# Eiropas Savienības L 133/2007

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 133 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 50. sējums2007. gada 25. maijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 133

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

50. sējums2007. gada 25. maijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 561/2007 (2007. gada 24. maijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 562/2007 (2007. gada 24. maijs), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par pienu un piena produktiem | 3 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 563/2007 (2007. gada 24. maijs), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par baltā cukura un jēlcukura izvedumiem bez turpmākas apstrādes | 7 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 564/2007 (2007. gada 24. maijs), ar ko nosaka maksimālo eksporta kompensāciju baltajam cukuram pastāvīgā konkursā, kuru paredz Regula (EK) Nr. 958/2006 | 9 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 565/2007 (2007. gada 24. maijs), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par sīrupa un noteiktu citu cukura produktu izvedumiem bez turpmākas apstrādes | 10 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 566/2007 (2007. gada 24. maijs), ar ko Čīles Republiku svītro no saņēmējvalstu saraksta I pielikumā Padomes Regulai (EK) Nr. 980/2005 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu | 12 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 567/2007 (2007. gada 24. maijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 297/2003, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus tarifu kvotas piemērošanai Čīles izcelsmes liellopu gaļai un teļa gaļai | 13 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 568/2007 (2007. gada 24. maijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 996/97, ar ko atver un paredz pārvaldīt importa tarifu kvotu saldētai liellopu plānajai diafragmai, kura atbilst KN kodam 02062991 | 15 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 569/2007 (2007. gada 24. maijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 210/2007, ar ko paredz atkāpi no Regulas (EK) Nr. 1282/2006 attiecībā uz derīguma termiņu izvešanas atļaujām ar iepriekš noteiktu kompensāciju piena un piena produktu nozarē | 17 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 570/2007 (2007. gada 24. maijs), ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums | 18 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 571/2007 (2007. gada 24. maijs), ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem cukura nozares produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums | 21 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 572/2007 (2007. gada 24. maijs), ar ko nosaka maksimālo eksporta kompensāciju baltajam cukuram pastāvīgā konkursā, kuru paredz Regula (EK) Nr. 38/2007 | 23 |

Saturs

I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 561/2007 (2007. gada 24. maijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 562/2007 (2007. gada 24. maijs), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par pienu un piena produktiem

3

Komisijas Regula (EK) Nr. 563/2007 (2007. gada 24. maijs), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par baltā cukura un jēlcukura izvedumiem bez turpmākas apstrādes

7

Komisijas Regula (EK) Nr. 564/2007 (2007. gada 24. maijs), ar ko nosaka maksimālo eksporta kompensāciju baltajam cukuram pastāvīgā konkursā, kuru paredz Regula (EK) Nr. 958/2006

9

Komisijas Regula (EK) Nr. 565/2007 (2007. gada 24. maijs), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par sīrupa un noteiktu citu cukura produktu izvedumiem bez turpmākas apstrādes

10

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 566/2007 (2007. gada 24. maijs), ar ko Čīles Republiku svītro no saņēmējvalstu saraksta I pielikumā Padomes Regulai (EK) Nr. 980/2005 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu

12

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 567/2007 (2007. gada 24. maijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 297/2003, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus tarifu kvotas piemērošanai Čīles izcelsmes liellopu gaļai un teļa gaļai

13

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 568/2007 (2007. gada 24. maijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 996/97, ar ko atver un paredz pārvaldīt importa tarifu kvotu saldētai liellopu plānajai diafragmai, kura atbilst KN kodam 02062991

15

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 569/2007 (2007. gada 24. maijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 210/2007, ar ko paredz atkāpi no Regulas (EK) Nr. 1282/2006 attiecībā uz derīguma termiņu izvešanas atļaujām ar iepriekš noteiktu kompensāciju piena un piena produktu nozarē

17

Komisijas Regula (EK) Nr. 570/2007 (2007. gada 24. maijs), ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

18

Komisijas Regula (EK) Nr. 571/2007 (2007. gada 24. maijs), ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem cukura nozares produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

21

Komisijas Regula (EK) Nr. 572/2007 (2007. gada 24. maijs), ar ko nosaka maksimālo eksporta kompensāciju baltajam cukuram pastāvīgā konkursā, kuru paredz Regula (EK) Nr. 38/2007

23

| | | II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2007/353/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 14. marts), ar ko koncentrāciju atzīst par atbilstošu kopējam tirgum un EEZ līguma darbībai (Lieta COMP/M.3868 – DONG/Elsam/Energi E2)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 793)

   (
  1
  ) | 24 |
| | | 2007/354/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 21. maijs), ar ko groza Lēmumu 2005/393/EK attiecībā uz aizliegtajām zonām saistībā ar infekciozo katarālo drudzi
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 2090)

   (
  1
  ) | 37 |
| | | 2007/355/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 21. maijs) neiekļaut karbarilu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā un atsaukt atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kuros ir minētā viela
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 2093)

   (
  1
  ) | 40 |
| | | 2007/356/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 21. maijs) par trihlorfona neiekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā un tādu augu aizsardzības līdzekļu atļauju atsaukšanu, kuros ir minētā viela
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 2096)

   (
  1
  ) | 42 |
| | | 2007/357/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 22. maijs), ar ko groza Lēmumu 2005/393/EK attiecībā uz aizliegtajām zonām saistībā ar infekciozo katarālo drudzi
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 2091)

   (
  1
  ) | 44 |

II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2007/353/EK

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 14. marts), ar ko koncentrāciju atzīst par atbilstošu kopējam tirgum un EEZ līguma darbībai (Lieta COMP/M.3868 – DONG/Elsam/Energi E2)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 793)

   (
  1
  )

DONG/Elsam/Energi E2

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 793)

1

24

2007/354/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 21. maijs), ar ko groza Lēmumu 2005/393/EK attiecībā uz aizliegtajām zonām saistībā ar infekciozo katarālo drudzi
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 2090)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 2090)

1

37

2007/355/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 21. maijs) neiekļaut karbarilu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā un atsaukt atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kuros ir minētā viela
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 2093)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 2093)

1

40

2007/356/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 21. maijs) par trihlorfona neiekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā un tādu augu aizsardzības līdzekļu atļauju atsaukšanu, kuros ir minētā viela
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 2096)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 2096)

1

42

2007/357/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 22. maijs), ar ko groza Lēmumu 2005/393/EK attiecībā uz aizliegtajām zonām saistībā ar infekciozo katarālo drudzi
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 2091)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 2091)

1

44

| | | III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU |
| | | 2007/358/KĀDP |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums EUPT/1/2007 (2007. gada 15. maijs), ar ko pagarina amatu pilnvaru termiņu ES Plānošanas grupas (EUPT Kosova) vadītājam, ņemot vērā iespējamu ES krīzes pārvarēšanas operāciju Kosovā tiesiskuma jomā un citās iespējamās jomās | 49 |
| | * | Padomes Vienotā rīcība 2007/359/KĀDP (2007. gada 23. maijs), ar ko groza un pagarina Vienoto rīcību 2005/889/KĀDP par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas izveidi Rafas šķērsošanas punktā (ES RPM Rafa) | 51 |

III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

2007/358/KĀDP

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums EUPT/1/2007 (2007. gada 15. maijs), ar ko pagarina amatu pilnvaru termiņu ES Plānošanas grupas (EUPT Kosova) vadītājam, ņemot vērā iespējamu ES krīzes pārvarēšanas operāciju Kosovā tiesiskuma jomā un citās iespējamās jomās

EUPT

49

*

Padomes Vienotā rīcība 2007/359/KĀDP (2007. gada 23. maijs), ar ko groza un pagarina Vienoto rīcību 2005/889/KĀDP par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas izveidi Rafas šķērsošanas punktā (ES RPM Rafa)

51

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 25.5.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 133/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 133/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 561/2007

(2007. gada 24. maijs),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 25. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 24. maijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2007. gada 24. maija Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 39,1 |
| TR | 106,0 |
| ZZ | 72,6 |
| 0707 00 05 | JO | 151,2 |
| TR | 125,7 |
| ZZ | 138,5 |
| 0709 90 70 | TR | 89,2 |
| ZZ | 89,2 |
| 0805 10 20 | EG | 35,8 |
| IL | 43,8 |
| MA | 43,5 |
| ZZ | 41,0 |
| 0805 50 10 | AR | 51,6 |
| ZA | 67,6 |
| ZZ | 59,6 |
| 0808 10 80 | AR | 101,2 |
| BR | 79,1 |
| CL | 78,0 |
| CN | 97,3 |
| NZ | 112,0 |
| US | 132,3 |
| UY | 73,3 |
| ZA | 90,3 |
| ZZ | 95,4 |
| 0809 20 95 | TR | 589,4 |
| ZZ | 589,4 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

39,1

TR

106,0

ZZ

72,6

0707 00 05

JO

151,2

TR

125,7

ZZ

138,5

0709 90 70

TR

89,2

ZZ

89,2

0805 10 20

EG

35,8

IL

43,8

MA

43,5

ZZ

41,0

0805 50 10

AR

51,6

ZA

67,6

ZZ

59,6

0808 10 80

AR

101,2

BR

79,1

CL

78,0

CN

97,3

NZ

112,0

US

132,3

UY

73,3

ZA

90,3

ZZ

95,4

0809 20 95

TR

589,4

ZZ

589,4

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 25.5.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 133/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 133/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 562/2007

(2007. gada 24. maijs),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas par pienu un piena produktiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 31. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 1. punktā paredzēts, ka starpību starp minētās regulas 1. pantā uzskaitīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienas tirgū var atlīdzināt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 1. punktā paredzēts, ka starpību starp minētās regulas 1. pantā uzskaitīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienas tirgū var atlīdzināt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Ņemot vērā pašreizējo stāvokli piena un piena produktu tirgū, ir jānosaka eksporta kompensācijas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. pantā paredzētajiem noteikumiem un noteiktiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā pašreizējo stāvokli piena un piena produktu tirgū, ir jānosaka eksporta kompensācijas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. pantā paredzētajiem noteikumiem un noteiktiem kritērijiem.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 3. punkta otrajā daļā paredzēts, ka stāvoklis pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības var radīt nepieciešamību noteikt dažādu kompensācijas lielumu atkarībā no galamērķa. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 3. punkta otrajā daļā paredzēts, ka stāvoklis pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības var radīt nepieciešamību noteikt dažādu kompensācijas lielumu atkarībā no galamērķa.

| (4) | Saskaņā ar Saprašanās memorandu starp Eiropas Kopienu un Dominikānas Republiku par sausā piena ievešanas aizsardzību Dominikānas Republikā (2), kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 98/486/EK (3), noteiktam Kopienas piena produktu apjomam, ko eksportē uz Dominikānas Republiku, var piemērot samazinātus muitas nodokļus. Tādēļ par noteiktu procentuālo daļu ir jāsamazina eksporta kompensācijas, kas piešķirtas par produktiem, kurus eksportē atbilstīgi šim režīmam. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Saprašanās memorandu starp Eiropas Kopienu un Dominikānas Republiku par sausā piena ievešanas aizsardzību Dominikānas Republikā (2), kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 98/486/EK (3), noteiktam Kopienas piena produktu apjomam, ko eksportē uz Dominikānas Republiku, var piemērot samazinātus muitas nodokļus. Tādēļ par noteiktu procentuālo daļu ir jāsamazina eksporta kompensācijas, kas piešķirtas par produktiem, kurus eksportē atbilstīgi šim režīmam.

| (5) | Piena un piena produktu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(5)

Piena un piena produktu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. pantā, piešķir par šīs Regulas pielikumā minētajiem produktiem un daudzumiem saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 1282/2006 (4) 3. panta 2. punktā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 25. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 24. maijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 218, 6.8.1998., 46. lpp.

