# Euroopa Liidu C 172E/12.

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 172E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 48. köide12. juuli 2005 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 172E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

48. köide12. juuli 2005

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Nõukogu |
| 2005/C 172E/1 | Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 23/2005, 12. aprill 2005, toimides Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kaevandustööstuse jäätmete käitlemise ja direktiivi 2004/35/EÜ muutmise kohta | 1 |
| 2005/C 172E/2 | Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 24/2005, 18. aprill 2005, toimides Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (optiline kiirgus) tulenevate riskidega (üheksateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) | 26 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Nõukogu

2005/C 172E/1

Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 23/2005, 12. aprill 2005, toimides Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kaevandustööstuse jäätmete käitlemise ja direktiivi 2004/35/EÜ muutmise kohta

1

2005/C 172E/2

Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 24/2005, 18. aprill 2005, toimides Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (optiline kiirgus) tulenevate riskidega (üheksateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)

26

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Nõukogu

| 12.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 172/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 172/1

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT (EÜ) nr 23/2005,

12. aprill 2005,

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... aasta direktiiv 2005/.../EÜ kaevandustööstuse jäätmete käitlemise ja direktiivi 2004/35/EÜ muutmise kohta

(2005/C 172 E/01)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse regioonide komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni teatises “Ohutu kaevandamine: viimaste kaevandusõnnetuste järelmeetmed” nähakse ühe esmatähtsa meetmena ette kaevandustööstuse jäätmete käitlemise reguleerimist. Selle meetme eesmärk on täiendada algatusi, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2003. aasta direktiivile 2003/105/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 96/82/EÜ ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste ohu ohjeldamise kohta (4), ning kaevandamisel tekkivaid aheraineid ja rikastamisjäätmete käitlemist hõlmava parimat võimalikku tehnikat käsitleva dokumendi koostamist nõukogu 24. septembri 1996. aasta direktiivi 96/61/EÜ saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta (5) egiidi all. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni teatises “Ohutu kaevandamine: viimaste kaevandusõnnetuste järelmeetmed” nähakse ühe esmatähtsa meetmena ette kaevandustööstuse jäätmete käitlemise reguleerimist. Selle meetme eesmärk on täiendada algatusi, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2003. aasta direktiivile 2003/105/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 96/82/EÜ ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste ohu ohjeldamise kohta (4), ning kaevandamisel tekkivaid aheraineid ja rikastamisjäätmete käitlemist hõlmava parimat võimalikku tehnikat käsitleva dokumendi koostamist nõukogu 24. septembri 1996. aasta direktiivi 96/61/EÜ saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta (5) egiidi all.

| (2) | Euroopa Parlament toetas eespool nimetatud teatise kohta 5. juulil 2001 tehtud resolutsioonis (6) igati vajadust võtta vastu direktiiv kaevandustööstuse jäätmete kohta. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlament toetas eespool nimetatud teatise kohta 5. juulil 2001 tehtud resolutsioonis (6) igati vajadust võtta vastu direktiiv kaevandustööstuse jäätmete kohta.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsuses nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm, (7) nähakse seoses endiselt tekkivate jäätmetega ette järgmised eesmärgid: selliste jäätmete ohtlikkuse taset tuleks vähendada ja need peaksid olema nii ohutud kui võimalik; eelistada tuleks taaskasutamist ja ringlussevõttu; kõrvaldatavate jäätmete kogust tuleks vähendada miinimumini ja jäätmed tuleks kõrvaldada ohutult; kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmed tuleks töödelda nende tekkekohale võimalikult lähedal sellises ulatuses, mis ei vähendaks jäätmekäitlustoimingute tõhusust. Õnnetuste ja katastroofidega seoses nähakse otsuses nr 1600/2002/EÜ esmatähtsa meetmena ette selliste meetmete väljatöötamine, mis aitavad vältida suurõnnetuste ohtusid, eelkõige neid, mis tulenevad kaevandustegevusest, ning kaevandamisjäätmetega seotud meetmete arendamine. Samuti nähakse otsusega nr 1600/2002/EÜ esmatähtsa meetmena ette kaevandustööstuse säästva majandamise edendamine, et vähendada selle mõju keskkonnale. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsuses nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm, (7) nähakse seoses endiselt tekkivate jäätmetega ette järgmised eesmärgid: selliste jäätmete ohtlikkuse taset tuleks vähendada ja need peaksid olema nii ohutud kui võimalik; eelistada tuleks taaskasutamist ja ringlussevõttu; kõrvaldatavate jäätmete kogust tuleks vähendada miinimumini ja jäätmed tuleks kõrvaldada ohutult; kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmed tuleks töödelda nende tekkekohale võimalikult lähedal sellises ulatuses, mis ei vähendaks jäätmekäitlustoimingute tõhusust. Õnnetuste ja katastroofidega seoses nähakse otsuses nr 1600/2002/EÜ esmatähtsa meetmena ette selliste meetmete väljatöötamine, mis aitavad vältida suurõnnetuste ohtusid, eelkõige neid, mis tulenevad kaevandustegevusest, ning kaevandamisjäätmetega seotud meetmete arendamine. Samuti nähakse otsusega nr 1600/2002/EÜ esmatähtsa meetmena ette kaevandustööstuse säästva majandamise edendamine, et vähendada selle mõju keskkonnale.

| (4) | Kooskõlas ühenduse keskkonnapoliitika eesmärkidega on vaja kehtestada miinimumnõuded, et vältida või vähendada nii palju kui võimalik kahjulikku mõju, mis tuleneb keskkonnale või inimeste tervisele selliste kaevandustööstuse jäätmete käitlemisest, nagu näiteks rikastamisjäätmed (st tahked või vedelad jäätmed, mis jäävad järele pärast maavara töötlemist erinevate tehnoloogiate abil), aheraine ja katend (st materjal, mis eemaldatakse kaevandamise käigus maavarani jõudmiseks, sealhulgas kaevandamise ettevalmistamise käigus eemaldatud materjal) ja mulla pealiskiht (st pinnase ülemine kiht), tingimusel et need materjalid on jäätmed vastavalt nõukogu 15. juuli 1975. aasta direktiivile 75/442/EMÜ jäätmete kohta. (8) |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas ühenduse keskkonnapoliitika eesmärkidega on vaja kehtestada miinimumnõuded, et vältida või vähendada nii palju kui võimalik kahjulikku mõju, mis tuleneb keskkonnale või inimeste tervisele selliste kaevandustööstuse jäätmete käitlemisest, nagu näiteks rikastamisjäätmed (st tahked või vedelad jäätmed, mis jäävad järele pärast maavara töötlemist erinevate tehnoloogiate abil), aheraine ja katend (st materjal, mis eemaldatakse kaevandamise käigus maavarani jõudmiseks, sealhulgas kaevandamise ettevalmistamise käigus eemaldatud materjal) ja mulla pealiskiht (st pinnase ülemine kiht), tingimusel et need materjalid on jäätmed vastavalt nõukogu 15. juuli 1975. aasta direktiivile 75/442/EMÜ jäätmete kohta. (8)

| (5) | ÜRO raames 2002. aasta ülemaailmse säästva arengu tippkohtumisel vastu võetud säästvat arengut käsitleva Johannesburgi rakenduskava punkti 24 kohaselt on vaja kaitsta majandusliku ja sotsiaalse arengu aluseks olevaid loodusvarasid ja pöörata ümber praegune loodusvarade hävitamise tendents, majandades loodusvarasid säästval ja integreeritud viisil. |
| --- | --- |

(5)

ÜRO raames 2002. aasta ülemaailmse säästva arengu tippkohtumisel vastu võetud säästvat arengut käsitleva Johannesburgi rakenduskava punkti 24 kohaselt on vaja kaitsta majandusliku ja sotsiaalse arengu aluseks olevaid loodusvarasid ja pöörata ümber praegune loodusvarade hävitamise tendents, majandades loodusvarasid säästval ja integreeritud viisil.

| (6) | Seetõttu peaks käesolev direktiiv hõlmama maismaal tegutsevatest kaevandustööstustest pärit jäätmete käitlemist, see tähendab selliste jäätmete käitlemist, mis tekivad maavarade uuringute, kaevandamisel (sealhulgas ettevalmistav etapp), rikastamisel ja ladustamisel ning karjääride töö tulemusel. Selline käitlemine peaks siiski kajastama põhimõtteid ja prioriteete, mis on määratletud direktiiviga 75/442/EMÜ, mida vastavalt selle artikli 2 lõike 1 punkti b taandele ii kohaldatakse jätkuvalt kõikide käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja jäävate kaevandustööstuse jäätmete käitlemise aspektide suhtes. |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu peaks käesolev direktiiv hõlmama maismaal tegutsevatest kaevandustööstustest pärit jäätmete käitlemist, see tähendab selliste jäätmete käitlemist, mis tekivad maavarade uuringute, kaevandamisel (sealhulgas ettevalmistav etapp), rikastamisel ja ladustamisel ning karjääride töö tulemusel. Selline käitlemine peaks siiski kajastama põhimõtteid ja prioriteete, mis on määratletud direktiiviga 75/442/EMÜ, mida vastavalt selle artikli 2 lõike 1 punkti b taandele ii kohaldatakse jätkuvalt kõikide käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja jäävate kaevandustööstuse jäätmete käitlemise aspektide suhtes.

| (7) | Dubleerimise ja liigsete haldusnõuete vältimiseks tuleks käesolevat direktiivi kohaldada ainult selliste tegevuste suhtes, mida peetakse direktiivi eesmärkide saavutamisel esmatähtsateks. |
| --- | --- |

(7)

Dubleerimise ja liigsete haldusnõuete vältimiseks tuleks käesolevat direktiivi kohaldada ainult selliste tegevuste suhtes, mida peetakse direktiivi eesmärkide saavutamisel esmatähtsateks.

| (8) | Seetõttu ei tuleks käesoleva direktiivi sätteid kohaldada jäätmevoogude suhtes, mis on küll tekkinud maavarade kaevandamisel või rikastamisel, kuid ei ole kaevandamise või rikastamisega otseselt seotud, näiteks toidujäätmed, õlijäätmed, kasutuselt kõrvaldatud sõidukid, kasutatud patareid ja akud. Selliste jäätmete käitlemisel tuleks kohaldada direktiivi 75/442/EMÜ või nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/31/EÜ prügilate kohta (9) või muude asjakohaste ühenduse õigusaktide sätteid, mida kohaldatakse maavarade uuringute, kaevandamisel või rikastamisel tekkinud jäätmete suhtes, mis veetakse kohta, mis käesoleva direktiivi tähenduses ei ole jäätmehoidla. |
| --- | --- |

(8)

Seetõttu ei tuleks käesoleva direktiivi sätteid kohaldada jäätmevoogude suhtes, mis on küll tekkinud maavarade kaevandamisel või rikastamisel, kuid ei ole kaevandamise või rikastamisega otseselt seotud, näiteks toidujäätmed, õlijäätmed, kasutuselt kõrvaldatud sõidukid, kasutatud patareid ja akud. Selliste jäätmete käitlemisel tuleks kohaldada direktiivi 75/442/EMÜ või nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/31/EÜ prügilate kohta (9) või muude asjakohaste ühenduse õigusaktide sätteid, mida kohaldatakse maavarade uuringute, kaevandamisel või rikastamisel tekkinud jäätmete suhtes, mis veetakse kohta, mis käesoleva direktiivi tähenduses ei ole jäätmehoidla.

| (9) | Samuti ei tuleks käesolevat direktiivi kohaldada avamerel tehtud maavarade uuringute, kaevandamise ja rikastamise tulemusena tekkinud jäätmete suhtes või vee juhtimise ja väljapumbatud põhjavee tagasijuhtimise suhtes, samas kui püsijäätmete, maavarade uuringute tulemusena tekkinud tavajäätmete, saastumata pinnase ning turba kaevandamise, rikastamise ja ladustamise tulemusena tekkinud jäätmete suhtes tuleks kohaldada ainult piiratud hulka nõudeid, kuna selliste jäätmete keskkonnaoht on väiksem. Mittepüsivate tavajäätmete puhul võivad liikmesriigid nõudeid vähendada või selliste nõuete kohaldamisest loobuda. Neid erandeid ei kohaldata siiski A kategooria jäätmehoidlate suhtes. |
| --- | --- |

(9)

Samuti ei tuleks käesolevat direktiivi kohaldada avamerel tehtud maavarade uuringute, kaevandamise ja rikastamise tulemusena tekkinud jäätmete suhtes või vee juhtimise ja väljapumbatud põhjavee tagasijuhtimise suhtes, samas kui püsijäätmete, maavarade uuringute tulemusena tekkinud tavajäätmete, saastumata pinnase ning turba kaevandamise, rikastamise ja ladustamise tulemusena tekkinud jäätmete suhtes tuleks kohaldada ainult piiratud hulka nõudeid, kuna selliste jäätmete keskkonnaoht on väiksem. Mittepüsivate tavajäätmete puhul võivad liikmesriigid nõudeid vähendada või selliste nõuete kohaldamisest loobuda. Neid erandeid ei kohaldata siiski A kategooria jäätmehoidlate suhtes.

| (10) | Kuigi käesolev direktiiv hõlmab kaevandustööstuse jäätmeid, mis võivad olla radioaktiivsed, ei hõlma käesolev direktiiv radioaktiivsusega seotud aspekte. |
| --- | --- |

(10)

Kuigi käesolev direktiiv hõlmab kaevandustööstuse jäätmeid, mis võivad olla radioaktiivsed, ei hõlma käesolev direktiiv radioaktiivsusega seotud aspekte.

| (11) | Vastavalt direktiivile 75/442/EMÜ ning Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) asutamislepingu artiklite 31 ja 32 kohaselt peab radioaktiivsete omaduste tõttu kasutatava materjali kaevandamisel tekkinud jäätmete käitlemise eesmärk tagama töötajate, üldsuse ja keskkonna kaitse ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest. Käesolevat direktiivi ei kohaldata kõnealuste jäätmete käitlemise suhtes, kui sellised jäätmed on juba hõlmatud Euratomi asutamislepingu alusel vastuvõetud õigusaktidega. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt direktiivile 75/442/EMÜ ning Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) asutamislepingu artiklite 31 ja 32 kohaselt peab radioaktiivsete omaduste tõttu kasutatava materjali kaevandamisel tekkinud jäätmete käitlemise eesmärk tagama töötajate, üldsuse ja keskkonna kaitse ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest. Käesolevat direktiivi ei kohaldata kõnealuste jäätmete käitlemise suhtes, kui sellised jäätmed on juba hõlmatud Euratomi asutamislepingu alusel vastuvõetud õigusaktidega.

| (12) | Et pidada kinni direktiivi 75/442/EMÜ ja eelkõige selle artiklites 3 ja 4 määratletud põhimõtetest ja prioriteetidest, peaksid liikmesriigid tagama, et kaevandamisega tegelevad ettevõtjad võtaks kõik vajalikud meetmed, et vältida või vähendada nii palju kui võimalik kõiki kaevandustööstuse jäätmete käitlemisest tulenevaid tegelikke või võimalikke negatiivseid mõjusid keskkonnale või inimeste tervisele. |
| --- | --- |

(12)

Et pidada kinni direktiivi 75/442/EMÜ ja eelkõige selle artiklites 3 ja 4 määratletud põhimõtetest ja prioriteetidest, peaksid liikmesriigid tagama, et kaevandamisega tegelevad ettevõtjad võtaks kõik vajalikud meetmed, et vältida või vähendada nii palju kui võimalik kõiki kaevandustööstuse jäätmete käitlemisest tulenevaid tegelikke või võimalikke negatiivseid mõjusid keskkonnale või inimeste tervisele.

| (13) | Need meetmed peaksid muu hulgas põhinema direktiivis 96/61/EÜ määratletud parima võimaliku tehnika käsitlusel ning kui sellist tehnikat kasutatakse, peab liikmesriik kindlaks määrama, kuidas saaks vajadusel arvesse võtta jäätmehoidla tehnilisi omadusi, selle geograafilist asukohta ja kohalikke keskkonnatingimusi. |
| --- | --- |

(13)

Need meetmed peaksid muu hulgas põhinema direktiivis 96/61/EÜ määratletud parima võimaliku tehnika käsitlusel ning kui sellist tehnikat kasutatakse, peab liikmesriik kindlaks määrama, kuidas saaks vajadusel arvesse võtta jäätmehoidla tehnilisi omadusi, selle geograafilist asukohta ja kohalikke keskkonnatingimusi.

| (14) | Liikmesriigid peaksid tagama, et kaevandamisega tegelevad ettevõtjad koostaksid kaevandamisjäätmete rikastamiseks, taaskasutamiseks ja kõrvaldamiseks asjakohase jäätmekava. Sellised kavad tuleks koostada nii, et tagada jäätmekäitluse võimaluste asjakohane planeerimine eesmärgiga vähendada nii palju kui võimalik jäätmeteket ja jäätmete kahjulikkust ning soodustada jäätmete taaskasutamist. Lisaks sellele tuleks määrata kindlaks kaevandustööstuse jäätmete koostis, et tagada, et sellised jäätmed reageeriksid nii palju kui võimalik ainult ennustataval viisil. |
| --- | --- |

(14)

Liikmesriigid peaksid tagama, et kaevandamisega tegelevad ettevõtjad koostaksid kaevandamisjäätmete rikastamiseks, taaskasutamiseks ja kõrvaldamiseks asjakohase jäätmekava. Sellised kavad tuleks koostada nii, et tagada jäätmekäitluse võimaluste asjakohane planeerimine eesmärgiga vähendada nii palju kui võimalik jäätmeteket ja jäätmete kahjulikkust ning soodustada jäätmete taaskasutamist. Lisaks sellele tuleks määrata kindlaks kaevandustööstuse jäätmete koostis, et tagada, et sellised jäätmed reageeriksid nii palju kui võimalik ainult ennustataval viisil.

| (15) | Õnnetusohu minimeerimiseks ning keskkonna ja inimeste tervise kaitse kõrge taseme tagamiseks peaksid liikmesriigid tagama, et iga A kategooria jäätmehoidla käitaja võtab vastu jäätmetest tuleneva suurõnnetuse vältimise põhimõtted ning rakendab neid. Ennetusmeetmed peaksid sisaldama ohutuse juhtimise süsteemi vastuvõtmist, õnnetuste korral kasutatavate hädaolukorra lahendamise kavade koostamist ning ohutusalase teabe levitamist isikutele, keda suurõnnetus võib tõenäoliselt mõjutada. Õnnetuse korral peaksid ettevõtjad olema kohustatud esitama pädevatele asutustele kogu asjakohase teabe, mis on vajalik tegeliku või potentsiaalse keskkonnakahju leevendamiseks. Neid erinõudeid ei tuleks kohaldada nende kaevandustööstuse jäätmete hoidlate suhtes, mis kuuluvad nõukogu direktiivi 96/82/EÜ reguleerimisalasse. (10) |
| --- | --- |

(15)

Õnnetusohu minimeerimiseks ning keskkonna ja inimeste tervise kaitse kõrge taseme tagamiseks peaksid liikmesriigid tagama, et iga A kategooria jäätmehoidla käitaja võtab vastu jäätmetest tuleneva suurõnnetuse vältimise põhimõtted ning rakendab neid. Ennetusmeetmed peaksid sisaldama ohutuse juhtimise süsteemi vastuvõtmist, õnnetuste korral kasutatavate hädaolukorra lahendamise kavade koostamist ning ohutusalase teabe levitamist isikutele, keda suurõnnetus võib tõenäoliselt mõjutada. Õnnetuse korral peaksid ettevõtjad olema kohustatud esitama pädevatele asutustele kogu asjakohase teabe, mis on vajalik tegeliku või potentsiaalse keskkonnakahju leevendamiseks. Neid erinõudeid ei tuleks kohaldada nende kaevandustööstuse jäätmete hoidlate suhtes, mis kuuluvad nõukogu direktiivi 96/82/EÜ reguleerimisalasse. (10)

| (16) | Jäätmehoidlat ei peaks liigitama A kategooria alla üksnes ohtude põhjal, mida selline hoidla kujutab kaevandustööstuse töötajate ohutusele ja tervisekaitsele ning mis on hõlmatud muude ühenduse õigusaktidega, eelkõige nõukogu direktiividega 92/91/EMÜ (11) ja 92/104/EMÜ. (12) |
| --- | --- |

(16)

Jäätmehoidlat ei peaks liigitama A kategooria alla üksnes ohtude põhjal, mida selline hoidla kujutab kaevandustööstuse töötajate ohutusele ja tervisekaitsele ning mis on hõlmatud muude ühenduse õigusaktidega, eelkõige nõukogu direktiividega 92/91/EMÜ (11) ja 92/104/EMÜ. (12)

| (17) | Võttes arvesse kaevandustööstuse jäätmete käitlemise erilist laadi, on selliseid jäätmeid vastuvõtvate jäätmehoidlate jaoks vaja kehtestada loa taotlemise ja andmise erikord. Lisaks sellele peaksid liikmesriigid võtma vajalikud meetmed tagamaks, et pädevad asutused vaatavad loatingimused korrapäraselt läbi ja vajadusel ajakohastavad neid. |
| --- | --- |

(17)

Võttes arvesse kaevandustööstuse jäätmete käitlemise erilist laadi, on selliseid jäätmeid vastuvõtvate jäätmehoidlate jaoks vaja kehtestada loa taotlemise ja andmise erikord. Lisaks sellele peaksid liikmesriigid võtma vajalikud meetmed tagamaks, et pädevad asutused vaatavad loatingimused korrapäraselt läbi ja vajadusel ajakohastavad neid.

| (18) | Liikmesriigid peaksid tagama, et vastavalt 25. juunil 1998. aastal sõlmitud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsioonile (Århusi konventsioon) teavitatakse üldsust jäätmekäitlusloa taotlemisest ning enne kõnealuse loa andmist konsulteeritakse asjaomase üldsusega. |
| --- | --- |

(18)

Liikmesriigid peaksid tagama, et vastavalt 25. juunil 1998. aastal sõlmitud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsioonile (Århusi konventsioon) teavitatakse üldsust jäätmekäitlusloa taotlemisest ning enne kõnealuse loa andmist konsulteeritakse asjaomase üldsusega.

| (19) | On vaja selgelt esitada asukoha, haldamise, kontrolli ja sulgemisega seotud nõuded, millele jäätmehoidlad, mida kasutatakse kaevandustööstuse jäätmete ladustamiseks, peaksid vastama, ning ennetus- ja kaitsemeetmed, mis tuleb võtta, et kaitsta keskkonda mis tahes ohu eest lühemas ja pikemas perspektiivis ning täpsemalt kaitsta põhjavett saastumise eest, mida tekitab nõrgvee imbumine pinnasesse. |
| --- | --- |

(19)

On vaja selgelt esitada asukoha, haldamise, kontrolli ja sulgemisega seotud nõuded, millele jäätmehoidlad, mida kasutatakse kaevandustööstuse jäätmete ladustamiseks, peaksid vastama, ning ennetus- ja kaitsemeetmed, mis tuleb võtta, et kaitsta keskkonda mis tahes ohu eest lühemas ja pikemas perspektiivis ning täpsemalt kaitsta põhjavett saastumise eest, mida tekitab nõrgvee imbumine pinnasesse.

| (20) | On vaja selgelt määratleda A kategooria jäätmehoidlad, mida kasutatakse kaevandustööstuse jäätmete ladustamiseks, võttes arvesse sellise saastuse tõenäolisi mõjusid, mis tuleneb kõnealuse hoidla käitamisest või õnnetusest, mille puhul jäätmed pääsevad väljapoole hoidlat. |
| --- | --- |

(20)

On vaja selgelt määratleda A kategooria jäätmehoidlad, mida kasutatakse kaevandustööstuse jäätmete ladustamiseks, võttes arvesse sellise saastuse tõenäolisi mõjusid, mis tuleneb kõnealuse hoidla käitamisest või õnnetusest, mille puhul jäätmed pääsevad väljapoole hoidlat.

| (21) | Jäätmete suhtes, mis paigutatakse tagasi kaeveõõntesse kas kaeveõõnte ülevalhoidmiseks või maapinna taastamiseks või maavarade kaevandamisega seotud ehitustegevuseks, nagu masinatele mõeldud juurdepääsuteede, veorampide, vaheseinte ja kaitsetõkete või pervede ehitamine kaeveõõntesse või nende hooldamine, tuleb samuti kohaldada teatavaid nõudeid, et kaitsta pinna- ja/või põhjavett, kindlustada kaevandamisjäätmete stabiilsus ning tagada asjakohane järelevalve pärast sellise tegevuse lõpetamist. Seetõttu ei tuleks selliste jäätmete suhtes kohaldada käesoleva direktiivi nõudeid, mis käsitlevad eranditult jäätmehoidlaid, välja arvatud tingimuste osas, millele on osutatud kaeveõõsi käsitlevates erisätetes. |
| --- | --- |

(21)

Jäätmete suhtes, mis paigutatakse tagasi kaeveõõntesse kas kaeveõõnte ülevalhoidmiseks või maapinna taastamiseks või maavarade kaevandamisega seotud ehitustegevuseks, nagu masinatele mõeldud juurdepääsuteede, veorampide, vaheseinte ja kaitsetõkete või pervede ehitamine kaeveõõntesse või nende hooldamine, tuleb samuti kohaldada teatavaid nõudeid, et kaitsta pinna- ja/või põhjavett, kindlustada kaevandamisjäätmete stabiilsus ning tagada asjakohane järelevalve pärast sellise tegevuse lõpetamist. Seetõttu ei tuleks selliste jäätmete suhtes kohaldada käesoleva direktiivi nõudeid, mis käsitlevad eranditult jäätmehoidlaid, välja arvatud tingimuste osas, millele on osutatud kaeveõõsi käsitlevates erisätetes.

| (22) | Selleks et tagada kaevandustööstuse jäätmeid vastuvõtvate jäätmehoidlate nõuetekohane ehitamine ja hooldus, peaksid liikmesriigid võtma asjakohaseid meetmeid tagamaks, et selliste hoidlate projekteerimisega, neile asukoha määramisega ning nende haldamisega tegelevad tehniliselt pädevad isikud. On vaja tagada, et käitajate ja nende töötajate koolitus ja teadmised annavad neile vajalikud oskused. Lisaks sellele peaksid pädevad asutused ise veenduma, et käitajad võtavad uue jäätmehoidla ehitamiseks ja hooldamiseks või olemasoleva jäätmehoidla igasuguseks laiendamiseks või muutmiseks vastu sobiva korra, sealhulgas jäätmehoidla sulgemisjärgseks etapiks. |
| --- | --- |

(22)

Selleks et tagada kaevandustööstuse jäätmeid vastuvõtvate jäätmehoidlate nõuetekohane ehitamine ja hooldus, peaksid liikmesriigid võtma asjakohaseid meetmeid tagamaks, et selliste hoidlate projekteerimisega, neile asukoha määramisega ning nende haldamisega tegelevad tehniliselt pädevad isikud. On vaja tagada, et käitajate ja nende töötajate koolitus ja teadmised annavad neile vajalikud oskused. Lisaks sellele peaksid pädevad asutused ise veenduma, et käitajad võtavad uue jäätmehoidla ehitamiseks ja hooldamiseks või olemasoleva jäätmehoidla igasuguseks laiendamiseks või muutmiseks vastu sobiva korra, sealhulgas jäätmehoidla sulgemisjärgseks etapiks.

| (23) | On vaja võtta kasutusele kontrollikord, mida kohaldatakse jäätmehoidlate tegutsemise ajal ja pärast hoidla sulgemist. Samuti tuleb A kategooria jäätmehoidlate puhul kontrolli ja järelevalve eesmärgil näha ette sulgemisjärgne hooldusperiood, mis on vastavuses iga jäätmehoidla poolt kujutatava ohuga, sarnaselt sellele, mida nõutakse direktiivis 1999/31/EÜ. |
| --- | --- |

(23)

On vaja võtta kasutusele kontrollikord, mida kohaldatakse jäätmehoidlate tegutsemise ajal ja pärast hoidla sulgemist. Samuti tuleb A kategooria jäätmehoidlate puhul kontrolli ja järelevalve eesmärgil näha ette sulgemisjärgne hooldusperiood, mis on vastavuses iga jäätmehoidla poolt kujutatava ohuga, sarnaselt sellele, mida nõutakse direktiivis 1999/31/EÜ.

| (24) | On vaja määratleda kaevandustööstuse jäätmeid vastuvõtva jäätmehoidla sulgemise aeg ja viis ning näha ette käitaja kohustused ja vastutus jäätmehoidla sulgemisjärgsel perioodil. |
| --- | --- |

(24)

On vaja määratleda kaevandustööstuse jäätmeid vastuvõtva jäätmehoidla sulgemise aeg ja viis ning näha ette käitaja kohustused ja vastutus jäätmehoidla sulgemisjärgsel perioodil.

| (25) | Liikmesriigid peaksid nõudma, et kaevanduste käitajad võtavad kasutusele kontrolli- ja haldusmeetmed, et vältida vee ja pinnase saastumist ning teha kindlaks igasugune kahjulik mõju, mis nende jäätmehoidlatel võib olla keskkonnale või inimeste tervisele. Lisaks peaks veereostuse minimeerimiseks olema jäätmete ladustamine igasse suublasse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiviga 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik. (13) Lisaks sellele tuleks hiivahoidlate tsüaniidi ja tsüaniidühendite kontsentratsioone teatavat liiki kaevandustes nende kahjuliku ja mürgise mõju tõttu alandada madalaima võimaliku tasemeni, kasutades parimat olemasolevat tehnikat. Kontsentratsioonide jaoks tuleks vastavalt ja igal juhul kooskõlas käesoleva direktiivi erinõuetega kehtestada maksimummäärad, et selliseid mõjusid vältida. |
| --- | --- |

(25)

Liikmesriigid peaksid nõudma, et kaevanduste käitajad võtavad kasutusele kontrolli- ja haldusmeetmed, et vältida vee ja pinnase saastumist ning teha kindlaks igasugune kahjulik mõju, mis nende jäätmehoidlatel võib olla keskkonnale või inimeste tervisele. Lisaks peaks veereostuse minimeerimiseks olema jäätmete ladustamine igasse suublasse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiviga 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik. (13) Lisaks sellele tuleks hiivahoidlate tsüaniidi ja tsüaniidühendite kontsentratsioone teatavat liiki kaevandustes nende kahjuliku ja mürgise mõju tõttu alandada madalaima võimaliku tasemeni, kasutades parimat olemasolevat tehnikat. Kontsentratsioonide jaoks tuleks vastavalt ja igal juhul kooskõlas käesoleva direktiivi erinõuetega kehtestada maksimummäärad, et selliseid mõjusid vältida.

| (26) | Kaevandustööstuse jäätmeid vastuvõtva jäätmehoidla käitaja peaks olema kohustatud esitama liikmesriikide poolt kindlaksmääratavas korras rahalise tagatise või muu samaväärse tagatise, et tagada kõikide loast tulenevate kohustuste täitmine, sealhulgas nende kohustuste täitmine, mis on seotud sulgemise ja hoidla järelhooldusega. Rahaline tagatis peaks olema piisav, et maksta hoidla korrastamise eest, mille teeb kvalifitseeritud ja sõltumatu kolmas isik. Selline tagatis tuleb esitada enne, kui jäätmeid hakatakse jäätmehoidlasse ladustama, ning tagatise suurust tuleb korrapäraselt kohandada. Lisaks on kooskõlas põhimõttega “saastaja maksab” ning vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivile 2004/35/EÜ keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta (14) on oluline selgitada, et kaevandustööstuse jäätmeid vastuvõtva jäätmehoidla käitaja vastutab asjakohaselt oma tegevusest tuleneva keskkonnakahju eest või sellise kahju tekkimise ohu eest. |
| --- | --- |

(26)

Kaevandustööstuse jäätmeid vastuvõtva jäätmehoidla käitaja peaks olema kohustatud esitama liikmesriikide poolt kindlaksmääratavas korras rahalise tagatise või muu samaväärse tagatise, et tagada kõikide loast tulenevate kohustuste täitmine, sealhulgas nende kohustuste täitmine, mis on seotud sulgemise ja hoidla järelhooldusega. Rahaline tagatis peaks olema piisav, et maksta hoidla korrastamise eest, mille teeb kvalifitseeritud ja sõltumatu kolmas isik. Selline tagatis tuleb esitada enne, kui jäätmeid hakatakse jäätmehoidlasse ladustama, ning tagatise suurust tuleb korrapäraselt kohandada. Lisaks on kooskõlas põhimõttega “saastaja maksab” ning vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivile 2004/35/EÜ keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta (14) on oluline selgitada, et kaevandustööstuse jäätmeid vastuvõtva jäätmehoidla käitaja vastutab asjakohaselt oma tegevusest tuleneva keskkonnakahju eest või sellise kahju tekkimise ohu eest.

| (27) | Kui kaevandustööstuse jäätmete jäätmehoidlatel võivad tõenäoliselt olla keskkonda oluliselt kahjustavad piiriülesed mõjud ja sellest tulenevalt inimtervisele teise liikmesriigi territooriumil, peaks olemas olema ühine kord, et hõlbustada naaberriikide vahelisi konsultatsioone. Selle meetme eesmärk peaks olema tagada, et ametiasutused vahetaksid piisavalt teavet ning et üldsust teavitataks nõuetekohaselt kõikidest sellistest jäätmehoidlatest, mis võivad selle teise liikmesriigi keskkonda negatiivselt mõjutada. |
| --- | --- |

(27)

