. a garanciát meghatározott pénzügyi tranzakcióhoz kötik, felső határát meghatározzák, és nem fedezheti több mint 80 % -át a fennálló hiteleknek vagy pénzügyi kötelezettségeknek (kivéve: kötvények és hasonló eszközök), és határozott futamidejű; iv. a hitelfelvevő piaci árat fizet a garanciáért (amely tükrözi többek között a garancia összegét és futamidejét, a hitelfelvevő által adott biztosítékokat, a hitelfelvevő pénzügyi helyzetét, tevékenységi területét és jövőbeli kilátásait, a nemfizetés arányát és más gazdasági tényezőket).

62

(63)  Lásd: pl. a Teracom évközi beszámolója a 2002. év második negyedévéről.

63

pl.

(64)  Lásd az előző lábjegyzetet.

64

(65)  A tőkemegfelelési mutató a konszolidált saját tőke és az eszközök aránya.

65

(66)  Lásd: október 29-i válasz, 39. o.

66

(67)  Lásd: Prop. 2002/03:64. A feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulás nem hitel. A feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulás azt jelenti, hogy a visszafizetés osztalékfizetés formájában történik, amikor a vállalat elégséges saját tőkét tud kimutatni mérlegében. A (kormány által képviselt) állam és a Teracom megállapodásában feltételként rögzítették, hogy a visszafizetés azonnal elkezdődik, amint a Teracom elegendő pénzügyi forrással rendelkezik. Azt is kifejezetten rögzítették a megállapodásban, hogy a tőkeinjekciót „piaci feltételek” mellett adják, és hogy az elvárt hozam ugyanakkora, mint egy „versenyképes vállalkozásnak” feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulás formájában nyújtott támogatás esetében lenne.

67

(68)  Lásd: október 29-i válasz, 50. o.

68

(69)  Lásd: 4. lábjegyzet.

69

(70)  Lásd: 5. lábjegyzet.

70

(71)  Lásd: 6. lábjegyzet.

71

(72)  Lásd: 7. lábjegyzet.

72

(73)  Lásd: 8. lábjegyzet.

73

(74)  Lásd: 9. lábjegyzet.

74

(75)  Lásd: 10. lábjegyzet.

75

(76)  Lásd: 11. lábjegyzet.

76

(77)  A kormány különösen kiemelte, hogy azok az átviteli díjak, amelyeket a Teracom vet ki az SVT-re, értéktöbbletadót tartalmaznak, és hogy az összeg, melyet az SVT az elosztó számláról kap, ezt figyelembe veszi. A Teracom nem tudja használni a befizetések héa-részét, mivel azokat be kell fizetnie az adóhatóságnak; lásd: március 20-i válasz, 2. kérdés.

77

(78)  Lásd: október 29-i válasz, 34. o.

78

(79)  Lásd: az eljárás megindításáról szóló határozat, (36) bekezdés.

79

(80)  Lásd: október 29-i válasz, 3.6.2. szakasz, 32. o.

80

(81)  Lásd: 3. táblázat és a március 20-i válasz, 7. melléklet.

81

(82)  [...].

82

(83)  Lásd: az eljárás megindításáról szóló határozat, (36) bekezdés.

83

(84)  Lásd: 25-i válasz, 4. kérdés.

84

(85)  Lásd: március 20-i válasz, 6. melléklet.

85

(86)  Lásd: március 20-i válasz, 7. és 8. kérdés. A kormány mindegyik külön követelmény esetében számszerűsítette annak a Teracom áraira gyakorolt hatását.

86

(87)  Lásd: 2001/02:KrU07 parlamenti határozat; Rskr. 2001/02:149.

87

(88)  Lásd: Alkotmány (1974:152) 9 kap. 10 § , garanciarendelet (1997:1006) és törvény az állami költségvetésről (1996:1059). Lásd még: Ku2002/483/Me 2002. június 27-i kormányhatározat.

88

(89)  Lásd: Ku2002/483/Me, 2002. június 27-i kormányhatározat.

89

(90)  Lásd: Ku2002/483/Me 2002. június 27-i kormányhatározat a garanciarendelet (1997:1006) 8., 9., 11. és 12. § § pontjaival összefüggésben.