2

(3)  OV L 218, 6.8.1998., 45. lpp.

3

(4)  OV L 234, 29.8.2006., 4. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1919/2006 (OV L 380, 28.12.2006., 1 lpp.).

4

---

PIELIKUMS

No 2007. gada 25. maija piemērojamās eksporta kompensācijas par pienu un piena produktiem

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensāciju summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 30 31 9100 | L20 | EUR/100 kg | 9,35 |
| 0401 30 31 9400 | L20 | EUR/100 kg | 14,60 |
| 0401 30 31 9700 | L20 | EUR/100 kg | 16,11 |
| 0401 30 39 9100 | L20 | EUR/100 kg | 9,35 |
| 0401 30 39 9400 | L20 | EUR/100 kg | 14,60 |
| 0401 30 39 9700 | L20 | EUR/100 kg | 16,11 |
| 0401 30 91 9100 | L20 | EUR/100 kg | 18,37 |
| 0401 30 99 9100 | L20 | EUR/100 kg | 18,37 |
| 0401 30 99 9500 | L20 | EUR/100 kg | 26,99 |
| 0402 10 11 9000 | L20 (1) | EUR/100 kg | — |
| 0402 10 19 9000 | L20 (1) | EUR/100 kg | — |
| 0402 10 99 9000 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 11 9200 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 11 9300 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 11 9500 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 11 9900 | L20 (1) | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 17 9000 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 19 9300 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 19 9500 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 19 9900 | L20 (1) | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 91 9100 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 91 9200 | L20 (1) | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 91 9350 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 99 9100 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 99 9200 | L20 (1) | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 99 9300 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 99 9400 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 99 9500 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 99 9600 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 99 9700 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 29 15 9200 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 29 15 9300 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 29 15 9500 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 29 19 9300 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 29 19 9500 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 29 19 9900 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 29 99 9100 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 29 99 9500 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 91 11 9370 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 91 19 9370 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 91 31 9300 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 91 39 9300 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 91 99 9000 | L20 | EUR/100 kg | 11,29 |
| 0402 99 11 9350 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 99 19 9350 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 99 31 9300 | L20 | EUR/100 kg | 6,76 |
| 0403 90 11 9000 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0403 90 13 9200 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0403 90 13 9300 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0403 90 13 9500 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0403 90 13 9900 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0403 90 33 9400 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0403 90 59 9310 | L20 | EUR/100 kg | 9,35 |
| 0403 90 59 9340 | L20 | EUR/100 kg | 13,68 |
| 0403 90 59 9370 | L20 | EUR/100 kg | 13,68 |
| 0404 90 21 9120 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 21 9160 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 23 9120 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 23 9130 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 23 9140 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 23 9150 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 81 9100 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 83 9110 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 83 9130 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 83 9150 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 83 9170 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0405 10 11 9500 | L20 | EUR/100 kg | 49,00 |
| 0405 10 11 9700 | L20 | EUR/100 kg | 50,00 |
| 0405 10 19 9500 | L20 | EUR/100 kg | 49,00 |
| 0405 10 19 9700 | L20 | EUR/100 kg | 50,00 |
| 0405 10 30 9100 | L20 | EUR/100 kg | 49,00 |
| 0405 10 30 9300 | L20 | EUR/100 kg | 50,00 |
| 0405 10 30 9700 | L20 | EUR/100 kg | 50,00 |
| 0405 10 50 9500 | L20 | EUR/100 kg | 48,79 |
| 0405 10 50 9700 | L20 | EUR/100 kg | 50,00 |
| 0405 10 90 9000 | L20 | EUR/100 kg | 51,85 |
| 0405 20 90 9500 | L20 | EUR/100 kg | 45,74 |
| 0405 20 90 9700 | L20 | EUR/100 kg | 47,57 |
| 0405 90 10 9000 | L20 | EUR/100 kg | 62,39 |
| 0405 90 90 9000 | L20 | EUR/100 kg | 49,89 |
| 0406 10 20 9640 | L04 | EUR/100 kg | 13,02 |
| L40 | EUR/100 kg | 16,28 |
| 0406 10 20 9650 | L04 | EUR/100 kg | 10,85 |
| L40 | EUR/100 kg | 13,56 |
| 0406 10 20 9830 | L04 | EUR/100 kg | 4,03 |
| L40 | EUR/100 kg | 5,03 |
| 0406 10 20 9850 | L04 | EUR/100 kg | 4,88 |
| L40 | EUR/100 kg | 6,10 |
| 0406 20 90 9913 | L04 | EUR/100 kg | 9,67 |
| L40 | EUR/100 kg | 12,08 |
| 0406 20 90 9915 | L04 | EUR/100 kg | 13,12 |
| L40 | EUR/100 kg | 16,40 |
| 0406 20 90 9917 | L04 | EUR/100 kg | 13,94 |
| L40 | EUR/100 kg | 17,43 |
| 0406 20 90 9919 | L04 | EUR/100 kg | 15,57 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,48 |
| 0406 30 31 9730 | L04 | EUR/100 kg | 1,74 |
| L40 | EUR/100 kg | 4,07 |
| 0406 30 31 9930 | L04 | EUR/100 kg | 1,74 |
| L40 | EUR/100 kg | 4,07 |
| 0406 30 31 9950 | L04 | EUR/100 kg | 2,52 |
| L40 | EUR/100 kg | 5,93 |
| 0406 30 39 9500 | L04 | EUR/100 kg | 1,74 |
| L40 | EUR/100 kg | 4,07 |
| 0406 30 39 9700 | L04 | EUR/100 kg | 2,52 |
| L40 | EUR/100 kg | 5,93 |
| 0406 30 39 9930 | L04 | EUR/100 kg | 2,52 |
| L40 | EUR/100 kg | 5,93 |
| 0406 30 39 9950 | L04 | EUR/100 kg | 2,86 |
| L40 | EUR/100 kg | 6,70 |
| 0406 40 50 9000 | L04 | EUR/100 kg | 15,31 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,13 |
| 0406 40 90 9000 | L04 | EUR/100 kg | 15,73 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,66 |
| 0406 90 13 9000 | L04 | EUR/100 kg | 17,43 |
| L40 | EUR/100 kg | 24,94 |
| 0406 90 15 9100 | L04 | EUR/100 kg | 18,02 |
| L40 | EUR/100 kg | 25,78 |
| 0406 90 17 9100 | L04 | EUR/100 kg | 18,02 |
| L40 | EUR/100 kg | 25,78 |
| 0406 90 21 9900 | L04 | EUR/100 kg | 17,51 |
| L40 | EUR/100 kg | 25,00 |
| 0406 90 23 9900 | L04 | EUR/100 kg | 15,70 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,57 |
| 0406 90 25 9900 | L04 | EUR/100 kg | 15,40 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,03 |
| 0406 90 27 9900 | L04 | EUR/100 kg | 13,94 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,96 |
| 0406 90 32 9119 | L04 | EUR/100 kg | 12,89 |
| L40 | EUR/100 kg | 18,48 |
| 0406 90 35 9190 | L04 | EUR/100 kg | 18,35 |
| L40 | EUR/100 kg | 26,40 |
| 0406 90 35 9990 | L04 | EUR/100 kg | 18,35 |
| L40 | EUR/100 kg | 26,40 |
| 0406 90 37 9000 | L04 | EUR/100 kg | 17,43 |
| L40 | EUR/100 kg | 24,94 |
| 0406 90 61 9000 | L04 | EUR/100 kg | 19,84 |
| L40 | EUR/100 kg | 28,71 |
| 0406 90 63 9100 | L04 | EUR/100 kg | 19,55 |
| L40 | EUR/100 kg | 28,19 |
| 0406 90 63 9900 | L04 | EUR/100 kg | 18,79 |
| L40 | EUR/100 kg | 27,23 |
| 0406 90 69 9910 | L04 | EUR/100 kg | 19,07 |
| L40 | EUR/100 kg | 27,63 |
| 0406 90 73 9900 | L04 | EUR/100 kg | 16,04 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,98 |
| 0406 90 75 9900 | L04 | EUR/100 kg | 16,36 |
| L40 | EUR/100 kg | 23,52 |
| 0406 90 76 9300 | L04 | EUR/100 kg | 14,53 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,79 |
| 0406 90 76 9400 | L04 | EUR/100 kg | 16,26 |
| L40 | EUR/100 kg | 23,29 |
| 0406 90 76 9500 | L04 | EUR/100 kg | 15,06 |
| L40 | EUR/100 kg | 21,38 |
| 0406 90 78 9100 | L04 | EUR/100 kg | 15,93 |
| L40 | EUR/100 kg | 23,28 |
| 0406 90 78 9300 | L04 | EUR/100 kg | 15,78 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,54 |
| 0406 90 79 9900 | L04 | EUR/100 kg | 13,03 |
| L40 | EUR/100 kg | 18,74 |
| 0406 90 81 9900 | L04 | EUR/100 kg | 16,26 |
| L40 | EUR/100 kg | 23,29 |
| 0406 90 85 9930 | L04 | EUR/100 kg | 17,83 |
| L40 | EUR/100 kg | 25,68 |
| 0406 90 85 9970 | L04 | EUR/100 kg | 16,36 |
| L40 | EUR/100 kg | 23,52 |
| 0406 90 86 9200 | L04 | EUR/100 kg | 15,82 |
| L40 | EUR/100 kg | 23,44 |
| 0406 90 86 9400 | L04 | EUR/100 kg | 16,94 |
| L40 | EUR/100 kg | 24,78 |
| 0406 90 86 9900 | L04 | EUR/100 kg | 17,83 |
| L40 | EUR/100 kg | 25,68 |
| 0406 90 87 9300 | L04 | EUR/100 kg | 14,73 |
| L40 | EUR/100 kg | 21,76 |
| 0406 90 87 9400 | L04 | EUR/100 kg | 15,04 |
| L40 | EUR/100 kg | 21,98 |
| 0406 90 87 9951 | L04 | EUR/100 kg | 15,98 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,87 |
| 0406 90 87 9971 | L04 | EUR/100 kg | 15,98 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,87 |
| 0406 90 87 9973 | L04 | EUR/100 kg | 15,68 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,46 |
| 0406 90 87 9974 | L04 | EUR/100 kg | 16,80 |
| L40 | EUR/100 kg | 23,94 |
| 0406 90 87 9975 | L04 | EUR/100 kg | 16,66 |
| L40 | EUR/100 kg | 23,55 |
| 0406 90 87 9979 | L04 | EUR/100 kg | 15,70 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,57 |
| 0406 90 88 9300 | L04 | EUR/100 kg | 13,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,15 |
| 0406 90 88 9500 | L04 | EUR/100 kg | 13,41 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,16 |
| Galamērķi ir noteikti šādi:







  L20 | : | Visi galamērķi, izņemot Andoru, Gibraltāru, Seūtu, Meliļu, Svēto Krēslu (Vatikāna Pilsētvalsts), Lihtenšteinu, Itālijas Livigno un Campione komūnas, Grenlandes Helgolandi, Farēru salas, Amerikas Savienotās Valstis un Kipras Republikas apgabalus, kurus faktiski nekontrolē Kipras Republikas valdība. |
| L04 | : | Albānija, Bosnija un Hercegovina, Kosova, Serbija, Melnkalne un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika. |
| L40 | : | Visi galamērķi, izņemot, L04, Andoru, Gibraltāru, Seūtu, Meliļu, Islandi, Lihtenšteinu, Norvēģiju, Šveici, Svēto Krēslu (Vatikāna Pilsētvalsts), Itālijas Livigno un Campione komūnas, Grenlandes Helgolandi, Farēru salas, Amerikas Savienotās Valstis, Horvātiju, Turciju, Austrāliju, Kanādu, Jaunzēlandi un Kipras Republikas apgabalus, kurus faktiski nekontrolē Kipras Republikas valdība. |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensāciju summa

0401 30 31 9100

L20

EUR/100 kg

9,35

0401 30 31 9400

L20

EUR/100 kg

14,60

0401 30 31 9700

L20

EUR/100 kg

16,11

0401 30 39 9100

L20

EUR/100 kg

9,35

0401 30 39 9400

L20

EUR/100 kg

14,60

0401 30 39 9700

L20

EUR/100 kg

16,11

0401 30 91 9100

L20

EUR/100 kg

18,37

0401 30 99 9100

L20

EUR/100 kg

18,37

0401 30 99 9500

L20

EUR/100 kg

26,99

0402 10 11 9000

L20 (1)

EUR/100 kg

—

0402 10 19 9000

L20 (1)

EUR/100 kg

—

0402 10 99 9000

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 11 9200

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 11 9300

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 11 9500

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 11 9900

L20 (1)

EUR/100 kg

—

0402 21 17 9000

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 19 9300

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 19 9500

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 19 9900

L20 (1)

EUR/100 kg

—

0402 21 91 9100

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 91 9200

L20 (1)

EUR/100 kg

—

0402 21 91 9350

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 99 9100

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 99 9200

L20 (1)