Kui kaevandustööstuse jäätmete jäätmehoidlatel võivad tõenäoliselt olla keskkonda oluliselt kahjustavad piiriülesed mõjud ja sellest tulenevalt inimtervisele teise liikmesriigi territooriumil, peaks olemas olema ühine kord, et hõlbustada naaberriikide vahelisi konsultatsioone. Selle meetme eesmärk peaks olema tagada, et ametiasutused vahetaksid piisavalt teavet ning et üldsust teavitataks nõuetekohaselt kõikidest sellistest jäätmehoidlatest, mis võivad selle teise liikmesriigi keskkonda negatiivselt mõjutada.

| (28) | Liikmesriikidel on vaja tagada, et pädevad asutused loovad kaevandustööstuse jäätmeid vastuvõtvate jäätmehoidlate järelevalve- või samaväärse kontrollisüsteemi. Ilma et see piiraks käitaja loast tulenevate kohustuste täitmist, tuleks enne jäätmete ladustamise alustamist kontrollida, kas loatingimused on täidetud. Peale selle peaksid liikmesriigid tagama, et käitajad ja nende õigusjärglased peavad jäätmehoidlate kohta ajakohastatud registrit ning et käitajad annavad oma õigusjärglastele üle jäätmehoidla olukorda ja tegevusi käsitleva teabe. |
| --- | --- |

(28)

Liikmesriikidel on vaja tagada, et pädevad asutused loovad kaevandustööstuse jäätmeid vastuvõtvate jäätmehoidlate järelevalve- või samaväärse kontrollisüsteemi. Ilma et see piiraks käitaja loast tulenevate kohustuste täitmist, tuleks enne jäätmete ladustamise alustamist kontrollida, kas loatingimused on täidetud. Peale selle peaksid liikmesriigid tagama, et käitajad ja nende õigusjärglased peavad jäätmehoidlate kohta ajakohastatud registrit ning et käitajad annavad oma õigusjärglastele üle jäätmehoidla olukorda ja tegevusi käsitleva teabe.

| (29) | Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile korrapäraselt aruanded käesoleva direktiivi rakendamise kohta, sealhulgas teabe õnnetuste või “napilt mööda läinud juhtumite” kohta. Nende aruannete alusel peaks komisjon esitama aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(29)

Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile korrapäraselt aruanded käesoleva direktiivi rakendamise kohta, sealhulgas teabe õnnetuste või “napilt mööda läinud juhtumite” kohta. Nende aruannete alusel peaks komisjon esitama aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (30) | Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad käesoleva direktiivi rikkumiste eest määratavate karistuste kohta ja tagama nende eeskirjade rakendamise. Need karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |
| --- | --- |

(30)

Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad käesoleva direktiivi rikkumiste eest määratavate karistuste kohta ja tagama nende eeskirjade rakendamise. Need karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

| (31) | On vajalik, et liikmesriigid tagavad nende territooriumil asuvate selliste suletud jäätmehoidlate inventeerimise, mis põhjustavad tõsist negatiivset mõju keskkonnale või mis võivad keskpika või lühikese aja jooksul kujutada tõsist ohtu inimeste tervisele või keskkonnale. |
| --- | --- |

(31)

On vajalik, et liikmesriigid tagavad nende territooriumil asuvate selliste suletud jäätmehoidlate inventeerimise, mis põhjustavad tõsist negatiivset mõju keskkonnale või mis võivad keskpika või lühikese aja jooksul kujutada tõsist ohtu inimeste tervisele või keskkonnale.

| (32) | Komisjon peaks tagama, et vahetataks asjakohast teaduslikku ja tehnilist teavet selle kohta, kuidas suletud jäätmehoidlaid liikmesriikides inventeerida, ning metodoloogiate arengu kohta, et aidata liikmesriikidel suletud jäätmehoidlate korrastamisel järgida käesolevat direktiivi. Samuti tuleks tagada parimaid võimalikke tehnikaid käsitleva teabe vahetamine liikmesriikides ja liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

(32)

Komisjon peaks tagama, et vahetataks asjakohast teaduslikku ja tehnilist teavet selle kohta, kuidas suletud jäätmehoidlaid liikmesriikides inventeerida, ning metodoloogiate arengu kohta, et aidata liikmesriikidel suletud jäätmehoidlate korrastamisel järgida käesolevat direktiivi. Samuti tuleks tagada parimaid võimalikke tehnikaid käsitleva teabe vahetamine liikmesriikides ja liikmesriikide vahel.

| (33) | Käesolev direktiiv võib olla kasulik vahend, mida võtta arvesse selle tõendamisel, et arenguabi raames ühenduse poolt rahastatavad projektid sisaldavad vajalikke meetmeid, et vältida või vähendada nii palju kui võimalik negatiivset mõju keskkonnale. Selline lähenemisviis on kooskõlas asutamislepingu artikliga 6, eriti selles küsimuses, mis puudutab keskkonnakaitse nõuete integreerimist ühenduse arengukoostöö poliitikasse. |
| --- | --- |

(33)

Käesolev direktiiv võib olla kasulik vahend, mida võtta arvesse selle tõendamisel, et arenguabi raames ühenduse poolt rahastatavad projektid sisaldavad vajalikke meetmeid, et vältida või vähendada nii palju kui võimalik negatiivset mõju keskkonnale. Selline lähenemisviis on kooskõlas asutamislepingu artikliga 6, eriti selles küsimuses, mis puudutab keskkonnakaitse nõuete integreerimist ühenduse arengukoostöö poliitikasse.

| (34) | Käesoleva direktiivi eesmärki, milleks on kaevandustööstuse jäätmete käitlemise parandamine, ei suuda liikmesriigid üksinda tegutsedes piisavalt saavutada, kuna selliste jäätmete väärkäitlemine võib põhjustada piiriülest saastust. Põhimõtte “saastaja maksab” kohaselt on muu hulgas oluline võtta arvesse kaevandustööstuse jäätmete põhjustatud igasugust kahju keskkonnale ning kõnealuse põhimõtte erinev siseriiklik rakendamine võib põhjustada märgatavaid erinevusi ettevõtjate finantskohustustes. Lisaks sellele takistavad erinevad kaevandustööstuse jäätmete käitlemist käsitlevad siseriiklikud meetmed saavutamast eesmärki tagada ohutuse ja vastutuse miinimumtase selliste jäätmete käitlemisel ning optimeerida nende jäätmete taaskasutamist kogu ühenduses. Kuna käesoleva direktiivi ulatuse ja mõju tõttu on selle eesmärgid paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(34)

Käesoleva direktiivi eesmärki, milleks on kaevandustööstuse jäätmete käitlemise parandamine, ei suuda liikmesriigid üksinda tegutsedes piisavalt saavutada, kuna selliste jäätmete väärkäitlemine võib põhjustada piiriülest saastust. Põhimõtte “saastaja maksab” kohaselt on muu hulgas oluline võtta arvesse kaevandustööstuse jäätmete põhjustatud igasugust kahju keskkonnale ning kõnealuse põhimõtte erinev siseriiklik rakendamine võib põhjustada märgatavaid erinevusi ettevõtjate finantskohustustes. Lisaks sellele takistavad erinevad kaevandustööstuse jäätmete käitlemist käsitlevad siseriiklikud meetmed saavutamast eesmärki tagada ohutuse ja vastutuse miinimumtase selliste jäätmete käitlemisel ning optimeerida nende jäätmete taaskasutamist kogu ühenduses. Kuna käesoleva direktiivi ulatuse ja mõju tõttu on selle eesmärgid paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks.

| (35) | Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (15) |
| --- | --- |

(35)

Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (15)

| (36) | Käesoleva direktiivi ülevõtmise ajal olemasolevate jäätmehoidlate edasise kasutamise tingimusi tuleks reguleerida, et kindlaksmääratud aja jooksul võtta meetmed, mis on vajalikud selliste jäätmehoidlate kohandamiseks käesoleva direktiivi nõuetega. |
| --- | --- |

(36)

Käesoleva direktiivi ülevõtmise ajal olemasolevate jäätmehoidlate edasise kasutamise tingimusi tuleks reguleerida, et kindlaksmääratud aja jooksul võtta meetmed, mis on vajalikud selliste jäätmehoidlate kohandamiseks käesoleva direktiivi nõuetega.

| (37) | Õigusaktide kvaliteedi parandamist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (16) artikli 34 kohaselt julgustatakse liikmesriike koostama enda jaoks ja ühenduse huvides oma tabelid käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vastavuse kohta ning need avalikustama, |
| --- | --- |

(37)

Õigusaktide kvaliteedi parandamist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (16) artikli 34 kohaselt julgustatakse liikmesriike koostama enda jaoks ja ühenduse huvides oma tabelid käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vastavuse kohta ning need avalikustama,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Sisu

Käesolev direktiiv sätestab meetmed, korra ja juhised, et vältida või vähendada nii palju kui võimalik kaevandustööstuse jäätmete käitlemise tulemusel tekkivat kahjulikku mõju keskkonnale, eriti veele, õhule, pinnasele, loomastikule ja taimestikule maastikule, ning sellest tulenevat ohtu inimeste tervisele.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Ilma et see piiraks lõigete 2 ja 3 kohaldamist, hõlmab käesolev direktiiv selliste jäätmete käitlemist, mis on tekkinud maavarade uuringute, kaevandamise, rikastamise ja ladustamise ning karjääride töö tulemusena (edaspidi “kaevandamisjäätmed”).

2.   Käesoleva direktiivi reguleerimisalasse ei kuulu:

| a) | maavarade uuringute, kaevandamise ja rikastamise ning karjääride töö tulemusena tekkinud jäätmed, mis ei teki otseselt nende toimingute tulemusena; |
| --- | --- |

a)

maavarade uuringute, kaevandamise ja rikastamise ning karjääride töö tulemusena tekkinud jäätmed, mis ei teki otseselt nende toimingute tulemusena;

| b) | avamerel tehtud maavarade uuringute, kaevandamise ja rikastamise tulemusena tekkinud jäätmed; |
| --- | --- |

b)

avamerel tehtud maavarade uuringute, kaevandamise ja rikastamise tulemusena tekkinud jäätmed;

| c) | direktiivi 2000/60/EÜ artikli 11 lõike 3 punkti j esimeses ja teises taandes määratletud vee suunamine ja väljapumbatud põhjavee tagasijuhtimine kõnealuse artikliga lubatud ulatuses. |
| --- | --- |

c)

direktiivi 2000/60/EÜ artikli 11 lõike 3 punkti j esimeses ja teises taandes määratletud vee suunamine ja väljapumbatud põhjavee tagasijuhtimine kõnealuse artikliga lubatud ulatuses.

3.   Maavarade uuringute, kaevandamise, rikastamise ja ladustamise ning karjääride töö tulemusena tekkinud püsijäätmed ja saastumata pinnas ning turba kaevandamise, rikastamise ja ladustamise tulemusena tekkinud jäätmed ei kuulu artiklite 7 ja 8, artikli 11 lõigete 1 ja 3, artikli 12, artikli 13 lõike 5 ning artiklite 14 ja 16 kohaldamisalasse, välja arvatud juhul, kui neid jäätmeid ladustatakse A kategooria jäätmehoidlas.

Pädev asutus võib leevendada nõudeid, mis esitatakse maavarade, välja arvatud nafta ja vee väljaaurustumisel tekkinud maavarad (peale kipsi ja anhüdriidi), uuringute tulemusena tekkinud tavajäätmete ladustamisele ning saastumata pinnase ja turba kaevandamisest, rikastamisest ja ladustamisest tulenevatele jäätmetele, kui leitakse, et artikli 4 nõuded on täidetud, või selliste nõuete kohaldamisest loobuda.

Liikmesriigid võivad leevendada artikli 11 lõike 3, artikli 12 lõigete 5 ja 6, artikli 13 lõike 5 ning artiklite 14 ja 16 nõudeid mitteohtlikele tavajäätmetele, välja arvatud juhul, kui neid jäätmeid ladustatakse A kategooria jäätmehoidlas, või selliste nõuete kohaldamisest loobuda.

4.   Ilma et see piiraks muude ühenduse õigusaktide kohaldamist, ei kohaldata käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate jäätmete suhtes direktiivi 1999/31/EÜ.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | jäätmed — nagu määratletud direktiivi 75/442/EMÜ artikli 1 punktis a; |
| --- | --- |

1)

jäätmed — nagu määratletud direktiivi 75/442/EMÜ artikli 1 punktis a;

| 2) | ohtlikud jäätmed — nagu määratletud nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/689/EMÜ ohtlike jäätmete kohta (17) artikli 1 lõikes 4; |
| --- | --- |

2)

ohtlikud jäätmed — nagu määratletud nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/689/EMÜ ohtlike jäätmete kohta (17) artikli 1 lõikes 4;

| 3) | püsijäätmed — jäätmed, milles ei toimu olulisi füüsikalisi, keemilisi või bioloogilisi muutusi. Püsijäätmed ei lahustu, põle ega reageeri muul viisil füüsikaliselt või keemiliselt, ei ole biolagundatavad ega mõjuta kahjulikult muid nendega kokkupuutesse sattuvaid aineid viisil, mis võiks põhjustada keskkonna saastumist või kahjustada inimeste tervist. Jäätmete üldleostuvus ja saasteainete sisaldus ning nõrgvee ökotoksilisus peavad olema tähtsusetud ja eelkõige ei tohi need ohustada pinnavee ja/või põhjavee kvaliteeti; |
| --- | --- |

3)

püsijäätmed — jäätmed, milles ei toimu olulisi füüsikalisi, keemilisi või bioloogilisi muutusi. Püsijäätmed ei lahustu, põle ega reageeri muul viisil füüsikaliselt või keemiliselt, ei ole biolagundatavad ega mõjuta kahjulikult muid nendega kokkupuutesse sattuvaid aineid viisil, mis võiks põhjustada keskkonna saastumist või kahjustada inimeste tervist. Jäätmete üldleostuvus ja saasteainete sisaldus ning nõrgvee ökotoksilisus peavad olema tähtsusetud ja eelkõige ei tohi need ohustada pinnavee ja/või põhjavee kvaliteeti;

| 4) | saastumata pinnas — pinnas, mis eemaldatakse maapinna ülemisest kihist kaevandamise käigus ja mida ei loeta saastunuks vastavalt kaevandamise asukoha liikmesriigi siseriiklikule õigusele ja ühenduse õigusele; |
| --- | --- |

4)

saastumata pinnas — pinnas, mis eemaldatakse maapinna ülemisest kihist kaevandamise käigus ja mida ei loeta saastunuks vastavalt kaevandamise asukoha liikmesriigi siseriiklikule õigusele ja ühenduse õigusele;

| 5) | maavara — maakoores looduslikult leiduva orgaanilise või anorgaanilise aine maardla, nagu näiteks energeetilised kütused, metallimaagid, tööstuslikud mineraalid ja ehitusmaterjalina kasutatavad mineraalid, välja arvatud vesi; |
| --- | --- |

5)

maavara — maakoores looduslikult leiduva orgaanilise või anorgaanilise aine maardla, nagu näiteks energeetilised kütused, metallimaagid, tööstuslikud mineraalid ja ehitusmaterjalina kasutatavad mineraalid, välja arvatud vesi;

| 6) | kaevandustööstused — kõik asutused ja ettevõtted, mis tegelevad ärilistel eesmärkidel maavarade pealmaa- või allmaakaevandamisega, sealhulgas puuraukude kaudu toimuva kaevandamisega või kaevandatud materjali rikastamisega; |
| --- | --- |

6)

kaevandustööstused — kõik asutused ja ettevõtted, mis tegelevad ärilistel eesmärkidel maavarade pealmaa- või allmaakaevandamisega, sealhulgas puuraukude kaudu toimuva kaevandamisega või kaevandatud materjali rikastamisega;

| 7) | avameri — mereala ja merepõhi, mis ulatub tavaliste või keskmiste loodete madalaima veetaseme märgist kaugemale; |
| --- | --- |

7)

avameri — mereala ja merepõhi, mis ulatub tavaliste või keskmiste loodete madalaima veetaseme märgist kaugemale;

| 8) | rikastamine — maavaradega tehtavad mehaanilised, füüsikalised, bioloogilised, termilised või keemilised protsessid või nende protsesside kombinatsioon (sealhulgas karjääride tegevus) maavarade eraldamiseks, sealhulgas materjali tükisuuruse muutmine, sorteerimine, eraldamine ja leostamine ning eelnevalt kõrvale jäetud jäätmete ümbertöötlemine, välja arvatud sulatamine, termilised tootmisprotsessid ja/või metallurgilised tööd; |
| --- | --- |

8)

rikastamine — maavaradega tehtavad mehaanilised, füüsikalised, bioloogilised, termilised või keemilised protsessid või nende protsesside kombinatsioon (sealhulgas karjääride tegevus) maavarade eraldamiseks, sealhulgas materjali tükisuuruse muutmine, sorteerimine, eraldamine ja leostamine ning eelnevalt kõrvale jäetud jäätmete ümbertöötlemine, välja arvatud sulatamine, termilised tootmisprotsessid ja/või metallurgilised tööd;

| 9) | rikastamisjäätmed — pärast maavara väärtuslikuma osa vähemväärtuslikust kivimist eraldamist (nt purustamine, peenestamine, suuruse järgi sorteerimine, flotatsioon ja muud füüsikalis-keemilised tehnoloogiad) järele jäävad tahked või vedelad jäätmed; |
| --- | --- |

9)

rikastamisjäätmed — pärast maavara väärtuslikuma osa vähemväärtuslikust kivimist eraldamist (nt purustamine, peenestamine, suuruse järgi sorteerimine, flotatsioon ja muud füüsikalis-keemilised tehnoloogiad) järele jäävad tahked või vedelad jäätmed;

| 10) | puistang — insenerirajatis tahkete jäätmete ladustamiseks maapinnal; |
| --- | --- |

10)

puistang — insenerirajatis tahkete jäätmete ladustamiseks maapinnal;

| 11) | tamm — inseneriehitis vee ja jäätmete hoidmiseks või säilitamiseks hiivahoidlas; |
| --- | --- |

11)

tamm — inseneriehitis vee ja jäätmete hoidmiseks või säilitamiseks hiivahoidlas;

| 12) | hiivahoidla — looduslik või insenerirajatis, kus hoitakse peenestatud jäätmeid, harilikult rikastamisjäätmeid, ning erinevat veehulka, mis tuleneb maavara rikastamisest ning tööprotsessis kasutatava vee selitamisest ja ringlussevõtust; |
| --- | --- |

12)

hiivahoidla — looduslik või insenerirajatis, kus hoitakse peenestatud jäätmeid, harilikult rikastamisjäätmeid, ning erinevat veehulka, mis tuleneb maavara rikastamisest ning tööprotsessis kasutatava vee selitamisest ja ringlussevõtust;

| 13) | nõrga happe dissotsieeruv tsüaniid — tsüaniid ja tsüaniidühend mis dissotsieerub nõrga happega määratud pH tasemel; |
| --- | --- |

13)

nõrga happe dissotsieeruv tsüaniid — tsüaniid ja tsüaniidühend mis dissotsieerub nõrga happega määratud pH tasemel;

| 14) | nõrgvesi — iga jäätmehoidlasse paigaldatud jäätmetest läbi imbunud ja välja nõrgunud või jäätmehoidlas sisalduv vedelik, sealhulgas saastunud drenaaživesi, mis võib asjakohase töötlemiseta keskkonda kahjlikult mõjutada; |
| --- | --- |

14)

nõrgvesi — iga jäätmehoidlasse paigaldatud jäätmetest läbi imbunud ja välja nõrgunud või jäätmehoidlas sisalduv vedelik, sealhulgas saastunud drenaaživesi, mis võib asjakohase töötlemiseta keskkonda kahjlikult mõjutada;

| 15) | jäätmehoidla — iga ala mis on mõeldud tahkel, vedelal, lahuse või suspensiooni kujul olevate kaevandamisjäätmete kogumiseks või ladustamiseks järgmisteks ajavahemikeks:






  — | määratlemata ajaks A kategooria jäätmehoidlate ja jäätmekavas kirjeldatud ohtlike jäätmete hoidlate puhul; |
| --- | --- | --- |

15)

jäätmehoidla — iga ala mis on mõeldud tahkel, vedelal, lahuse või suspensiooni kujul olevate kaevandamisjäätmete kogumiseks või ladustamiseks järgmisteks ajavahemikeks:

—

määratlemata ajaks A kategooria jäätmehoidlate ja jäätmekavas kirjeldatud ohtlike jäätmete hoidlate puhul;

| — | rohkem kui kuus kuud ootamatult tekkinud ohtlike jäätmete hoidlate puhul; |
| --- | --- |

—

rohkem kui kuus kuud ootamatult tekkinud ohtlike jäätmete hoidlate puhul;

| — | rohkem kui aasta mittepüsivate tavajäätmete hoidlate puhul; |
| --- | --- |

—

rohkem kui aasta mittepüsivate tavajäätmete hoidlate puhul;

| — | rohkem kui kolm aastat saastumata pinnase, uuringute tulemusel tekkivate tavajäätmete, turba kaevandamisel, rikastamisel ja ladustamisel tekkivate jäätmete ning püsijäätmete hoidlate puhul. |
| --- | --- |

—

rohkem kui kolm aastat saastumata pinnase, uuringute tulemusel tekkivate tavajäätmete, turba kaevandamisel, rikastamisel ja ladustamisel tekkivate jäätmete ning püsijäätmete hoidlate puhul.

Sellised hoidlad hõlmavad ka tamme või muid struktuure, mille eesmärk on hoida, säilitada, piirata või muul viisil toetada sellist hoidlat, ning samuti, kuid mitte ainult, puistanguid ja hiivahoidlaid, aga ei hõlma kaeveõõsi, millesse jäätmed paigutatakse pärast kaevandamist ala taastamise ja ehituse eesmärgil;

| 16) | suurõnnetus — objektil käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluva käitise kaevandamisjäätmete käitlemistegevuse käigus tekkiv juhtum, mis kujutab inimeste tervisele ja/või keskkonnale viivitamatult või aja jooksul ilmnevat tõsist ohtu objektil või mujal; |
| --- | --- |

16)

suurõnnetus — objektil käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluva käitise kaevandamisjäätmete käitlemistegevuse käigus tekkiv juhtum, mis kujutab inimeste tervisele ja/või keskkonnale viivitamatult või aja jooksul ilmnevat tõsist ohtu objektil või mujal;

| 17) | ohtlik aine — aine, segu või valmistis, mis on ohtlik direktiivis 67/548/EMÜ (18) või direktiivis 1999/45/EÜ (19) määratletud tähenduses; |
| --- | --- |

17)

ohtlik aine — aine, segu või valmistis, mis on ohtlik direktiivis 67/548/EMÜ (18) või direktiivis 1999/45/EÜ (19) määratletud tähenduses;

| 18) | parim võimalik tehnika — nagu on määratletud direktiivi 96/61/EÜ artikli 2 lõikes 11; |
| --- | --- |

18)

parim võimalik tehnika — nagu on määratletud direktiivi 96/61/EÜ artikli 2 lõikes 11;

| 19) | suubla — pinnaveed, põhjavesi, üleminekuveed ja rannikuvesi nagu on vastavalt määratletud direktiivi 2000/60/EÜ artikli 2 lõigetes 1, 2, 6 ja 7; |
| --- | --- |

19)

suubla — pinnaveed, põhjavesi, üleminekuveed ja rannikuvesi nagu on vastavalt määratletud direktiivi 2000/60/EÜ artikli 2 lõigetes 1, 2, 6 ja 7;

| 20) | taastamine — jäätmehoidla poolt mõjutatud maapinna töötlemine selliselt, et taastada maapinna rahuldav seisukord, pöörates erilist tähelepanu mulla kvaliteedile, looduslikule loomastikule ja taimestikule, looduslikele elupaikadele, mageveesüsteemidele, maastikule ja asjakohasele kasutamisele; |
| --- | --- |

20)

taastamine — jäätmehoidla poolt mõjutatud maapinna töötlemine selliselt, et taastada maapinna rahuldav seisukord, pöörates erilist tähelepanu mulla kvaliteedile, looduslikule loomastikule ja taimestikule, looduslikele elupaikadele, mageveesüsteemidele, maastikule ja asjakohasele kasutamisele;

| 21) | uuring — majandusliku väärtusega maavaralasundia otsing, sealhulgas proovivõtmine, koondproovi võtmine, puurimine ja kaevamine, kuid välja arvatud kõik maardla kasutuselevõtmiseks vajalikud tööd ja kõik olemasoleva kaevandamisega otseselt seotud toimingud; |
| --- | --- |

21)

uuring — majandusliku väärtusega maavaralasundia otsing, sealhulgas proovivõtmine, koondproovi võtmine, puurimine ja kaevamine, kuid välja arvatud kõik maardla kasutuselevõtmiseks vajalikud tööd ja kõik olemasoleva kaevandamisega otseselt seotud toimingud;

| 22) | üldsus — üks või mitu füüsilist või juriidilist isikut ja vastavalt siseriiklikele õigusaktidele või tavadele selliste isikute ühendused, organisatsioonid või rühmad; |
| --- | --- |

22)

üldsus — üks või mitu füüsilist või juriidilist isikut ja vastavalt siseriiklikele õigusaktidele või tavadele selliste isikute ühendused, organisatsioonid või rühmad;

| 23) | asjaomane üldsus — üldsus, keda käesoleva direktiivi artiklite 6 ja 7 kohaste keskkonnaalaste otsuste tegemine mõjutab või võib mõjutada, või üldsus, kelle huvidega see on seotud; selle mõiste puhul arvestatakse, et selline huvi on keskkonnakaitset edendavatel valitsusvälistel organisatsioonidel, kes vastavad siseriiklike õigusaktidega sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

23)

asjaomane üldsus — üldsus, keda käesoleva direktiivi artiklite 6 ja 7 kohaste keskkonnaalaste otsuste tegemine mõjutab või võib mõjutada, või üldsus, kelle huvidega see on seotud; selle mõiste puhul arvestatakse, et selline huvi on keskkonnakaitset edendavatel valitsusvälistel organisatsioonidel, kes vastavad siseriiklike õigusaktidega sätestatud nõuetele;

| 24) | käitaja — füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab kaevandamisjäätmete käitlemise eest kooskõlas selle liikmesriigi siseriiklike õigusaktidega, kus jäätmeid käideldakse, kaasa arvatud kaevandamisjäätmete ajutine ladustamine nii käitise tegutsemise ajal kui ka pärast sulgemist; |
| --- | --- |

24)

käitaja — füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab kaevandamisjäätmete käitlemise eest kooskõlas selle liikmesriigi siseriiklike õigusaktidega, kus jäätmeid käideldakse, kaasa arvatud kaevandamisjäätmete ajutine ladustamine nii käitise tegutsemise ajal kui ka pärast sulgemist;

| 25) | jäätmevaldaja — kaevandamisjäätmete tekitaja või füüsiline või juriidiline isik, kelle valduses jäätmed on; |
| --- | --- |

25)

jäätmevaldaja — kaevandamisjäätmete tekitaja või füüsiline või juriidiline isik, kelle valduses jäätmed on;

| 26) | pädev isik — füüsiline isik, kellel on vastavalt tegutsemiskoha liikmesriigi siseriiklikule õigusele määratletud tehnilised teadmised ja kogemus käesolevast direktiivist tulenevate ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

26)

pädev isik — füüsiline isik, kellel on vastavalt tegutsemiskoha liikmesriigi siseriiklikule õigusele määratletud tehnilised teadmised ja kogemus käesolevast direktiivist tulenevate ülesannete täitmiseks;

| 27) | pädev asutus — asutus või asutused, mille liikmesriik määrab vastutama käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmise eest; |
| --- | --- |

27)

pädev asutus — asutus või asutused, mille liikmesriik määrab vastutama käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmise eest;

| 28) | tegevuskoht — kogu käitaja kontrolli all olev selgelt määratletud geograafiline maa-ala; |
| --- | --- |

28)

tegevuskoht — kogu käitaja kontrolli all olev selgelt määratletud geograafiline maa-ala;

| 29) | oluline muutus — muutus jäätmehoidla struktuuris või tegevuses, mis pädeva asutuse arvates võib oluliselt kahjustada inimeste tervist või keskkonda. |
| --- | --- |

29)

oluline muutus — muutus jäätmehoidla struktuuris või tegevuses, mis pädeva asutuse arvates võib oluliselt kahjustada inimeste tervist või keskkonda.

Artikkel 4

Üldnõuded

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et tagada kaevandusjäätmete käitamine viisil, mis ei sea ohtu inimeste tervist ning mille käigus ei kasutata protsesse või meetodeid, mis võivad kahjustada keskkonda, eelkõige ohustada vett, õhku, pinnast, loomastikku ja taimestikku, ei tekitata mürast või lõhnast põhjustatud häireid ja ei kahjustata maastikku ega erihuvi pakkuvaid kohti. Liikmesriigid võtavad ka vajalikud meetmed, et keelata kaevandamisjäätmete hülgamine, kaadamine või kontrollimata ladustamine.

2.   Liikmesriigid tagavad, et käitaja võtab kõik vajalikud meetmed, et vältida või vähendada nii palju kui võimalik kaevandamisjäätmete käitamisest põhjustatud kahjulikku mõju keskkonnale ja inimeste tervisele. See sisaldab iga jäätmehoidla haldamist, samuti pärast selle sulgemist, ning selle hoidlaga seoses suurõnnetuste vältimist ja sellest keskkonnale ja inimeste tervisele tulenevate tagajärgede piiramist.

3.   Lõikes 2 nimetatud meetmed põhinevad muu hulgas parimal võimalikul tehnikal, ilma kohustuseta kasutada mõnda konkreetset tehnikat või tehnoloogiat, aga võttes arvesse asjaomase jäätmehoidla tehnilisi omadusi, selle geograafilist asukohta ja kohalikke keskkonnatingimusi.

Artikkel 5

Jäätmekava

1.   Liikmesriigid tagavad, et käitaja koostab jäätmekava kaevandamisjäätmete minimeerimiseks, töötlemiseks, taaskasutuseks ja kõrvaldamiseks.

2.   Jäätmekava eesmärgid on:

| a) | vältida või vähendada jäätmete tekitamist ja nende ohtlikkust, võttes eelkõige arvesse:






  i) | jäätmekäitlust projekteerimisjärgus ning kaevandamis- ja rikastusmeetodi valikul; |
| --- | --- | --- |

a)

vältida või vähendada jäätmete tekitamist ja nende ohtlikkust, võttes eelkõige arvesse:

i)

jäätmekäitlust projekteerimisjärgus ning kaevandamis- ja rikastusmeetodi valikul;

| ii) | muutusi, mis võivad toimuda seoses kaevandamisjäätmete pindala suurenemisega ja mõjuga tingimustele maapinnal; |
| --- | --- |

ii)

muutusi, mis võivad toimuda seoses kaevandamisjäätmete pindala suurenemisega ja mõjuga tingimustele maapinnal;

| iii) | kaevandamisjäätmete paigutamist tagasi kaeveõõnde pärast maavara väljamist, kui see on tehniliselt ja majanduslikult teostatav ning keskkonnasäästlik kooskõlas ühenduse tasandil olemasolevate keskkonnaalaste standarditega ja muude käesoleva direktiivi asjakohaste nõuetega; |
| --- | --- |

iii)

kaevandamisjäätmete paigutamist tagasi kaeveõõnde pärast maavara väljamist, kui see on tehniliselt ja majanduslikult teostatav ning keskkonnasäästlik kooskõlas ühenduse tasandil olemasolevate keskkonnaalaste standarditega ja muude käesoleva direktiivi asjakohaste nõuetega;

| iv) | pinnase tagasipanekut pärast jäätmehoidla sulgemist või, kui see pole praktiliselt teostatav, pinnase uuesti kasutamist mujal; |
| --- | --- |

iv)

pinnase tagasipanekut pärast jäätmehoidla sulgemist või, kui see pole praktiliselt teostatav, pinnase uuesti kasutamist mujal;

| v) | maavarade rikastamisel vähemohtlike ainete kasutamist; |
| --- | --- |

v)

maavarade rikastamisel vähemohtlike ainete kasutamist;

| b) | soodustada kaevandamisjäätmete taaskasutamist selliste jäätmete ringlussevõtu, korduskasutamise või parandamise teel, kui see on keskkonnasäästlik kooskõlas ühenduse tasandil olemasolevate keskkonnaalaste standarditega ja käesoleva direktiivi asjakohaste nõuetega; |
| --- | --- |

b)

soodustada kaevandamisjäätmete taaskasutamist selliste jäätmete ringlussevõtu, korduskasutamise või parandamise teel, kui see on keskkonnasäästlik kooskõlas ühenduse tasandil olemasolevate keskkonnaalaste standarditega ja käesoleva direktiivi asjakohaste nõuetega;

| c) | tagada lähemas ja pikemas perspektiivis kaevandamisjäätmete ohutu kõrvaldamine, võttes eelkõige projekteerimisjärgus arvesse jäätmehoidla haldamist selle tegevuse ajal ja pärast selle sulgemist ning valides projekti, mis nõuab vähest ning võimaluse korral mitte mingisugust suletud jäätmehoidla järelevalvet, kontrolli ja haldamist. |
| --- | --- |

c)

tagada lähemas ja pikemas perspektiivis kaevandamisjäätmete ohutu kõrvaldamine, võttes eelkõige projekteerimisjärgus arvesse jäätmehoidla haldamist selle tegevuse ajal ja pärast selle sulgemist ning valides projekti, mis nõuab vähest ning võimaluse korral mitte mingisugust suletud jäätmehoidla järelevalvet, kontrolli ja haldamist.