90

(91)  A Standard & Poor’s világszerte tevékenykedő cég, amely független hitelminősítéseket, indexelést, kockázatértékelést, beruházáselemzéseket, számszaki adatokat és értékeléseket készít. Az előzetes hitelminősítés elsősorban a cég gazdasági mutatóin alapult, nem a piac mélyreható elemzésén.

91

(92)  Lásd: Nemzeti Államadósság Kezelő Iroda jelentése DNR 2002/000170, 2002. október 1.

92

(93)  Valójában a Teracom alapítása óta csak ebben a két évben (2001 és 2002) szenvedett veszteséget. Lásd: Teracom éves beszámolói, valamint az október 20-i válasz, 40. o.

93

(94)  Lásd: október 20-i válasz, 38–40. o.

94

(95)  Lásd: október 29-i válasz, 38–39. o., és a Teracom éves beszámolói a 2002. és 2003. évről.

95

(96)  Lásd: október 29-i válasz, 39. o.

96

(97)  Lásd: október 29-i válasz, 39. és 40., valamint 51–56. o.

97

(98)  Lásd: október 29-i válasz, 51. és 53. o.

98

(99)  Lásd: október 29-i válasz, 33. melléklet.

99

(100)  Lásd: október 29-i válasz, 55. és 56. o.

100

(101)  Lásd: 41. pont.

101

(102)  Lásd: 42. és 43. pont.

102

(103)  Lásd: 85. pont.

103

(104)  Lásd: 102. pont.

104

(105)  Lásd: 12. pont.

105

(106)  Lásd: 41. pont.

106

(107)  Lásd: 76. pont.

107

(108)  Lásd: az Európai Közösségek Bírósága által a C-99/98 sz., Ausztria kontra Bizottság ügyben hozott ítélet, EBHT 2001, I-1101. o.

108

(109)  Lásd: A Bizottság közleménye a tagállamokhoz az EGK-Szerződés 92. és a 93. cikkének, valamint a 80/723/EGK bizottsági irányelv 5. cikkének a feldolgozóipari közvállalkozásokra történő alkalmazásáról (HL C 307., 1993.11.13., 3. o.).

109

(110)  A feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulást akkor kell visszafizetni, amikor a vállalat szabad saját tőkét tud mérlegében kimutatni.

110

(111)  Lásd: 93. és 94. pontok.

111

(112)  Lásd: PWC–jelentés: Bedömning av kapitaltillskott till Teracom AB enligt den marknadsekonomiska investerarprincipen, az október 29-i válasz 33. melléklete.

112

Bedömning av kapitaltillskott till Teracom AB enligt den marknadsekonomiska investerarprincipen

(113)  Lásd: a Teracom 2003–2005. évi éves beszámolói.

113

(114)  Lásd: a Teracom 2006. második negyedévére vonatkozó évközi beszámolója. A visszafizetés 150 millió SEK összegű volt, vagyis a feltételekhez kötött részvénytulajdonosi hozzájárulás mintegy harmadát tette ki.

114

(115)  Lásd: hivatkozás a 15. lábjegyzetben.

115

(116)  Az irányelv értelmében Svédország köteles volt 2003. július 24-ig megszüntetni minden, a műsorszóró átviteli szolgáltatásaira vonatkozó monopoljogot.

116

(117)  Lásd: pl. Az Európai Közösségek Bírósága által a C-74/76 sz., Iannelli & Volpi SpA kontra Ditta Paolo Meroni ügyben hozott ítélet, EBHT 1977, 557. o.; az Európai Közösségek Bírósága által a C-225/91 sz., Matra SA kontra Bizottság ügyben hozott ítélet, EBHT 1993, I-3203. o.

117

Iannelli & Volpi SpA kontra Ditta Paolo Meroni

Matra SA kontra Bizottság

(118)  Lásd: pl. Az Európai Közösségek Bírósága által a C-47/69 sz., Franciaország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet, EBHT 1970, 496. o.; az Európai Közösségek Bírósága által a C-204/97 sz., Portugália kontra Bizotság ügyben hozott ítélet, EBHT 2001, I-3175. o.

118

Franciaország kontra Bizottság

Portugália kontra Bizotság

---