EUR/100 kg

—

0402 21 99 9300

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 99 9400

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 99 9500

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 99 9600

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 99 9700

L20

EUR/100 kg

—

0402 29 15 9200

L20

EUR/100 kg

—

0402 29 15 9300

L20

EUR/100 kg

—

0402 29 15 9500

L20

EUR/100 kg

—

0402 29 19 9300

L20

EUR/100 kg

—

0402 29 19 9500

L20

EUR/100 kg

—

0402 29 19 9900

L20

EUR/100 kg

—

0402 29 99 9100

L20

EUR/100 kg

—

0402 29 99 9500

L20

EUR/100 kg

—

0402 91 11 9370

L20

EUR/100 kg

—

0402 91 19 9370

L20

EUR/100 kg

—

0402 91 31 9300

L20

EUR/100 kg

—

0402 91 39 9300

L20

EUR/100 kg

—

0402 91 99 9000

L20

EUR/100 kg

11,29

0402 99 11 9350

L20

EUR/100 kg

—

0402 99 19 9350

L20

EUR/100 kg

—

0402 99 31 9300

L20

EUR/100 kg

6,76

0403 90 11 9000

L20

EUR/100 kg

—

0403 90 13 9200

L20

EUR/100 kg

—

0403 90 13 9300

L20

EUR/100 kg

—

0403 90 13 9500

L20

EUR/100 kg

—

0403 90 13 9900

L20

EUR/100 kg

—

0403 90 33 9400

L20

EUR/100 kg

—

0403 90 59 9310

L20

EUR/100 kg

9,35

0403 90 59 9340

L20

EUR/100 kg

13,68

0403 90 59 9370

L20

EUR/100 kg

13,68

0404 90 21 9120

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 21 9160

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 23 9120

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 23 9130

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 23 9140

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 23 9150

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 81 9100

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 83 9110

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 83 9130

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 83 9150

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 83 9170

L20

EUR/100 kg

—

0405 10 11 9500

L20

EUR/100 kg

49,00

0405 10 11 9700

L20

EUR/100 kg

50,00

0405 10 19 9500

L20

EUR/100 kg

49,00

0405 10 19 9700

L20

EUR/100 kg

50,00

0405 10 30 9100

L20

EUR/100 kg

49,00

0405 10 30 9300

L20

EUR/100 kg

50,00

0405 10 30 9700

L20

EUR/100 kg

50,00

0405 10 50 9500

L20

EUR/100 kg

48,79

0405 10 50 9700

L20

EUR/100 kg

50,00

0405 10 90 9000

L20

EUR/100 kg

51,85

0405 20 90 9500

L20

EUR/100 kg

45,74

0405 20 90 9700

L20

EUR/100 kg

47,57

0405 90 10 9000

L20

EUR/100 kg

62,39

0405 90 90 9000

L20

EUR/100 kg

49,89

0406 10 20 9640

L04

EUR/100 kg

13,02

L40

EUR/100 kg

16,28

0406 10 20 9650

L04

EUR/100 kg

10,85

L40

EUR/100 kg

13,56

0406 10 20 9830

L04

EUR/100 kg

4,03

L40

EUR/100 kg

5,03

0406 10 20 9850

L04

EUR/100 kg

4,88

L40

EUR/100 kg

6,10

0406 20 90 9913

L04

EUR/100 kg

9,67

L40

EUR/100 kg

12,08

0406 20 90 9915

L04

EUR/100 kg

13,12

L40

EUR/100 kg

16,40

0406 20 90 9917

L04

EUR/100 kg

13,94

L40

EUR/100 kg

17,43

0406 20 90 9919

L04

EUR/100 kg

15,57

L40

EUR/100 kg

19,48

0406 30 31 9730

L04

EUR/100 kg

1,74

L40

EUR/100 kg

4,07

0406 30 31 9930

L04

EUR/100 kg

1,74

L40

EUR/100 kg

4,07

0406 30 31 9950

L04

EUR/100 kg

2,52

L40

EUR/100 kg

5,93

0406 30 39 9500

L04

EUR/100 kg

1,74

L40

EUR/100 kg

4,07

0406 30 39 9700

L04

EUR/100 kg

2,52

L40

EUR/100 kg

5,93

0406 30 39 9930

L04

EUR/100 kg

2,52

L40

EUR/100 kg

5,93

0406 30 39 9950

L04

EUR/100 kg

2,86

L40

EUR/100 kg

6,70

0406 40 50 9000

L04

EUR/100 kg

15,31

L40

EUR/100 kg

19,13

0406 40 90 9000

L04

EUR/100 kg

15,73

L40

EUR/100 kg

19,66

0406 90 13 9000

L04

EUR/100 kg

17,43

L40

EUR/100 kg

24,94

0406 90 15 9100

L04

EUR/100 kg

18,02

L40

EUR/100 kg

25,78

0406 90 17 9100

L04

EUR/100 kg

18,02

L40

EUR/100 kg

25,78

0406 90 21 9900

L04

EUR/100 kg

17,51

L40

EUR/100 kg

25,00

0406 90 23 9900

L04

EUR/100 kg

15,70

L40

EUR/100 kg

22,57

0406 90 25 9900

L04

EUR/100 kg

15,40

L40

EUR/100 kg

22,03

0406 90 27 9900

L04

EUR/100 kg

13,94

L40

EUR/100 kg

19,96

0406 90 32 9119

L04

EUR/100 kg

12,89

L40

EUR/100 kg

18,48

0406 90 35 9190

L04

EUR/100 kg

18,35

L40

EUR/100 kg

26,40

0406 90 35 9990

L04

EUR/100 kg

18,35

L40

EUR/100 kg

26,40

0406 90 37 9000

L04

EUR/100 kg

17,43

L40

EUR/100 kg

24,94

0406 90 61 9000

L04

EUR/100 kg

19,84

L40

EUR/100 kg

28,71

0406 90 63 9100

L04

EUR/100 kg

19,55

L40

EUR/100 kg

28,19

0406 90 63 9900

L04

EUR/100 kg

18,79

L40

EUR/100 kg

27,23

0406 90 69 9910

L04

EUR/100 kg

19,07

L40

EUR/100 kg

27,63

0406 90 73 9900

L04

EUR/100 kg

16,04

L40

EUR/100 kg

22,98

0406 90 75 9900

L04

EUR/100 kg

16,36

L40

EUR/100 kg

23,52

0406 90 76 9300

L04

EUR/100 kg

14,53

L40

EUR/100 kg

20,79

0406 90 76 9400

L04

EUR/100 kg

16,26

L40

EUR/100 kg

23,29

0406 90 76 9500

L04

EUR/100 kg

15,06

L40

EUR/100 kg

21,38

0406 90 78 9100

L04

EUR/100 kg

15,93

L40

EUR/100 kg

23,28

0406 90 78 9300

L04

EUR/100 kg

15,78

L40

EUR/100 kg

22,54

0406 90 79 9900

L04

EUR/100 kg

13,03

L40

EUR/100 kg

18,74

0406 90 81 9900

L04

EUR/100 kg

16,26

L40

EUR/100 kg

23,29

0406 90 85 9930

L04

EUR/100 kg

17,83

L40

EUR/100 kg

25,68

0406 90 85 9970

L04

EUR/100 kg

16,36

L40

EUR/100 kg

23,52

0406 90 86 9200

L04

EUR/100 kg

15,82

L40

EUR/100 kg

23,44

0406 90 86 9400

L04

EUR/100 kg

16,94

L40

EUR/100 kg

24,78

0406 90 86 9900

L04

EUR/100 kg

17,83

L40

EUR/100 kg

25,68

0406 90 87 9300

L04

EUR/100 kg

14,73

L40

EUR/100 kg

21,76

0406 90 87 9400

L04

EUR/100 kg

15,04

L40

EUR/100 kg

21,98

0406 90 87 9951

L04

EUR/100 kg

15,98

L40

EUR/100 kg

22,87

0406 90 87 9971

L04

EUR/100 kg

15,98

L40

EUR/100 kg

22,87

0406 90 87 9973

L04

EUR/100 kg

15,68

L40

EUR/100 kg

22,46

0406 90 87 9974

L04

EUR/100 kg

16,80

L40

EUR/100 kg

23,94

0406 90 87 9975

L04

EUR/100 kg

16,66

L40

EUR/100 kg

23,55

0406 90 87 9979

L04

EUR/100 kg

15,70

L40

EUR/100 kg

22,57

0406 90 88 9300

L04

EUR/100 kg

13,00

L40

EUR/100 kg

19,15

0406 90 88 9500

L04

EUR/100 kg

13,41

L40

EUR/100 kg

19,16

Galamērķi ir noteikti šādi:

L20

:

Visi galamērķi, izņemot Andoru, Gibraltāru, Seūtu, Meliļu, Svēto Krēslu (Vatikāna Pilsētvalsts), Lihtenšteinu, Itālijas Livigno un Campione komūnas, Grenlandes Helgolandi, Farēru salas, Amerikas Savienotās Valstis un Kipras Republikas apgabalus, kurus faktiski nekontrolē Kipras Republikas valdība.

L04

:

Albānija, Bosnija un Hercegovina, Kosova, Serbija, Melnkalne un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika.

L40

:

Visi galamērķi, izņemot, L04, Andoru, Gibraltāru, Seūtu, Meliļu, Islandi, Lihtenšteinu, Norvēģiju, Šveici, Svēto Krēslu (Vatikāna Pilsētvalsts), Itālijas Livigno un Campione komūnas, Grenlandes Helgolandi, Farēru salas, Amerikas Savienotās Valstis, Horvātiju, Turciju, Austrāliju, Kanādu, Jaunzēlandi un Kipras Republikas apgabalus, kurus faktiski nekontrolē Kipras Republikas valdība.

---

(1)  Attiecīgajiem produktiem, kas paredzēti eksportam uz Dominikānas Republiku atbilstīgi Lēmumā 98/486/EK minētajai 2007./2008. gada kvotai un kas atbilst nosacījumiem, kuri izklāstīti Regulas (EK) Nr. 1282/2006 III daļas, piemēro šādas likmes:

| a) | produkti, kas atbilst KN kodiem 0402 10 11 9000 un 0402 10 19 9000 |
| --- | --- |

a)

produkti, kas atbilst KN kodiem 0402 10 11 9000 un 0402 10 19 9000

0,00 EUR/100 kg

| b) | produkti, kas atbilst KN kodiem 0402 21 11 9900, 0402 21 19 9900, 0402 21 91 9200 un 0402 21 99 9200 |
| --- | --- |

b)

produkti, kas atbilst KN kodiem 0402 21 11 9900, 0402 21 19 9900, 0402 21 91 9200 un 0402 21 99 9200

0,00 EUR/100 kg

Galamērķi ir noteikti šādi:

| L20 | : | Visi galamērķi, izņemot Andoru, Gibraltāru, Seūtu, Meliļu, Svēto Krēslu (Vatikāna Pilsētvalsts), Lihtenšteinu, Itālijas Livigno un Campione komūnas, Grenlandes Helgolandi, Farēru salas, Amerikas Savienotās Valstis un Kipras Republikas apgabalus, kurus faktiski nekontrolē Kipras Republikas valdība. |
| --- | --- | --- |
| L04 | : | Albānija, Bosnija un Hercegovina, Kosova, Serbija, Melnkalne un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika. |
| L40 | : | Visi galamērķi, izņemot, L04, Andoru, Gibraltāru, Seūtu, Meliļu, Islandi, Lihtenšteinu, Norvēģiju, Šveici, Svēto Krēslu (Vatikāna Pilsētvalsts), Itālijas Livigno un Campione komūnas, Grenlandes Helgolandi, Farēru salas, Amerikas Savienotās Valstis, Horvātiju, Turciju, Austrāliju, Kanādu, Jaunzēlandi un Kipras Republikas apgabalus, kurus faktiski nekontrolē Kipras Republikas valdība. |

L20

:

Visi galamērķi, izņemot Andoru, Gibraltāru, Seūtu, Meliļu, Svēto Krēslu (Vatikāna Pilsētvalsts), Lihtenšteinu, Itālijas Livigno un Campione komūnas, Grenlandes Helgolandi, Farēru salas, Amerikas Savienotās Valstis un Kipras Republikas apgabalus, kurus faktiski nekontrolē Kipras Republikas valdība.

L04

:

Albānija, Bosnija un Hercegovina, Kosova, Serbija, Melnkalne un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika.

L40

:

Visi galamērķi, izņemot, L04, Andoru, Gibraltāru, Seūtu, Meliļu, Islandi, Lihtenšteinu, Norvēģiju, Šveici, Svēto Krēslu (Vatikāna Pilsētvalsts), Itālijas Livigno un Campione komūnas, Grenlandes Helgolandi, Farēru salas, Amerikas Savienotās Valstis, Horvātiju, Turciju, Austrāliju, Kanādu, Jaunzēlandi un Kipras Republikas apgabalus, kurus faktiski nekontrolē Kipras Republikas valdība.

---

| 25.5.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 133/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 133/7

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 563/2007

(2007. gada 24. maijs),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas par baltā cukura un jēlcukura izvedumiem bez turpmākas apstrādes

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 33. panta 2. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. pantā noteikts, ka starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punkta b) apakšpunktā norādīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā var atlīdzināt, piešķirot eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. pantā noteikts, ka starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punkta b) apakšpunktā norādīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā var atlīdzināt, piešķirot eksporta kompensāciju.

| (2) | Ņemot vērā pašreizējo stāvokli cukura tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. un 33. pantā paredzētajiem noteikumiem un noteiktiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā pašreizējo stāvokli cukura tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. un 33. pantā paredzētajiem noteikumiem un noteiktiem kritērijiem.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 318/2006 33. panta 2. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka stāvoklis pasaules tirgū vai konkrētu tirgu īpašās prasības var radīt nepieciešamību noteikt dažādu kompensācijas lielumu atkarībā no galamērķa. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 318/2006 33. panta 2. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka stāvoklis pasaules tirgū vai konkrētu tirgu īpašās prasības var radīt nepieciešamību noteikt dažādu kompensācijas lielumu atkarībā no galamērķa.

| (4) | Kompensācijas jāpiešķir vienīgi par produktiem, kurus atļauts laist brīvā apgrozībā Kopienas tirgū un kas atbilst Regulā (EK) Nr. 318/2006 noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(4)

Kompensācijas jāpiešķir vienīgi par produktiem, kurus atļauts laist brīvā apgrozībā Kopienas tirgū un kas atbilst Regulā (EK) Nr. 318/2006 noteiktajām prasībām.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. pantā, piešķir par šīs Regulas pielikumā minētajiem produktiem un daudzumiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 25. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 24. maijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 247/2007 (OV L 69, 9.3.2007., 3 lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Kompensācijas, kas no 2007. gada 25. maija (1) piemērojamas par baltā cukura un jēlcukura izvedumiem bez turpmākas apstrādes

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensācijas apmērs |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 28,41 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 28,41 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 28,41 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 28,41 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara | 0,3089 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 30,89 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 30,89 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 30,89 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara | 0,3089 |
| NB: Galamērķi ir noteikti šādi:







  S00 | : | visi galamērķi, izņemot Albāniju, Horvātiju, Bosniju un Hercegovinu, Serbiju, Melnkalni, Kosovu un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Andoru, Gibraltāru, Seūtu, Meliļu, Svēto Krēslu (Vatikāna Pilsētvalsti), Lihtenšteinu, Itālijas administratīvās teritorijas Livinjo un Čampīno, Helgolandi, Grenlandi, Fēru salas un Kipras Republikas teritorijas, kuras Kipras Republikas valdība faktiski nepārvalda. |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensācijas apmērs

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

28,41 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

28,41 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

28,41 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

28,41 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara

0,3089

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

30,89

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

30,89

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

30,89

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara

0,3089

NB: Galamērķi ir noteikti šādi:

S00

:

visi galamērķi, izņemot Albāniju, Horvātiju, Bosniju un Hercegovinu, Serbiju, Melnkalni, Kosovu un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Andoru, Gibraltāru, Seūtu, Meliļu, Svēto Krēslu (Vatikāna Pilsētvalsti), Lihtenšteinu, Itālijas administratīvās teritorijas Livinjo un Čampīno, Helgolandi, Grenlandi, Fēru salas un Kipras Republikas teritorijas, kuras Kipras Republikas valdība faktiski nepārvalda.

---

(1)  Pielikumā noteiktās likmes nav piemērojamas no 2005. gada 1. februāra saskaņā ar Padomes 2004. gada 22. decembra Lēmumu 2005/45/EK par Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma, ar kuru groza Eiropas Ekonomikas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija nolīgumu par noteikumiem, kas piemērojami apstrādātiem lauksaimniecības produktiem, noslēgšanu un pagaidu piemērošanu (OV L 23, 26.1.2005., 17. lpp.).