3.   Jäätmekava sisaldab vähemalt järgmisi elemente:

| a) | vajadusel jäätmehoidla kavandatav liigitus III lisas kindlaksmääratud kriteeriumide kohaselt:






  — | kui on vajalik A kategooria jäätmehoidla, dokument, milles näidatakse, et suurõnnetuste vältimise põhimõtted, ohutuse juhtimise süsteem selle rakendamiseks ja käitisesisese hädaolukorra lahendamise kava võetakse kasutusele kooskõlas artikli 6 lõikega 3; |
| --- | --- | --- |

a)

vajadusel jäätmehoidla kavandatav liigitus III lisas kindlaksmääratud kriteeriumide kohaselt:

—

kui on vajalik A kategooria jäätmehoidla, dokument, milles näidatakse, et suurõnnetuste vältimise põhimõtted, ohutuse juhtimise süsteem selle rakendamiseks ja käitisesisese hädaolukorra lahendamise kava võetakse kasutusele kooskõlas artikli 6 lõikega 3;

| — | kui käitaja arvab, et A kategooria jäätmehoidla pole vajalik, piisav teave selle põhjendamiseks, sealhulgas võimalike õnnetusohtude määratlemine; |
| --- | --- |

—

kui käitaja arvab, et A kategooria jäätmehoidla pole vajalik, piisav teave selle põhjendamiseks, sealhulgas võimalike õnnetusohtude määratlemine;

| b) | jäätmete iseloomustus kooskõlas II lisaga ja teatis tööperioodil tekkivate kaevandamisjäätmete hinnangulise koguhulga kohta; |
| --- | --- |

b)

jäätmete iseloomustus kooskõlas II lisaga ja teatis tööperioodil tekkivate kaevandamisjäätmete hinnangulise koguhulga kohta;

| c) | selliseid jäätmeid tekitava tegevuse ja sellele järgneva jäätmete töötlemise kirjeldus; |
| --- | --- |

c)

selliseid jäätmeid tekitava tegevuse ja sellele järgneva jäätmete töötlemise kirjeldus;

| d) | kirjeldus, kuidas selliste jäätmete ladustamine võib keskkonda ja inimeste tervist kahjulikult mõjutada ning ennetusmeetmed, et minimeerida keskkonnamõju jäätmehoidla tegutsemise ajal ja pärast sulgemist, kaasa arvatud artikli 11 lõike 2 punktides a, b, d ja e osutatud aspektid; |
| --- | --- |

d)

kirjeldus, kuidas selliste jäätmete ladustamine võib keskkonda ja inimeste tervist kahjulikult mõjutada ning ennetusmeetmed, et minimeerida keskkonnamõju jäätmehoidla tegutsemise ajal ja pärast sulgemist, kaasa arvatud artikli 11 lõike 2 punktides a, b, d ja e osutatud aspektid;

| e) | kavandatavad kontrolli- ja järelevalvemenetlused vastavalt artiklile 10 (vajadusel) ja artikli 11 lõike 2 punktile c; |
| --- | --- |

e)

kavandatavad kontrolli- ja järelevalvemenetlused vastavalt artiklile 10 (vajadusel) ja artikli 11 lõike 2 punktile c;

| f) | kavandatav sulgemiskava, sealhulgas taastamiseks, sulgemisjärgseteks toiminguteks ja järelevalveks, nagu on sätestatud artiklis 12; |
| --- | --- |

f)

kavandatav sulgemiskava, sealhulgas taastamiseks, sulgemisjärgseteks toiminguteks ja järelevalveks, nagu on sätestatud artiklis 12;

| g) | meetmed vee seisundi halvenemise ning õhu ja pinnase saastumise vältimiseks või minimeerimiseks artikli 13 kohaselt. |
| --- | --- |

g)

meetmed vee seisundi halvenemise ning õhu ja pinnase saastumise vältimiseks või minimeerimiseks artikli 13 kohaselt.

Jäätmekavas tuleb anda piisavalt teavet, et võimaldada pädeval asutusel hinnata käitaja suutlikkust saavutada lõikes 2 esitatud jäätmekava eesmärke ja täita käesolevast direktiivist tulenevaid kohustusi.

4.   Jäätmekava vaadatakse uuesti üle iga viie aasta järel ja/või vajadusel muudetakse, kui jäätmehoidla töös või ladustatud jäätmetes on toimunud olulisi muudatusi. Igast muudatusest tuleb pädevat asutust teavitada.

5.   Muude siseriiklike või ühenduse õigusaktide kohaselt koostatud kavasid, mis sisaldavad lõikes 3 sätestatud teavet, võib kasutada jäätmekäitluse kavana, kui sellega välditakse teabe põhjendamatut dubleerimist ja käitaja töö kordamist, tingimusel et kõik lõigete 1 kuni 4 nõuded on täidetud.

6.   Pädev asutus kiidab jäätmekava heaks vastavalt liikmesriigi poolt otsustatavale menetlusele ja kontrollib kava täitmist.

Artikkel 6

Suurõnnetuste vältimine ja nendest teavitamine

1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse A kategooria jäätmehoidlate suhtes, välja arvatud direktiivi 96/82/EÜ reguleerimisalasse kuuluvad jäätmehoidlad.

2.   Ilma et see piiraks muude ühenduse õigusaktide, eelkõige direktiivide 92/91/EMÜ ja 92/104/EMÜ kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et suurõnnetuse oht tehakse kindlaks ning et jäätmehoidla projekteerimisel, rajamisel, kasutamisel ja hooldamisel ning sulgemisel ja järelhooldusel kasutatakse vajalikke elemente, et vältida selliseid õnnetusi ja piirata nende kahjulikke tagajärgi inimeste tervisele ja/või keskkonnale, kaasa arvatud piiriülesed mõjud.

3.   Lõike 2 nõuete täitmiseks peab iga käitaja enne tegevuse alustamist koostama suurõnnetuste vältimise põhimõtted kaevandamisjäätmete käitlemisel ja jõustama selle rakendamiseks ohutuse juhtimise süsteemi kooskõlas I lisa 1. jao elementidega ning jõustama samuti hoidlasisese hädaolukorra lahendamise kava, kus täpsustatakse õnnetuse korral käitise territooriumil võetavad meetmed.

Nende põhimõtete osana määrab käitaja ohutusjuhi, kes vastutab suurõnnetuste vältimise põhimõtete rakendamise ja korrapärase järelevalve eest.

Pädev asutus koostab hoidlavälise hädaolukorra lahendamise kava, kus täpsustatakse õnnetuse korral väljaspool käitise territooriumi võetavad meetmed. Käitaja esitab loataotluse osana pädevale asutusele selle kava koostamiseks vajaliku teabe.

4.   Lõikes 3 nimetatud hädaolukorra lahendamise kaval on järgmised eesmärgid:

| a) | ohjeldada ja kontrollida suurõnnetusi ja muid õnnetusjuhtumeid nii, et nende mõju oleks minimaalne, ja eelkõige piirata inimeste tervisele ja keskkonnale tekitatavat kahju; |
| --- | --- |

a)

ohjeldada ja kontrollida suurõnnetusi ja muid õnnetusjuhtumeid nii, et nende mõju oleks minimaalne, ja eelkõige piirata inimeste tervisele ja keskkonnale tekitatavat kahju;

| b) | rakendada meetmeid, mis on vajalikud inimeste tervise ja keskkonna kaitsmiseks suurõnnetuste ja muude õnnetusjuhtumite mõju eest; |
| --- | --- |

b)

rakendada meetmeid, mis on vajalikud inimeste tervise ja keskkonna kaitsmiseks suurõnnetuste ja muude õnnetusjuhtumite mõju eest;

| c) | edastada vajalik teave üldsusele ja piirkonna asjaomastele teenistustele või asutustele; |
| --- | --- |

c)

edastada vajalik teave üldsusele ja piirkonna asjaomastele teenistustele või asutustele;

| d) | näha ette keskkonna puhastamine, korrastamine ja taastamine pärast suurõnnetust. |
| --- | --- |

d)

näha ette keskkonna puhastamine, korrastamine ja taastamine pärast suurõnnetust.

Liikmesriigid tagavad, et käitaja annab suurõnnetuse korral pädevale asutusele viivitamata kogu vajaliku teabe, et aidata minimeerida õnnetuse tagajärgi inimeste tervisele ning hinnata ja minimeerida tegeliku või võimaliku keskkonnakahjustuse ulatust.

5.   Liikmesriigid tagavad, et asjaomasele üldsusele antakse võimalus varakult ja tõhusalt osaleda lõike 3 kohaselt koostatava hoidlavälise hädaolukorra lahendamise kava ettevalmistamises või läbivaatamises. Sel eesmärgil teavitatakse asjaomast üldsust igast nimetatud ettepanekust ja neile tehakse kättesaadavaks asjakohane teave, muu hulgas teave õiguse kohta osaleda otsustamisprotsessis ja teave pädeva asutuse kohta, kellele saab esitada märkusi ja küsimusi.

Liikmesriigid tagavad, et asjaomasel üldsusel on mõistliku aja jooksul õigus esitada märkusi ja et hoidlavälise hädaolukorra lahendamise kava käsitleva otsuse tegemisel võetakse neid märkuseid nõuetekohaselt arvesse.

6.   Liikmesriigid tagavad, et teave ohutusmeetmete ja õnnetuse korral kohustusliku käitumise kohta, mis sisaldab vähemalt I lisa 2. jao loetletud elemente, esitatakse asjaomasele üldsusele tasuta ja jooksvalt.

See teave vaadatakse iga kolme aasta järel üle ja vajaduse korral ajakohastatakse.

Artikkel 7

Loataotlus ja luba

1.   Jäätmehoidla ei tohi tegutseda ilma pädeva asutuse poolt antud loata. Luba sisaldab käesoleva artikli lõikes 2 määratletud elemente ja selles märgitakse selgesõnaliselt jäätmehoidla kategooria vastavalt artiklis 9 nimetatud kriteeriumidele.

Tingimusel et kõik käesoleva artikli nõuded on täidetud, võib muude siseriiklike või ühenduse õigusaktide kohaselt koostatud lubasid ühendada üheks loaks, kui selline vorm väldib teabe põhjendamatut dubleerimist ja käitaja või pädeva asutuse töö kordamist. Lõikes 2 määratud andmed võib hõlmata ühe või mitme loaga tingimusel, et kõik käesoleva artikli nõuded on täidetud.

2.   Loataotlus sisaldab vähemalt järgmisi andmeid:

| a) | käitaja andmed; |
| --- | --- |

a)

käitaja andmed;

| b) | jäätmehoidla kavandatav asukoht, sealhulgas mis tahes võimalikud alternatiivsed asukohad; |
| --- | --- |

b)

jäätmehoidla kavandatav asukoht, sealhulgas mis tahes võimalikud alternatiivsed asukohad;

| c) | jäätmekava vastavalt artiklile 5; |
| --- | --- |

c)

jäätmekava vastavalt artiklile 5;

| d) | piisavad meetmed artiklis 14 nõutava rahalise või samaväärse tagatise jaoks; |
| --- | --- |

d)

piisavad meetmed artiklis 14 nõutava rahalise või samaväärse tagatise jaoks;

| e) | käitaja poolt direktiivi 85/337/EMÜ (20) artikli 5 kohaselt esitatud teave selle kohta, kas keskkonnamõju hindamine on selle direktiivi kohaselt vajalik. |
| --- | --- |

e)

käitaja poolt direktiivi 85/337/EMÜ (20) artikli 5 kohaselt esitatud teave selle kohta, kas keskkonnamõju hindamine on selle direktiivi kohaselt vajalik.

3.   Pädev asutus annab loa ainult siis, kui ta on veendunud, et:

| a) | käitaja vastab käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele; |
| --- | --- |

a)

käitaja vastab käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele;

| b) | jäätmekäitlus ei ole otseses vastuolus direktiivi 75/442/EMÜ artiklis 7 nimetatud asjakohase jäätmekava või -kavadega ega takista muul viisil nimetatud kava või kavade rakendamist. |
| --- | --- |

b)

jäätmekäitlus ei ole otseses vastuolus direktiivi 75/442/EMÜ artiklis 7 nimetatud asjakohase jäätmekava või -kavadega ega takista muul viisil nimetatud kava või kavade rakendamist.

4.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et pädevad asutused vaatavad loatingimused korrapäraselt uuesti läbi ja vajadusel ajakohastavad neid:

| — | kui on toimunud oluline muutus jäätmehoidla töös või ladustatud jäätmetes; |
| --- | --- |

—

kui on toimunud oluline muutus jäätmehoidla töös või ladustatud jäätmetes;

| — | artikli 11 lõike 3 kohaselt käitaja esitatud või artikli 17 kohaselt teostatud järelevalve käigus saadud seiretulemuste alusel; |
| --- | --- |

—

artikli 11 lõike 3 kohaselt käitaja esitatud või artikli 17 kohaselt teostatud järelevalve käigus saadud seiretulemuste alusel;

| — | võttes arvesse artikli 21 lõike 3 kohast teabevahetust parima võimaliku tehnika alal toimunud olulisest muutusest. |
| --- | --- |

—

võttes arvesse artikli 21 lõike 3 kohast teabevahetust parima võimaliku tehnika alal toimunud olulisest muutusest.

5.   Käesoleva artikli alusel antud loas sisalduv teave tehakse kättesaadavaks pädevatele siseriiklikele ja ühenduse statistikaasutustele, kui nad seda statistiliste andmete saamise eesmärgil taotlevad. Üldsusele ei tehta kättesaadavaks tundlikku äriteavet, nagu ärisuhteid ja kulujaotust ja majanduslikku maavaravaru puudutav teave.

Artikkel 8

Üldsuse osalemine

1.   Loa andmise varases etapis või hiljemalt siis, kui teavet saab nõuetekohaselt esitada teavitatakse üldsust kas avalike teadaannete või muude asjakohaste vahendite, näiteks võimalusel elektroonilise meedia abil järgmistest küsimustest:

| a) | loataotlus; |
| --- | --- |

a)

loataotlus;

| b) | vajadusel asjaolu, et loataotluse kohta otsuse tegemisel peavad liikmesriigid omavahel konsulteerima vastavalt artiklile 16; |
| --- | --- |

b)

vajadusel asjaolu, et loataotluse kohta otsuse tegemisel peavad liikmesriigid omavahel konsulteerima vastavalt artiklile 16;

| c) | üksikasjad pädevate asutuste kohta, kes vastutavad otsuse tegemise eest, kellelt saab asjakohast teavet, kellele võib esitada märkusi ja küsimusi ning üksikasjad märkuste ja küsimuste edastamise ajakava koha; |
| --- | --- |

c)

üksikasjad pädevate asutuste kohta, kes vastutavad otsuse tegemise eest, kellelt saab asjakohast teavet, kellele võib esitada märkusi ja küsimusi ning üksikasjad märkuste ja küsimuste edastamise ajakava koha;

| d) | võimalike otsuste laad; |
| --- | --- |

d)

võimalike otsuste laad;

| e) | vajadusel loa või loatingimuste ajakohastamise ettepaneku üksikasjad; |
| --- | --- |

e)

vajadusel loa või loatingimuste ajakohastamise ettepaneku üksikasjad;

| f) | teadaanne selle kohta millal, kus või kuidas tehakse asjakohane teave kättesaadavaks; |
| --- | --- |

f)

teadaanne selle kohta millal, kus või kuidas tehakse asjakohane teave kättesaadavaks;

| g) | üksikasjad lõike 7 kohase üldsuse kaasamise korra kohta. |
| --- | --- |

g)

üksikasjad lõike 7 kohase üldsuse kaasamise korra kohta.

2.   Liikmesriigid tagavad, et üldsusele tehakse asjakohaste tähtaegade jooksul kättesaadavaks järgmine:

| a) | kooskõlas siseriiklike õigusaktidega peamised aruanded ja teave, mis on pädevale asutusele edastatud ajal, mil üldsust lõike 1 kohaselt teavitati; |
| --- | --- |

a)

kooskõlas siseriiklike õigusaktidega peamised aruanded ja teave, mis on pädevale asutusele edastatud ajal, mil üldsust lõike 1 kohaselt teavitati;

| b) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu ja nõukogu direktiivi 90/313/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (21) sätete kohaselt mis tahes teave lisaks käesoleva artikli lõikes 1 nimetatule, mis on vajalik otsuse tegemiseks vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 7 ja mis saab kättesaadavaks alles pärast seda, kui üldsust on käesoleva artikli lõike 1 kohaselt teavitatud. |
| --- | --- |

b)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu ja nõukogu direktiivi 90/313/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (21) sätete kohaselt mis tahes teave lisaks käesoleva artikli lõikes 1 nimetatule, mis on vajalik otsuse tegemiseks vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 7 ja mis saab kättesaadavaks alles pärast seda, kui üldsust on käesoleva artikli lõike 1 kohaselt teavitatud.

3.   Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid, et tagada üldsuse teavitamine vastavalt käesoleva artikli lõikele 1 loatingimuste artikli 7 lõike 4 kohasest ajakohastamisest.

4.   Asjaomasel üldsusel on õigus esitada pädevale asutusele enne otsuse tegemist märkusi ja arvamusi.

5.   Käesoleva artikli kohaselt peetud konsultatsioonide tulemusi peab otsuse tegemisel nõuetekohaselt arvesse võtma.

6.   Kui otsus on tehtud, teatab pädev asutus sellest asjakohaste menetluste kohaselt asjaomasele üldsusele ja teeb talle kättesaadavaks järgmise teabe:

| a) | otsuse sisu, sealhulgas loa koopia; |
| --- | --- |

a)

otsuse sisu, sealhulgas loa koopia;

| b) | põhjused ja kaalutlused, millel otsus põhineb. |
| --- | --- |

b)

põhjused ja kaalutlused, millel otsus põhineb.

7.   Liikmesriigid määravad käesoleva artikli alusel üldsuse kaasamise üksikasjaliku korra kindlaks selliselt, et võimaldada asjaomasel üldsusel tõhusalt ette valmistuda ja osaleda.

Artikkel 9

Jäätmehoidlate klassifitseerimise süsteem

Käesoleva direktiivi kohaldamisel klassifitseerivad pädevad asutused jäätmehoidlat A kategooria jäätmehoidlana III lisas esitatud kriteeriumide alusel.

Artikkel 10

Kaeveõõned

1.   Liikmesriigid tagavad, et taastamise ja ehitamise eesmärgil kaevandamisjäätmete tagasi panemisel kaeveõõntesse, mis on tehtud pealmaa- või allmaakaevandamise käigus, võtab käitaja asjakohaseid meetmeid, et:

| 1) | kindlustada kaevandamisjäätmete stabiilsus vastavalt artikli 11 lõikele 2 mutatis mutandis; |
| --- | --- |

1)

kindlustada kaevandamisjäätmete stabiilsus vastavalt artikli 11 lõikele 2 mutatis mutandis;

| 2) | vältida pinnase, pinna- ja põhjavee saastumist vastavalt artikli 13 lõigetele 1 ja 3 mutatis mutandis; |
| --- | --- |

2)

vältida pinnase, pinna- ja põhjavee saastumist vastavalt artikli 13 lõigetele 1 ja 3 mutatis mutandis;

| 3) | tagada kaevandamisjäätmete seire vastavalt artikli 12 lõigetele 4 ja 5 mutatis mutandis. |
| --- | --- |

3)

tagada kaevandamisjäätmete seire vastavalt artikli 12 lõigetele 4 ja 5 mutatis mutandis.

2.   Kaeveõõnte täitmisel kasutatavate muude jäätmete kui kaevandamisjäätmete suhtes kohaldatakse asjakohastel juhtudel jätkuvalt direktiivi 1999/31/EÜ.

Artikkel 11

Jäätmehoidlate ehitamine ja haldamine

1.   Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid selle tagamiseks, et jäätmehoidlat haldab pädev isik ja et kantakse hoolt tehnilise arengu ja personali koolituse eest.

2.   Pädev asutus veendub, et uue jäätmehoidla ehitamisel või olemasoleva muutmisel tagab käitaja:

| a) | jäätmehoidla sobiva asukoha, võttes eelkõige arvesse geoloogilisi, hüdroloogilisi, hüdrogeoloogilisi, seismilisi ja geotehnilisi tegureid; jäätmehoidla projekteerimise selliselt, et lühemas ja pikemas perspektiivis täidetakse pinnase, õhu, põhja- või pinnavee saastumise vältimiseks vajalikke tingimusi, võttes eelkõige arvesse direktiive 76/464/EMÜ, (22) 80/68/EMÜ (23) ja 2000/60/EÜ; saastunud vee ja nõrgvee tõhusa kogumise loas sätestatud ajal ja viisil; vee või tuule põhjustatud erosiooni vähendamise niivõrd, kui see on tehniliselt võimalik ja majanduslikult elujõuline; |
| --- | --- |

a)

jäätmehoidla sobiva asukoha, võttes eelkõige arvesse geoloogilisi, hüdroloogilisi, hüdrogeoloogilisi, seismilisi ja geotehnilisi tegureid; jäätmehoidla projekteerimise selliselt, et lühemas ja pikemas perspektiivis täidetakse pinnase, õhu, põhja- või pinnavee saastumise vältimiseks vajalikke tingimusi, võttes eelkõige arvesse direktiive 76/464/EMÜ, (22) 80/68/EMÜ (23) ja 2000/60/EÜ; saastunud vee ja nõrgvee tõhusa kogumise loas sätestatud ajal ja viisil; vee või tuule põhjustatud erosiooni vähendamise niivõrd, kui see on tehniliselt võimalik ja majanduslikult elujõuline;

| b) | jäätmehoidla sobiva ehitamise, haldamise ja hooldamise, et tagada selle füüsiline stabiilsus ning vältida lähemas ja pikemas perspektiivis pinnase, õhu, pinna- või põhjavee reostamist või saastumist ning minimeerida nii palju kui võimalik maastiku kahjustamist; |
| --- | --- |

b)

jäätmehoidla sobiva ehitamise, haldamise ja hooldamise, et tagada selle füüsiline stabiilsus ning vältida lähemas ja pikemas perspektiivis pinnase, õhu, pinna- või põhjavee reostamist või saastumist ning minimeerida nii palju kui võimalik maastiku kahjustamist;

| c) | sobivate kavade ja korralduste olemasolu, et pädevad isikud saaksid perioodiliselt teha jäätmehoidla seiret ja kontrolli ning võtta meetmeid juhul, kui tulemused näitavad ebastabiilsust või vee või pinnase saastumist; |
| --- | --- |

c)

sobivate kavade ja korralduste olemasolu, et pädevad isikud saaksid perioodiliselt teha jäätmehoidla seiret ja kontrolli ning võtta meetmeid juhul, kui tulemused näitavad ebastabiilsust või vee või pinnase saastumist;

| d) | sobivate korralduste tegemise maapinna taastamiseks ja jäätmehoidla sulgemiseks; |
| --- | --- |

d)

sobivate korralduste tegemise maapinna taastamiseks ja jäätmehoidla sulgemiseks;

| e) | sobivate korralduste tegemise jäätmehoidla sulgemisjärgseks etapiks. |
| --- | --- |

e)

sobivate korralduste tegemise jäätmehoidla sulgemisjärgseks etapiks.

Punktis c osutatud seire ja kontrolli aruandeid hoitakse koos lubade dokumentidega alles, et tagada teabe asjakohane üleandmine, eriti käitaja vahetumise korral.

3.   Käitaja teavitab liigselt viivitamata ja igal juhul hiljemalt 48 tunni jooksul pädevale asutusele igast juhtumist, mis tõenäoliselt võib mõjutada jäätmehoidla stabiilsust, ning jäätmehoidla kontrolli ja seiremenetluse käigus ilmnenud kõikidest keskkonda oluliselt kahjustavatest mõjudest. Käitaja rakendab vastavalt vajadusele hoidlasisese hädaolukorra lahendamise kava ja järgib kõiki pädeva asutuse antud korraldusi, mis on tehtud parandusmeetmete võtmiseks.

Käitaja kannab võetavate meetmete kulud.

Pädeva asutuse kindlaksmääratud sagedusega, kuid igal juhul vähemalt üks kord aastas, esitab käitaja pädevatele asutustele koondandmete alusel aruande kõikide seiretulemuste kohta, et tõendada vastavust loatingimustele ja täiendada teadmisi jäätmete ja jäätmehoidla käitumise kohta. Selle aruande alusel võib pädev asutus otsustada, et vajalik on sõltumatu eksperdi kinnitus.

Artikkel 12

Jäätmehoidlate sulgemine ja sulgemisjärgsed menetlused

1.   Liikmesriigid võtavad meetmeid, et tagada lõigete 2–5 järgimine.

2.   Jäätmehoidla sulgemist alustatakse üksnes siis, kui üks järgmistest tingimustest on täidetud:

| a) | loas nimetatud asjakohased tingimused on täidetud; |
| --- | --- |

a)

loas nimetatud asjakohased tingimused on täidetud;

| b) | käitaja taotlusel on pädevalt asutuselt saadud luba; |
| --- | --- |

b)

käitaja taotlusel on pädevalt asutuselt saadud luba;

| c) | pädev asutus teeb sellekohase põhjendatud otsuse. |
| --- | --- |

c)

pädev asutus teeb sellekohase põhjendatud otsuse.

3.   Jäätmehoidlat võib lugeda lõplikult suletuks üksnes pärast seda, kui pädev asutus on liigse viivituseta korraldanud lõpliku kohapealse kontrolli, hinnanud käitaja esitatud kõiki aruandeid, kinnitanud, et tegevuskoht on taastatud, ja teavitanud käitajat sulgemise heakskiitmisest.

Nimetatud heakskiitmine ei vähenda mitte mingil viisil käitaja loatingimustest või õigusaktidest tulenevaid kohustusi.

4.   Käitaja vastutab hooldamise, seire ja kontrolli eest sulgemisjärgsel etapil seni, kuni pädev asutus seda nõuab, võttes arvesse ohu laadi ja kestust, välja arvatud juhul, kui pädev asutus otsustab käitajalt need ülesanded pärast jäätmehoidla lõplikku sulgemist enda kanda võtta, ilma et see mõjutaks jäätmevaldaja kohustusi, mis tulenevad siseriiklikest või ühenduse õigusaktidest.

5.   Kui jäätmehoidla sulgemise järel peab pädev asutus vajalikuks, kontrollib käitaja eelkõige hoidla füüsikalist ja keemilist stabiilsust ning minimeerib negatiivset mõju keskkonnale, eelkõige pinna- ja põhjaveele, tagades:

| a) | hoidla kõikide struktuuride järelevalve ja kaitse ning kontrolli- ja mõõteaparatuuri alalise kasutusvalmiduse; |
| --- | --- |

a)

hoidla kõikide struktuuride järelevalve ja kaitse ning kontrolli- ja mõõteaparatuuri alalise kasutusvalmiduse;

| b) | vastavalt vajadusele ülevoolukanalite ja liigveelaskmete puhta ja vabana hoidmise. |
| --- | --- |

b)

vastavalt vajadusele ülevoolukanalite ja liigveelaskmete puhta ja vabana hoidmise.

6.   Jäätmehoidla sulgemise järel teavitab käitaja pädevat asutust viivitamata kõikidest juhtumitest või arengutest, mis tõenäoliselt võivad mõjutada jäätmehoidla stabiilsust, ja vastavate kontrolli- ja seiremenetluste käigus ilmnenud kõikidest keskkonda olulistest kahjustavatest mõjudest. Käitaja rakendab vastavalt vajadusele hoidlasisese hädaolukorra lahendamise kava ja järgib kõiki pädeva asutuse antud korraldusi parandusmeetmete võtmiseks.

Käitaja kannab võetavate meetmete kulud.

Pädeva asutuse kindlaksmääratud juhtudel ja sagedusega esitab käitaja pädevatele asutustele koondandmete alusel aruande kõikide seiretulemuste kohta, et tõendada vastavust loatingimustele ja täiendada teadmisi jäätmete ja jäätmehoidla käitumise kohta.

Artikkel 13

Vee seisundi halvenemise ning õhu ja pinnase saastumise vältimine

1.   Pädev asutus veendub, et käitaja on võtnud vajalikke meetmeid, et:

| a) | hinnata ladustatud jäätmetest nõrgvee tekkimise võimalust, kaasaarvatud saasteainete sisaldust selles nii jäätmehoidla käitamise ajal kui ka sulgemisjärgsel etapil ning määrata jäätmehoidla vee tasakaal; |
| --- | --- |

a)

hinnata ladustatud jäätmetest nõrgvee tekkimise võimalust, kaasaarvatud saasteainete sisaldust selles nii jäätmehoidla käitamise ajal kui ka sulgemisjärgsel etapil ning määrata jäätmehoidla vee tasakaal;

| b) | vältida või minimeerida nõrgvee tekkimist ning jäätmetest tulenevat pinna- või põhjavee ja pinnase saastumist; |
| --- | --- |

b)

vältida või minimeerida nõrgvee tekkimist ning jäätmetest tulenevat pinna- või põhjavee ja pinnase saastumist;

| c) | käidelda jäätmehoidlast kogutud saastunud vett ja nõrgvett nende ärajuhtimisele esitatavate asjakohaste standardite kohaselt. |
| --- | --- |

c)

käidelda jäätmehoidlast kogutud saastunud vett ja nõrgvett nende ärajuhtimisele esitatavate asjakohaste standardite kohaselt.

2.   Pädev asutus tagab, et käitaja on võtnud piisavad meetmed tolmu ja gaasiliste heidete vältimiseks või vähendamiseks.

3.   Kui pädev asutus on keskkonnariskide hinnangu põhjal otsustanud, võttes eelkõige arvesse direktiive 76/464/EMÜ, 80/68/EMÜ või 2000/60/EÜ, kui see on asjakohane, et nõrgvee kogumine ja käitlemine ei ole vajalik või kui leitakse, et jäätmehoidla ei kujuta võimalikku ohtu pinnasele, põhja- või pinnaveele, võib lõike 1 punktides b ja c sätestatud nõudeid vastavalt leevendada või nende kohaldamisest loobuda.

4.   Tahkel või vedelal kujul või hiivana esinevate kaevandamisjäätmete juhtimisel muusse kui kaevandamisjäätmete kõrvaldamiseks ehitatud suublasse seavad liikmesriigid tingimuseks, et käitleja järgib direktiivide 76/464/EMÜ, 80/68/EMÜ ja 2000/60/EÜ asjakohaseid nõudeid.

5.   Juhul, kui hiivahoidlas leidub tsüaniidi, tagab käitleja, et nõrga happe dissotsieeruva tsüaniidi kontsentratsiooni alandatakse seal parima võimaliku tehnoloogia abil madalaima võimaliku tasemeni ja tagama igal juhul jäätmehoidlates, millele on eelnevalt luba antud või mis on tegutsenud enne ... (24), et nõrga happe dissotsieeruva tsüaniidi kontsentratsioon rikastamisjäätmete juhtimisel rikastamisettevõttest hiivahoidlasse ei ületa 50 ppm alates ... (24), 25 ppm alates ... (25), 10 ppm alates ... (26) ja 10 ppm jäätmehoidlates, millele on antud luba pärast ... (24).

Pädeva asutuse taotlusel tõendab käitaja riskianalüüsiga, milles on arvesse võetud tegevuskohale omaseid tingimusi, et nimetatud kontsentratsioonimäärasid ei ole vaja rohkem alandada.

Artikkel 14

Rahaline tagatis

1.   Pädev asutus nõuab enne kaevandusjäätmete jäätmehoidlasse kogumise või ladustamise alustamist rahalist tagatist (nt rahalise deposiidina, sealhulgas tööstusharu vastastikused garantiifondid) või samaväärset tagatist vastavalt liikmesriikide määratavale korrale, selliselt et:

| a) | kõik käesoleva direktiivi kohaselt välja antud loa alusel tulenevad kohustused, sealhulgas sulgemisjärgsed sätted, täidetakse; |
| --- | --- |

a)

kõik käesoleva direktiivi kohaselt välja antud loa alusel tulenevad kohustused, sealhulgas sulgemisjärgsed sätted, täidetakse;

| b) | tegevuskoha taastamiseks on rahalised vahendid igal ajal hõlpsasti kättesaadavad. |
| --- | --- |

b)

tegevuskoha taastamiseks on rahalised vahendid igal ajal hõlpsasti kättesaadavad.

2.   Lõikes 1 nimetatud tagatis arvutatakse vastavalt:

| a) | jäätmehoidla tõenäolisele keskkonnamõjule, võttes eelkõige arvesse jäätmehoidla kategooriat, jäätmete omadusi ja taastatud maa edasist kasutamist; |
| --- | --- |

a)

jäätmehoidla tõenäolisele keskkonnamõjule, võttes eelkõige arvesse jäätmehoidla kategooriat, jäätmete omadusi ja taastatud maa edasist kasutamist;

| b) | eeldusele, et vajalikule taastustööle annavad hinnangu ja selle teevad sõltumatud ja piisava kvalifikatsiooniga kolmandad isikud. |
| --- | --- |

b)

eeldusele, et vajalikule taastustööle annavad hinnangu ja selle teevad sõltumatud ja piisava kvalifikatsiooniga kolmandad isikud.

3.   Tagatise suurust kohandatakse asjakohaselt vastavalt taastustööle, mida jäätmehoidlas on vaja teha.

4.   Kui pädev asutus kiidab sulgemise heaks vastavalt artikli 12 lõikele 3, annab ta käitajale kirjaliku tõendi, millega ta vabastatakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tagamiskohustusest, väljaarvatud artikli 12 lõikes 4 osutatud sulgemisjärgsete kohustuste osas.

Artikkel 15

Keskkonnaalane vastutus

Direktiivi 2004/35/EÜ III lisasse lisatakse järgmine punkt:

| “13. | Kaevandamisjäätmete käitlemine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... aasta direktiivile 2005/.../EÜ kaevandustööstuse jäätmete käitlemise kohta (27). |
| --- | --- |

“13.

Kaevandamisjäätmete käitlemine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... aasta direktiivile 2005/.../EÜ kaevandustööstuse jäätmete käitlemise kohta (27).

Artikkel 16

Piiriülesed mõjud

1.   Kui liikmesriik, kus jäätmehoidla asub, on teadlik, et A kategooria jäätmehoidla tegevusel võivad tõenäoliselt olla keskkonda oluliselt kahjustavad mõjud ja sellest tulenev oht inimeste tervisele teises liikmesriigis, või kui seda taotleb liikmesriik, keda oht võib mõjutada, edastab liikmesriik, kelle territooriumil artikli 7 kohane loataotlus esitati, nimetatud artikli kohaselt saadud teabe teisele liikmesriigile samal ajal, kui ta avaldab teabe oma kodanikele.

Niisugune teave on aluseks kõikidele konsultatsioonidele, mis võivad nende kahe liikmesriigi vastastikustes ja võrdväärsetes omavahelistes suhetes vajalikuks osutuda.

2.   Kahepoolsete suhete raames tagavad liikmesriigid, et lõikes 1 nimetatud juhtudel tehakse loataotlused asjakohase ajavahemiku jooksul kättesaadavaks ka tõenäoliselt mõjutatava liikmesriigi asjaomasele üldsusele, nii et üldsus saaks nende kohta arvamust avaldada enne kui pädev asutus teeb oma otsuse.

3.   Liikmesriigid tagavad, et käesoleva artikli lõikes 1 osutatud jäätmehoidlas toimuva õnnetuse korral edastatakse käitajalt pädevale astutusele artikli 6 lõike 4 kohaselt esitatud teave viivitamata teisele liikmesriigile, et aidata minimeerida õnnetuse tagajärgede mõju inimeste tervisele ning hinnata ja minimeerida tegeliku või võimaliku keskkonnakahjustuse ulatust.

Artikkel 17

Pädeva asutuse korraldatavad kontrollid

1.   Enne ladustamistööde alustamist ja korrapäraselt pärast seda, sealhulgas sulgemisjärgne etapp, asjaomase liikmesriigi poolt otsustatud ajavahemike järel, kontrollib pädev asutus kõiki artikliga 7 hõlmatud jäätmehoidlaid, et tagada nende vastavus asjakohaste loatingimustega. Positiivne tulemus ei vähenda mitte mingil viisil käitaja jaoks loatingimustega kehtestatud vastutust.

2.   Liikmesriigid nõuavad käitajalt kõikide jäätmekäitlusoperatsioonide ajakohastatud registri pidamist ja selle kättesaadavaks tegemist pädevale asutusele kontrollimiseks ning et jäätmehoidla haldamise ajal käitaja vahetumise korral tagatakse jäätmehoidlaga seotud asjassepuutuva ajakohastatud teabe ja registrite asjakohane üleandmine.

Artikkel 18

Aruandluskohustus

1.   Liikmesriigid saadavad iga kolme aasta tagant komisjonile aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta. Aruanne koostatakse komisjoni poolt artikli 23 lõikes 2 ettenähtud korras vastuvõetud küsimustiku või vormi alusel. Aruanne saadetakse komisjonile üheksa kuu jooksul pärast selles käsitletud kolmeaastase ajavahemiku lõppu.

Komisjon avaldab aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta üheksa kuu jooksul pärast aruannete saamist liikmesriikidelt.

2.   Liikmesriigid esitavad igal aastal komisjonile teabe käitajate poolt artikli 11 lõike 3 ja artikli 12 lõike 6 kohaselt teatatud juhtumite kohta. Komisjon teeb selle teabe taotluse korral teistele liikmesriikidele kättesaadavaks. Ilma et see piiraks keskkonnateabele üldsuse juurdepääsu käsitlevate ühenduse õigusaktide kohaldamist, teevad liikmesriigid omakorda selle teabe taotluse korral asjaomasele üldsusele kättesaadavaks.

Artikkel 19

Karistused

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse vastavalt käesolevale direktiivile vastuvõetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Artikkel 20

Suletud jäätmehoidlate inventeerimine

Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumil asuvates suletud jäätmehoidlates, sealhulgas peremehetud jäätmehoidlad, mis põhjustavad tõsist negatiivset keskkonnamõju või võivad keskpika või lühikese aja jooksul kujuneda tõsiseks ohuks inimeste tervisele või keskkonnale, koostatakse inventarinimestik ja seda ajakohastatakse korrapäraselt. Selline inventarinimestik, mis tehakse üldsusele kättesaadavaks, koostatakse nelja aasta jooksul pärast ... (28), võttes olemasolu korral arvesse artiklis 21 osutatud metodoloogiaid.

28

Artikkel 21

Teabevahetus

1.   Komisjon, keda abistab artiklis 23 osutatud komitee, tagab asjakohase tehnilise ja teadusliku teabe vahetuse liikmesriikide vahel, et arendada metodoloogiaid, mis on seotud:

| a) | artikli 20 rakendamisega; |
| --- | --- |

a)

artikli 20 rakendamisega;

| b) | taastamisega artikli 20 alusel määratud suletud jäätmehoidlate puhul, et täita artikli 4 nõudeid. Sellised metodoloogiad võimaldavad kehtestada kõige asjakohasemad riskianalüüsi menetlused ja heastavad meetmed, võttes arvesse geoloogilisi, hüdrogeoloogilisi ja klimatoloogilisi iseärasusi üle Euroopa. |
| --- | --- |

b)

taastamisega artikli 20 alusel määratud suletud jäätmehoidlate puhul, et täita artikli 4 nõudeid. Sellised metodoloogiad võimaldavad kehtestada kõige asjakohasemad riskianalüüsi menetlused ja heastavad meetmed, võttes arvesse geoloogilisi, hüdrogeoloogilisi ja klimatoloogilisi iseärasusi üle Euroopa.

2.   Liikmesriigid tagavad, et pädev asutus jälgib või on teavitatud parima võimaliku tehnika arengutest.

3.   Komisjon korraldab liikmesriikide ja asjaomaste organisatsioonide vahelise teabevahetuse parima võimaliku tehnika, sellega seotud järelevalve ja nende arengute kohta. Komisjon avaldab teabevahetuse tulemused.

Artikkel 22

Rakendamine ja parandusmeetmed

1.   Komisjon võtab ... (29) artikli 23 lõikes 2 osutatud korras vastu alljärgnevaks vajalikud sätted, pidades prioriteetseks punkte e, f ja g:

29

| a) | artikli 7 lõikes 5 ja artikli 12 lõikes 6 osutatud teabe ühtlustamine ja korrapärane edastamine; |
| --- | --- |

a)

artikli 7 lõikes 5 ja artikli 12 lõikes 6 osutatud teabe ühtlustamine ja korrapärane edastamine;

| b) | artikli 13 lõike 5 rakendamine, sealhulgas nõrga happe dissotsieeruva tsüaniidi määratlemisega seotud tehnilised nõuded ja selle mõõtmismeetod; |
| --- | --- |

b)

artikli 13 lõike 5 rakendamine, sealhulgas nõrga happe dissotsieeruva tsüaniidi määratlemisega seotud tehnilised nõuded ja selle mõõtmismeetod;

| c) | tehnilised juhised rahalise tagatise kehtestamiseks kooskõlas artikli 14 lõike 2 nõuetega; |
| --- | --- |

c)

tehnilised juhised rahalise tagatise kehtestamiseks kooskõlas artikli 14 lõike 2 nõuetega;

| d) | artikli 17 kohaste kontrollide tehnilised juhised; |
| --- | --- |

d)

artikli 17 kohaste kontrollide tehnilised juhised;

| e) | II lisas toodud jäätmete iseloomustuse tehniliste nõuete lõpuleviimine; |
| --- | --- |

e)

II lisas toodud jäätmete iseloomustuse tehniliste nõuete lõpuleviimine;

| f) | artikli 3 lõikes 3 toodud mõiste tõlgendamine; |
| --- | --- |

f)

artikli 3 lõikes 3 toodud mõiste tõlgendamine;

| g) | jäätmehoidlate klassifitseerimise kriteeriumide määratlemine III lisa kohaselt; |
| --- | --- |

g)

jäätmehoidlate klassifitseerimise kriteeriumide määratlemine III lisa kohaselt;

| h) | käesoleva direktiivi tehniliseks rakendamiseks vajaminevate proovivõtu- ja analüüsimeetodite ühtlustatud standardite määratlemine. |
| --- | --- |

h)

käesoleva direktiivi tehniliseks rakendamiseks vajaminevate proovivõtu- ja analüüsimeetodite ühtlustatud standardite määratlemine.

2.   Kõik hilisemad muudatused, mis on vajalikud lisade kohandamiseks teadusliku ja tehnilise progressiga, võtab komisjon vastu artikli 23 lõikes 2 osutatud korra kohaselt.

Need muudatused tehakse keskkonnakaitse kõrge taseme saavutamiseks.

Artikkel 23

Komitee

1.   Komisjoni abistab direktiivi 75/442/EMÜ artikli 18 alusel asutatud komitee, edaspidi “komitee”.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artikli 8 sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

3.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 24

Üleminekusätted

1.   Liikmesriigid tagavad, et kõik jäätmehoidlad, millele on antud luba või mis juba tegutsevad ... (30), vastavad käesoleva direktiivi sätetele ... (31), välja arvatud artikli 14 lõikes 1 toodud sätted, mille järgimine tuleb tagada ... (32), ja artikli 13 lõikes 5 toodud sätted, mille järgimine tuleb tagada samas toodud ajakava kohaselt.

30

31

32

2.   Lõiget 1 ei kohaldata ... (31) suletud jäätmehoidlate suhtes.

31

3.   Käesoleva direktiivi artikleid 5–11, artikli 12 lõikeid 1, 2, 5 ja 6, artikli 13 lõikeid 4 ja 5 ning artikli 14 lõikeid 1 ja 3 ei kohaldata nende jäätmehoidlate suhtes, mis:

| — | lõpetasid jäätmete vastuvõtmise enne ... (31), |
| --- | --- |

—

lõpetasid jäätmete vastuvõtmise enne ... (31),

31

| — | on lõpetamas sulgemismenetlusi vastavalt kehtivatele ühenduse või siseriiklikele õigusaktidele või programmidele, mille pädev astutus on heaks kiitnud, ning |
| --- | --- |

—

on lõpetamas sulgemismenetlusi vastavalt kehtivatele ühenduse või siseriiklikele õigusaktidele või programmidele, mille pädev astutus on heaks kiitnud, ning

| — | suletakse tegelikult 31. detsembriks 2010. |
| --- | --- |

—

suletakse tegelikult 31. detsembriks 2010.

Liikmesriigid teavitavad komisjoni sellistest juhtumitest ... (33) ja tagavad, et neid hoidlaid hallatakse selliselt, et see ei takistaks käesoleva direktiivi ja ühenduse muude õigusaktide, sealhulgas direktiivi 2000/60/EÜ eesmärkide saavutamist.

33

Artikkel 25

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu enne ... (34). Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjoni.

34

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiivi reguleerimisalas nende poolt vastuvõetavate siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 26

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 27

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 80, 30.3.2004, lk 35.

1

(2)  ELT C 109, 30.4.2004, lk 33.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 31. märtsi 2004. aasta arvamus (ELT C 103 E, 29.4.2004, lk 634), nõukogu 12. aprilli 2005. aasta ühine seisukoht ja Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

3

(4)  ELT L 345, 31.12.2003, lk 97.

4

(5)  EÜT L 257, 10.10.1996, lk 26. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

5

(6)  EÜT C 65 E, 14.3.2002, lk 382.

6

(7)  EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1.

7

(8)  EÜT L 194, 25.7.1975, lk 39. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

8

(9)  EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

9

(10)  Nõukogu 9. detsembri 1996. aasta direktiiv 96/82/EÜ ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste ohu ohjeldamise kohta (EÜT L 10, 14.1.1997, lk 13). Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

10

(11)  Nõukogu 3. novembri 1992. aasta direktiiv 92/91/EMÜ puurides maavarasid kaevandavate tööstuste töötajate ohutuse ja tervisekaitse tõhustamise miinimumnõuete kohta (üheteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 348, 28.11.1992, lk 9).

11

(12)  Nõukogu 3. detsembri 1992. aasta direktiiv 92/104/EMÜ maa peal ja maa all maavarasid kaevandavate tööstuste töötajate ohutuse ja tervisekaitse tõhustamise miinimumnõuete kohta (kaheteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 404, 31.12.1992, lk 10).

12

(13)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1. Direktiivi on muudetud otsusega nr 2455/2001/EÜ (EÜT L 331, 15.12.2001, lk 1).

13

(14)  ELT L 143, 30.4.2004, lk 56.

14

(15)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

15

(16)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

16

(17)  EÜT L 377, 31.12.1991, lk 20. Direktiivi on muudetud direktiiviga 94/31/EÜ (EÜT L 168, 2.7.1994, lk 28).

17

(18)  Nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiiv 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT 196, 16.8.1967, lk 1). Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/73/EÜ (ELT L 152, 30.4.2004, lk 1).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. mai 1999. aasta direktiiv 1999/45/EÜ ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 200, 30.7.1999, lk 1). Direktiivi on viimati muudetud nõukogu direktiiviga 2004/66/EÜ (ELT L 168. 1.5.2004, lk 35).

19

(20)  Nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiiv 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (EÜT L 175, 5.7.1985, lk 40). Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/35/EÜ (ELT L 156, 25.6.2003, lk 17).

20

(21)  ELT L 41, 14.2.2003, lk 26.

21

(22)  Nõukogu 4. mai 1976. aasta direktiiv 76/464/EMÜ teatavate ühenduse veekeskkonda lastavate ohtlike ainete põhjustatava saaste kohta (EÜT L 129, 18.5.1976, lk 23). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2000/60/EÜ.

22

(23)  Nõukogu 17. detsembri 1979. aasta direktiiv 80/68/EMÜ põhjavee kaitse kohta teatavatest ohtlikest ainetest lähtuva reostuse eest (EÜT L 20, 26.1.1980, lk 43). Direktiivi on muudetud direktiiviga 91/692/EMÜ (EÜT L 377, 31.12.1991, lk 48).

23

(24)  Artikli 25 lõikes 1 nimetatud kuupäev.

24

(25)  Viis aastat pärast artikli 25 lõikes 1 nimetatud kuupäeva.

25

(26)  Kümme aastat pärast artikli 25 lõikes 1 nimetatud kuupäeva.

26

(27)  ELT L ...”

27

(28)  Artikli 25 lõikes 1 nimetatud kuupäev.

28

(29)  Kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

29

(30)  Artikli 25 lõikes 1 nimetatud kuupäev.

30

(31)  Neli aastat pärast artikli 25 lõikes 1 nimetatud kuupäeva.

31

(32)  Kuus aastat pärast artikli 25 lõikes 1 nimetatud kuupäeva.

32

(33)  Kolm kuud pärast artikli 25 lõikes 1 nimetatud kuupäeva.

33

(34)  24 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

34

---

I LISA

Suurõnnetuste vältimise põhimõtted ja asjaomasele üldsusele edastatav teave

1.   Suurõnnetuste vältimise põhimõtted

Käitaja suurõnnetuste vältimise põhimõtted ja ohutuse juhtimise süsteem peab olema vastavuses jäätmehoidlast tuleneva suurõnnetuse ohu suurusega. Nende rakendamist silmas pidades tuleb arvestada järgmiste asjaoludega:

| 1) | suurõnnetuste vältimise põhimõtted peavad sisaldama käitaja üldisi eesmärke ja tegevuspõhimõtteid seoses suurõnnetuste ohu kontrollimisega; |
| --- | --- |

1)

suurõnnetuste vältimise põhimõtted peavad sisaldama käitaja üldisi eesmärke ja tegevuspõhimõtteid seoses suurõnnetuste ohu kontrollimisega;

| 2) | ohutuse juhtimise süsteem peaks sisaldama seda osa üldisest juhtimissüsteemist, mis hõlmab suurõnnetuste vältimise põhimõtete määratlemise ja rakendamisega seotud organisatsioonilist struktuuri, vastutust, praktikat, menetlusi, protsesse ja vahendeid; |
| --- | --- |

2)

ohutuse juhtimise süsteem peaks sisaldama seda osa üldisest juhtimissüsteemist, mis hõlmab suurõnnetuste vältimise põhimõtete määratlemise ja rakendamisega seotud organisatsioonilist struktuuri, vastutust, praktikat, menetlusi, protsesse ja vahendeid;

| 3) | ohutuse juhtimise süsteemis käsitletakse järgmisi küsimusi:






  a) | korraldus ja töötajad — kõigil korraldustasemetel suurõnnetuste ohu juhtimisega seotud töötajate ülesanded ja kohustused; selliste töötajate koolitusvajaduste kindlakstegemine ja vastava koolituse pakkumine; töötajate ja vajaduse korral alltöövõtjate kaasamine; |
| --- | --- | --- |

3)

ohutuse juhtimise süsteemis käsitletakse järgmisi küsimusi:

a)

korraldus ja töötajad — kõigil korraldustasemetel suurõnnetuste ohu juhtimisega seotud töötajate ülesanded ja kohustused; selliste töötajate koolitusvajaduste kindlakstegemine ja vastava koolituse pakkumine; töötajate ja vajaduse korral alltöövõtjate kaasamine;

| b) | tõsiste ohtude kindlakstegemine ja hindamine — tava- ja erandkäitamisest tulenevate tõsiste ohtude süstemaatilise kindlakstegemise korra vastuvõtmine ja rakendamine ning selliste ohtude tõenäosuse ja raskusastme hindamine; |
| --- | --- |

b)

tõsiste ohtude kindlakstegemine ja hindamine — tava- ja erandkäitamisest tulenevate tõsiste ohtude süstemaatilise kindlakstegemise korra vastuvõtmine ja rakendamine ning selliste ohtude tõenäosuse ja raskusastme hindamine;

| c) | tegevuse kontrollimine — turvalist toimimist, sealhulgas hoidla hooldust, protsesse, seadmeid ja ajutisi katkestusi, käsitlevate menetluste ja juhendite vastuvõtmine ja rakendamine; |
| --- | --- |

c)

tegevuse kontrollimine — turvalist toimimist, sealhulgas hoidla hooldust, protsesse, seadmeid ja ajutisi katkestusi, käsitlevate menetluste ja juhendite vastuvõtmine ja rakendamine;

| d) | muudatuste juhtimine — jäätmehoidlate muutmist või uute jäätmehoidlate kavandamist käsitlevate menetluste vastuvõtmine ja rakendamine; |
| --- | --- |

d)

muudatuste juhtimine — jäätmehoidlate muutmist või uute jäätmehoidlate kavandamist käsitlevate menetluste vastuvõtmine ja rakendamine;

| e) | kavade koostamine hädaolukordadeks — menetluste vastuvõtmine ja rakendamine tõenäoliste hädaolukordade kindlakstegemiseks süstemaatilise analüüsi teel ja hädaolukorra lahendamise kavade ettevalmistamine, katsetamine ja läbivaatamine sellistele hädaolukordadele reageerimiseks; |
| --- | --- |

e)

kavade koostamine hädaolukordadeks — menetluste vastuvõtmine ja rakendamine tõenäoliste hädaolukordade kindlakstegemiseks süstemaatilise analüüsi teel ja hädaolukorra lahendamise kavade ettevalmistamine, katsetamine ja läbivaatamine sellistele hädaolukordadele reageerimiseks;

| f) | tegevuse jälgimine — menetluste vastuvõtmine ja rakendamine käitaja suurõnnetuste vältimise põhimõtete ja ohutuse juhtimise süsteemiga kehtestatud eesmärkide täitmise pidevaks hindamiseks ning uurimise ja parandusmeetmete võtmise mehhanismid juhuks, kui neid eesmärke ei järgita. Menetlused peaksid hõlmama süsteemi, mida käitaja kasutab suurõnnetustest ja “napilt mööda läinud juhtumitest” teatamiseks, eriti kui kaitsemeetmetes on olnud puudujääke, ning nende uurimiseks ja nende põhjal tehtud järelduste alusel võetud järelmeetmete jaoks; |
| --- | --- |

f)

tegevuse jälgimine — menetluste vastuvõtmine ja rakendamine käitaja suurõnnetuste vältimise põhimõtete ja ohutuse juhtimise süsteemiga kehtestatud eesmärkide täitmise pidevaks hindamiseks ning uurimise ja parandusmeetmete võtmise mehhanismid juhuks, kui neid eesmärke ei järgita. Menetlused peaksid hõlmama süsteemi, mida käitaja kasutab suurõnnetustest ja “napilt mööda läinud juhtumitest” teatamiseks, eriti kui kaitsemeetmetes on olnud puudujääke, ning nende uurimiseks ja nende põhjal tehtud järelduste alusel võetud järelmeetmete jaoks;

| g) | kontrollimine ja läbivaatamine — menetluste vastuvõtmine ja rakendamine suurõnnetuste vältimise põhimõtete perioodiliseks süstemaatiliseks hindamiseks ja ohutuse juhtimise süsteemi tulemuslikkuse ja sobivuse perioodiliseks süstemaatiliseks hindamiseks; põhimõtete ja ohutuse juhtimise süsteemi toimimise dokumenteeritud läbivaatamine ja ajakohastamine juhtkonna poolt. |
| --- | --- |

g)

kontrollimine ja läbivaatamine — menetluste vastuvõtmine ja rakendamine suurõnnetuste vältimise põhimõtete perioodiliseks süstemaatiliseks hindamiseks ja ohutuse juhtimise süsteemi tulemuslikkuse ja sobivuse perioodiliseks süstemaatiliseks hindamiseks; põhimõtete ja ohutuse juhtimise süsteemi toimimise dokumenteeritud läbivaatamine ja ajakohastamine juhtkonna poolt.

2.   Asjaomasele üldsusele edastatav teave

| 1) | Käitaja nimi ja jäätmehoidla aadress. |
| --- | --- |

1)

Käitaja nimi ja jäätmehoidla aadress.

| 2) | Teavet andva isiku ametikoht. |
| --- | --- |

2)

Teavet andva isiku ametikoht.

| 3) | Kinnitus, et jäätmehoidla suhtes kohaldatakse käesoleva direktiivi rakendamiseks võetud õigus- ja/või haldusnorme ja et pädevale asutusele on vajadusel esitatud artikli 6 lõikes 2 osutatud asjaoludega seotud teave. |
| --- | --- |

3)

Kinnitus, et jäätmehoidla suhtes kohaldatakse käesoleva direktiivi rakendamiseks võetud õigus- ja/või haldusnorme ja et pädevale asutusele on vajadusel esitatud artikli 6 lõikes 2 osutatud asjaoludega seotud teave.

| 4) | Selge ja lihtne selgitus hoidlas toimuva tegevuse või tegevuste kohta. |
| --- | --- |

4)

Selge ja lihtne selgitus hoidlas toimuva tegevuse või tegevuste kohta.

| 5) | Jäätmehoidlas olevate ainete ja valmististe ning suurõnnetuse ohtu tekitada võivate jäätmete tavanimetused või üldnimetused või üldised ohuklassifikatsioonid koos peamiste ohtlike omaduste loetlemisega. |
| --- | --- |

5)

Jäätmehoidlas olevate ainete ja valmististe ning suurõnnetuse ohtu tekitada võivate jäätmete tavanimetused või üldnimetused või üldised ohuklassifikatsioonid koos peamiste ohtlike omaduste loetlemisega.

| 6) | Üldinfo suurõnnetuse ohtude laadi kohta, kaasa arvatud selle võimalik mõju ümbritsevale elanikkonnale ja keskkonnale. |
| --- | --- |

6)

Üldinfo suurõnnetuse ohtude laadi kohta, kaasa arvatud selle võimalik mõju ümbritsevale elanikkonnale ja keskkonnale.

| 7) | Piisav teave selle kohta, kuidas asjaomast ümbritsevat elanikkonda hoiatatakse ja kuidas neid suurõnnetuse korral asjaga kursis hoitakse. |
| --- | --- |

7)

Piisav teave selle kohta, kuidas asjaomast ümbritsevat elanikkonda hoiatatakse ja kuidas neid suurõnnetuse korral asjaga kursis hoitakse.

| 8) | Piisav teave meetmete kohta, mida asjaomane elanikkond peab võtma, ja selle kohta, kuidas nad peaksid suurõnnetuse korral käituma. |
| --- | --- |

8)

Piisav teave meetmete kohta, mida asjaomane elanikkond peab võtma, ja selle kohta, kuidas nad peaksid suurõnnetuse korral käituma.

| 9) | Kinnitus selle kohta, et käitaja peab oma territooriumil võtma piisavad meetmed eelkõige koostöös hädaabiteenistustega, et suurõnnetustega toime tulla ja minimeerida nende mõju. |
| --- | --- |

9)

Kinnitus selle kohta, et käitaja peab oma territooriumil võtma piisavad meetmed eelkõige koostöös hädaabiteenistustega, et suurõnnetustega toime tulla ja minimeerida nende mõju.

| 10) | Viide hoidlavälisele hädaolukorra lahendamise kavale, mis on koostatud et võidelda õnnetuse võimalike mõjudega väljaspool hoidla territooriumi. See peab hõlmama nõuannet järgida õnnetuse ajal kõiki hädaabiteenistuste juhtnööre ja nõudeid. |
| --- | --- |

10)

Viide hoidlavälisele hädaolukorra lahendamise kavale, mis on koostatud et võidelda õnnetuse võimalike mõjudega väljaspool hoidla territooriumi. See peab hõlmama nõuannet järgida õnnetuse ajal kõiki hädaabiteenistuste juhtnööre ja nõudeid.

| 11) | Üksikasjad selle kohta, kust saab täiendavat teavet, võttes arvesse siseriiklike õigusaktides sätestatud konfidentsiaalsusnõudeid. |
| --- | --- |

11)

Üksikasjad selle kohta, kust saab täiendavat teavet, võttes arvesse siseriiklike õigusaktides sätestatud konfidentsiaalsusnõudeid.

---

II LISA

Jäätmete iseloomustus

Hoidlasse ladustatavaid jäätmeid tuleb iseloomustada nii, et oleks tagatud hoidla struktuuri pikaajaline füüsikaline ja keemiline püsivus ning et suurõnnetused oleks välditud. Jäätmete iseloomustus sisaldab vajaduse korral ja vastavalt jäätmehoidla kategooriale järgmisi aspekte:

| 1) | kirjeldus ladustatavate jäätmete eeldatavate füüsikaliste ja keemiliste omaduste kohta lühema ja pikema aja jooksul, eraldi viitega aine püsivusele maapinnal valitsevates ilmastikutingimustes; |
| --- | --- |

1)

kirjeldus ladustatavate jäätmete eeldatavate füüsikaliste ja keemiliste omaduste kohta lühema ja pikema aja jooksul, eraldi viitega aine püsivusele maapinnal valitsevates ilmastikutingimustes;

| 2) | jäätmete klassifikatsioon vastavalt komisjoni otsuse 2000/532/EÜ (1) asjakohasele kirjele, eriti seoses aine ohtlike omadustega; |
| --- | --- |

2)

jäätmete klassifikatsioon vastavalt komisjoni otsuse 2000/532/EÜ (1) asjakohasele kirjele, eriti seoses aine ohtlike omadustega;

| 3) | maavara rikastamisel kasutatavate keemiliste ainete kirjeldus ja nende püsivus; |
| --- | --- |

3)

maavara rikastamisel kasutatavate keemiliste ainete kirjeldus ja nende püsivus;

| 4) | ladustamismeetodi kirjeldus; |
| --- | --- |

4)

ladustamismeetodi kirjeldus;

| 5) | kasutatav jäätmete transportimise süsteem. |
| --- | --- |

5)

kasutatav jäätmete transportimise süsteem.

---

(1)  Komisjoni 3. mai 2000. aasta otsus 2000/532/EÜ, millega asendatakse otsus 94/3/EÜ (millega kehtestatakse jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 75/442/EMÜ artikli 1 punkti a kohaselt jäätmete nimistu) ja nõukogu otsus 94/904/EÜ (millega kehtestatakse ohtlikke jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1 lõike 4 kohaselt ohtlike jäätmete nimistu) (EÜT L 226, 6.9.2000, lk 3). Otsust on viimati muudetud nõukogu otsusega 2001/573/EÜ (EÜT L 203, 28.7.2001, lk 18).

---

III LISA

Jäätmehoidlate klassifitseerimise kriteeriumid

Jäätmehoidla klassifitseeritakse A kategooriasse, kui:

| — | riskianalüüsi alusel, võttes arvesse selliseid asjaolusid nagu jäätmehoidla praegune või tulevane suurus, asukoht ja mõju keskkonnale, võib rike või väär käitamine, nt puistangu varing või tammi purunemine, põhjustada suurõnnetuse, või; |
| --- | --- |

—

riskianalüüsi alusel, võttes arvesse selliseid asjaolusid nagu jäätmehoidla praegune või tulevane suurus, asukoht ja mõju keskkonnale, võib rike või väär käitamine, nt puistangu varing või tammi purunemine, põhjustada suurõnnetuse, või;

| — | hoidlas on direktiivi 91/689/EMÜ kohaselt klassifitseeritud ohtlikke jäätmeid üle teatava piiri või |
| --- | --- |

—

hoidlas on direktiivi 91/689/EMÜ kohaselt klassifitseeritud ohtlikke jäätmeid üle teatava piiri või

| — | hoidlas on direktiivide 67/548/EMÜ või 1999/45/EÜ kohaselt klassifitseeritud ohtlikke aineid või valmistisi üle teatava piiri. |
| --- | --- |

—

hoidlas on direktiivide 67/548/EMÜ või 1999/45/EÜ kohaselt klassifitseeritud ohtlikke aineid või valmistisi üle teatava piiri.

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | Komisjon esitas ettepaneku nõukogule 3. juunil 2003. (1) Ettepanek põhineb asutamislepingu artikli 175 lõikel 1. |
| --- | --- |

1.

Komisjon esitas ettepaneku nõukogule 3. juunil 2003. (1) Ettepanek põhineb asutamislepingu artikli 175 lõikel 1.

| 2. | Majandus- ja sotsiaalkomitee esitas oma arvamuse 11. detsembril 2003 (2). |
| --- | --- |

2.

Majandus- ja sotsiaalkomitee esitas oma arvamuse 11. detsembril 2003 (2).

| 3. | Regioonide komitee esitas oma arvamuse 11. veebruaril 2004 (3). |
| --- | --- |

3.

Regioonide komitee esitas oma arvamuse 11. veebruaril 2004 (3).

| 4. | Euroopa Parlament võttis arvamuse vastu esimesel lugemisel 31. märtsil 2004 (4). |
| --- | --- |

4.

Euroopa Parlament võttis arvamuse vastu esimesel lugemisel 31. märtsil 2004 (4).

| 5. | Nõukogu võttis 2. aprillil 2005 vastu ühise seisukoha vastavalt asutamislepingu artikli 251 lõikele 2. |
| --- | --- |

5.

Nõukogu võttis 2. aprillil 2005 vastu ühise seisukoha vastavalt asutamislepingu artikli 251 lõikele 2.

II.   EESMÄRK

Ettepaneku eesmärk on kehtestada miinimumnõuded kaevandustööstuse jäätmete käitlemise parandamiseks, pöörates tähelepanu eelkõige ohtudele, mida selliste jäätmete käitlemine, taaskasutamine ja kõrvaldamine võib kaasa tuua keskkonnale ja inimeste tervisele. Ettepanek sisaldab järgmiseid põhielemente: tegevuslubade väljastamise tingimused, jäätmekäitlusega seotud üldised kohustused, kohustus määrata enne jäätmete kõrvaldamist või töötlemist kindlaks nende omadused, jäätmekäitlusrajatiste ohutuse tagamise meetmed, nõue koostada sulgemiskava ning kohustus esitada piisav rahaline tagatis.

III.   ÜHISE SEISUKOHA ANALÜÜS

1.   Üldosa

Ühine seisukoht on suurel määral kooskõlas komisjoni ja parlamendi seisukohtadega, sest see:

| — | kinnitab komisjoni ettepaneku kõiki eesmärke ja põhipunkte, mida toetas ka Euroopa Parlament; |
| --- | --- |

—

kinnitab komisjoni ettepaneku kõiki eesmärke ja põhipunkte, mida toetas ka Euroopa Parlament;

| — | võtab nii palju kui võimalik arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, võttes kas sõna-sõnalt või põhimõtteliselt omaks enamiku muudatustest. Eelkõige kiitis nõukogu põhimõtteliselt heaks need muudatused, mis on seotud direktiivi reguleerimisala, jäätmehoidla definitsiooni ja rahalise tagatisega ning suletud jäätmehoidlate inventeerimisega, tehes muudatusettepanekutesse siiski mõningaid kohandusi (vt konkreetseid märkuseid lõikes 2). |
| --- | --- |

—

võtab nii palju kui võimalik arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, võttes kas sõna-sõnalt või põhimõtteliselt omaks enamiku muudatustest. Eelkõige kiitis nõukogu põhimõtteliselt heaks need muudatused, mis on seotud direktiivi reguleerimisala, jäätmehoidla definitsiooni ja rahalise tagatisega ning suletud jäätmehoidlate inventeerimisega, tehes muudatusettepanekutesse siiski mõningaid kohandusi (vt konkreetseid märkuseid lõikes 2).

2.   Euroopa Parlamendi muudatused

Euroopa Parlament võttis 31. märtsil 2004 toimunud täiskogu istungjärgu esimesel lugemisel vastu 74 muudatust kõnesoleva ettepaneku kohta. Ühisesse seisukohta on (täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt, sama või sarnase sõnastuse või sama mõttega) üle võetud 43 muudatust.

| a) | Lisatud muudatused võib rühmitada järgmiselt (muudatused on loetletud nende ühisesse seisukohta lisamise järjekorras):

  19 (peaaegu) sõna-sõnalt vastu võetud muudatust: 3, 7, 11, 12, 14, 16, 28, 30, 32, 35, 39, 93, 50, 51, 52, 57, 59, 60, 75.