(2)  Šo likmi piemēro jēlcukuram, kura iznākums ir 92 %. Ja izvestā jēlcukura iznākums nav 92 %, piemērojamo kompensācijas likmi katrai attiecīgajai izvešanas darbībai reizina ar pārrēķina koeficientu, ko iegūst, dalot saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 318/2006 I pielikuma III iedaļas 3. punktu aprēķināto izvestā jēlcukura iznākumu ar 92.

---

| 25.5.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 133/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 133/9

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 564/2007

(2007. gada 24. maijs),

ar ko nosaka maksimālo eksporta kompensāciju baltajam cukuram pastāvīgā konkursā, kuru paredz Regula (EK) Nr. 958/2006

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 33. panta 2. punkta otro daļu un trešās daļas b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2006. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 958/2006 par pastāvīgo konkursu 2006./2007. tirdzniecības gadam, lai noteiktu eksporta kompensācijas par balto cukuru (2), prasa izsludināt uzaicinājumus uz konkursa daļām. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2006. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 958/2006 par pastāvīgo konkursu 2006./2007. tirdzniecības gadam, lai noteiktu eksporta kompensācijas par balto cukuru (2), prasa izsludināt uzaicinājumus uz konkursa daļām.

| (2) | Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 958/2006, 8. panta 1. punktam un pēc to pieteikumu izskatīšanas, kas iesniegti pēc izsludinātā uzaicinājuma uz konkursa daļu ar termiņu 2007. gada 24. maijs, ir lietderīgi noteikt maksimālo eksporta kompensāciju šajā uzaicinājuma uz konkursu daļā. |
| --- | --- |

(2)

Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 958/2006, 8. panta 1. punktam un pēc to pieteikumu izskatīšanas, kas iesniegti pēc izsludinātā uzaicinājuma uz konkursa daļu ar termiņu 2007. gada 24. maijs, ir lietderīgi noteikt maksimālo eksporta kompensāciju šajā uzaicinājuma uz konkursu daļā.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Uzaicinājumā uz konkursa daļu ar termiņu 2007. gada 24. maijs Regulas (EK) Nr. 958/2006 1. panta 1. punktā minētajiem produktiem maksimālā eksporta kompensācija ir 35,885 EUR/100 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 25. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 24. maijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 247/2007 (OV L 69, 9.3.2007., 3. lpp.).

1

(2)  OV L 175, 29.6.2006., 49. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 203/2007 (OV L 61, 28.2.2007., 3. lpp.).

2

---

| 25.5.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 133/10 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 133/10

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 565/2007

(2007. gada 24. maijs),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas par sīrupa un noteiktu citu cukura produktu izvedumiem bez turpmākas apstrādes

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 33. panta 2. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. pantā noteikts, ka starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punkta c) d) g) apakšpunktā norādīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā var atlīdzināt, piešķirot eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. pantā noteikts, ka starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punkta c) d) g) apakšpunktā norādīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā var atlīdzināt, piešķirot eksporta kompensāciju.

| (2) | Ņemot vērā pašreizējo stāvokli cukura tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. un 33. pantā paredzētajiem noteikumiem un noteiktiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā pašreizējo stāvokli cukura tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. un 33. pantā paredzētajiem noteikumiem un noteiktiem kritērijiem.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 318/2006 33. panta 2. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka stāvoklis pasaules tirgū vai konkrētu tirgu īpašās prasības var radīt nepieciešamību noteikt dažādu kompensācijas lielumu atkarībā no galamērķa. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 318/2006 33. panta 2. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka stāvoklis pasaules tirgū vai konkrētu tirgu īpašās prasības var radīt nepieciešamību noteikt dažādu kompensācijas lielumu atkarībā no galamērķa.

| (4) | Kompensācijas jāpiešķir vienīgi par produktiem, kurus atļauts laist brīvā apgrozībā Kopienas tirgū un kuri atbilst prasībām, kas paredzētas Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulā (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2). |
| --- | --- |

(4)

Kompensācijas jāpiešķir vienīgi par produktiem, kurus atļauts laist brīvā apgrozībā Kopienas tirgū un kuri atbilst prasībām, kas paredzētas Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulā (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2).

| (5) | Eksporta kompensācijas var noteikt, lai izlīdzinātu konkurētspējas atšķirību starp Kopienas un trešās valsts eksportu. Kopienas eksportam uz dažiem tuviem galamērķiem un uz trešām valstīm, kuras Kopienas produktiem piemēro preferenciālu importa režīmu, pašlaik ir īpaši labvēlīgi konkurētspējas apstākļi. Tādēļ kompensācijas par eksportu uz minētajiem galamērķiem jāatceļ. |
| --- | --- |

(5)

Eksporta kompensācijas var noteikt, lai izlīdzinātu konkurētspējas atšķirību starp Kopienas un trešās valsts eksportu. Kopienas eksportam uz dažiem tuviem galamērķiem un uz trešām valstīm, kuras Kopienas produktiem piemēro preferenciālu importa režīmu, pašlaik ir īpaši labvēlīgi konkurētspējas apstākļi. Tādēļ kompensācijas par eksportu uz minētajiem galamērķiem jāatceļ.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Eksporta kompensācijas, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. pantā, piešķir par šīs Regulas pielikumā minētajiem produktiem un daudzumiem saskaņā ar šā panta 2. punktā paredzētajiem nosacījumiem

2.   Lai par tiem varētu saņemt kompensāciju atbilstīgi 1. punktam, produktiem jāatbilst attiecīgām prasībām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 951/2006 3. un 4. pantā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 25. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 24. maijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijos Regulu (EK) Nr. 247/2007 (OV L 69, 9.3.2007, 3 lpp.).

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2031/2006 (OV L 414, 30.12.2006, 43. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Eksporta kompensācijas, kas no 2007. gada 25. maija (1) piemērojamas par sīrupu un noteiktu citu cukura produktu izvedumiem bez turpmākas apstrādes

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensācijas apmērs |
| --- | --- | --- | --- |
| 1702 40 10 9100 | S00 | EUR/100 kg sausnas | 30,89 |
| 1702 60 10 9000 | S00 | EUR/100 kg sausnas | 30,89 |
| 1702 60 95 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara | 0,3089 |
| 1702 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg sausnas | 30,89 |
| 1702 90 60 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara | 0,3089 |
| 1702 90 71 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara | 0,3089 |
| 1702 90 99 9900 | S00 | EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara | 0,3089 (2) |
| 2106 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg sausnas | 30,89 |
| 2106 90 59 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara | 0,3089 |
| NB: Galamērķi ir noteikti šādi:







  S00 | : | visi galamērķi, izņemot Albāniju, Horvātiju, Bosniju un Hercegovinu, Serbiju, Melnkalni, Kosovu un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Andoru, Gibraltāru, Seūtu, Meliļu, Svēto Krēslu (Vatikāna Pilsētvalsti), Lihtenšteinu, Itālijas administratīvās teritorijas Livinjo un Čampīno, Helgolandi, Grenlandi, Fēru salas un Kipras Republikas teritorijas, kuras Kipras Republikas valdība faktiski nepārvalda. |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensācijas apmērs

1702 40 10 9100

S00

EUR/100 kg sausnas

30,89

1702 60 10 9000

S00

EUR/100 kg sausnas

30,89

1702 60 95 9000

S00

EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara

0,3089

1702 90 30 9000

S00

EUR/100 kg sausnas

30,89

1702 90 60 9000

S00

EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara

0,3089

1702 90 71 9000

S00

EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara

0,3089

1702 90 99 9900

S00

EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara

0,3089 (2)

2106 90 30 9000

S00

EUR/100 kg sausnas

30,89

2106 90 59 9000

S00

EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara

0,3089

NB: Galamērķi ir noteikti šādi:

S00

:

visi galamērķi, izņemot Albāniju, Horvātiju, Bosniju un Hercegovinu, Serbiju, Melnkalni, Kosovu un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Andoru, Gibraltāru, Seūtu, Meliļu, Svēto Krēslu (Vatikāna Pilsētvalsti), Lihtenšteinu, Itālijas administratīvās teritorijas Livinjo un Čampīno, Helgolandi, Grenlandi, Fēru salas un Kipras Republikas teritorijas, kuras Kipras Republikas valdība faktiski nepārvalda.

---

(1)  Pielikumā noteiktās likmes nav piemērojamas no 2005. gada 1. februāra saskaņā ar Padomes 2004. gada 22. decembra Lēmumu 2005/45/EK par Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma, ar kuru groza Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija nolīgumu par noteikumiem, kas piemērojami apstrādātiem lauksaimniecības produktiem, noslēgšanu un pagaidu piemērošanu (OV L 23, 26.1.2005., 17. lpp.).

(2)  Pamatlikme nav piemērojama Komisijas Regulas (EEK) Nr. 3513/92 (OV L 355, 5.12.1992., 12. lpp.) pielikuma 2. punktā definētajiem produktiem.