  24 osaliselt või sisuliselt vastu võetud muudatust.
  Põhjendused

  Muudatus 2: On kindlaks tehtud, et kaevandustööstuse jäätmed peavad olema jäätmed jäätmete raamdirektiivi tähenduses, et käesoleva direktiivi miinimumnõudeid saaks kohaldada.

  Muudatus 5: See muudatus on lisatud mõne väikese kohandusega, et tagada järjekindlus.

  Muudatus 86: See muudatus on vastu võetud põhimõtteliselt (vt ka muudatust 98). Lisaks võivad liikmesriigid mittepüsivate tavajäätmete puhul nõudeid vähendada või selliste nõuete kohaldamisest loobuda. Lisaks sellele leiab nõukogu, et ka turba kaevandamise, rikastamise ja ladustamise tulemusena tekkinud jäätmete suhtes tuleks kohaldada ainult piiratud hulka nõudeid.

  Muudatus 6: vt muudatused 71-72.
  Artiklid

  Muudatus 13: Selle muudatuse eesmärk on esitatud põhjenduses 8.

  Muudatus 98: Euroopa Parlament on teinud ettepaneku, et mittepüsivate tavajäätmete, saastumata pinnase ja maavarade uuringute tulemusena tekkinud tavajäätmete kohta kehtiks piiratud hulk nõudeid. Nõukogu on selle muudatusega nõus ja on selgitanud, et A kategooria jäätmehoidlad peavad igal juhul olema kooskõlas antud direktiivi kõigi sätetega. Lisaks sellele leiab nõukogu, et ka turba kaevandamise, rikastamise ja ladustamise tulemusena tekkinud jäätmete suhtes tuleks kohaldada ainult piiratud hulka nõudeid. Lisaks näeb nõukogu ette, et liikmesriigid võivad teatavaid mittepüsivate tavajäätmete suhtes kohaldatavaid nõudeid vähendada või selliste nõuete kohaldamisest loobuda, välja arvatud juhul, kui sellised jäätmed ladustatakse A kategooria jäätmehoidlas.

  Muudatus 17: Maavarade eraldamiseks maavaradega tehtavate protsesside nimekirja on lisatud “termiline” protsess.

  Muudatus 21: Euroopa Parlament tegi ettepaneku, et selleks, et hoidlat saaks klassifitseerida jäätmehoidlana, ei tule seal jäätmeid varem teatava aja jooksul ladustada. Nõukogu nõustus selle lähenemisviisiga kõigi A kategooria jäätmehoidlate ja ohtlike jäätmete hoidlate puhul, mida on kirjeldatud jäätmekavas, ning on näinud ette proportsionaalsema lähenemisviisi vähem ohtlike jäätmete kategooriate jaoks.

  Muudatus 25: Lisaks kaevandamisjäätmete töötlemisele, taaskasutusele ja kõrvaldamisele lisati ka nende minimeerimine.

  Muudatus 27: Muudatuse esimese osaga on sõna-sõnalt nõustutud.

  Muudatus 29: Muudatuse mõttega on nõustutud; üksikasjad jäeti välja, sest neid peeti liiga spetsiifilisteks.

  Muudatus 31: Muudatus on vastu võetud, kuid see sõnastati mõnevõrra ümber.

  Muudatus 36: Selle muudatuse eesmärk oli lisada ettepanekusse nõue selle kohta, et artikli 6 lõike 3 alusel nõutavad suurõnnetuste vältimise põhimõtted peavad sisaldama ka ohutusaruannet ja hoidlasisese hädaolukorra lahendamise kava. Ühise seisukoha nõue esitada ohutusaruanne ja hoidlasisese hädaolukorra lahendamise kava lisati artikli 5 lõike 3 punkti a koos suurõnnetuste vältimise kavaga; aruanne ja kavad tuleb A kategooria jäätmehoidlate puhul lisada jäätmekava juurde kuuluvale dokumendile.

  Muudatus 37: Selle muudatuse mõtet kajastab artikli 7 lõige 4, mis sisaldab kõiki loatingimuste uuesti läbivaatamise ja vajadusel ajakohastamise üksikasju.

  Muudatus 44: Pinnase saastumise vältimine on lisatud nende meetmete hulka, mida käitaja peab võtma kaevandamisjäätmete tagasi panemisel kaeveõõntesse taastamise ja ehitamise eesmärgil.

  Muudatus 47: Jäätmehoidla korrapärase järelevalve ja kontrolli taotlust käsitleva sättega on nõustutud.

  Muudatus 63: Nõukogu pööras tähelepanu tolmu ja gaasi heitkogustele.

  Muudatused 66, 67, 68: Need muudatused vastavad suurel määral nõukogu ühises seisukohas kinnitatule. Rahalise tagatise kehtestamise menetluse otsustavad liikmesriigid; komisjon koostab selleks tehnilised juhised (artikli 22 lõike 1 punkt c); ilma tagatiseta ei tohi jäätmehoidlas ladustamistöid alustada (artikli 7 lõike 2 punkt d). Sõnastust “rahaline tagatis (nt rahalise deposiidina, sealhulgas tööstusharu vastastikused garantiifondid) või samaväärne tagatis” on kasutatud selleks, et võtta arvesse liikmesriikide erinevaid õigussüsteeme.

  Muudatus 70: See muudatus on vastu võetud tingimusel, et kohaldatakse ühenduse õigusakte keskkonnaalastele õigusaktidele avaliku juurdepääsu kohta.

  Muudatused 71-72: Nõukogu nõustub muudatuse sisuga, mille kohaselt koostatakse inventarinimestik suletud jäätmehoidlates, mis põhjustavad tõsist negatiivset keskkonnamõju või võivad keskmise pikkusega või lühikese aja jooksul kujutada tõsist ohtu inimeste tervisele või keskkonnale. Muudatust ümber sõnastades püüdis nõukogu lepitada kaht eesmärki: keskkonnakaitse kõrget taset ning inventarinimestiku koostamise kohustusega kaasneva bürokraatiakoorma minimeerimist.

  Muudatus 76: III lisa esimene taane on ümber sõnastatud ning sisaldab viidet “suurõnnetusele”; vastav definitsioon (artikli 3 lõige 16) sisaldab Euroopa Parlamendi välja pakutud sõnastust. |
| --- | --- |

a)

Lisatud muudatused võib rühmitada järgmiselt (muudatused on loetletud nende ühisesse seisukohta lisamise järjekorras):

19 (peaaegu) sõna-sõnalt vastu võetud muudatust: 3, 7, 11, 12, 14, 16, 28, 30, 32, 35, 39, 93, 50, 51, 52, 57, 59, 60, 75.

24 osaliselt või sisuliselt vastu võetud muudatust.

Põhjendused

Muudatus 2: On kindlaks tehtud, et kaevandustööstuse jäätmed peavad olema jäätmed jäätmete raamdirektiivi tähenduses, et käesoleva direktiivi miinimumnõudeid saaks kohaldada.

Muudatus 5: See muudatus on lisatud mõne väikese kohandusega, et tagada järjekindlus.

Muudatus 86: See muudatus on vastu võetud põhimõtteliselt (vt ka muudatust 98). Lisaks võivad liikmesriigid mittepüsivate tavajäätmete puhul nõudeid vähendada või selliste nõuete kohaldamisest loobuda. Lisaks sellele leiab nõukogu, et ka turba kaevandamise, rikastamise ja ladustamise tulemusena tekkinud jäätmete suhtes tuleks kohaldada ainult piiratud hulka nõudeid.

Muudatus 6: vt muudatused 71-72.

Artiklid

Muudatus 13: Selle muudatuse eesmärk on esitatud põhjenduses 8.

Muudatus 98: Euroopa Parlament on teinud ettepaneku, et mittepüsivate tavajäätmete, saastumata pinnase ja maavarade uuringute tulemusena tekkinud tavajäätmete kohta kehtiks piiratud hulk nõudeid. Nõukogu on selle muudatusega nõus ja on selgitanud, et A kategooria jäätmehoidlad peavad igal juhul olema kooskõlas antud direktiivi kõigi sätetega. Lisaks sellele leiab nõukogu, et ka turba kaevandamise, rikastamise ja ladustamise tulemusena tekkinud jäätmete suhtes tuleks kohaldada ainult piiratud hulka nõudeid. Lisaks näeb nõukogu ette, et liikmesriigid võivad teatavaid mittepüsivate tavajäätmete suhtes kohaldatavaid nõudeid vähendada või selliste nõuete kohaldamisest loobuda, välja arvatud juhul, kui sellised jäätmed ladustatakse A kategooria jäätmehoidlas.

Muudatus 17: Maavarade eraldamiseks maavaradega tehtavate protsesside nimekirja on lisatud “termiline” protsess.

Muudatus 21: Euroopa Parlament tegi ettepaneku, et selleks, et hoidlat saaks klassifitseerida jäätmehoidlana, ei tule seal jäätmeid varem teatava aja jooksul ladustada. Nõukogu nõustus selle lähenemisviisiga kõigi A kategooria jäätmehoidlate ja ohtlike jäätmete hoidlate puhul, mida on kirjeldatud jäätmekavas, ning on näinud ette proportsionaalsema lähenemisviisi vähem ohtlike jäätmete kategooriate jaoks.

Muudatus 25: Lisaks kaevandamisjäätmete töötlemisele, taaskasutusele ja kõrvaldamisele lisati ka nende minimeerimine.

Muudatus 27: Muudatuse esimese osaga on sõna-sõnalt nõustutud.

Muudatus 29: Muudatuse mõttega on nõustutud; üksikasjad jäeti välja, sest neid peeti liiga spetsiifilisteks.

Muudatus 31: Muudatus on vastu võetud, kuid see sõnastati mõnevõrra ümber.

Muudatus 36: Selle muudatuse eesmärk oli lisada ettepanekusse nõue selle kohta, et artikli 6 lõike 3 alusel nõutavad suurõnnetuste vältimise põhimõtted peavad sisaldama ka ohutusaruannet ja hoidlasisese hädaolukorra lahendamise kava. Ühise seisukoha nõue esitada ohutusaruanne ja hoidlasisese hädaolukorra lahendamise kava lisati artikli 5 lõike 3 punkti a koos suurõnnetuste vältimise kavaga; aruanne ja kavad tuleb A kategooria jäätmehoidlate puhul lisada jäätmekava juurde kuuluvale dokumendile.

Muudatus 37: Selle muudatuse mõtet kajastab artikli 7 lõige 4, mis sisaldab kõiki loatingimuste uuesti läbivaatamise ja vajadusel ajakohastamise üksikasju.

Muudatus 44: Pinnase saastumise vältimine on lisatud nende meetmete hulka, mida käitaja peab võtma kaevandamisjäätmete tagasi panemisel kaeveõõntesse taastamise ja ehitamise eesmärgil.

Muudatus 47: Jäätmehoidla korrapärase järelevalve ja kontrolli taotlust käsitleva sättega on nõustutud.

Muudatus 63: Nõukogu pööras tähelepanu tolmu ja gaasi heitkogustele.

Muudatused 66, 67, 68: Need muudatused vastavad suurel määral nõukogu ühises seisukohas kinnitatule. Rahalise tagatise kehtestamise menetluse otsustavad liikmesriigid; komisjon koostab selleks tehnilised juhised (artikli 22 lõike 1 punkt c); ilma tagatiseta ei tohi jäätmehoidlas ladustamistöid alustada (artikli 7 lõike 2 punkt d). Sõnastust “rahaline tagatis (nt rahalise deposiidina, sealhulgas tööstusharu vastastikused garantiifondid) või samaväärne tagatis” on kasutatud selleks, et võtta arvesse liikmesriikide erinevaid õigussüsteeme.

Muudatus 70: See muudatus on vastu võetud tingimusel, et kohaldatakse ühenduse õigusakte keskkonnaalastele õigusaktidele avaliku juurdepääsu kohta.

Muudatused 71-72: Nõukogu nõustub muudatuse sisuga, mille kohaselt koostatakse inventarinimestik suletud jäätmehoidlates, mis põhjustavad tõsist negatiivset keskkonnamõju või võivad keskmise pikkusega või lühikese aja jooksul kujutada tõsist ohtu inimeste tervisele või keskkonnale. Muudatust ümber sõnastades püüdis nõukogu lepitada kaht eesmärki: keskkonnakaitse kõrget taset ning inventarinimestiku koostamise kohustusega kaasneva bürokraatiakoorma minimeerimist.

Muudatus 76: III lisa esimene taane on ümber sõnastatud ning sisaldab viidet “suurõnnetusele”; vastav definitsioon (artikli 3 lõige 16) sisaldab Euroopa Parlamendi välja pakutud sõnastust.

| b) | Järgmiseid muudatusi ei lisatud:

  Põhjendused

  Muudatus 4: Euroopa Parlament teeb ettepaneku välja jätta käesolev põhjendus, mis selgitab, et jäätmete raamdirektiivi kohaldatakse endiselt nende kaevandamisjäätmete käitlemise mis tahes aspektide suhtes, mis jäävad käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja.

  Muudatus 8: Euroopa Parlament teeb ettepaneku jätta välja standardsäte subsidiaarsuspõhimõtte kohta, mida peaks käesoleva ettepaneku suhtes kohaldama.
  Artiklid

  Muudatused 42, 43, 45: Need muudatused jäävad ettepaneku reguleerimisalast välja. Muudatus 42 käsitleks materjale, mis ei ole jäätmed; muudatused 43 ja 45 laiendaksid kaeveõõnde tagasi pandavate jäätmete jaoks kehtestatavaid meetmeid kaeveõõnele endale.

  Muudatused 9, 90, 22, 24, 26, 34, 38, 40, 41, 48, 53, 55, 56, 61, 74: Need muudatused sisaldavad selgitusi, mida nõukogu pidas direktiivi jaoks liiga üksikasjalikuks/ettekirjutavaks või mis sisalduvad juba ettepaneku muudes artiklites. Muudatus 90 on lisatud põhjendusse 4.

  Muudatus 65: Nõukogu leiab, et see muudatus jääb direktiivi reguleerimisalast välja.

  Muudatus 69: See muudatus muudab piiriülese keskkonnamõju hindamise kohta käivast ÜRO konventsioonist (Espoo konventsioon) pärit sõnastust.

  Muudatused 19, 20, 88: Need muudatused on seotud keeleliste või terminoloogiliste küsimustega, mida nõukogu ei võtnud arvesse, et tagada järjekindlus kogu ettepaneku tekstis.

  Muudatused 46, 54, 58, 73: Need muudatused sisaldavad viiteid ühenduse õigusaktidele, mida igal juhul kohaldatakse; nendest ühenduse keskkonnanormidest tuleb igal juhul kinni pidada.

  Muudatused 62 ja 64: Artikli 13 lõikega 4 juba nõutakse, et tahkel või vedelal kujul või hiivana esinevate kaevandamisjäätmete juhtimisel muusse kui kaevandamisjäätmete kõrvaldamiseks ehitatud suublasse seavad liikmesriigid tingimuseks, et käitleja järgib direktiivide 76/464/EMÜ, 80/68/EMÜ ja 2000/60/EÜ asjakohaseid nõudeid. |
| --- | --- |

b)

Järgmiseid muudatusi ei lisatud:

Põhjendused

Muudatus 4: Euroopa Parlament teeb ettepaneku välja jätta käesolev põhjendus, mis selgitab, et jäätmete raamdirektiivi kohaldatakse endiselt nende kaevandamisjäätmete käitlemise mis tahes aspektide suhtes, mis jäävad käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja.

Muudatus 8: Euroopa Parlament teeb ettepaneku jätta välja standardsäte subsidiaarsuspõhimõtte kohta, mida peaks käesoleva ettepaneku suhtes kohaldama.

Artiklid

Muudatused 42, 43, 45: Need muudatused jäävad ettepaneku reguleerimisalast välja. Muudatus 42 käsitleks materjale, mis ei ole jäätmed; muudatused 43 ja 45 laiendaksid kaeveõõnde tagasi pandavate jäätmete jaoks kehtestatavaid meetmeid kaeveõõnele endale.

Muudatused 9, 90, 22, 24, 26, 34, 38, 40, 41, 48, 53, 55, 56, 61, 74: Need muudatused sisaldavad selgitusi, mida nõukogu pidas direktiivi jaoks liiga üksikasjalikuks/ettekirjutavaks või mis sisalduvad juba ettepaneku muudes artiklites. Muudatus 90 on lisatud põhjendusse 4.

Muudatus 65: Nõukogu leiab, et see muudatus jääb direktiivi reguleerimisalast välja.

Muudatus 69: See muudatus muudab piiriülese keskkonnamõju hindamise kohta käivast ÜRO konventsioonist (Espoo konventsioon) pärit sõnastust.

Muudatused 19, 20, 88: Need muudatused on seotud keeleliste või terminoloogiliste küsimustega, mida nõukogu ei võtnud arvesse, et tagada järjekindlus kogu ettepaneku tekstis.

Muudatused 46, 54, 58, 73: Need muudatused sisaldavad viiteid ühenduse õigusaktidele, mida igal juhul kohaldatakse; nendest ühenduse keskkonnanormidest tuleb igal juhul kinni pidada.

Muudatused 62 ja 64: Artikli 13 lõikega 4 juba nõutakse, et tahkel või vedelal kujul või hiivana esinevate kaevandamisjäätmete juhtimisel muusse kui kaevandamisjäätmete kõrvaldamiseks ehitatud suublasse seavad liikmesriigid tingimuseks, et käitleja järgib direktiivide 76/464/EMÜ, 80/68/EMÜ ja 2000/60/EÜ asjakohaseid nõudeid.

IV.   JÄRELDUS

Vaatamata sellele, et nõukogul ei ole võimalik kõiki Euroopa Parlamendi muudatusi arvesse võtta, leiab ta, et ühine seisukoht langeb suurel määral kokku parlamendi huvidega ning on kooskõlas komisjoni muudetud ettepanekuga.

---

(1)  Doc 10143/03 – KOM(2003) 319 (lõplik).

(2)  ELT C 80, 30.3.2004, lk 35.

(3)  ELT C 109, 30.4.2004, lk 33.

(4)  ELT C 103 E, 29.4.2004, lk 634.

---

| 12.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 172/26 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 172/26

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT (EÜ) nr 24/2005,

18. aprill 2005,

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (optiline kiirgus) tulenevate riskidega (üheksateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)

(2005/C 172 E/02)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 137 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) mis esitati pärast tööohutuse ja -tervishoiu nõuandekomiteega konsulteerimist,

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2)

pärast konsulteerimist regioonide komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Asutamislepingu kohaselt võib nõukogu direktiividega vastu võtta miinimumnõuded, et soodustada eelkõige töökeskkonna parandamist töötajate tervise ja ohutuse paremaks kaitsmiseks. Sellised direktiivid hoiduvad haldus-, finants- ja õiguslike piirangute kehtestamisest viisil, mis pidurdaks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja arengut. |
| --- | --- |

(1)

Asutamislepingu kohaselt võib nõukogu direktiividega vastu võtta miinimumnõuded, et soodustada eelkõige töökeskkonna parandamist töötajate tervise ja ohutuse paremaks kaitsmiseks. Sellised direktiivid hoiduvad haldus-, finants- ja õiguslike piirangute kehtestamisest viisil, mis pidurdaks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja arengut.

| (2) | Komisjoni teatis ühenduse töötajate sotsiaalsete põhiõiguste harta rakendamist käsitleva tegevusprogrammi kohta näeb ette töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kehtestamise seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest tulenevate riskidega. 1990. aasta septembris võttis Euroopa Parlament vastu seda tegevusprogrammi käsitleva resolutsiooni, (4) milles kutsutakse komisjoni üles eelkõige koostama eridirektiivi töökohal mürast ja vibratsioonist ning muudest füüsikalistest mõjuritest tulenevate riskide kohta. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni teatis ühenduse töötajate sotsiaalsete põhiõiguste harta rakendamist käsitleva tegevusprogrammi kohta näeb ette töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kehtestamise seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest tulenevate riskidega. 1990. aasta septembris võttis Euroopa Parlament vastu seda tegevusprogrammi käsitleva resolutsiooni, (4) milles kutsutakse komisjoni üles eelkõige koostama eridirektiivi töökohal mürast ja vibratsioonist ning muudest füüsikalistest mõjuritest tulenevate riskide kohta.

| (3) | Esimese sammuna võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu 25. juunil 2002. aastal vastu direktiivi 2002/44/EÜ töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (vibratsioon) tulenevate riskidega (kuueteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses). (5) Järgmisena võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu 6. veebruaril 2003 vastu direktiivi 2003/10/EÜ töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (müra) tulenevate riskidega (seitsmeteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses). (6) Seejärel võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu 29. aprillil 2004 vastu direktiivi 2004/40/EÜ töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväli) tulenevate riskidega (kaheksateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses). (7) |
| --- | --- |

(3)

Esimese sammuna võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu 25. juunil 2002. aastal vastu direktiivi 2002/44/EÜ töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (vibratsioon) tulenevate riskidega (kuueteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses). (5) Järgmisena võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu 6. veebruaril 2003 vastu direktiivi 2003/10/EÜ töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (müra) tulenevate riskidega (seitsmeteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses). (6) Seejärel võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu 29. aprillil 2004 vastu direktiivi 2004/40/EÜ töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväli) tulenevate riskidega (kaheksateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses). (7)

| (4) | Nüüd peetakse vajalikuks kehtestada meetmed töötajate kaitseks optilise kiirgusega seotud riskide eest seoses nende mõjuga töötajate tervisele ja ohutusele ning eriti selle kahjustava toime tõttu silmadele ja nahale. Need meetmed ei ole mõeldud üksnes iga üksiku töötaja isikliku tervise ja ohutuse tagamiseks, vaid ka selleks, et luua kõikidele ühenduse töötajatele teatav minimaalne kaitsetase, hoidmaks ära võimalikke konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(4)

Nüüd peetakse vajalikuks kehtestada meetmed töötajate kaitseks optilise kiirgusega seotud riskide eest seoses nende mõjuga töötajate tervisele ja ohutusele ning eriti selle kahjustava toime tõttu silmadele ja nahale. Need meetmed ei ole mõeldud üksnes iga üksiku töötaja isikliku tervise ja ohutuse tagamiseks, vaid ka selleks, et luua kõikidele ühenduse töötajatele teatav minimaalne kaitsetase, hoidmaks ära võimalikke konkurentsimoonutusi.

| (5) | Käesoleva direktiiviga sätestatakse miinimumnõuded, millega antakse liikmesriikidele võimalus säilitada või kehtestada töötajate kaitseks rangemaid sätteid, eelkõige määrata kindlaks madalamad kokkupuute piirväärtused. Käesoleva direktiivi rakendamine ei tohiks õigustada liikmesriigis juba valitseva olukorra halvenemist. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva direktiiviga sätestatakse miinimumnõuded, millega antakse liikmesriikidele võimalus säilitada või kehtestada töötajate kaitseks rangemaid sätteid, eelkõige määrata kindlaks madalamad kokkupuute piirväärtused. Käesoleva direktiivi rakendamine ei tohiks õigustada liikmesriigis juba valitseva olukorra halvenemist.

| (6) | Optilise kiirguse ohtude eest kaitsev süsteem peab piirduma taotletavate eesmärkide, järgitavate põhimõtete ning põhiväärtuste määratlusega, mis ei lasku liigselt üksikasjadesse, et liikmesriikidel oleks võimalik kõnealuseid miinimumnõudeid ühtselt kohaldada. |
| --- | --- |

(6)

Optilise kiirguse ohtude eest kaitsev süsteem peab piirduma taotletavate eesmärkide, järgitavate põhimõtete ning põhiväärtuste määratlusega, mis ei lasku liigselt üksikasjadesse, et liikmesriikidel oleks võimalik kõnealuseid miinimumnõudeid ühtselt kohaldada.

| (7) | Optilise kiirgusega kokkupuutumise taset on võimalik tõhusalt vähendada, kui võtta juba töökohtade loomisel ennetusmeetmeid ning valida sellised töövahendid, -kord ja -meetodid, mille esmaseks eesmärgiks oleks riskide vähendamine nende tekkimisel. Seega aitavad töövahendeid ja -meetodeid käsitlevad sätted kaasa asjaomaste töötajate kaitsmisele. Vastavalt nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (8) artikli 6 lõikes 2 sätestatud üldistele ennetuspõhimõtetele eelistatakse kollektiivseid kaitsemeetmeid üksikult võetavatele kaitsemeetmetele. |
| --- | --- |

(7)

Optilise kiirgusega kokkupuutumise taset on võimalik tõhusalt vähendada, kui võtta juba töökohtade loomisel ennetusmeetmeid ning valida sellised töövahendid, -kord ja -meetodid, mille esmaseks eesmärgiks oleks riskide vähendamine nende tekkimisel. Seega aitavad töövahendeid ja -meetodeid käsitlevad sätted kaasa asjaomaste töötajate kaitsmisele. Vastavalt nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (8) artikli 6 lõikes 2 sätestatud üldistele ennetuspõhimõtetele eelistatakse kollektiivseid kaitsemeetmeid üksikult võetavatele kaitsemeetmetele.

| (8) | Tööandjad peaksid kooskõlas tehnika arenguga ja teaduslikult põhjendatud teadmistega optilise kiirgusega kokkupuutest tulenevate riskide kohta tegema ümberkorraldusi, et parandada töötajate ohutust ja tervisekaitset. |
| --- | --- |

(8)

Tööandjad peaksid kooskõlas tehnika arenguga ja teaduslikult põhjendatud teadmistega optilise kiirgusega kokkupuutest tulenevate riskide kohta tegema ümberkorraldusi, et parandada töötajate ohutust ja tervisekaitset.

| (9) | Kuna käesolev direktiiv on üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses, kohaldatakse nimetatud direktiivi töötajate kokkupuute puhul optilise kiirgusega, ilma et see piiraks käesolevas direktiivis sisalduvaid rangemaid ja/või spetsiifilisemaid sätteid. |
| --- | --- |

(9)

Kuna käesolev direktiiv on üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses, kohaldatakse nimetatud direktiivi töötajate kokkupuute puhul optilise kiirgusega, ilma et see piiraks käesolevas direktiivis sisalduvaid rangemaid ja/või spetsiifilisemaid sätteid.

| (10) | Käesolev direktiiv on konkreetne samm siseturu sotsiaalse mõõtme väljaarendamisel. |
| --- | --- |

(10)

Käesolev direktiiv on konkreetne samm siseturu sotsiaalse mõõtme väljaarendamisel.

| (11) | Täiendavat lähenemisviisi, mis edendab parema reguleerimise põhimõtet ning tagab kaitstuse kõrge taseme, võib saavutada, kui optilise kiirguse allikate ja nendega seotud seadmete tootjate tooted vastavad ühtlustatud standarditele, mille eesmärk on kaitsta kasutajate tervist ja ohutust sellistest toodetest tulenevate ohtude eest; sellest tulenevalt pole tööandjatel vaja korrata mõõtmisi ega arvutusi, mida tootja on juba teinud, et määrata, kas sellised seadmed vastavad kohaldatavate ühenduse direktiividega sätestatud olulistele ohutusnõuetele. |
| --- | --- |

(11)

Täiendavat lähenemisviisi, mis edendab parema reguleerimise põhimõtet ning tagab kaitstuse kõrge taseme, võib saavutada, kui optilise kiirguse allikate ja nendega seotud seadmete tootjate tooted vastavad ühtlustatud standarditele, mille eesmärk on kaitsta kasutajate tervist ja ohutust sellistest toodetest tulenevate ohtude eest; sellest tulenevalt pole tööandjatel vaja korrata mõõtmisi ega arvutusi, mida tootja on juba teinud, et määrata, kas sellised seadmed vastavad kohaldatavate ühenduse direktiividega sätestatud olulistele ohutusnõuetele.

| (12) | Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (9) |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (9)

| (13) | Kokkupuute piirväärtusest juhindumine peaks andma kõrge kaitsetaseme optilise kiirgusega kokkupuutest tulenevate võimalike tervisemõjude puhul. Kuigi kokkupuute piirväärtuste ja tehnilise kontrolli kohaldamist ei peeta asjakohaseks kokkupuute puhul looduslike optilise kiirguse allikatega, on ennetusmeetmed, sealhulgas töötajate teavitamine ja koolitus, olulise tähtsusega riski analüüsimisel ja päikesekiirgusega kokkupuute riski vähendamisel. |
| --- | --- |

(13)

Kokkupuute piirväärtusest juhindumine peaks andma kõrge kaitsetaseme optilise kiirgusega kokkupuutest tulenevate võimalike tervisemõjude puhul. Kuigi kokkupuute piirväärtuste ja tehnilise kontrolli kohaldamist ei peeta asjakohaseks kokkupuute puhul looduslike optilise kiirguse allikatega, on ennetusmeetmed, sealhulgas töötajate teavitamine ja koolitus, olulise tähtsusega riski analüüsimisel ja päikesekiirgusega kokkupuute riski vähendamisel.

| (14) | Õigusaktide kvaliteedi parandamist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (10) artikli 34 kohaselt peaks nõukogu julgustama liikmesriike koostama enda tarbeks ja ühenduse huvides käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vastavustabelid ning need avaldama, |
| --- | --- |

(14)

Õigusaktide kvaliteedi parandamist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (10) artikli 34 kohaselt peaks nõukogu julgustama liikmesriike koostama enda tarbeks ja ühenduse huvides käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vastavustabelid ning need avaldama,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I JAGU

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Eesmärk ja reguleerimisala

1.   Käesolev direktiiv, mis on üheksateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses, sätestab miinimumnõuded töötajate kaitseks optilise kiirgusega kokkupuutest tulenevate või tuleneda võivate riskide eest nende tervisele ja ohutusele töö ajal.

2.   Käesolev direktiiv osutab töötajate tervise- ja ohutusriskile, mis tuleneb optilise kiirgusega kokkupuute kahjulikest mõjudest silmadele ja nahale.

3.   Direktiivi 89/391/EMÜ sätteid kohaldatakse tervikuna kogu lõikes 1 nimetatud valdkonnas, ilma et see piiraks käesolevas direktiivis sisalduvate rangemate ja/või täpsemate sätete kohaldamist.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | optiline kiirgus — elektromagnetkiirgus, mille lainepikkus on vahemikus 100 nm–1 mm. Optilise kiirguse spekter jaguneb ultraviolettkiirguseks, nähtavaks valguseks ja infrapunakiirguseks:






  i) | ultraviolettkiirgus — optiline kiirgus, mille lainepikkuse väärtus on vahemikus 100 nm–400 nm. Ultraviolettpiirkond jaguneb: UV-A (315–400 nm), UV-B (280–315 nm) ja UV-C (100–280 nm); |
| --- | --- | --- |

a)

optiline kiirgus — elektromagnetkiirgus, mille lainepikkus on vahemikus 100 nm–1 mm. Optilise kiirguse spekter jaguneb ultraviolettkiirguseks, nähtavaks valguseks ja infrapunakiirguseks:

i)

ultraviolettkiirgus — optiline kiirgus, mille lainepikkuse väärtus on vahemikus 100 nm–400 nm. Ultraviolettpiirkond jaguneb: UV-A (315–400 nm), UV-B (280–315 nm) ja UV-C (100–280 nm);

| ii) | nähtav valgus — optiline kiirgus, mille lainepikkuse väärtus on vahemikus 380–780 nm; |
| --- | --- |

ii)

nähtav valgus — optiline kiirgus, mille lainepikkuse väärtus on vahemikus 380–780 nm;

| iii) | infrapunakiirgus — optiline kiirgus, mille lainepikkuse väärtus on vahemikus 780 nm–1 mm. Infrapunapiirkond jaguneb: IR-A (780–1 400 nm), IR-B (1 400–3 000 nm) ja IR-C (3 000 nm–1 mm); |
| --- | --- |

iii)

infrapunakiirgus — optiline kiirgus, mille lainepikkuse väärtus on vahemikus 780 nm–1 mm. Infrapunapiirkond jaguneb: IR-A (780–1 400 nm), IR-B (1 400–3 000 nm) ja IR-C (3 000 nm–1 mm);

| b) | laser (valguse võimendamine stimuleeritud kiirguse kaudu) — seade, mida saab, peamiselt juhitava stimuleeritud emissiooni tõttu, kasutada optilise kiirguse lainepikkuse vahemikus oleva elektromagnetkiirguse tekitamiseks või võimendamiseks; |
| --- | --- |

b)

laser (valguse võimendamine stimuleeritud kiirguse kaudu) — seade, mida saab, peamiselt juhitava stimuleeritud emissiooni tõttu, kasutada optilise kiirguse lainepikkuse vahemikus oleva elektromagnetkiirguse tekitamiseks või võimendamiseks;

| c) | laserkiirgus — laserist lähtuv optiline kiirgus; |
| --- | --- |

c)

laserkiirgus — laserist lähtuv optiline kiirgus;

| d) | mittekoherentne kiirgus — optiline kiirgus mis ei ole laserkiirgus; |
| --- | --- |

d)

mittekoherentne kiirgus — optiline kiirgus mis ei ole laserkiirgus;

| e) | kokkupuute piirväärtused — optilise kiirgusega kokkupuute piirväärtused, mis põhinevad otseselt kindlaksmääratud tervisemõjule ja bioloogilistele kaalutlustele. Vastavus nimetatud piirväärtustele tagab, et optilise kiirguse tehisallikatega kokkupuutuvad töötajad on kaitstud kõikide teadaolevate kahjulike tervisemõjude eest; |
| --- | --- |

e)

kokkupuute piirväärtused — optilise kiirgusega kokkupuute piirväärtused, mis põhinevad otseselt kindlaksmääratud tervisemõjule ja bioloogilistele kaalutlustele. Vastavus nimetatud piirväärtustele tagab, et optilise kiirguse tehisallikatega kokkupuutuvad töötajad on kaitstud kõikide teadaolevate kahjulike tervisemõjude eest;

| f) | kiirgusintensiivsus(E) või võimsustihedus — kiirguse võimsus pindalaühiku kohta, mida väljendatakse vattides ruutmeetri kohta (W m-2); |
| --- | --- |

f)

kiirgusintensiivsus(E) või võimsustihedus — kiirguse võimsus pindalaühiku kohta, mida väljendatakse vattides ruutmeetri kohta (W m-2);

| g) | kokkupuude kiirgusega (H) — kiirgusintensiivsuse ajaintegraal, mida väljendatakse džaulides ruutmeetri kohta (J m-2); |
| --- | --- |

g)

kokkupuude kiirgusega (H) — kiirgusintensiivsuse ajaintegraal, mida väljendatakse džaulides ruutmeetri kohta (J m-2);

| h) | kiirgustihedus (L) — kiirgusvoog või väljundvõimsus ruuminurgaühiku ja pindalaühiku kohta, mida väljendatakse vattides ruutmeetri ja steradiaani kohta (W m-2 sr-1); |
| --- | --- |

h)

kiirgustihedus (L) — kiirgusvoog või väljundvõimsus ruuminurgaühiku ja pindalaühiku kohta, mida väljendatakse vattides ruutmeetri ja steradiaani kohta (W m-2 sr-1);

| i) | tase — kiirgusintensiivsuse, kiirguse ja kiirgustiheduse koostoime/koosmõju, millega töötaja kokku puutub. |
| --- | --- |

i)

tase — kiirgusintensiivsuse, kiirguse ja kiirgustiheduse koostoime/koosmõju, millega töötaja kokku puutub.