---

| 25.5.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 133/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 133/12

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 566/2007

(2007. gada 24. maijs),

ar ko Čīles Republiku svītro no saņēmējvalstu saraksta I pielikumā Padomes Regulai (EK) Nr. 980/2005 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 980/2005 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu (1), un jo īpaši tās 26. pantu,

tā kā:

| (1) | Čīles Republika ir iekļauta Kopienas vispārējo tarifa preferenču sistēmas saņēmējvalstu sarakstā, kas ir izklāstīts Regulas (EK) Nr. 980/2005 I pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Čīles Republika ir iekļauta Kopienas vispārējo tarifa preferenču sistēmas saņēmējvalstu sarakstā, kas ir izklāstīts Regulas (EK) Nr. 980/2005 I pielikumā.

| (2) | Saskaņā ar Kopienas vispārējo tarifa preferenču sistēmu visu Čīlei piešķirto tarifa preferenču iekļaušanu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, pabeidza ar konsolidāciju, kuru veica ar ES un Čīles Asociācijas Padomes 2006. gada 16. oktobra Lēmumu Nr. 2/2006 par nolīguma I pielikuma grozījumu (2). |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Kopienas vispārējo tarifa preferenču sistēmu visu Čīlei piešķirto tarifa preferenču iekļaušanu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, pabeidza ar konsolidāciju, kuru veica ar ES un Čīles Asociācijas Padomes 2006. gada 16. oktobra Lēmumu Nr. 2/2006 par nolīguma I pielikuma grozījumu (2).

| (3) | Regulas (EK) Nr. 980/2005 3. panta 2. punkts paredz, ka valsti svītro no saņēmējvalstu saraksta regulas I pielikumā, ja tā gūst labumu no preferenciālas komercvienošanās, kas noslēgta ar Kopienu un kas aptver vismaz visas tās preferences, kuras šai valstij sniedz pašreizējā sistēma. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 980/2005 3. panta 2. punkts paredz, ka valsti svītro no saņēmējvalstu saraksta regulas I pielikumā, ja tā gūst labumu no preferenciālas komercvienošanās, kas noslēgta ar Kopienu un kas aptver vismaz visas tās preferences, kuras šai valstij sniedz pašreizējā sistēma.

| (4) | Tādēļ Regulas (EK) Nr. 980/2005 I pielikums attiecīgi ir jāgroza. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ Regulas (EK) Nr. 980/2005 I pielikums attiecīgi ir jāgroza.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vispārējo preferenču komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vispārējo preferenču komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Čīles Republiku svītro no Kopienas vispārējo tarifa preferenču sistēmas saņēmējvalstu saraksta, kas ir izklāstīts Regulas (EK) Nr. 980/2005 I pielikumā.

2. pants

Šī direktīva stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 24. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

---

(1)  OV L 169, 30.6.2005., 1. lpp.

1

(2)  OV L 322, 22.11.2006., 5. lpp. Lēmums 2006/792/EK.

2

---

| 25.5.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 133/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 133/13

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 567/2007

(2007. gada 24. maijs),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 297/2003, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus tarifu kvotas piemērošanai Čīles izcelsmes liellopu gaļai un teļa gaļai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1254/1999 par liellopu un teļa gaļas tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 32. panta 1. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 297/2003 (2) atver un pārvalda ilggadējā laikposmā liellopu gaļas importa tarifu kvotu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 297/2003 (2) atver un pārvalda ilggadējā laikposmā liellopu gaļas importa tarifu kvotu.

| (2) | Ievešanas atļaujām importa tarifu kvotu periodā no 2007. gada 1. janvāra piemēro Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (3). Minētā regula ierobežo atļauju derīguma termiņu līdz importa tarifu kvotas perioda pēdējai dienai. Sākot ar 2007. gada 1. jūliju, Regulas (EK) Nr. 1301/2006 noteikumi jāpiemēro ievešanas atļaujām, kuras izdotas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 297/2003, neskarot minētajā regulā izklāstītos papildu nosacījumus. Regulas (EK) Nr. 297/2003 noteikumi attiecīgi jāsaskaņo ar Regulu (EK) Nr. 1301/2006. |
| --- | --- |

(2)

Ievešanas atļaujām importa tarifu kvotu periodā no 2007. gada 1. janvāra piemēro Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (3). Minētā regula ierobežo atļauju derīguma termiņu līdz importa tarifu kvotas perioda pēdējai dienai. Sākot ar 2007. gada 1. jūliju, Regulas (EK) Nr. 1301/2006 noteikumi jāpiemēro ievešanas atļaujām, kuras izdotas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 297/2003, neskarot minētajā regulā izklāstītos papildu nosacījumus. Regulas (EK) Nr. 297/2003 noteikumi attiecīgi jāsaskaņo ar Regulu (EK) Nr. 1301/2006.

| (3) | Daži Regulas (EK) Nr. 297/2003 noteikumi par pagājušu importa tarifu kvotu periodu ir novecojuši. Skaidrības labad šie noteikumi jāsvītro. |
| --- | --- |

(3)

Daži Regulas (EK) Nr. 297/2003 noteikumi par pagājušu importa tarifu kvotu periodu ir novecojuši. Skaidrības labad šie noteikumi jāsvītro.

| (4) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 297/2003 ir attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 297/2003 ir attiecīgi jāgroza.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Liellopu gaļas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Liellopu gaļas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 297/2003 groza šādi:

| 1) | Regulas 1. pantā svītro 2. punktu. |
| --- | --- |

1)

Regulas 1. pantā svītro 2. punktu.

| 2) | Regulas 2. pantu aizstāj ar šādu:
  “2. pants
  Piemēro Regulu (EK) Nr. 1445/95, Regulu (EK) Nr. 1291/2000 un Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (4) III nodaļu, ja šajā regulā nav noteikts citādi. |
| --- | --- |

2)

Regulas 2. pantu aizstāj ar šādu:

“2. pants

Piemēro Regulu (EK) Nr. 1445/95, Regulu (EK) Nr. 1291/2000 un Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (4) III nodaļu, ja šajā regulā nav noteikts citādi.

| 3) | Regulas 3. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Ievešanas atļaujas ietver saistības importēt no norādītās valsts. Atļaujas pieteikuma un atļaujas 8. iedaļā norāda izcelsmes valsti un atzīmē aili ar norādi “ja”.” |
| --- | --- |

3)

Regulas 3. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ievešanas atļaujas ietver saistības importēt no norādītās valsts. Atļaujas pieteikuma un atļaujas 8. iedaļā norāda izcelsmes valsti un atzīmē aili ar norādi “ja”.”

| 4) | Regulas 4. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Autentiskuma sertifikāta oriģinālu un tā atbilstoši apliecinātu kopiju iesniedz attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei (turpmāk tekstā – “kompetentā iestāde”) kopā ar sākotnējo ievešanas atļaujas pieteikumu saistībā ar autentiskuma sertifikātu.” |
| --- | --- |

4)

Regulas 4. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Autentiskuma sertifikāta oriģinālu un tā atbilstoši apliecinātu kopiju iesniedz attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei (turpmāk tekstā – “kompetentā iestāde”) kopā ar sākotnējo ievešanas atļaujas pieteikumu saistībā ar autentiskuma sertifikātu.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šo regulu piemēro no 2007. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 24. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 43, 18.2.2003., 26. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1965/2006 (OV L 408, 30.12.2006., 26. lpp.).

2

(3)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 289/2007 (OV L 78, 17.3.2007., 17. lpp.).

3

(4)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.”

4

---

| 25.5.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 133/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 133/15

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 568/2007

(2007. gada 24. maijs),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 996/97, ar ko atver un paredz pārvaldīt importa tarifu kvotu saldētai liellopu plānajai diafragmai, kura atbilst KN kodam 0206 29 91

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1254/1999 par liellopu un teļa gaļas tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 32. panta 1. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 996/97 (2) atver un paredz pārvaldīt vairāku gadu importa tarifu kvotu saldētai liellopu plānajai diafragmai, kura atbilst KN kodam 0206 29 91. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 996/97 (2) atver un paredz pārvaldīt vairāku gadu importa tarifu kvotu saldētai liellopu plānajai diafragmai, kura atbilst KN kodam 0206 29 91.

| (2) | Importa licencēm importa tarifu kvotu periodā no 2007. gada 1. janvāra piemēro Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (3). |
| --- | --- |

(2)

Importa licencēm importa tarifu kvotu periodā no 2007. gada 1. janvāra piemēro Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (3).

| (3) | Attiecībā uz ievedumiem, kuru izcelsme ir Argentīnā un ko no tās ieved, kā minēts Regulas (EK) Nr. 996/97 1. panta 3. punkta a) apakšpunktā, importa licencēm, kas izsniegtas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 996/97, no 2007. gada 1. jūlija piemēro Regulas (EK) Nr. 1301/2006 III nodaļu, neskarot papildu nosacījumus, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 996/97. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz ievedumiem, kuru izcelsme ir Argentīnā un ko no tās ieved, kā minēts Regulas (EK) Nr. 996/97 1. panta 3. punkta a) apakšpunktā, importa licencēm, kas izsniegtas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 996/97, no 2007. gada 1. jūlija piemēro Regulas (EK) Nr. 1301/2006 III nodaļu, neskarot papildu nosacījumus, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 996/97.

| (4) | Uz ievedumiem, kuru izcelsme ir citās trešās valstīs un ko no tām ieved, kā minēts Regulas (EK) Nr. 996/97 1. panta 3. punkta b) apakšpunktā, piemēro Regulas (EK) Nr. 1301/2006 noteikumus par ievešanas atļauju (importa licenču) pieteikumiem, pieteikumu iesniedzēju statusu un licenču izdošanu. Tāpēc no 2007. gada 1. jūlija Regulas (EK) Nr. 1301/2006 I un II nodaļa jāpiemēro importa licencēm, kuras attiecīgajiem ievedumiem izdotas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 996/97, neskarot minētajā regulā izklāstītos papildu nosacījumus. |
| --- | --- |

(4)

Uz ievedumiem, kuru izcelsme ir citās trešās valstīs un ko no tām ieved, kā minēts Regulas (EK) Nr. 996/97 1. panta 3. punkta b) apakšpunktā, piemēro Regulas (EK) Nr. 1301/2006 noteikumus par ievešanas atļauju (importa licenču) pieteikumiem, pieteikumu iesniedzēju statusu un licenču izdošanu. Tāpēc no 2007. gada 1. jūlija Regulas (EK) Nr. 1301/2006 I un II nodaļa jāpiemēro importa licencēm, kuras attiecīgajiem ievedumiem izdotas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 996/97, neskarot minētajā regulā izklāstītos papildu nosacījumus.

| (5) | Vajadzības gadījumā Regulas (EK) Nr. 996/97 noteikumi jāsaskaņo ar Regulu (EK) Nr. 1301/2006. Minētā regula ierobežo licenču derīguma termiņu līdz importa tarifu kvotas perioda pēdējai dienai. |
| --- | --- |

(5)

Vajadzības gadījumā Regulas (EK) Nr. 996/97 noteikumi jāsaskaņo ar Regulu (EK) Nr. 1301/2006. Minētā regula ierobežo licenču derīguma termiņu līdz importa tarifu kvotas perioda pēdējai dienai.

| (6) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 996/97 ir attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 996/97 ir attiecīgi jāgroza.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Liellopu gaļas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Liellopu gaļas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 996/97 groza šādi:

| 1) | Regulas 1. pantu groza šādi:






  a) | šā panta 1. punktu aizstāj šādi:
  “1.   Ar šo katru gadu laikposmos no 1. jūlija līdz nākamā gada 30. jūnijam, še turpmāk “importa tarifu kvotas periods”, ir atvērta Kopienas gada tarifu kvota 1 500 tonnām saldētas liellopu plānās diafragmas, kas atbilst KN kodam 0206 29 91.
  Kvotas sērijas numurs ir 09.4020.”; |
| --- | --- | --- |

1)

Regulas 1. pantu groza šādi:

a)

šā panta 1. punktu aizstāj šādi:

“1.   Ar šo katru gadu laikposmos no 1. jūlija līdz nākamā gada 30. jūnijam, še turpmāk “importa tarifu kvotas periods”, ir atvērta Kopienas gada tarifu kvota 1 500 tonnām saldētas liellopu plānās diafragmas, kas atbilst KN kodam 0206 29 91.

Kvotas sērijas numurs ir 09.4020.”;

| b) | minēto pantu papildina ar šādu 6. punktu:
  “6.   Attiecībā uz šīs regulas 3. panta a) apakšpunktā minētajiem ievedumiem piemēro Regulas (EK) Nr. 1445/95, Komisijas Regulas (EK) Nr. 1291/2000 (4) noteikumus un Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (5) III nodaļu, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi.
  Attiecībā uz šīs regulas 3. panta b) apakšpunktā minētajiem ievedumiem piemēro Regulas (EK) Nr. 1445/95, (EK) Nr. 1291/2000 un (EK) Nr. 1301/2006 noteikumus, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi. |
| --- | --- |

b)

minēto pantu papildina ar šādu 6. punktu:

“6.   Attiecībā uz šīs regulas 3. panta a) apakšpunktā minētajiem ievedumiem piemēro Regulas (EK) Nr. 1445/95, Komisijas Regulas (EK) Nr. 1291/2000 (4) noteikumus un Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (5) III nodaļu, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi.

Attiecībā uz šīs regulas 3. panta b) apakšpunktā minētajiem ievedumiem piemēro Regulas (EK) Nr. 1445/95, (EK) Nr. 1291/2000 un (EK) Nr. 1301/2006 noteikumus, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi.

| 2) | Regulas 2. pantu groza šādi:






  a) | minētā panta 1. punktu svītro; |
| --- | --- | --- |

2)

Regulas 2. pantu groza šādi:

a)

minētā panta 1. punktu svītro;

| b) | minētā panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj šādi:






  “a) | 8. iedaļā norāda izcelsmes valsti un ievedumiem, kas minēti 1. panta 3. punkta a) apakšpunktā, atzīmē aili ar norādi “jā”.”; |
| --- | --- | --- |

b)

minētā panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj šādi:

“a)

8. iedaļā norāda izcelsmes valsti un ievedumiem, kas minēti 1. panta 3. punkta a) apakšpunktā, atzīmē aili ar norādi “jā”.”;

| c) | minētā panta 3. punktu svītro. |
| --- | --- |

c)

minētā panta 3. punktu svītro.

| 3) | Svītro 5. panta 2. punkta otro daļu. |
| --- | --- |

3)

Svītro 5. panta 2. punkta otro daļu.

| 4) | Regulas 7. pantu aizstāj ar šādu:
  “7. pants
  Lai pretendētu uz 1. panta 3. punkta b) apakšpunktā minēto importa režīmu, pieteikuma iesniedzēja licences pieteikums var attiekties ne vairāk kā uz 80 tonnām.” |
| --- | --- |

4)

Regulas 7. pantu aizstāj ar šādu:

“7. pants

Lai pretendētu uz 1. panta 3. punkta b) apakšpunktā minēto importa režīmu, pieteikuma iesniedzēja licences pieteikums var attiekties ne vairāk kā uz 80 tonnām.”

| 5) | Regulas 8. pantu aizstāj ar šādu:
  “8. pants
  1.   Licences pieteikumus, kas minēti 7. pantā, iesniedz tikai katra importa tarifu kvotas perioda pirmajās 10 dienās.
  2.   Septītajā darba dienā pēc pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām, ne vēlāk kā pulksten 16.00 pēc Briseles laika, dalībvalstis Komisijai paziņo pieteikumu aptverto kopējo daudzumu katrā izcelsmes valstī.
  3.   Importa licences izsniedz laikposmā starp 7. un 16. (vēlākais termiņš) darbdienu pēc 2. punktā minētā paziņošanas perioda beigām.” |
| --- | --- |

5)

Regulas 8. pantu aizstāj ar šādu:

“8. pants

1.   Licences pieteikumus, kas minēti 7. pantā, iesniedz tikai katra importa tarifu kvotas perioda pirmajās 10 dienās.

2.   Septītajā darba dienā pēc pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām, ne vēlāk kā pulksten 16.00 pēc Briseles laika, dalībvalstis Komisijai paziņo pieteikumu aptverto kopējo daudzumu katrā izcelsmes valstī.

3.   Importa licences izsniedz laikposmā starp 7. un 16. (vēlākais termiņš) darbdienu pēc 2. punktā minētā paziņošanas perioda beigām.”

| 6) | Regulas 9. pantu svītro. |
| --- | --- |

6)

Regulas 9. pantu svītro.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šo regulu piemēro no 2007. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 24. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 144, 4.6.1997., 6. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1965/2006 (OV L 408, 30.12.2006., 26. lpp.).

2

(3)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 289/2007 (OV L 78, 17.3.2007., 17. lpp.).

3

(4)  OV L 152, 24.6.2000., 1. lpp.

4

(5)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.”

5

---

| 25.5.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 133/17 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 133/17

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 569/2007

(2007. gada 24. maijs),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 210/2007, ar ko paredz atkāpi no Regulas (EK) Nr. 1282/2006 attiecībā uz derīguma termiņu izvešanas atļaujām ar iepriekš noteiktu kompensāciju piena un piena produktu nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 31. panta 14. punktu,

tā kā:

| (1) | 8. pantā Komisijas 2006. gada 17. augusta Regulā (EK) Nr. 1282/2006, ar ko nosaka īpašus sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz piena un piena produktu eksporta licencēm un eksporta kompensācijām (2), noteikts izvešanas atļauju derīguma termiņš. |
| --- | --- |

(1)

8. pantā Komisijas 2006. gada 17. augusta Regulā (EK) Nr. 1282/2006, ar ko nosaka īpašus sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz piena un piena produktu eksporta licencēm un eksporta kompensācijām (2), noteikts izvešanas atļauju derīguma termiņš.

| (2) | Kā piesardzības pasākums, lai novērstu nevajadzīgus izdevumus Kopienas budžetā un lai izvairītos no eksporta kompensāciju režīma spekulatīvas piemērošanas piena nozarē, Komisijas Regulā (EK) Nr. 210/2007 (3) noteikts, ka, atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1282/2006, piena produktu izvešanas atļaujām, par kurām pieteikumi iesniegti no 2007. gada 1. marta, derīguma termiņš jāierobežo līdz 2007. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(2)

Kā piesardzības pasākums, lai novērstu nevajadzīgus izdevumus Kopienas budžetā un lai izvairītos no eksporta kompensāciju režīma spekulatīvas piemērošanas piena nozarē, Komisijas Regulā (EK) Nr. 210/2007 (3) noteikts, ka, atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1282/2006, piena produktu izvešanas atļaujām, par kurām pieteikumi iesniegti no 2007. gada 1. marta, derīguma termiņš jāierobežo līdz 2007. gada 30. jūnijam.

| (3) | Iekšējā tirgus un pasaules tirgus rūpīga uzraudzība liecināja, ka var pakāpeniski atjaunot ilgāku atļauju derīguma termiņu, neradot kopējā tirgus organizācijas pareizas darbības destabilizācijas risku. Tādēļ ir lietderīgi grozīt Regulu (EK) Nr. 210/2007. |
| --- | --- |

(3)

Iekšējā tirgus un pasaules tirgus rūpīga uzraudzība liecināja, ka var pakāpeniski atjaunot ilgāku atļauju derīguma termiņu, neradot kopējā tirgus organizācijas pareizas darbības destabilizācijas risku. Tādēļ ir lietderīgi grozīt Regulu (EK) Nr. 210/2007.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 210/2007 1. pantu aizstāj ar šādu:

“1. pants

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1282/2006 8. panta, turpat c) punktā minēto produktu izvešanas atļaujas ar iepriekš noteiktu kompensāciju, par kurām pieteikumi iesniegti līdz 2007. gada 14. jūnijam, ir derīgas līdz 2007. gada 30. jūnijam.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2007. gada 25. maija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 24. maijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 234, 29.8.2006., 4. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 532/2007 (OV L 125, 15.5.2007., 7. lpp.).

2

(3)  OV L 61, 28.2.2007., 23. lpp.

3

---

| 25.5.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 133/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 133/18

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 570/2007

(2007. gada 24. maijs),

ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 31. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 1. punktā paredzēts, ka starpību starp minētās regulas 1. panta a), b), c), d), e) un g) punktā minēto produktu cenām pasaules tirgū un cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 1. punktā paredzēts, ka starpību starp minētās regulas 1. panta a), b), c), d), e) un g) punktā minēto produktu cenām pasaules tirgū un cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regula (EK) Nr. 1043/2005, ar kuru īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo kompensāciju apjoma noteikšanas kritērijus (2), precizē produktus, kuriem jānosaka kompensācijas likme, ko piemēro, ja šos produktus eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1255/1999 II pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regula (EK) Nr. 1043/2005, ar kuru īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo kompensāciju apjoma noteikšanas kritērijus (2), precizē produktus, kuriem jānosaka kompensācijas likme, ko piemēro, ja šos produktus eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1255/1999 II pielikumā.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 14. panta 1. punktu katru mēnesi ir jānosaka kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 14. panta 1. punktu katru mēnesi ir jānosaka kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta.

| (4) | Tomēr gadījumā, kad dažus piena produktus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, rodas risks, ka augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana var apdraudēt saistības, kas noslēgtas attiecībā uz šīm kompensācijām. Lai izvairītos no šā riska, jāveic attiecīgi piesardzības pasākumi, tomēr nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētu kompensācijas likmju noteikšana kompensāciju iepriekšējas noteikšanas gadījumos ir pasākums, kas ļauj sasniegt abus šos mērķus. |
| --- | --- |

(4)