Artikkel 3

Kokkupuute piirväärtused

1.   Muudest, kui looduslikest optilise kiirguse allikatest pärineva mittekoherentse kiirgusega kokkupuute piirväärtused on sätestatud I lisas.

2.   Laserkiirgusega kokkupuute piirväärtused on sätestatud II lisas.

II JAGU

TÖÖANDJATE KOHUSTUSED

Artikkel 4

Kokkupuute kindlaksmääramine ja riskianalüüs

1.   Kui töötajad puutuvad kokku tehislike optilise kiirguse allikatega, peab tööandja direktiivi 89/391/EMÜ artikli 6 lõikes 3 ja artikli 9 lõikes 1 sätestatud kohustuste täitmisel hindama ja vajaduse korral mõõtma ja/või arvutama optilise kiirgusega kokkupuute tasemeid, millega töötajad tõenäoliselt kokku puutuvad, et oleks võimalik kindlaks määrata ja jõustada vajalikud meetmed kokkupuute piiramiseks kohaldatavate piirväärtusteni. Hindamise, mõõtmise ja/või arvutamise metoodika järgib laserkiirguse osas Rahvusvahelise Elektrotehnika Komisjoni (IEC) standardeid ja mittekoherentse kiirguse osas Rahvusvahelise Valgustuskomisjoni (CIE) ja Euroopa Standardikomitee (CEN) soovitusi. Kokkupuutesituatsioonides, mis ei ole hõlmatud nimetatud standardite ja soovitustega ja kuni asjakohased EL standardid või soovitused muutuvad kättesaadavaks, kasutatakse hindamisel, mõõtmisel ja/või arvutamisel kasutusel olevaid siseriiklikke või rahvusvahelisi teaduspõhiseid juhiseid. Mõlemas kokkupuutesituatsioonis võib hindamisel arvesse võtta seadme valmistaja poolt esitatud teavet, kui seade on hõlmatud asjakohaste ühenduse direktiividega.

2.   Kui töötajad puutuvad kokku looduslike optilise kiirguse allikatega, peab tööandja direktiivi 89/391/EMÜ artikli 6 lõikes 3 ja artikli 9 lõikes 1 sätestatud kohustuste täitmisel hindama tervise- ja ohutuseriske, et oleks võimalik kindlaks määrata ja jõustada nende riskide minimeerimiseks vajalikud meetmed.

3.   Lõikes 1 osutatud hindamist, mõõtmist ja/või arvutusi ning lõikes 2 osutatud hindamist kavandavad ja teostavad pädevad teenistused või isikud kohase tihedusega, arvestades eelkõige direktiivi 89/391/EMÜ artiklite 7 ja 11 sätteid pädevate teenistuste või isikute ning töötajatega konsulteerimise ja nende osalemise kohta. Lõikes 1 nimetatud kokkupuute taseme hindamisel saadud andmed, sealhulgas mõõtmisel ja/või arvutustel saadud andmeid, säilitatakse sobival kujul nii, et neid oleks hiljem võimalik kasutada.

4.   Vastavalt direktiivi 89/391/EMÜ artikli 6 lõikele 3 pöörab tööandja riskianalüüsil erilist tähelepanu järgmisele:

| a) | tehislike optilise kiirguse allikatega kokkupuute tase, lainepikkuste vahemik ja kestus; |
| --- | --- |

a)

tehislike optilise kiirguse allikatega kokkupuute tase, lainepikkuste vahemik ja kestus;

| b) | kokkupuude looduslike optilise kiirguse allikatega; |
| --- | --- |

b)

kokkupuude looduslike optilise kiirguse allikatega;

| c) | käesoleva direktiivi artiklis 3 sätestatud kokkupuute piirväärtused; |
| --- | --- |

c)

käesoleva direktiivi artiklis 3 sätestatud kokkupuute piirväärtused;

| d) | eriti tundlikesse riskirühmadesse kuuluvate töötajate tervisele ja ohutusele avalduv mõju; |
| --- | --- |

d)

eriti tundlikesse riskirühmadesse kuuluvate töötajate tervisele ja ohutusele avalduv mõju;

| e) | optilise kiirguse ja valgustundlike kemikaalide omavahelise koostoime poolt töökohal töötajate tervisele ja ohutusele avalduv mõju; |
| --- | --- |

e)

optilise kiirguse ja valgustundlike kemikaalide omavahelise koostoime poolt töökohal töötajate tervisele ja ohutusele avalduv mõju;

| f) | kaudsed mõjud nagu ajutine pimestamine, plahvatus või tulekahju; |
| --- | --- |

f)

kaudsed mõjud nagu ajutine pimestamine, plahvatus või tulekahju;

| g) | optilise kiirgusega kokkupuute taseme vähendamiseks kavandatud asendusseadmete olemasolu; |
| --- | --- |

g)

optilise kiirgusega kokkupuute taseme vähendamiseks kavandatud asendusseadmete olemasolu;

| h) | tervisekontrolli käigus saadavad asjakohased andmed, sealhulgas avaldatud andmed, kuivõrd see on võimalik; |
| --- | --- |

h)

tervisekontrolli käigus saadavad asjakohased andmed, sealhulgas avaldatud andmed, kuivõrd see on võimalik;

| i) | kokkupuude mitme optilise kiirguse allikaga; |
| --- | --- |

i)

kokkupuude mitme optilise kiirguse allikaga;

| j) | asjakohase IEC standardi kohane laserile kohaldatav klassifikatsioon ja kõik vastavad klassifikatsioonid kõikide tehislike allikate kohta, mis võivad tekitada sarnast kahju kui 3B või 4 klassi laser; |
| --- | --- |

j)

asjakohase IEC standardi kohane laserile kohaldatav klassifikatsioon ja kõik vastavad klassifikatsioonid kõikide tehislike allikate kohta, mis võivad tekitada sarnast kahju kui 3B või 4 klassi laser;

| k) | optilise kiirguse allikate ja nendega seotud töövahendite tootjate poolt antud andmed, mis vastavad asjaomastele ühenduse direktiividele. |
| --- | --- |

k)

optilise kiirguse allikate ja nendega seotud töövahendite tootjate poolt antud andmed, mis vastavad asjaomastele ühenduse direktiividele.

5.   Tööandja valduses peab olema riskianalüüs, mis vastab direktiivi 89/391/EMÜ artikli 9 lõike 1 punktile a, ning ta teeb kindlaks, milliseid meetmeid tuleb võtta kooskõlas käesoleva direktiivi artiklitega 5 ja 6. Riskianalüüs kantakse vastavalt siseriiklikule õigusele ja tavale sobivale andmekandjale; selles võib sisalduda tööandja põhjendus selle kohta, et optilise kiirgusega seotud riskide laad ja ulatus teeb edasise üksikasjaliku riskianalüüsi tarbetuks. Riskianalüüsi ajakohastatakse korrapäraselt, eriti siis kui on toimunud olulisi muudatusi, mis põhjustavad selle vananemist, või kui tervisekontrolli tulemused näitavad, et see on vajalik.

Artikkel 5

Riskide vältimisele või vähendamisele suunatud sätted

1.   Arvestades tehnika arengut ja meetmete kättesaadavust riski kontrollimiseks selle tekkimisel, kõrvaldatakse optilise kiirgusega kokkupuutest tulenevad riskid või vähendatakse neid võimalikult madalale tasemele.

Optilise kiirgusega kokkupuutest tulenevate riskide vähendamine toimub direktiivis 89/391/EMÜ sätestatud üldiste ennetuspõhimõtete alusel.

2.   Kui artikli 4 lõikes 1 osutatud riskianalüüs näitab tehislike optilise kiirguse allikatega kokku puutuvate töötajate osas, et kokkupuute piirväärtused võivad olla ületatud, loob ja rakendab tööandja tehniliste ja/või korralduslike meetmete tegevuskava, võttes eelkõige arvesse järgmist:

| a) | muud töömeetodid, mis vähendavad optilisest kiirgusest põhjustatud riske; |
| --- | --- |

a)

muud töömeetodid, mis vähendavad optilisest kiirgusest põhjustatud riske;

| b) | vähem optilist kiirgust tekitavate seadmete valik, võttes arvesse tehtavat tööd; |
| --- | --- |

b)

vähem optilist kiirgust tekitavate seadmete valik, võttes arvesse tehtavat tööd;

| c) | tehnilised meetmed optilise kiirguse vähendamiseks, sealhulgas vajaduse korral blokeerimisseadmete, varjestusseadmete või nendega sarnaste tervisekaitse seadmete kasutamine; |
| --- | --- |

c)

tehnilised meetmed optilise kiirguse vähendamiseks, sealhulgas vajaduse korral blokeerimisseadmete, varjestusseadmete või nendega sarnaste tervisekaitse seadmete kasutamine;

| d) | töövahendite, tööruumide ja töökohasüsteemide sobivad hooldusprogrammid; |
| --- | --- |

d)

töövahendite, tööruumide ja töökohasüsteemide sobivad hooldusprogrammid;

| e) | tööruumide ja töökohtade kujundus ja paigutus; |
| --- | --- |

e)

tööruumide ja töökohtade kujundus ja paigutus;

| f) | kokkupuute kestuse ja taseme piiramine; |
| --- | --- |

f)

kokkupuute kestuse ja taseme piiramine;

| g) | asjakohaste isikukaitsevahendite kättesaadavus; |
| --- | --- |

g)

asjakohaste isikukaitsevahendite kättesaadavus;

| h) | seadme tootja juhendid, kui seade on hõlmatud asjakohaste ühenduse direktiividega. |
| --- | --- |

h)

seadme tootja juhendid, kui seade on hõlmatud asjakohaste ühenduse direktiividega.

3.   Kui artikli 4 lõikes 2 osutatud riskianalüüs näitab, et töötajaid ohustab kokkupuude looduslike optilise kiirguse allikatega, loob ja rakendab tööandja tehniliste ja/või korralduslike meetmete tegevuskava, et viia tervise- ja ohutuseriskid võimalikult madalale tasemele.

4.   Artikli 4 kohaselt tehtud riskianalüüsi alusel tähistatakse tööruumid, kus töötajad võivad kokku puutuda tehislikest allikatest eralduvate optilise kiirguse tasemetega, mis ületavad kokkupuute piirväärtusi, asjakohaste märkidega vastavalt nõukogu 24. juuni 1992. aasta direktiivile 92/58/EMÜ töökohas kasutatavate ohutus- ja/või tervisekaitsemärkide miinimumnõuete kohta (üheksas üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses). (11) Asjaomased piirkonnad tähistatakse ning neile ligipääsu piiratakse kui see on tehniliselt teostatav ja kui on olemas kokkupuute piirväärtuste ületamise risk.

5.   Kui hoolimata tööandja poolt käesoleva direktiivi nõuete täitmiseks tehislike optilise kiirguse allikate osas võetavatele meetmetele kokkupuute piirväärtusi ületatakse, võtab tööandja kohe meetmeid, et vähendada kokkupuudet allapoole piirväärtusi. Tööandja teeb kindlaks kokkupuute piirväärtuste ületamise põhjused ja kohandab vastavalt kaitse- ja ennetusmeetmeid, et vältida piirväärtuste taasületamist. Mingil juhul ei tohi töötajate kokkupuude ületada kokkupuute piirväärtusi.

6.   Vastavalt direktiivi 89/391/EMÜ artiklile 15 kohandab tööandja käesolevas artiklis nimetatud meetmeid vastavalt eriti tundlikesse riskirühmadesse kuuluvate töötajate vajadustele.

Artikkel 6

Töötajate teavitamine ja koolitus

Ilma et see piiraks direktiivi 89/391/EMÜ artikleid 10 ja 12, tagab tööandja, et tööl optilise kiirgusega kokkupuutuvad töötajad ja/või nende esindajad saavad vajalikku teavet ja koolitust, mis on seotud käesoleva direktiivi artiklis 4 sätestatud riskianalüüsi tulemustega, mis käsitleb eelkõige:

| a) | käesoleva direktiivi rakendamiseks võetud meetmeid; |
| --- | --- |

a)

käesoleva direktiivi rakendamiseks võetud meetmeid;

| b) | kokkupuute piirväärtusi ja nendega seotud võimalikke riske; |
| --- | --- |

b)

kokkupuute piirväärtusi ja nendega seotud võimalikke riske;

| c) | käesoleva direktiivi artikli 4 kohaselt tehtud optilise kiirgusega kokkupuute tasemete hindamise, mõõtmise ja/või arvutuste tulemusi koos nende tähenduse ja võimalike riskide selgitusega; |
| --- | --- |

c)

käesoleva direktiivi artikli 4 kohaselt tehtud optilise kiirgusega kokkupuute tasemete hindamise, mõõtmise ja/või arvutuste tulemusi koos nende tähenduse ja võimalike riskide selgitusega;

| d) | seda, kuidas avastada kokkupuute kahjulikke mõjusid tervisele ja kuidas neist teatada; |
| --- | --- |

d)

seda, kuidas avastada kokkupuute kahjulikke mõjusid tervisele ja kuidas neist teatada;

| e) | asjaolusid, mille korral on töötajatel õigus tervisekontrollile; |
| --- | --- |

e)

asjaolusid, mille korral on töötajatel õigus tervisekontrollile;

| f) | ohutut töökorraldust kokkupuudest tingitud riskide vähendamiseks; |
| --- | --- |

f)

ohutut töökorraldust kokkupuudest tingitud riskide vähendamiseks;

| g) | asjakohaste isikukaitsevahendite nõuetekohast kasutamist. |
| --- | --- |

g)

asjakohaste isikukaitsevahendite nõuetekohast kasutamist.

Artikkel 7

Töötajatega konsulteerimine ja nende osalemine

Töötajatega ja/või nende esindajatega konsulteerimine ja nende osalemine käesoleva direktiiviga reguleeritud küsimustes toimub direktiivi 89/391/EMÜ artikli 11 kohaselt.

III JAGU

MUUD SÄTTED

Artikkel 8

Tervisekontroll

1.   Ilma et see piiraks direktiivi 89/391/EMÜ artikli 14 kohaldamist, võtavad liikmesriigid vastu sätted asjakohase tervisekontrolli tagamiseks töötajatele, kui käesoleva direktiivi artiklis 4 osutatud riskianalüüsi tulemusel ilmneb oluline terviserisk. Nimetatud sätted, kaasa arvatud täpsustatud nõuded sanitaarraamatute ja nende kättesaadavuse kohta, kehtestatakse kooskõlas siseriikliku õiguse ja/või tavaga.

2.   Liikmesriigid loovad korra tagamaks, et iga töötaja kohta, kes läbib lõike 1 nõuete kohaselt tervisekontrolli, koostatakse individuaalne sanitaarraamat, mida hoitakse ajakohastatuna. Sanitaarraamat sisaldab läbitud tervisekontrollide kokkuvõtet. Neid peetakse sellisel kujul, et neid oleks võimalik kasutada ka hiljem, võttes arvesse konfidentsiaalsusnõuet. Pädevale asutusele antakse taotluse korral asjassepuutuvate sanitaarraamatute koopiad, võttes arvesse konfidentsiaalsusnõuet. Töötajal on taotluse korral õigus tutvuda oma sanitaarraamatuga.

3.   Kui tervisekontrolli tulemusena leitakse töötajal kindlaksmääratav haigus või kahjulik tervisemõju, mis arsti või töötervishoiuspetsialisti arvates on tööl optilise kiirgusega kokkupuutumise tagajärg:

| a) | teatab arst või mõni muu piisavalt kvalifitseeritud isik töötajale isiklikult temaga seotud tulemusest. Eelkõige peab ta saama teabe ja soovitused tervisekontrolli kohta, mis tal tuleks pärast kokkupuute lõppemist läbida; |
| --- | --- |

a)

teatab arst või mõni muu piisavalt kvalifitseeritud isik töötajale isiklikult temaga seotud tulemusest. Eelkõige peab ta saama teabe ja soovitused tervisekontrolli kohta, mis tal tuleks pärast kokkupuute lõppemist läbida;

| b) | tööandjat teavitatakse kõikidest tervisekontrolli olulistest tulemustest, kooskõlas arstisaladuse põhimõttega; |
| --- | --- |

b)

tööandjat teavitatakse kõikidest tervisekontrolli olulistest tulemustest, kooskõlas arstisaladuse põhimõttega;

| c) | tööandja:






  — | vaatab läbi artikli 4 kohaselt tehtud riskianalüüsi, |
| --- | --- | --- |

c)

tööandja:

—

vaatab läbi artikli 4 kohaselt tehtud riskianalüüsi,

| — | vaatab läbi meetmed, mis on artikli 5 kohaselt ette nähtud riski kõrvaldamiseks või vähendamiseks, |
| --- | --- |

—

vaatab läbi meetmed, mis on artikli 5 kohaselt ette nähtud riski kõrvaldamiseks või vähendamiseks,

| — | võtab arvesse töötervishoiuspetsialisti või muu vastava kvalifikatsiooniga isiku või pädeva asutuse soovitusi, rakendades riski kõrvaldamiseks või vähendamiseks nõutavaid meetmeid kooskõlas artikliga 5, kaasa arvatud võimalus paigutada töötaja teisele tööle, kus ei ole riski, et kokkupuude ületaks asjakohast kokkupuute piirväärtust, ja |
| --- | --- |

—

võtab arvesse töötervishoiuspetsialisti või muu vastava kvalifikatsiooniga isiku või pädeva asutuse soovitusi, rakendades riski kõrvaldamiseks või vähendamiseks nõutavaid meetmeid kooskõlas artikliga 5, kaasa arvatud võimalus paigutada töötaja teisele tööle, kus ei ole riski, et kokkupuude ületaks asjakohast kokkupuute piirväärtust, ja

| — | korraldab tervisekontrolli jätkamist ja tagab teiste sarnases kokkupuutes viibinud töötajate tervisliku seisundi kindlakstegemise. Sellistel juhtudel võib pädev arst või töötervishoiuspetsialist või pädev asutus teha ettepaneku, et kokkupuutunud isik läbiks arstliku kontrolli. |
| --- | --- |

—

korraldab tervisekontrolli jätkamist ja tagab teiste sarnases kokkupuutes viibinud töötajate tervisliku seisundi kindlakstegemise. Sellistel juhtudel võib pädev arst või töötervishoiuspetsialist või pädev asutus teha ettepaneku, et kokkupuutunud isik läbiks arstliku kontrolli.

Artikkel 9

Karistused

Liikmesriigid näevad ette piisavad karistused, mida tuleb kohaldada vastavalt käesolevale direktiivile vastu võetud siseriiklike õigusaktide rikkumise korral. Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Artikkel 10

Tehnilised muudatused

1.   Lisades sätestatud kokkupuute piirväärtuste muudatused võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu vastu asutamislepingu artikli 137 lõikes 2 sätestatud korras.

2.   Lisade rangelt tehnilist laadi muudatused, mis on kooskõlas:

| a) | töövahendite ja/või tööruumide kavandamist, ehitamist, valmistamist või konstrueerimist käsitlevate direktiivide vastuvõtmisega tehnilise ühtlustamise ja standardiseerimise valdkonnas; |
| --- | --- |

a)

töövahendite ja/või tööruumide kavandamist, ehitamist, valmistamist või konstrueerimist käsitlevate direktiivide vastuvõtmisega tehnilise ühtlustamise ja standardiseerimise valdkonnas;

| b) | tehnika arenguga, muudatustega kõige asjakohasemates ühtlustatud Euroopa standardites või rahvusvahelistes spetsifikatsioonides ning uute teaduslike avastustega optilise kiirgusega kokkupuute kohta töökeskkonnas, |
| --- | --- |

b)

tehnika arenguga, muudatustega kõige asjakohasemates ühtlustatud Euroopa standardites või rahvusvahelistes spetsifikatsioonides ning uute teaduslike avastustega optilise kiirgusega kokkupuute kohta töökeskkonnas,

võetakse vastu artikli 11 lõikes 2 sätestatud menetluse kohaselt.

Artikkel 11

Komitee

1.   Komisjoni abistab direktiivi 89/391/EMÜ artiklis 17 osutatud komitee.

2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

3.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

IV JAGU

LÕPPSÄTTED

Artikkel 12

Aruanded

Liikmesriigid esitavad komisjonile iga viie aasta järel aruande käesoleva direktiivi praktikas rakendamise kohta, näidates selles ära tööturu osapoolte arvamuse.

Komisjon teavitab iga viie aasta järel Euroopa Parlamenti, nõukogu, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteed ning tööohutuse ja -tervishoiu nõuandekomiteed nimetatud aruannete sisust, oma hinnangust kõnealuses valdkonnas toimunud arengule ja kõigist meetmetest, mis võivad olla õigustatud uusi teaduslikult põhjendatud teadmisi silmas pidades.

Artikkel 13

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ... (12). Nad edastavad kõnealuste sätete teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetavate või juba vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Artikkel 15

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  EÜT C 77, 18.3.1993, lk 12 ja EÜT C 230, 19.8.1994, lk 3.

1

(2)  EÜT C 249, 13.9.1993, lk 28.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 20. aprilli 1994. aasta arvamus (EÜT C 128, 9.5.1994, lk 146), kinnitatud 16. septembril 1999 (EÜT C 54, 25.2.2000, lk 75), nõukogu 18. aprilli 2005 aasta ühine seisukoht ja Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

3

(4)  EÜT C 260, 15.10.1990, lk 167.

4

(5)  EÜT L 177, 6.7.2002, lk 13.

5

(6)  ELT L 42, 15.2.2003, lk 38.

6

(7)  ELT L 159, 30.4.2004, lk 1, parandatud ELT L 184, 24.5.2004, lk 1.

7

(8)  EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

8

(9)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

9

(10)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

10

(11)  EÜT L 245, 26.8.1992, lk 23.

11

(12)  4 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

12

---

I LISA

MITTEKOHERENTNE OPTILINE KIIRGUS

Biofüüsikaliselt asjakohased optilise kiirgusega kokkupuute väärtused on võimalik määrata allpool toodud valemitega. Kasutatav valem sõltub kiirgusallikast eralduva kiirguse lainepiirkonnast ja tulemusi tuleks võrrelda tabelis 1.1. esitatud vastavate kokkupuute piirväärtustega. Ühe optilise kiirguse allika kohta võib olla rohkem kui üks kokkupuute väärtus ja sellele vastav kokkupuute piirväärtus.

Numeratsioon a–o viitab vastavale reale tabelis 1.1.

| a) | | (Heff on asjassepuutuv ainult vahemikus 180–400 nm) |
| --- | --- | --- |
| b) | | (HUVA on asjassepuutuv ainult vahemikus 315–400 nm) |
| c), d) | | (LB on asjassepuutuv ainult vahemikus 300–700 nm) |
| e), f) | | (EB on asjassepuutuv ainult vahemikus 300–700 nm) |
| g–l) | | (Vaata tabelist 1.1 asjakohased λ1 ja λ2 väärtused) |
| m), n) | | (EIR on asjassepuutuv ainult vahemikus 780–3 000 nm) |
| o) | | (Hskin on asjassepuutuv ainult vahemikus 380–3 000 nm) |

a)

Formula

(Heff on asjassepuutuv ainult vahemikus 180–400 nm)

b)

Formula

(HUVA on asjassepuutuv ainult vahemikus 315–400 nm)

c), d)

Formula

(LB on asjassepuutuv ainult vahemikus 300–700 nm)

e), f)

Formula

(EB on asjassepuutuv ainult vahemikus 300–700 nm)

g–l)

Formula

(Vaata tabelist 1.1 asjakohased λ1 ja λ2 väärtused)

m), n)

Formula

(EIR on asjassepuutuv ainult vahemikus 780–3 000 nm)

o)

Formula

(Hskin on asjassepuutuv ainult vahemikus 380–3 000 nm)

Käesoleva direktiivi eesmärkidel võib ülalpool esitatud valemid asendada järgmiste avaldistega ja kasutades järgmistes tabelites esitatud diskreetseid väärtusi:

| a) | | ja Heff = Eeff · Δt |
| --- | --- | --- |
| b) | | ja HUVA = EUVA · Δt |
| c), d) | | |
| e), f) | | |
| g — l) | | (Vaata tabelist 1.1 asjakohased λ1 ja λ2 väärtused) |
| m), n) | | |
| o) | | ja Hskin = Eskin·Δt |

a)

Formula

ja Heff = Eeff · Δt

b)

Formula

ja HUVA = EUVA · Δt

c), d)

Formula

e), f)

Formula

g — l)

Formula

(Vaata tabelist 1.1 asjakohased λ1 ja λ2 väärtused)

m), n)

Formula

o)

Formula

ja Hskin = Eskin·Δt

Märkused:

| Eλ (λ,t), Eλ | spektraalne kiirgusintensiivus ehk võimsuse spektraaltihedus — teatud pinnale langeva kiirguse võimsus pindalaühiku kohta, mida väljendatakse vattides ruutmeetri kohta ja nanomeetri kohta [W m-2 nm-1]; Eλ (λ,t) ja Eλ väärtused saadakse mõõtmise teel või võib need anda seadme valmistaja; |
| --- | --- |
| Eeff | efektiivne kiirgusintensiivsus (UV piirkond) — S (λ) järgi spektraalselt kaalutud arvutuslik kiirgustihedus UV lainepikkuste vahemikus 180–400 nm, mida väljendatakse vattides ruutmeetri kohta [W m-2]; |
| H | kokkupuude kiirgusega, kiirgustiheduse ajaintegraal, mida väljendatakse džaulides ruutmeetri kohta [J m-2]; |
| Heff | efektiivne kokkupuude kiirgusega — S (λ) järgi spektraalselt kaalutud kokkupuude kiirgusega, mida väljendatakse džaulides ruutmeetri kohta[J m-2]; |
| EUVA | kogukiirgusintensiivsus (UVA) — arvutuslik kiirgustihedus UV-A lainepikkuse vahemikus 315–400 nm, mida väljendatakse vattides ruutmeetri kohta [W m-2]; |
| HUVA | kokkupuude kiirgusega, kiirgustiheduse integraal aja ja lainepikkuse järgi või kiirgustiheduse summa UV-A lainepikkuse vahemikus 315–400 nm, mida väljendatakse džaulides ruutmeetri kohta [J m-2]; |
| S (λ) | spektraalne kaalutegur, mis võtab arvesse silmadele ja nahale suunatud tervisemõju sõltuvuse UV kiirguse lainepikkusest, (Tabel 1.2) [ühikuta suurus]; |
| t, Δt | aeg, kokkupuute kestus, mida väljendatakse sekundites [s]; |
| λ | lainepikkus, mida väljendatakse nanomeetrites [nm]; |
| Δ λ | ribalaius, mida väljendatakse nanomeetrites [nm], arvutus- või mõõteintervallid |
| Lλ (λ), Lλ | allika spektraalne kiirgustihedus, mida väljendatakse vattides ruutmeetri kohta, steradiaani kohta ja nanomeetri kohta [W m-2 sr -1 nm-1]; |
| R (λ) | spektraalne kaalutegur, mis võtab arvesse nähtava valguse ja IR-A kiirguse poolt silmadele põhjustatud termilise kahjustuse sõltuvuse lainepikkusest (Tabel 1.3) [ühikuta suurus]; |
| LR | efektiivne kiirgustihedus (termiline kahjustus) — R (λ) järgi spektraalselt kaalutud arvutuslik kiirgustihedus, mida väljendatakse vattides ruutmeetri kohta ja steradiaani kohta [W m- 2 sr –1]; |
| B (λ) | spektraalne kaalutegur, mis võtab arvesse sinise valguse poolt silmadele põhjustatud fotokeemilise kahjustuse sõltuvuse lainepikkusest (Tabel 1.3) [ühikuta suurus]; |
| LB | efektiivne kiirgustihedus (sinine valgus) — B (λ) järgi spektraalselt kaalutud arvutuslik kiirgustihedus, mida väljendatakse vattides ruutmeetri kohta ja steradiaani kohta [W m-2 sr–1]; |
| EB | efektiivne kiirgusintensiivus (sinine valgus) — B (λ) järgi spektraalselt kaalutud arvutuslik kiirgusintensiivsus, mida väljendatakse vattides ruutmeetri kohta [W m-2]; |
| EIR | kogukiirgusintensiivsus (termiline kahjustus) — arvutuslik kiirgustihedus infrapunakiirguse lainepikkuse vahemikus 780–3 000 nm, mida väljendatakse vattides ruutmeetri kohta [W m-2]; |
| Eskin | kogukiirgusintensiivsus (nähtav valgus, IR-A ja IR-B) — arvutuslik kiirgustihedus nähtava valguse ja infrapunakiirguse lainepikkuse vahemikus 380–3 000 nm, mida väljendatakse vattides ruutmeetri kohta [W m-2]; |
| Hskin | kokkupuude kiirgusega, kiirgustiheduse integraal aja ja lainepikkuse järgi või kiirgustiheduse summa nähtava valguse ja infrapunakiirguse lainepikkuse vahemikus 380–3 000 nm, mida väljendatakse džaulides ruutmeetri kohta (J m-2); |
| α | nägemisnurk — nurk, mille all paistab nähtav allikas vaatepunktist ümbritsevas ruumis, mida väljendatakse milliradiaanides (mrad). Nähtav allikas on tõeline või virtuaalne objekt, mis moodustab võrkkestale väikseima võimaliku kujutise. |

Eλ (λ,t), Eλ

spektraalne kiirgusintensiivus ehk võimsuse spektraaltihedus — teatud pinnale langeva kiirguse võimsus pindalaühiku kohta, mida väljendatakse vattides ruutmeetri kohta ja nanomeetri kohta [W m-2 nm-1]; Eλ (λ,t) ja Eλ väärtused saadakse mõõtmise teel või võib need anda seadme valmistaja;

Eeff

efektiivne kiirgusintensiivsus (UV piirkond) — S (λ) järgi spektraalselt kaalutud arvutuslik kiirgustihedus UV lainepikkuste vahemikus 180–400 nm, mida väljendatakse vattides ruutmeetri kohta [W m-2];

H

kokkupuude kiirgusega, kiirgustiheduse ajaintegraal, mida väljendatakse džaulides ruutmeetri kohta [J m-2];

Heff

efektiivne kokkupuude kiirgusega — S (λ) järgi spektraalselt kaalutud kokkupuude kiirgusega, mida väljendatakse džaulides ruutmeetri kohta[J m-2];

EUVA

kogukiirgusintensiivsus (UVA) — arvutuslik kiirgustihedus UV-A lainepikkuse vahemikus 315–400 nm, mida väljendatakse vattides ruutmeetri kohta [W m-2];

HUVA

kokkupuude kiirgusega, kiirgustiheduse integraal aja ja lainepikkuse järgi või kiirgustiheduse summa UV-A lainepikkuse vahemikus 315–400 nm, mida väljendatakse džaulides ruutmeetri kohta [J m-2];

S (λ)

spektraalne kaalutegur, mis võtab arvesse silmadele ja nahale suunatud tervisemõju sõltuvuse UV kiirguse lainepikkusest, (Tabel 1.2) [ühikuta suurus];

t, Δt

aeg, kokkupuute kestus, mida väljendatakse sekundites [s];

λ

lainepikkus, mida väljendatakse nanomeetrites [nm];

Δ λ

ribalaius, mida väljendatakse nanomeetrites [nm], arvutus- või mõõteintervallid

Lλ (λ), Lλ

allika spektraalne kiirgustihedus, mida väljendatakse vattides ruutmeetri kohta, steradiaani kohta ja nanomeetri kohta [W m-2 sr -1 nm-1];

R (λ)

spektraalne kaalutegur, mis võtab arvesse nähtava valguse ja IR-A kiirguse poolt silmadele põhjustatud termilise kahjustuse sõltuvuse lainepikkusest (Tabel 1.3) [ühikuta suurus];

LR

efektiivne kiirgustihedus (termiline kahjustus) — R (λ) järgi spektraalselt kaalutud arvutuslik kiirgustihedus, mida väljendatakse vattides ruutmeetri kohta ja steradiaani kohta [W m- 2 sr –1];

B (λ)

spektraalne kaalutegur, mis võtab arvesse sinise valguse poolt silmadele põhjustatud fotokeemilise kahjustuse sõltuvuse lainepikkusest (Tabel 1.3) [ühikuta suurus];

LB

efektiivne kiirgustihedus (sinine valgus) — B (λ) järgi spektraalselt kaalutud arvutuslik kiirgustihedus, mida väljendatakse vattides ruutmeetri kohta ja steradiaani kohta [W m-2 sr–1];

EB

efektiivne kiirgusintensiivus (sinine valgus) — B (λ) järgi spektraalselt kaalutud arvutuslik kiirgusintensiivsus, mida väljendatakse vattides ruutmeetri kohta [W m-2];

EIR

kogukiirgusintensiivsus (termiline kahjustus) — arvutuslik kiirgustihedus infrapunakiirguse lainepikkuse vahemikus 780–3 000 nm, mida väljendatakse vattides ruutmeetri kohta [W m-2];

Eskin

kogukiirgusintensiivsus (nähtav valgus, IR-A ja IR-B) — arvutuslik kiirgustihedus nähtava valguse ja infrapunakiirguse lainepikkuse vahemikus 380–3 000 nm, mida väljendatakse vattides ruutmeetri kohta [W m-2];

Hskin

kokkupuude kiirgusega, kiirgustiheduse integraal aja ja lainepikkuse järgi või kiirgustiheduse summa nähtava valguse ja infrapunakiirguse lainepikkuse vahemikus 380–3 000 nm, mida väljendatakse džaulides ruutmeetri kohta (J m-2);

α

nägemisnurk — nurk, mille all paistab nähtav allikas vaatepunktist ümbritsevas ruumis, mida väljendatakse milliradiaanides (mrad). Nähtav allikas on tõeline või virtuaalne objekt, mis moodustab võrkkestale väikseima võimaliku kujutise.

Tabel 1.1:

Kokkupuute piirväärtused mittekoherentsele optilisele kiirgusele

| Indeks | Lainepikkus nm | Kokkupuute piirväärtus | Ühikud | Märkused | Kehaosa | Oht |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a. | 180-400
  (UV-A, UV-B ja UV-C) | Heff = 30
  Päeva kestus 8 tundi | [J m-2] | | silma | sarvkest
  silma sidekest
  läätsnahk |

Indeks

Lainepikkus nm

Kokkupuute piirväärtus

Ühikud

Märkused

Kehaosa

Oht

a.

180-400

(UV-A, UV-B ja UV-C)

Heff = 30

Päeva kestus 8 tundi

[J m-2]

silma

sarvkest

silma sidekest

läätsnahk

valgusest põhjustatud sarvkestapõletik fotokeratiit

sidekestapõletik/ konjunktiviit

kae moodustumine/ kataraktogenees

erüteemia

elastoos

nahavähk

b.

315-400

(UV-A)

HUVA = 104

Päeva kestus 8 tundi

[J m-2]

| silma | lääts |
| --- | --- |

silma

lääts

kaemoodustumie/kataraktogenees

c.

300-700

(sinine valgus)

vt märkus 1

Formula

LB:[W m-2 sr-1]

t °C [sekundit]

kui α ≥ 11 mrad

| silma | võrkkest |
| --- | --- |

silma

võrkkest

valgusest põhjustatud võrkkesta põletik/ fotoretiniit

kui t ≤ 10 000 s

d.

300-700

(sinine valgus)

vt märkus 1

LB = 100

kui t > 10 000 s

[W m-2 sr-1]

e.

300-700

(sinine valgus)

vt märkus 1

Formula

EB: [W m-2]

t: [sekundit]

kui α < 11 mrad

vt märkus 2

kui t ≤ 10 000 s

f.

300-700

(sinine valgus)

(vt märkus 1)

EB = 0,01

t >10 000 s

[W m-2]

g.

380-1 400

(nähtav valgus ja IR-A)

Formula

[W m-2 sr-1]

Cα = 1,7 kui

α ≤ 1,7 mrad

Cα = α kui

1,7 ≤ α ≤ 100 mrad

Cα = 100 kui

α > 100 mrad

λ1= 380; λ2= 1400

| silma | võrkkest |
| --- | --- |

silma

võrkkest

võrkkesta põletus

kui t > 10 s

h.

380-1400

(nähtav valgus ja IRA )

Formula

LR:[W m-2 sr-1]

t: [sekundit]

kui 10 μs ≤ t ≤ 10 s

i.

380-1 400

(nähtav valgus ja IR-A)

Formula

[W m-2 sr-1]

kui t <10 μs

j.

780-1 400

(IR-A)

Formula

[W m-2 sr-1]

Cα = 11 kui

α ≤ 11 mrad

Cα = α kui

11≤ α ≤ 100 mrad

Cα = 100 kui

á > 100 mrad

(mõõtevaateväli 11 mrad)

λ1= 780; λ2= 1400

| silma | võrkkest |
| --- | --- |

silma

võrkkest

võrkkesta põletus

kui t > 10 s

k.

780-1 400

(IR-A)

Formula

LR: [W m-2 sr-1]

t: [sekundit]

kui 10 μs ≤ t ≤ 10 s

l.

780-1 400

(IR-A)

Formula

[W m-2 sr-1]

kui t < 10 μs

m.

780-3 000

(IR-A ja IR-B)

EIR = 18 000 t-0,75

kui t ≤ 1 000 s

E: [Wm-2]

t: [sekundit]

| silma | sarvkest
  lääts |
| --- | --- |

silma

sarvkest

lääts

sarvkesta põletus

kae moodustumine

n.

780-3 000

(IR-A ja IR-B)

EIR = 100

kui t > 1 000 s

[W m-2]

o.

380-3 000

(nähtav valgus, IR-A) ja IR-B)

Hskin = 20 000 t0,25

kui t < 10 s

H: [J m-2]

t: [sekundit]

nahk

põletus

Märkus 1: Vahemik 300–700 nm hõlmab osa UV-B kiirgusest, kogu UV-A kiirguse ja enamuse nähtavast valgusest; siiski viidatakse üldjuhul nendega seotud ohtude korral “sinise valguse” ohule. Rangelt võttes hõlmab sinine valgus ainult umbes vahemikku 400–490 nm.

Märkus 2: Eriti väikeste allikate fikseerimise korral (nägemisnurk α < 11mrad), võib LB ümber arvestada EB-ks. Tavaliselt kohaldatakse seda vaid oftalmoloogiliste instrumentide puhul või liikumatu silma korral anesteesia ajal. Maksimaalne “vaatamise aeg” leitakse:tmax = 100/EB kus EB väljendatakse ühikuga W m-2. Tavaliste nägemisülesannete ajal ei ületa see silma liikumise tõttu 100 s.

Tabel 1.2:

S (λ) [ühikuta suurus], 180 nm–400 nm

| λ (nm) | S (λ) |
| --- | --- |
| 180 | 0,0120 |
| 181 | 0,0126 |
| 182 | 0,0132 |
| 183 | 0,0138 |
| 184 | 0,0144 |
| 185 | 0,0151 |
| 186 | 0,0158 |
| 187 | 0,0166 |
| 188 | 0,0173 |
| 189 | 0,0181 |
| 190 | 0,0190 |
| 191 | 0,0199 |
| 192 | 0,0208 |
| 193 | 0,0218 |
| 194 | 0,0228 |
| 195 | 0,0239 |
| 196 | 0,0250 |
| 197 | 0,0262 |
| 198 | 0,0274 |
| 199 | 0,0287 |
| 200 | 0,0300 |
| 201 | 0,0334 |
| 202 | 0,0371 |
| 203 | 0,0412 |
| 204 | 0,0459 |
| 205 | 0,0510 |
| 206 | 0,0551 |
| 207 | 0,0595 |
| 208 | 0,0643 |
| 209 | 0,0694 |
| 210 | 0,0750 |
| 211 | 0,0786 |
| 212 | 0,0824 |
| 213 | 0,0864 |
| 214 | 0,0906 |
| 215 | 0,0950 |
| 216 | 0,0995 |
| 217 | 0,1043 |
| 218 | 0,1093 |
| 219 | 0,1145 |
| 220 | 0,1200 |
| 221 | 0,1257 |
| 222 | 0,1316 |
| 223 | 0,1378 |
| 224 | 0,1444 |
| 225 | 0,1500 |
| 226 | 0,1583 |
| 227 | 0,1658 |
| 228 | 0,1737 |
| 229 | 0,1819 |
| 230 | 0,1900 |
| 231 | 0,1995 |
| 232 | 0,2089 |
| 233 | 0,2188 |
| 234 | 0,2292 |
| 235 | 0,2400 |
| 236 | 0,2510 |
| 237 | 0,2624 |
| 238 | 0,2744 |
| 239 | 0,2869 |
| 240 | 0,3000 |
| 241 | 0,3111 |
| 242 | 0,3227 |
| 243 | 0,3347 |
| 244 | 0,3471 |
| 245 | 0,3600 |
| 246 | 0,3730 |
| 247 | 0,3865 |
| 248 | 0,4005 |
| 249 | 0,4150 |
| 250 | 0,4300 |
| 251 | 0,4465 |
| 252 | 0,4637 |
| 253 | 0,4815 |
| 254 | 0,5000 |
| 255 | 0,5200 |
| 256 | 0,5437 |
| 257 | 0,5685 |
| 258 | 0,5945 |
| 259 | 0,6216 |
| 260 | 0,6500 |
| 261 | 0,6792 |
| 262 | 0,7098 |
| 263 | 0,7417 |
| 264 | 0,7751 |
| 265 | 0,8100 |
| 266 | 0,8449 |
| 267 | 0,8812 |
| 268 | 0,9192 |
| 269 | 0,9587 |
| 270 | 1,0000 |
| 271 | 0,9919 |
| 272 | 0,9838 |
| 273 | 0,9758 |
| 274 | 0,9679 |
| 275 | 0,9600 |
| 276 | 0,9434 |
| 277 | 0,9272 |
| 278 | 0,9112 |
| 279 | 0,8954 |
| 280 | 0,8800 |
| 281 | 0,8568 |
| 282 | 0,8342 |
| 283 | 0,8122 |
| 284 | 0,7908 |
| 285 | 0,7700 |
| 286 | 0,7420 |
| 287 | 0,7151 |
| 288 | 0,6891 |
| 289 | 0,6641 |
| 290 | 0,6400 |
| 291 | 0,6186 |
| 292 | 0,5980 |
| 293 | 0,5780 |
| 294 | 0,5587 |
| 295 | 0,5400 |
| 296 | 0,4984 |
| 297 | 0,4600 |
| 298 | 0,3989 |
| 299 | 0,3459 |
| 300 | 0,3000 |
| 301 | 0,2210 |
| 302 | 0,1629 |
| 303 | 0,1200 |
| 304 | 0,0849 |
| 305 | 0,0600 |
| 306 | 0,0454 |
| 307 | 0,0344 |
| 308 | 0,0260 |
| 309 | 0,0197 |
| 310 | 0,0150 |
| 311 | 0,0111 |
| 312 | 0,0081 |
| 313 | 0,0060 |
| 314 | 0,0042 |
| 315 | 0,0030 |
| 316 | 0,0024 |
| 317 | 0,0020 |
| 318 | 0,0016 |
| 319 | 0,0012 |
| 320 | 0,0010 |
| 321 | 0,000819 |
| 322 | 0,000670 |
| 323 | 0,000540 |
| 324 | 0,000520 |
| 325 | 0,000500 |
| 326 | 0,000479 |
| 327 | 0,000459 |
| 328 | 0,000440 |
| 329 | 0,000425 |
| 330 | 0,000410 |
| 331 | 0,000396 |
| 332 | 0,000383 |
| 333 | 0,000370 |
| 334 | 0,000355 |
| 335 | 0,000340 |
| 336 | 0,000327 |
| 337 | 0,000315 |
| 338 | 0,000303 |
| 339 | 0,000291 |
| 340 | 0,000280 |
| 341 | 0,000271 |
| 342 | 0,000263 |
| 343 | 0,000255 |
| 344 | 0,000248 |
| 345 | 0,000240 |
| 346 | 0,000231 |
| 347 | 0,000223 |
| 348 | 0,000215 |
| 349 | 0,000207 |
| 350 | 0,000200 |
| 351 | 0,000191 |
| 352 | 0,000183 |
| 353 | 0,000175 |
| 354 | 0,000167 |
| 355 | 0,000160 |
| 356 | 0,000153 |
| 357 | 0,000147 |
| 358 | 0,000141 |
| 359 | 0,000136 |
| 360 | 0,000130 |
| 361 | 0,000126 |
| 362 | 0,000122 |
| 363 | 0,000118 |
| 364 | 0,000114 |
| 365 | 0,000110 |
| 366 | 0,000106 |
| 367 | 0,000103 |
| 368 | 0,000099 |
| 369 | 0,000096 |
| 370 | 0,000093 |
| 371 | 0,000090 |
| 372 | 0,000086 |
| 373 | 0,000083 |
| 374 | 0,000080 |
| 375 | 0,000077 |
| 376 | 0,000074 |
| 377 | 0,000072 |
| 378 | 0,000069 |
| 379 | 0,000066 |
| 380 | 0,000064 |
| 381 | 0,000062 |
| 382 | 0,000059 |
| 383 | 0,000057 |
| 384 | 0,000055 |
| 385 | 0,000053 |
| 386 | 0,000051 |
| 387 | 0,000049 |
| 388 | 0,000047 |
| 389 | 0,000046 |
| 390 | 0,000044 |
| 391 | 0,000042 |
| 392 | 0,000041 |
| 393 | 0,000039 |
| 394 | 0,000037 |
| 395 | 0,000036 |
| 396 | 0,000035 |
| 397 | 0,000033 |
| 398 | 0,000032 |
| 399 | 0,000031 |
| 400 | 0,000030 |

λ (nm)

S (λ)

180

0,0120

181

0,0126

182

0,0132

183

0,0138

184

0,0144

185

0,0151

186

0,0158

187

0,0166

188

0,0173

189

0,0181

190

0,0190

191

0,0199

192

0,0208

193

0,0218

194

0,0228

195

0,0239

196

0,0250

197

0,0262

198

0,0274

199

0,0287

200

0,0300

201

0,0334

202

0,0371

203

0,0412

204

0,0459

205

0,0510

206

0,0551

207

0,0595

208

0,0643

209

0,0694

210

0,0750

211

0,0786

212

0,0824

213

0,0864

214

0,0906

215

0,0950

216

0,0995

217

0,1043

218

0,1093

219

0,1145

220

0,1200

221

0,1257

222

0,1316

223

0,1378

224

0,1444

225

0,1500

226

0,1583

227

0,1658

228

0,1737

229

0,1819

230

0,1900

231

0,1995

232

0,2089

233

0,2188

234

0,2292

235

0,2400

236

0,2510

237

0,2624

238

0,2744

239

0,2869

240

0,3000

241

0,3111

242

0,3227

243

0,3347

244

0,3471

245

0,3600

246

0,3730

247

0,3865

248

0,4005

249

0,4150

250

0,4300

251

0,4465

252

0,4637

253

0,4815

254

0,5000

255

0,5200

256

0,5437

257

0,5685

258

0,5945

259

0,6216

260

0,6500

261

0,6792

262

0,7098

263

0,7417

264

0,7751

265

0,8100

266

0,8449

267

0,8812

268

0,9192

269

0,9587

270

1,0000

271

0,9919

272

0,9838

273

0,9758

274

0,9679

275

0,9600

276

0,9434

277

0,9272

278

0,9112

279

0,8954

280

0,8800

281

0,8568

282

0,8342

283

0,8122

284

0,7908

285

0,7700

286

0,7420

287

0,7151

288

0,6891

289

0,6641

290

0,6400

291

0,6186

292

0,5980

293

0,5780

294

0,5587

295

0,5400

296

0,4984

297

0,4600

298

0,3989

299

0,3459

300

0,3000

301

0,2210

302

0,1629

303

0,1200

304

0,0849

305

0,0600

306

0,0454

307

0,0344

308

0,0260

309

0,0197

310

0,0150

311

0,0111

312

0,0081

313

0,0060

314

0,0042

315

0,0030

316

0,0024

317

0,0020

318

0,0016

319

0,0012

320

0,0010

321

0,000819

322

0,000670

323

0,000540

324

0,000520

325

0,000500

326

0,000479

327

0,000459

328

0,000440

329

0,000425

330

0,000410

331

0,000396

332

0,000383

333

0,000370

334

0,000355

335

0,000340

336

0,000327

337

0,000315

338

0,000303

339

0,000291

340

0,000280

341

0,000271

342

0,000263

343

0,000255

344

0,000248

345

0,000240

346

0,000231

347

0,000223

348

0,000215

349

0,000207

350

0,000200

351

0,000191

352

0,000183

353

0,000175

354

0,000167

355

0,000160

356

0,000153

357

0,000147

358

0,000141

359

0,000136

360

0,000130

361

0,000126

362

0,000122

363

0,000118

364

0,000114

365

0,000110

366

0,000106

367

0,000103

368

0,000099

369

0,000096

370

0,000093

371

0,000090

372

0,000086

373

0,000083

374

0,000080

375

0,000077

376

0,000074

377

0,000072

378

0,000069

379

0,000066

380

0,000064

381

0,000062

382

0,000059

383

0,000057

384

0,000055

385

0,000053

386

0,000051

387

0,000049

388

0,000047

389

0,000046

390

0,000044

391

0,000042

392

0,000041

393

0,000039

394

0,000037

395

0,000036

396

0,000035

397

0,000033

398

0,000032

399

0,000031

400

0,000030

Tabel 1.3:

B (λ), R (λ) [ühikuta suurused], 380 nm–1 400 nm

| λ (nm) | B (λ) | R (λ) |
| --- | --- | --- |
| 300 ≤ λ < 380 | 0,01 | – |
| 380 | 0,01 | 0,1 |
| 385 | 0,013 | 0,13 |
| 390 | 0,025 | 0,25 |
| 395 | 0,05 | 0,5 |
| 400 | 0,1 | 1 |
| 405 | 0,2 | 2 |
| 410 | 0,4 | 4 |
| 415 | 0,8 | 8 |
| 420 | 0,9 | 9 |
| 425 | 0,95 | 9,5 |
| 430 | 0,98 | 9,8 |
| 435 | 1 | 10 |
| 440 | 1 | 10 |
| 445 | 0,97 | 9,7 |
| 450 | 0,94 | 9,4 |
| 455 | 0,9 | 9 |
| 460 | 0,8 | 8 |
| 465 | 0,7 | 7 |
| 470 | 0,62 | 6,2 |
| 475 | 0,55 | 5,5 |
| 480 | 0,45 | 4,5 |
| 485 | 0,32 | 3,2 |
| 490 | 0,22 | 2,2 |
| 495 | 0,16 | 1,6 |
| 500 | 0,1 | 1 |
| 500 < λ ≤ 600 | 100,02·(450 - λ) | 1 |
| 600 < λ ≤ 700 | 0,001 | 1 |
| 700 < λ ≤ 1 050 | – | 100,002·(700 - λ) |
| 1 050 < λ ≤ 1 150 | – | 0,2 |
| 1 150 < λ ≤ 1 200 | – | 0,2 · 100,02·(1 150 - λ) |
| 1 200 < λ ≤ 1 400 | – | 0,02 |

λ (nm)

B (λ)

R (λ)

300 ≤ λ < 380

0,01

–

380

0,01

0,1

385

0,013

0,13

390

0,025

0,25

395

0,05

0,5

400

0,1

1

405

0,2

2

410

0,4

4

415

0,8

8

420

0,9

9

425

0,95

9,5

430

0,98

9,8

435

1

10

440

1

10

445

0,97

9,7

450

0,94

9,4

455

0,9

9

460

0,8

8

465

0,7

7

470

0,62

6,2

475

0,55

5,5

480

0,45

4,5

485

0,32

3,2

490

0,22

2,2

495

0,16

1,6

500

0,1

1

500 < λ ≤ 600

100,02·(450 - λ)

1

600 < λ ≤ 700

0,001

1

700 < λ ≤ 1 050

–

100,002·(700 - λ)

1 050 < λ ≤ 1 150

–

0,2

1 150 < λ ≤ 1 200

–

0,2 · 100,02·(1 150 - λ)

1 200 < λ ≤ 1 400

–

0,02

---

II LISA

OPTILINE LASERKIIRGUS

Optilise kiirgusega kokkupuute biofüüsikaliselt asjakohased väärtused võib määrata allpool esitatud valemite abil. Kasutatav valem sõltub allikast eralduva kiirguse lainepikkusest ja kestusest ja tulemusi tuleks võrrelda tabelites 2.2–2.4 esitatud vastavate kokkupuute piirväärtustega. Ühe optilise laserkiirguse allika kohta võib olla rohkem kui üks kokkupuute väärtus ja sellele vastav kokkupuute piirväärtus.

Koefitsiendid tabelites 2.2–2.4 osutatud summade arvutamiseks on loetletud tabelis 2.5 ja korduva kokkupuute parandustegurid on loetletud tabelis 2.6.

Formula

Formula

Märkused:

| dP | võimsus, mida väljendatakse vattides [W]; |
| --- | --- |
| dA | pindala, mida väljendatakse ruutmeetrites [m2]; |
| E (t), E | kiirgusintensiivsus või võimsustihedus: teatud pinnale langeva kiirguse võimsus pindalaühiku kohta, mida tavaliselt väljendatakse vattides ruutmeetri kohta [W m-2]. E(t), E väärtused saadakse mõõtmise teel või võib need anda seadme valmistaja; |
| H | kokkupuude kiirgusega, kiirgustiheduse ajaintegraal, mida väljendatakse džaulides ruutmeetri kohta[J m-2]; |
| t | aeg, kokkupuute kestus, mida väljendatakse sekundites [s]; |
| λ | lainepikkus, mida väljendatakse nanomeetrites [nm]; |
| γ | mõõdetavat vaatevälja piirav koonusnurk, mida väljendatakse milliradiaanides [mrad]; |
| γm | mõõdetav vaateväli, mida väljendatakse milliradiaanides [mrad]; |
| α | allika avanemisnurk, mida väljendatakse milliradiaanides [mrad];


  piirav ava: ringikujuline ala, mille ulatuses arvutatakse kiirgusintensiivsuse ja kiirgusega kokkupuute keskmised. |
| G | integraalne kiirgustihedus: kiirgustiheduse integraal antud kokkupuute aja jooksul, mida väljendatakse kiirgusenergiana kiirgava pinna pindalaühiku kohta ja emissiooni ruuminurga ühiku kohta, džaulides ruutmeetri kohta ja steradiaani kohta [J m-2 sr-1]. |

dP

võimsus, mida väljendatakse vattides [W];

dA

pindala, mida väljendatakse ruutmeetrites [m2];

E (t), E

kiirgusintensiivsus või võimsustihedus: teatud pinnale langeva kiirguse võimsus pindalaühiku kohta, mida tavaliselt väljendatakse vattides ruutmeetri kohta [W m-2]. E(t), E väärtused saadakse mõõtmise teel või võib need anda seadme valmistaja;

H

kokkupuude kiirgusega, kiirgustiheduse ajaintegraal, mida väljendatakse džaulides ruutmeetri kohta[J m-2];

t

aeg, kokkupuute kestus, mida väljendatakse sekundites [s];

λ

lainepikkus, mida väljendatakse nanomeetrites [nm];

γ

mõõdetavat vaatevälja piirav koonusnurk, mida väljendatakse milliradiaanides [mrad];

γm

mõõdetav vaateväli, mida väljendatakse milliradiaanides [mrad];

α

allika avanemisnurk, mida väljendatakse milliradiaanides [mrad];

piirav ava: ringikujuline ala, mille ulatuses arvutatakse kiirgusintensiivsuse ja kiirgusega kokkupuute keskmised.

G

integraalne kiirgustihedus: kiirgustiheduse integraal antud kokkupuute aja jooksul, mida väljendatakse kiirgusenergiana kiirgava pinna pindalaühiku kohta ja emissiooni ruuminurga ühiku kohta, džaulides ruutmeetri kohta ja steradiaani kohta [J m-2 sr-1].

Tabel 2.1:

Kiirguse ohud

| Lainepikkus [nm]
  λ | Kiirguse vahemik | Mõjutatud elund | Oht | Kokkupuute piirväärtuse tabel |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 180–400 | UV | silm | fotokeemiline kahjustus ja termiline kahjustus | 2.2, 2.3 |
| 180–400 | UV | nahk | erüteemia | 2.4 |
| 400–700 | nähtav | silm | võrkkesta kahjustus | 2.2 |
| 400–600 | nähtav | silm | fotokeemiline kahjustus | 2.3 |
| 400–700 | nähtav | nahk | termiline kahjustus | 2.4 |
| 700–1 400 | IR-A | silm | termiline kahjustus | 2.2, 2.3 |
| 700–1 400 | IR-A | nahk | termiline kahjustus | 2.4 |
| 1 400–2 600 | IR-B | silm | termiline kahjustus | 2.2 |
| 2 600–106 | IR-C | silm | termiline kahjustus | 2.2 |
| 1 400–106 | IR-B, IR-C | silm | termiline kahjustus | 2.3 |
| 1 400–106 | IR-B, IR-C | nahk | termiline kahjustus | 2.4 |

Lainepikkus [nm]

λ

Kiirguse vahemik

Mõjutatud elund

Oht

Kokkupuute piirväärtuse tabel

180–400

UV

silm

fotokeemiline kahjustus ja termiline kahjustus

2.2, 2.3

180–400

UV

nahk

erüteemia

2.4

400–700

nähtav

silm

võrkkesta kahjustus

2.2

400–600

nähtav

silm

fotokeemiline kahjustus

2.3

400–700

nähtav

nahk

termiline kahjustus

2.4

700–1 400

IR-A

silm

termiline kahjustus

2.2, 2.3

700–1 400

IR-A

nahk

termiline kahjustus

2.4

1 400–2 600

IR-B

silm

termiline kahjustus

2.2

2 600–106

IR-C

silm

termiline kahjustus

2.2

1 400–106

IR-B, IR-C

silm

termiline kahjustus

2.3

1 400–106

IR-B, IR-C

nahk

termiline kahjustus

2.4

Tabel 2.2

Silmade laseriga kokkupuute piirväärtused - Lühike kokkupuuteaeg < 10 s

| Lainepikkus (1)[nm] | Ava | Kestus [s] |
| --- | --- | --- |
| 10-13–10-11 | 10-11–10-9 | 10-9–10-7 | 10-7–1,8 · 10-5 | 1,8 · 10-5–5 · 10-5 | 5 · 10-5–10-3 | 10-3 — 101 |
| UV-C | 180-280 | 1 mm kui t<0,3 s; 1,5 · t0,375 kui 0,3<t<10 s | E = 3 1010 [W m-2] (3) | H = 30 [J m-2] |
| UV-B | 280-302 |
| 303 | H = 40 [J m-2] | kui t < 2,6 · 10-9 siis H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (2) |
| 304 | H = 60 [J m-2] | kui t < 1,3 · 10-8 siis H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (4) |
| 305 | H = 100 [J m-2] | kui t < 1,0 · 10-7 siis H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (4) |
| 306 | H = 160 [J m-2] | kui t < 6,7 · 10-7 siis H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (4) |
| 307 | H = 250 [J m-2] | kui t < 4,0 · 10-6 siis H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (4) |
| 308 | H = 400 [J m-2] | kui t < 2,6 · 10-5 siis H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (4) |
| 309 | H = 630 [J m-2] | kui t < 1,6 · 10-4 siis H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (4) |
| 310 | H = 103 [J m-2] | kui t < 1,0 · 10-3 siis H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (4) |
| 311 | H = 1,6·103 [J m-2] | kui t < 6,7 · 10-3 siis H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (4) |
| 312 | H = 2,5·103 [J m-2] | kui t < 4,0 · 10-2 siis H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (4) |
| 313 | H = 4,0·103 [J m-2] | kui t < 2,6 · 10-1 siis H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (4) |
| 314 | H = 6,3·103 [J m-2] | kui t < 1,6 · 100-4 siis H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (4) |
| UV-A | 315-400 | H = 5,6 ·103 t0,25 [J m-2] |
| nähtav valgus ja IR-A | 400-700 | 7 mm | H = 1,5·10-4CE [Jm-2] | H = 2,7·104 t0,75 CE [Jm-2] | H = 5·10-3 CE [Jm-2] | H = 18 · t0,75 CE [Jm-2] |
| 700-1 050 | H = 1,5·10-4 CA CE [Jm-2] | H=2,7·104 t0,75 CA CE [Jm-2] | H = 5·10-3 CA CE [Jm-2] | H = 18 · t0,75 CA CE [Jm-2] |
| 1 050-1 400 | H = 1,5·10-3 CC CE [Jm-2] | H =2,7·105 t0,75 CC CE [Jm-2] | H = 5·10-2 CC CE [Jm-2] | H = 90 · t0,75 CC CE [Jm-2] |
| IR-B & IR-C | 1 400-1 500 | Vt märkus (3) | E = 1012 [W m-2] (4) | H = 103 [Jm-2] | H=5,6·103 · t0,25 [Jm-2] |
| 1 500-1 800 | E = 1013 [W m-2] (3) | H = 104 [Jm-2] |
| 1 800-2 600 | E = 1012 [W m-2] (3) | H = 103 [Jm-2] | H=5,6·103 · t0,25 [Jm-2] |
| 2 600-106 | E = 1011 [W m-2] (3) | H=100 [Jm-2] | H = 5,6·103 · t0,25 [Jm-2] |

Lainepikkus (1)[nm]

Ava

Kestus [s]

10-13–10-11

10-11–10-9

10-9–10-7

10-7–1,8 · 10-5

1,8 · 10-5–5 · 10-5

5 · 10-5–10-3

10-3 — 101

UV-C

180-280

1 mm kui t<0,3 s; 1,5 · t0,375 kui 0,3<t<10 s

E = 3 1010 [W m-2] (3)

H = 30 [J m-2]

UV-B

280-302

303

H = 40 [J m-2]

kui t < 2,6 · 10-9 siis H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (2)

304

H = 60 [J m-2]

kui t < 1,3 · 10-8 siis H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (4)

305

H = 100 [J m-2]

kui t < 1,0 · 10-7 siis H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (4)

306

H = 160 [J m-2]

kui t < 6,7 · 10-7 siis H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (4)

307

H = 250 [J m-2]

kui t < 4,0 · 10-6 siis H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (4)

308

H = 400 [J m-2]

kui t < 2,6 · 10-5 siis H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (4)

309

H = 630 [J m-2]

kui t < 1,6 · 10-4 siis H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (4)

310

H = 103 [J m-2]

kui t < 1,0 · 10-3 siis H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (4)

311

H = 1,6·103 [J m-2]

kui t < 6,7 · 10-3 siis H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (4)

312

H = 2,5·103 [J m-2]

kui t < 4,0 · 10-2 siis H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (4)

313

H = 4,0·103 [J m-2]

kui t < 2,6 · 10-1 siis H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (4)

314

H = 6,3·103 [J m-2]

kui t < 1,6 · 100-4 siis H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (4)

UV-A

315-400

H = 5,6 ·103 t0,25 [J m-2]

nähtav valgus ja IR-A

400-700

7 mm

H = 1,5·10-4CE [Jm-2]

H = 2,7·104 t0,75 CE [Jm-2]

H = 5·10-3 CE [Jm-2]

H = 18 · t0,75 CE [Jm-2]

700-1 050

H = 1,5·10-4 CA CE [Jm-2]

H=2,7·104 t0,75 CA CE [Jm-2]

H = 5·10-3 CA CE [Jm-2]

H = 18 · t0,75 CA CE [Jm-2]

1 050-1 400

H = 1,5·10-3 CC CE [Jm-2]

H =2,7·105 t0,75 CC CE [Jm-2]

H = 5·10-2 CC CE [Jm-2]

H = 90 · t0,75 CC CE [Jm-2]

IR-B & IR-C

1 400-1 500

Vt märkus (3)

E = 1012 [W m-2] (4)

H = 103 [Jm-2]

H=5,6·103 · t0,25 [Jm-2]

1 500-1 800

E = 1013 [W m-2] (3)

H = 104 [Jm-2]

1 800-2 600

E = 1012 [W m-2] (3)

H = 103 [Jm-2]

H=5,6·103 · t0,25 [Jm-2]

2 600-106

E = 1011 [W m-2] (3)

H=100 [Jm-2]

H = 5,6·103 · t0,25 [Jm-2]

Tabel 2.3

Silmade laseriga kokkupuute piirväärtused Pikk kokkupuuteaeg ≥ 10 s

| Lainepikkus (5) [nm] | Ava | Kestus [s] |
| --- | --- | --- |
| 101–102 | 102–104 | 104–3 · 104 |
| UV-C | 180-280 | 3,5 mm | H = 30 [J m-2] |
| UV-B | 280-302 |
| 303 | H = 40 [J m-2] |
| 304 | H = 60 [J m-2] |
| 305 | H = 100 [J m-2] |
| 306 | H = 160 [J m-2] |
| 307 | H = 250 [J m-2] |
| 308 | H = 400 [J m-2] |
| 309 | H = 630 [J m-2] |
| 310 | H = 1,0 103 [J m-2] |
| 311 | H = 1,6 103 [J m-2] |
| 312 | H = 2,5 103 [J m-2] |
| 313 | H = 4,0 103 [J m-2] |
| 314 | H = 6,3 103 [J m-2] |
| UV-A | 315-400 | H = 104 [J m-2] |
| Nähtav
  400 — 700 | 400–600
  Fotokeemiline (6)

  Võrkkestakahjustus | 7 mm | H = 100 CB [Jm-2]
  (γ = 11 mrad) (8) | E = 1CB [Wm-2]; (γ = 1,1 t0,5 mrad) (8) | E = 1CB [Wm-2]
  (γ = 110 mrad) (8) |
| 400–700
  Termiline (6)

  Võrkkestakahjustus | kui α < 1,5 mrad | siis E = 10 [W m-2] |
| kui α > 1,5 mrad ja t ≤ T2 | siis H = 18CE t0,75 [J m-2] |
| kui α > 1,5 mrad ja t > T2 | siis E = 18CE T2-0,25 [W m-2] |

Lainepikkus (5) [nm]

Ava

Kestus [s]

101–102

102–104

104–3 · 104

UV-C

180-280

3,5 mm

H = 30 [J m-2]

UV-B

280-302

303

H = 40 [J m-2]

304

H = 60 [J m-2]

305

H = 100 [J m-2]

306

H = 160 [J m-2]

307

H = 250 [J m-2]

308

H = 400 [J m-2]

309

H = 630 [J m-2]

310

H = 1,0 103 [J m-2]

311

H = 1,6 103 [J m-2]

312

H = 2,5 103 [J m-2]

313

H = 4,0 103 [J m-2]

314

H = 6,3 103 [J m-2]

UV-A

315-400

H = 104 [J m-2]

Nähtav

400 — 700

400–600

Fotokeemiline (6)

Võrkkestakahjustus

7 mm

H = 100 CB [Jm-2]

(γ = 11 mrad) (8)

E = 1CB [Wm-2]; (γ = 1,1 t0,5 mrad) (8)

E = 1CB [Wm-2]

(γ = 110 mrad) (8)

400–700

Termiline (6)

Võrkkestakahjustus

kui α < 1,5 mrad

siis E = 10 [W m-2]

kui α > 1,5 mrad ja t ≤ T2

siis H = 18CE t0,75 [J m-2]

kui α > 1,5 mrad ja t > T2

siis E = 18CE T2-0,25 [W m-2]

IR-A

700-1 400

7 mm

| kui α < 1,5 mrad | siis E = 10 CA CC [W m-2] |
| --- | --- |
| kui α > 1,5 mrad ja t ≤ T2 | siis H = 18 CA CC CE t0,75 [J m-2] |
| kui α > 1,5 mrad ja t > T2 | siis E = 18 CA CC CE T2-0,25 [W m-2] (not to exceed 1000 W m-2) |

kui α < 1,5 mrad

siis E = 10 CA CC [W m-2]

kui α > 1,5 mrad ja t ≤ T2

siis H = 18 CA CC CE t0,75 [J m-2]

kui α > 1,5 mrad ja t > T2

siis E = 18 CA CC CE T2-0,25 [W m-2] (not to exceed 1000 W m-2)

IR-B & IR-C

1 400-106

see (7)

E = 1 000 [Wm-2]

Tabel 2.4:

Naha suhtes kohaldatavad laseriga kokkupuute piirväärtused

| Lainepikkus (9) [nm] | Ava | Kestus [s] |
| --- | --- | --- |
| < 10-9 | 10-9 — 10-7 | 10-7 — 10-3 | 10-3 — 101 | 101 — 103 | 103 — 3 · 104 |
| UV
  (A, B, C) | 180-400 | 3,5 mm | E = 3 · 1010 [W m-2] | Sama, mis silma kokkupuute piirnorm |
| nähtav valgus
  ja IR-A | 400-700 | 3,5 mm | E = 2 · 1011 [W m-2] | H = 200 CA

  [J m-2] | H = 1,1 · 104 CA t 0,25

  [J m-2] | E = 2 · 103 CA [W m-2] |
| 700-1 400 | E = 2 · 1011 CA [W m-2] |
| IR-B & IR-C | 1 400-1 500 | E = 1012 [W m-2] | Sama, mis silma kokkupuute piirväärtus |
| 1 500-1 800 | E = 1013 [W m-2] |
| 1 800-2 600 | E = 1012 [W m-2] |
| 2 600-106 | E = 1011 [W m-2] |

Lainepikkus (9) [nm]

Ava

Kestus [s]

< 10-9

10-9 — 10-7

10-7 — 10-3

10-3 — 101

101 — 103

103 — 3 · 104

UV

(A, B, C)

180-400

3,5 mm

E = 3 · 1010 [W m-2]

Sama, mis silma kokkupuute piirnorm

nähtav valgus

ja IR-A

400-700

3,5 mm

E = 2 · 1011 [W m-2]

H = 200 CA

[J m-2]

H = 1,1 · 104 CA t 0,25

[J m-2]

E = 2 · 103 CA [W m-2]

700-1 400

E = 2 · 1011 CA [W m-2]

IR-B & IR-C

1 400-1 500

E = 1012 [W m-2]

Sama, mis silma kokkupuute piirväärtus

1 500-1 800

E = 1013 [W m-2]

1 800-2 600

E = 1012 [W m-2]

2 600-106

E = 1011 [W m-2]

Tabel 2.5:

Kohaldatavad parandustegurid ja teised arvutusparameetrid

| ICNIRP-i loetelu kohane parameeter | Kehtiv spektrivahemik
  (nm) | Väärtus |
| --- | --- | --- |
| CA | λ < 700 | CA = 1,0 |
| 700-1 050 | CA = 100,002(λ — 700) |
| 1 050-1 400 | CA = 5,0 |
| CB | 400-450 | CB = 1,0 |
| 450-700 | CB = 100,02(λ — 450) |
| CC | 700-1 150 | CC = 1.0 |
| 1 150-1 200 | CC = 100,018(λ — 1150) |
| 1 200-1 400 | CC = 8,0 |
| T1 | λ < 450 | T1 = 10 s |
| 450-500 | T1 = 10 · [100,02 (
  λ
  — 450)] s |
| λ > 500 | T1 = 100 s |
| ICNIRP-i loetelu kohane parameeter | Kehtiv bioloogilise toime korral | Väärtus |
| αmin | kõik termilised mõjud | αmin = 1,5 mrad |
| ICNIRP-i loetelu kohane parameeter | Kehtiv nurgavahemik
  (mrad) | Väärtus |
| CE | α < αmin | CE = 1,0 |
| αmin < α < 100 | CE = α/αmin |
| α > 100 | CE = α2 / (αmin · αmax) mrad
  kui αmax = 100 mrad |
| T2 | α < 1,5 | T2 = 10 s |
| 1,5 < α < 100 | T2 = 10 · [10(α — 1,5)/98,5] s |
| α > 100 | T2 = 100 s |
| ICNIRP-i loetelu kohane parameeter | Kehtiv kokkupuuteaeg
  (s) | Väärtus |
| γ | t ≤ 100 | γ = 11 [mrad] |
| 100 < t < 104 | γ = 1,1 t 0,
  5 [mrad] |
| t > 104 | γ = 110 [mrad] |

ICNIRP-i loetelu kohane parameeter

Kehtiv spektrivahemik

(nm)

Väärtus

CA

λ < 700

CA = 1,0

700-1 050

CA = 100,002(λ — 700)

1 050-1 400

CA = 5,0

CB

400-450

CB = 1,0

450-700

CB = 100,02(λ — 450)

CC

700-1 150

CC = 1.0

1 150-1 200

CC = 100,018(λ — 1150)

1 200-1 400

CC = 8,0

T1

λ < 450

T1 = 10 s

450-500

T1 = 10 · [100,02 (
  λ
  — 450)] s

λ > 500

T1 = 100 s

ICNIRP-i loetelu kohane parameeter

Kehtiv bioloogilise toime korral

Väärtus

αmin

kõik termilised mõjud

αmin = 1,5 mrad

ICNIRP-i loetelu kohane parameeter

Kehtiv nurgavahemik

(mrad)

Väärtus

CE

α < αmin

CE = 1,0

αmin < α < 100

CE = α/αmin

α > 100

CE = α2 / (αmin · αmax) mrad

kui αmax = 100 mrad

T2

α < 1,5

T2 = 10 s

1,5 < α < 100

T2 = 10 · [10(α — 1,5)/98,5] s

α > 100

T2 = 100 s

ICNIRP-i loetelu kohane parameeter

Kehtiv kokkupuuteaeg

(s)

Väärtus

γ

t ≤ 100

γ = 11 [mrad]

100 < t < 104

γ = 1,1 t 0,
  5 [mrad]

t > 104

γ = 110 [mrad]

Tabel 2.6:

Korduva kokkupuutumise parandustegurid

Kõiki kolme järgnevat üldreeglit tuleb kohaldada kõikide korduvate kokkupuudete korral, mis tekivad korduvas režiimis töötavate impulsslaserite või skaneerivate lasersüsteemide puhul.

| 1. | Impulsside rea igast üksikust impulsist põhjustatud kokkupuude ei tohi ületada sellise impulsikestusega üksikimpulsi kokkupuute piirväärtust. |
| --- | --- |

1.

Impulsside rea igast üksikust impulsist põhjustatud kokkupuude ei tohi ületada sellise impulsikestusega üksikimpulsi kokkupuute piirväärtust.

| 2. | Igasuguse impulsside rea (või impulsside rea alarühma) tekitatud kokkupuude aja t jooksul ei tohi ületada kokkupuute piirväärtust aja t jaoks. |
| --- | --- |

2.

Igasuguse impulsside rea (või impulsside rea alarühma) tekitatud kokkupuude aja t jooksul ei tohi ületada kokkupuute piirväärtust aja t jaoks.

| 3. | Impulsside rea igast üksikust impulsist põhjustatud kokkupuude ei tohi ületada üksikimpulsi kokkupuute piirväärtust, mis on korrutatud kumulatiivse termilise toime parandusteguriga Cp=N-0,25, kus N on impulsside arv. See reegel kohaldub vaid kokkupuute termilise kahjustuse piirväärtuste suhtes, kusjuures kõik vähem kui Tmin jooksul antud impulsse käsitletakse ühe impulsina. |
| --- | --- |

3.

Impulsside rea igast üksikust impulsist põhjustatud kokkupuude ei tohi ületada üksikimpulsi kokkupuute piirväärtust, mis on korrutatud kumulatiivse termilise toime parandusteguriga Cp=N-0,25, kus N on impulsside arv. See reegel kohaldub vaid kokkupuute termilise kahjustuse piirväärtuste suhtes, kusjuures kõik vähem kui Tmin jooksul antud impulsse käsitletakse ühe impulsina.

| Parameeter | Kehtiv spektrivahemik (nm) | Väärtus |
| --- | --- | --- |
| Tmin | 315 < λ ≤ 400 | Tmin = 10-9 s | (= 1 ns) |
| 400 < λ ≤ 1 050 | Tmin = 18 · 10-6 s | (= 18 μs) |
| 1 050 < λ ≤ 1 400 | Tmin = 50 · 10-6 s | (= 50 μs) |
| 1 400 < λ ≤ 1 500 | Tmin = 10-3 s | (= 1 ms) |
| 1 500 < λ ≤ 1 800 | Tmin = 10 s | |
| 1 800 < λ ≤ 2 600 | Tmin = 10-3 s | (= 1 ms) |
| 2 600 < λ ≤ 106 | Tmin = 10-7 s | (= 100 ns) |

Parameeter

Kehtiv spektrivahemik (nm)

Väärtus

Tmin

315 < λ ≤ 400

Tmin = 10-9 s

(= 1 ns)

400 < λ ≤ 1 050

Tmin = 18 · 10-6 s

(= 18 μs)

1 050 < λ ≤ 1 400

Tmin = 50 · 10-6 s

(= 50 μs)

1 400 < λ ≤ 1 500

Tmin = 10-3 s

(= 1 ms)

1 500 < λ ≤ 1 800

Tmin = 10 s

1 800 < λ ≤ 2 600

Tmin = 10-3 s

(= 1 ms)

2 600 < λ ≤ 106

Tmin = 10-7 s

(= 100 ns)

---

(1)  Kui laseri lainepikkus on hõlmatud kahe piirväärtusega, kohaldatakse rangemat.

(2)  Kui 1 400≤λ<105 nm: ava läbimõõt = 1 mm kui t ≤ 0,3 s ja 1,5t0,375 mm kui 0,3 s < t < 10 s; kui 105≤λ<106 nm: ava läbimõõt = 11 mm.

(3)  Kuna sellisel impulsipikkuse kohta on teave puudulik, soovitab ICNIRP kasutada kiirgusintensiivsuse piirväärtust 1 ns impulsi jaoks.

(4)  Tabelis on üksikute laserimpulsside väärtused. Kui tegemist on mitme laserimpulsiga, peab vahemikku Tmin (loetletud tabelis 2.6) toimunud impulsid kokku liita ja tulemus tuleb asetada valemisse 5,6 103 t0,25.

(5)  Kui laseri lainepikkus või muu omadus on hõlmatud kahe piirväärtusega, kohaldatakse rangemat.

(6)  Väikeste allikate puhul, millede vaatenurk on 1,5 mrad või vähem, nähtava valguse kahekordne piirväärtused E alates 400 nm–600 nm vähendada soojuskiirguse piirväärtuseni, kui 10s≤t<T1 ja kuni fotokeemilise kiirguse piirväärtuseni kui kokkupuute aeg on suurem. T1 ja T2 jaoks vt Tabel 2.5. Fotokeemilise kiirguse võrkkestale põhjustatavat ohtu võib väljendada ka kiirgustiheduse ajaintegraalina G = 106 CB[Jm-2 sr-1)] kui t > 10s ja kuni t = 10 000 s ja L = 100 CB [W m-2sr-1] kui t > 10 000 s. G ja L mõõtmisel tuleb γm-i kasutada kui keskmistatud vaatevälja. Nähtava valguse ja infrapunakiirguse vaheline ametlik piir on CIE määratud 780 nm.

(7)  Veerg lainepikkuste ribade nimetustega on vaid kasutajale parema ülevaate andmiseks. (CEN kasutab tähist G, CIE kasutab tähist Lt ning IEC ja CENELEC kasutavad tähist LP.)

(8)  Lainepikkusele 1 400 — 105 nm: ava läbimõõt = 3,5 mm; lainepikkusele 105 — 106 nm: ava läbimõõt = 11 mm. Kokkupuute väärtuse mõõtmiseks võetakse γ arvesse järgmiselt: Kui α (allika avanemisnurk. ) > γ ( piirav koonusnurk, esitatud vastavas veerus sulgudes), siis mõõdetavale vaateväljale γm tuleb anda γ väärtus. (Kui kasutada laiemat mõõtmise vaatevälja, hinnatakse ohtu üle).

Kui α < γ siis mõõdetav vaateväli γm peab olema piisavalt avar, et katta allikas täielikult, samas ei piirata seda teiselt poolt ja see võib olla suurem kui γ.

(9)  Kui laseri lainepikkus või mõni muu omadus on hõlmatud kahe piirväärtusega, kohaldatakse rangemat.

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

1993. aasta 8. veebruaril esitas komisjon Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 118a põhjal nõukogule direktiivi ettepaneku töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest tulenevate riskidega.

Ettepanekuga sooviti täiendada direktiivi 89/391/EMÜ, selgitades, kuidas mõnda selle sätetest tuleb kohaldada füüsikaliste mõjuritega kokkupuute konkreetsel juhul.

Euroopa Parlament ning majandus- ja sotsiaalkomitee esitasid oma arvamused vastavalt 20. aprillil 1994 ja 30. juunil 1993. Euroopa Parlament kinnitas oma esimesel lugemisel võetud seisukohta 16. septembril 1999. (1)

8. juulil 1994 esitas komisjon muudetud ettepaneku.

Amsterdami lepingu jõustumise järel ettepaneku õiguslik alus muutus ja artikli 118a asemel sai aluseks artikli 137 lõige 2, milles on sätestatud Euroopa Parlamendi kaasotsustamisõigus ning konsultatsioonid majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komiteega.

Regioonide komitee teatas oma 13. jaanuari 2000. aasta kirjas, et ei esita direktiivi ettepaneku kohta arvamust.

Ettepaneku põhijooneks oli nelja tüüpi füüsikalise mõjuri (müra, mehaaniline vibratsioon, optiline kiirgus ja elektromagnetväljad) koondamine ühteainsasse dokumenti ning eraldi lisa koostamine iga mõjuri kohta.

Arvestades nelja füüsikalise mõjuri karakteristikute suurt erinevust, otsustati 1999. aastal käsitleda neid siiski eraldi direktiivides. Direktiivid vibratsiooni, müra ja elektromagnetväljade kohta on juba vastu võetud. Seega otsustas nõukogu keskenduda optilisele kiirgusele, neljandale ja viimasele elemendile.

18. aprillil 2005 võttis nõukogu vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele vastu ühise seisukoha.

II.   EESMÄRK

Esialgse ettepaneku jaotamise järel esitatud käesoleva direktiivi ettepaneku eesmärk on parandada töötajate tervisekaitset ja tööohutust nende kokkupuutel optilisest kiirgusest tulenevate riskidega.

III.   ÜHISE SEISUKOHA ANALÜÜS

1.   Üldised märkused

Vastavalt asutamislepingu artikli 137 lõikele 1 “toetab ja täiendab ühendus liikmesriikide meetmeid eelkõige töökeskkonna parandamisel, et kaitsta töötajate tervist ja turvalisust”.

Asutamislepingu artikli 137 lõikes 2 märgitakse, “et nõukogu võib direktiivide abil vastu võtta miinimumnõuded järkjärguliseks rakendamiseks, arvestades igas liikmesriigis kehtivaid tingimusi ja tehnilisi eeskirju”.

Nõukogu ühine seisukoht vastab asutamislepingu artikli 137 lõikes 2 nimetatud eesmärkidele antud valdkonnas, kuna see on kavandatud miinimumnõuete kehtestamiseks töötajate tervise ja turvalisuse kaitseks optilise kiirgusega kokkupuutest tulenevate riskide puhul.

Lisaks võtab ühine seisukoht hoolimata esialgse ettepaneku jaotamise tulemusena tekkinud erinevast struktuurist arvesse eesmärke, mille tõi esile komisjon ja mida toetab parlament. Ühine seisukoht sisaldab mitmeid muudatusi, mis tehti parlamendis komisjoni ettepaneku esimesel lugemisel.

2.   Struktuur ja põhielemendid

2.1   Üldine struktuur

Ühise seisukoha üldine struktuur vastab kokkupuute piirväärtuste kehtestamise ning töötajate teavitamist ja koolitust, konsulteerimist ja osalust käsitlevate artiklite ning muude sätete osas suurel määral vibratsiooni, müra ja elektromagnetvälju käsitlevate direktiivide sätetele. Samuti on see kooskõlas komisjoni muudetud ettepaneku üldstruktuuriga.

Vastavalt artiklile 1 osutab ühine seisukoht ohtudele, mis tulenevad töötajate tervisele ja turvalisusele optilise kiirguse kahjulikust mõjust silmadele ja nahale. Kuna direktiivi kohaldamisala hõlmab nii akuutseid kui kroonilisi tervisekahjustusi, ei tehta vahet pika- ja lühiajalistel mõjudel. Selles kajastub muu hulgas tõsiasi, et ülemäärane kokkupuude ultraviolettkiirgusega võib avaldada pikaajalist mõju, näiteks põhjustada naha melanoomide teket.

2.2   Kokkupuute piirväärtused

Käesolev ühine seisukoht põhineb kokkupuute piirväärtuste (ELV — exposure limit value) kehtestamisel, nagu on määratletud artiklis 2 ning sätestatud lisade tabelites vastavalt artiklile 3. Need väärtused põhinevad peamiselt Rahvusvahelise Mitteioniseeriva Kiirguse Eest Kaitsmise Komisjoni (ICNIRP — International Commission on Non-Ionising Radiation Protection) soovitustel. Valdkondades, milles ICNIRP väärtused puuduvad, kasutatakse Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC — International Electrotechnical Commission) kehtestatud väärtusi. Need teaduslikult põhjendatud, konservatiivsed suunised on kavandatud ära hoidma nii akuutset kui pikaajalist kahjulikku mõju, mida võib silmadele ja nahale avaldada kokkupuude äärmiselt intensiivse kiirgusega. ICNIRP suunistes sisalduvad kokkupuute piirväärtused vastavad väärtustele, mida soovitavad ka teised samas valdkonnas tegutsevad sõltumatud teaduslikud nõuandeorganid, eelkõige Ameerika Riiklik Tööstushügieenikute Konverents (ACGIH — American Conference of Governmental Industrial Hygienists), Ühendkuningriigi Rahvuslik Kiirguskaitsenõukogu (NRPB — (UK) National Radiological Protection Board) ja Madalmaade Tervisenõukogu (Gezondheidsraad).

Piirväärtused kokkupuutel mittekoherentse kiirgusega, mis pärineb muudest kui looduslikest optilise kiirguse allikatest, on sätestatud I lisas, ja piirväärtused kokkupuutel laserkiirgusega II lisas.

Kuna kokkupuute piirväärtuste rakendamist ja tehnilist kontrolli ei peeta kokkupuutel looduslike optilise kiirguse allikatega asjakohaseks, on ennetusabinõud, sealhulgas töötajate teavitamine ja koolitus looduslikest allikatest (päike, vulkaaniline aktiivsus, loodustulekahjud, välk jm) pärit optilise kiirgusega seotud riskide hindamisel ja kokkupuute riski vähendamisel äärmiselt olulised.

2.3   Kokkupuute kindlaksmääramine ja riskianalüüs

Ühise seisukoha ühe põhiosa moodustavad artikli 4 sätted, milles käsitletakse kokkupuute kindlaksmääramist ja riskianalüüsi. Tööandja peab oma riskianalüüsis pöörama erilist tähelepanu muu hulgas järgmistele olulistele elementidele: eriti tundlikesse riskirühmadesse kuuluvad töötajad ja mitmesugused kokkupuute allikad (artikkel 4 lõige 4).

Artikli 4 lõikes 1 sätestatakse, et tööandja hindab ja vajadusel ka mõõdab ja/või arvutab välja optilise kiirgusega kokkupuute tasemed. Artikkel sisaldab juhiseid selleks kohaldatava metoodika kohta: võimalusel tuleks kasutada IEC, CIE või CEN (2) standardeid ja soovitusi, ning juhul, kui need ei ole kättesaadavad, järgida siseriiklikke või rahvusvahelisi teaduspõhiseid suuniseid. Tarbetu kordamise vältimiseks võib hindamisel arvesse võtta seadme valmistaja poolt esitatud andmeid, kui selle kohta on olemas ühenduse asjakohane direktiiv.

2.4   Kindlaks tehtud riski korral võetavad meetmed

Ühise seisukoha eesmärk on välistada või vähendada miinimumini riske, mis tulenevad kokkupuutest optilise kiirgusega. Artikli 5 lõikes 2 viidatakse töötajatele, kes puutuvad kokku tehislike ja artikli 5 lõikes 3 töötajatele, kes puutuvad kokku looduslike optilise kiirguse allikatega. Mõlemal juhul peab tööandja koostama ja täitma tegevuskava, mis hõlmab tehnilisi ja/või organisatsioonilisi meetmeid.

Tehislike kiirgusallikate puhul nimetatakse artikli 5 lõikes 2 sellise tegevuskava elementidena muu hulgas teistsuguseid töömeetodeid, seadmete valikut, tehnilisi kiirguse vähendamise meetodeid või töökohtade planeeringut ja paigutust. Kokkupuute piirväärtuste kontseptsioonist lähtudes sätestatakse artikli 5 lõikes 5 sõnaselgelt, et töötajad ei tohi puutuda kokku kiirgusega, mille tugevus ületab antud piirväärtusi. Kui kiirguse tugevus siiski ületab piirväärtusi, võtab tööandja viivitamatult meetmed selle alandamiseks, teeb kindlaks kokkupuute piirväärtuste ületamise põhjused ning muudab kaitse- ja ennetusmeetmeid taolise juhtumi kordumise vältimiseks.

Lisaks tuleb tuvastatud riski korral kindlaks teha ohustatud piirkonnad, tähistada need asjakohase märgistusega ja piirata neile ligipääs (artikkel 5 lõige 4).

Kokkupuute piirväärtuste normi piires hoidmine tehislike optiliste kiirgusallikate puhul ning ettevaatusprintsiibi süstemaatiline järgimine looduslike optiliste kiirgusallikate puhul kaitsevad suurel määral mis tahes võimalike kahjulike mõjude eest.

2.5   Peamised erinevused võrreldes komisjoni muudetud ettepanekuga

Ühine seisukoht ja komisjoni muudetud ettepanek erinevad üksteisest peamiselt järgmistes punktides:

| — | uus struktuur seoses optilise kiirguse käsitlemisega eraldi direktiivis, |
| --- | --- |

—

uus struktuur seoses optilise kiirguse käsitlemisega eraldi direktiivis,

| — | kokkupuute piirväärtuste ümberstruktureerimine ja uus määratlemine, sealhulgas rakendusväärtuste ja lävitasemete tühistamine, |
| --- | --- |

—

kokkupuute piirväärtuste ümberstruktureerimine ja uus määratlemine, sealhulgas rakendusväärtuste ja lävitasemete tühistamine,

| — | lisades leiduvad tabelid ja sätted, mis järgivad rangelt ICNIRP soovitusi, |
| --- | --- |

—

lisades leiduvad tabelid ja sätted, mis järgivad rangelt ICNIRP soovitusi,

| — | viited standarditele, soovitustele ja teaduspõhistele suunistele, mida riskianalüüsi raames kasutatakse tehislikest allikatest pärit optilise kiirgusega kokkupuute taseme hindamiseks, mõõtmiseks ja arvutamiseks, |
| --- | --- |

—

viited standarditele, soovitustele ja teaduspõhistele suunistele, mida riskianalüüsi raames kasutatakse tehislikest allikatest pärit optilise kiirgusega kokkupuute taseme hindamiseks, mõõtmiseks ja arvutamiseks,

| — | teatud tegevuste kõrgenenud riskiks tunnistamise ja nendest pädevale organile teatamise nõude tühistamine, |
| --- | --- |

—

teatud tegevuste kõrgenenud riskiks tunnistamise ja nendest pädevale organile teatamise nõude tühistamine,

| — | välitingimustes töötajatele siseruumides töötajatega võrdse kaitstuse taseme võimaldamine. |
| --- | --- |

—

välitingimustes töötajatele siseruumides töötajatega võrdse kaitstuse taseme võimaldamine.

3.   Euroopa Parlamendis esimesel lugemisel tehtud muudatused

Ühises seisukohas käsitletakse ainult optilist kiirgust, kuid mitmed Euroopa Parlamendi muudatused puudutavad teisi valdkondi. Sellepärast tuli enne ühise seisukoha vastuvõtmist arvesse võtta ainult järgmisi muudatusi: 1, 4-21, 25, 27, 34-36.

3.1   Nõukogu poolt vastu võetud parlamendi muudatused

Muudatused 1, 5, 9, 14, 16 ja 25 võeti ühisesse seisukohta täies ulatuses — kui mitte sõna-sõnalt, siis nende mõtet edasi andes.

Lisaks viidi artikli 2 punkti e osaliselt sisse muudatus 4. Muudatuse 4 teksti kasutamise asemel eelistas nõukogu märkida, et kokkupuute piirväärtuste järgimine tagab töötajate kaitstuse kõigi teadaolevate tervist kahjustavate mõjude eest.

Muudatuse 10 mõte kajastub artikli 5 lõike 6 tekstis, ehkki nõukogu ei pidanud asjakohaseks nimetada eriti tundlike riskirühmade puhul ainsa eesmärgina ennetusmeetmeid.

Muudatuse 12 mõte kajastub ühise seisukoha artikli 5 lõikes 1, milles nüüd viidatakse kokkupuute välistamisele või selle vähendamisele miinimumini.

Muudatus 13 võeti osaliselt artikli 5 lõikesse 5. Nõukogu ei pidanud vajalikuks eriliselt esile tõsta kollektiivseid meetmeid, sest tööandja peab kokkupuute vähendamisel allapoole piirväärtusi võtma arvesse kõiki võimalikke ennetusmeetmeid.

Muudatuse 17 mõte kajastub artikli 4 lõike 4 punktis f, mis sisaldab mitmesuguste optilise kiirgusega kokkupuute tagajärjel tekkida võivate kaudsete mõjude loetelu.

3.2   Nõukogu poolt tagasi lükatud parlamendi muudatused

Nõukogu ei soovinud lisada oma ühisesse seisukohta muudatusi 6, 7, 8, 11, 15, 18, 19, 20, 21, 27, 34, 35 ja 36 järgmistel põhjustel:

| — | Vajadus komisjoni muudetud ettepanekus ning muudatustes 6 ja 7 esitatud lävitaseme või rakendusväärtuse järele puudub, kuna teadaolevate kahjulike mõjude vältimiseks piisab ICNIRP poolt soovitatud kokkupuute piirväärtuste järgimisest. Töötervishoius leidub vähe valdkondi, mida oleks nii põhjalikult uuritud nagu optilist kiirgust, või mille suhtes siseriiklike ja rahvusvaheliste tervise alal nõustavate asutuste vahel valitseks nii suur üksmeel kui kokkupuute ohutustasemete suhtes. |
| --- | --- |

—

Vajadus komisjoni muudetud ettepanekus ning muudatustes 6 ja 7 esitatud lävitaseme või rakendusväärtuse järele puudub, kuna teadaolevate kahjulike mõjude vältimiseks piisab ICNIRP poolt soovitatud kokkupuute piirväärtuste järgimisest. Töötervishoius leidub vähe valdkondi, mida oleks nii põhjalikult uuritud nagu optilist kiirgust, või mille suhtes siseriiklike ja rahvusvaheliste tervise alal nõustavate asutuste vahel valitseks nii suur üksmeel kui kokkupuute ohutustasemete suhtes.

| — | Muudatust 8 ei võetud vastu, kuna ei nähtud vajadust määratleda “hindamist” lisaks artiklis 4 leiduvatele sätetele veel eraldi. |
| --- | --- |

—

Muudatust 8 ei võetud vastu, kuna ei nähtud vajadust määratleda “hindamist” lisaks artiklis 4 leiduvatele sätetele veel eraldi.

| — | Muudatust 11 ei kiidetud heaks seetõttu, et artikli 4 sätete kohaselt tuleb hinnata riski töötaja tervisele, mitte aga kokkupuute taset. |
| --- | --- |

—

Muudatust 11 ei kiidetud heaks seetõttu, et artikli 4 sätete kohaselt tuleb hinnata riski töötaja tervisele, mitte aga kokkupuute taset.

| — | Tervisekontrolli käsitlevat muudatust 15 ei võetud vastu, sest nõukogu eelistas töötajate koormamise asemel siduva kohustusega viidata üldiselt raamdirektiivi 89/391/EMÜ artiklile 14. Ühise seisukoha artikkel 8 sisaldab siiski mitmeid sätteid tervisekontrolli korraldamise kohta. |
| --- | --- |

—

Tervisekontrolli käsitlevat muudatust 15 ei võetud vastu, sest nõukogu eelistas töötajate koormamise asemel siduva kohustusega viidata üldiselt raamdirektiivi 89/391/EMÜ artiklile 14. Ühise seisukoha artikkel 8 sisaldab siiski mitmeid sätteid tervisekontrolli korraldamise kohta.

| — | Muudatused 18, 19 ja 20 osutusid ülearuseks, kuna ühine seisukoht ei sisalda eraldi sätet erandite või vabastuse kohta. |
| --- | --- |

—

Muudatused 18, 19 ja 20 osutusid ülearuseks, kuna ühine seisukoht ei sisalda eraldi sätet erandite või vabastuse kohta.

| — | Nõukogu tunnistas asjakohaseks artiklis 11 sisalduva standardsätte komisjoni abistamiseks loodava komitee kohta ja ei võtnud sellepärast vastu muudatust 21. |
| --- | --- |

—

Nõukogu tunnistas asjakohaseks artiklis 11 sisalduva standardsätte komisjoni abistamiseks loodava komitee kohta ja ei võtnud sellepärast vastu muudatust 21.

| — | Muudatus 27 osutus ülearuseks, kuna ühine seisukoht ei sisalda eraldi sätet ohtlike toimingute kohta. |
| --- | --- |

—

Muudatus 27 osutus ülearuseks, kuna ühine seisukoht ei sisalda eraldi sätet ohtlike toimingute kohta.

| — | Muudatusi 34, 35 ja 36 ei võetud vastu, sest lisad tehti kooskõlas ICNIRP soovitustega ümber. |
| --- | --- |

—

Muudatusi 34, 35 ja 36 ei võetud vastu, sest lisad tehti kooskõlas ICNIRP soovitustega ümber.

IV.   JÄRELDUS

Nõukogu leiab, et tervikuna on tema ühine seisukoht kooskõlas komisjoni muudetud ettepaneku põhieesmärkidega. Samuti on nõukogu seisukohal, et pidades silmas nelja füüsikalise mõjuri kohta koostatud eraldi tekste, on nõukogu võtnud arvesse põhieesmärke, mille poole Euroopa Parlament püüdles komisjoni esialgsesse ettepanekusse tehtud muudatuste kaudu.

---

(1)  EÜT C 54, 25.2.2000, lk 75.

(2)  IEC: Rahvusvaheline Elektrotehnikakomisjon (International Electrotechnical Commission)

CIE: Rahvusvaheline Valgustuskomisjon (International Commission on Illumination)

CEN: Euroopa Standardikomitee (European Committee for Standardisation)

---