Tomēr gadījumā, kad dažus piena produktus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, rodas risks, ka augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana var apdraudēt saistības, kas noslēgtas attiecībā uz šīm kompensācijām. Lai izvairītos no šā riska, jāveic attiecīgi piesardzības pasākumi, tomēr nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētu kompensācijas likmju noteikšana kompensāciju iepriekšējas noteikšanas gadījumos ir pasākums, kas ļauj sasniegt abus šos mērķus.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 2. punktā paredzēts, ka, nosakot kompensācijas likmi, vajadzības gadījumā jāņem vērā ražošanas kompensācijas, atbalsts vai citi pasākumi ar līdzvērtīgām sekām, ko visās dalībvalstīs saskaņā ar regulu par attiecīgā produkta kopīgā tirgus organizāciju piemēro Regulas (EK) Nr. 1043/2005 I pielikumā minētajiem pamatproduktiem vai pielīdzinātiem produktiem. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 2. punktā paredzēts, ka, nosakot kompensācijas likmi, vajadzības gadījumā jāņem vērā ražošanas kompensācijas, atbalsts vai citi pasākumi ar līdzvērtīgām sekām, ko visās dalībvalstīs saskaņā ar regulu par attiecīgā produkta kopīgā tirgus organizāciju piemēro Regulas (EK) Nr. 1043/2005 I pielikumā minētajiem pamatproduktiem vai pielīdzinātiem produktiem.

| (6) | Regulas (EK) Nr. 1255/1999 12. panta 1. punktā paredzēts atbalsts par Kopienā ražotu vājpienu, kas pārstrādāts kazeīnā, ja šāds piens un no tā ražots kazeīns atbilst attiecīgajiem standartiem. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (EK) Nr. 1255/1999 12. panta 1. punktā paredzēts atbalsts par Kopienā ražotu vājpienu, kas pārstrādāts kazeīnā, ja šāds piens un no tā ražots kazeīns atbilst attiecīgajiem standartiem.

| (7) | Komisijas 2005. gada 9. novembra Regula (EK) Nr. 1898/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 īstenošanai attiecībā uz pasākumiem krējuma, sviesta, un koncentrēta sviesta realizācijai Kopienas tirgū (3), paredz, ka nozarēm, kas ražo noteiktas preces, sviests un krējums ir jāpiedāvā par pazeminātām cenām. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas 2005. gada 9. novembra Regula (EK) Nr. 1898/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 īstenošanai attiecībā uz pasākumiem krējuma, sviesta, un koncentrēta sviesta realizācijai Kopienas tirgū (3), paredz, ka nozarēm, kas ražo noteiktas preces, sviests un krējums ir jāpiedāvā par pazeminātām cenām.

| (8) | Piena un piena produktu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(8)

Piena un piena produktu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kompensācijas likmes, ko piemēro Regulas (EK) Nr. 1043/2005 I pielikumā un Regulas (EK) Nr. 1255/1999 1. pantā minētajiem pamatproduktiem, ko eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1255/1999 II pielikumā, nosaka, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 25. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 24. maijā

Komisijas vārdā —

Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektors

Heinz ZOUREK

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 172, 5.7.2005., 24. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 447/2007 (OV L 106, 24.4.2007., 31. lpp.).

2

(3)  OV L 308, 25.11.2005., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 96/2007 (OV L 25, 1.2.2007., 6. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Kompensācijas likmes, ko no 2007. gada 25. maijs piemēro dažiem piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Apraksts | Kompensācijas likmes |
| Kompensācijas nosakot iepriekš | Citos gadījumos |
| ex 0402 10 19 | Piens pulverī, granulās vai citā cietā veidā, bez cukura un citiem saldinātājiem, ar tauku saturu, kas nepārsniedz 1,5 % no svara (PG 2): | | |
| a) | eksportējot preces ar KN kodu 3501 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Apraksts

Kompensācijas likmes

Kompensācijas nosakot iepriekš

Citos gadījumos

ex 0402 10 19

Piens pulverī, granulās vai citā cietā veidā, bez cukura un citiem saldinātājiem, ar tauku saturu, kas nepārsniedz 1,5 % no svara (PG 2):

a)

eksportējot preces ar KN kodu 3501

—

—

| b) | eksportējot citas preces |
| --- | --- |

b)

eksportējot citas preces

0,00

0,00

ex 0402 21 19

Piens pulverī, granulās vai citā cietā veidā, bez cukura un citiem saldinātājiem, ar tauku saturu 26 % no svara (PG 3):

| a) | eksportējot preces, kuru sastāvā PG 3 pielīdzināto produktu veidā ir pazeminātas cenas sviests vai krējums, kas iegūts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1898/2005 |
| --- | --- |

a)

eksportējot preces, kuru sastāvā PG 3 pielīdzināto produktu veidā ir pazeminātas cenas sviests vai krējums, kas iegūts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1898/2005

10,30

10,30

| b) | eksportējot citas preces |
| --- | --- |

b)

eksportējot citas preces

0,00

0,00

ex 0405 10

Sviests ar tauku saturu 82 % no svara (PG 6):

| a) | eksportējot preces, kas satur pazeminātas cenas sviestu vai krējumu, kas izgatavots saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1898/2005 izklāstītajiem nosacījumiem |
| --- | --- |

a)

eksportējot preces, kas satur pazeminātas cenas sviestu vai krējumu, kas izgatavots saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1898/2005 izklāstītajiem nosacījumiem

32,50

32,50

| b) | eksportējot preces, kas atbilst KN kodam 2106 90 98 un kuru piena tauku saturs ir 40 % vai vairāk no svara |
| --- | --- |

b)

eksportējot preces, kas atbilst KN kodam 2106 90 98 un kuru piena tauku saturs ir 40 % vai vairāk no svara

51,17

51,17

| c) | eksportējot citas preces |
| --- | --- |

c)

eksportējot citas preces

50,00

50,00

---

(1)  Šajā pielikumā noteiktās likmes nav piemērojamas eksportam uz Andoru, Gibraltāru, Seūtu, Meliļu, Vatikānu (Svēto Krēslu), Lihtenšteinu, Itālijas administratīvo teritoriju Livinjo un Čampīno pašvaldībām, Helgolandi, Grenlandi, Fēru salām, Amerikas Savienotajām Valstīm un Kipras Republikas teritorijām, kurās Kipras Republikas valdība neveic efektīvu kontroli, kā arī precēm, kas minētas Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija Nolīguma 2. protokola I un II tabulā un ko eksportē uz Šveices Konfederāciju.

---

| 25.5.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 133/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 133/21

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 571/2007

(2007. gada 24. maijs),

ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem cukura nozares produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 33. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. panta 1. un 2. punktā paredzēts, ka starpību starp šīs regulas 1. panta 1. punkta b), c), d) un g) apakšpunktā minēto produktu cenām starptautiskajā tirgū un Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju, ja šos produktus eksportē kā preces, kas noteiktas šīs regulas VII pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. panta 1. un 2. punktā paredzēts, ka starpību starp šīs regulas 1. panta 1. punkta b), c), d) un g) apakšpunktā minēto produktu cenām starptautiskajā tirgū un Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju, ja šos produktus eksportē kā preces, kas noteiktas šīs regulas VII pielikumā.

| (2) | Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regula (EK) Nr. 1043/2005, ar kuru īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo kompensāciju apjoma noteikšanas kritērijus (2), precizē produktus, kuriem jānosaka kompensācijas likme, ko piemēro, ja šos produktus eksportē kā Regulas (EK) Nr. 318/2006 V pielikumā minētās preces. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regula (EK) Nr. 1043/2005, ar kuru īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo kompensāciju apjoma noteikšanas kritērijus (2), precizē produktus, kuriem jānosaka kompensācijas likme, ko piemēro, ja šos produktus eksportē kā Regulas (EK) Nr. 318/2006 V pielikumā minētās preces.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 14. panta 1. punkta pirmo daļu kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta ir jānosaka katru mēnesi. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 14. panta 1. punkta pirmo daļu kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta ir jānosaka katru mēnesi.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. panta 4. punktā noteikts, ka eksporta kompensācija par preces sastāvā esošu produktu nedrīkst pārsniegt kompensāciju, ko piemēro par šā produkta eksportu neapstrādātā veidā. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. panta 4. punktā noteikts, ka eksporta kompensācija par preces sastāvā esošu produktu nedrīkst pārsniegt kompensāciju, ko piemēro par šā produkta eksportu neapstrādātā veidā.

| (5) | Kompensācijas, ko nosaka saskaņā ar šo regulu, var noteikt iepriekš, jo šobrīd nevar paredzēt tirgus situāciju turpmākajos mēnešos. |
| --- | --- |

(5)

Kompensācijas, ko nosaka saskaņā ar šo regulu, var noteikt iepriekš, jo šobrīd nevar paredzēt tirgus situāciju turpmākajos mēnešos.

| (6) | Saistības, kas noslēgtas attiecībā uz kompensācijām, kuras var piešķirt, eksportējot lauksaimniecības produktus, kas ir tādu preču sastāvā, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, var apdraudēt augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana. Tādēļ šādās situācijās ir jāveic piesardzības pasākumi, nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētas kompensācijas likmes noteikšana piemērošanai kompensāciju iepriekšējas noteikšanas gadījumos ir pasākums, kas ļauj sasniegt šos dažādos mērķus. |
| --- | --- |

(6)

Saistības, kas noslēgtas attiecībā uz kompensācijām, kuras var piešķirt, eksportējot lauksaimniecības produktus, kas ir tādu preču sastāvā, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, var apdraudēt augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana. Tādēļ šādās situācijās ir jāveic piesardzības pasākumi, nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētas kompensācijas likmes noteikšana piemērošanai kompensāciju iepriekšējas noteikšanas gadījumos ir pasākums, kas ļauj sasniegt šos dažādos mērķus.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kompensācijas likmes, ko piemēro par pamatproduktiem, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 1043/2005 I pielikumā un Regulas (EK) Nr. 318/2006 1. panta un 2. panta 1. punktā un kurus eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 318/2006 VII pielikumā, ir noteiktas šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 25. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 24. maijā

Komisijas vārdā —

Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektors

Heinz ZOUREK

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1585/2006 (OV L 294, 25.10.2006., 19 lpp.).

1

(2)  OV L 172, 5.7.2005., 24. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 447/2007 (OV L 106, 24.4.2007., 31. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Kompensācijas likmes, ko no 2007. gada 25. maija piemēro dažiem cukura nozares produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums (1)

| KN kods | Apraksts | Kompensācijas likme, EUR par 100 kg |
| --- | --- | --- |
| Kompensācijas nosakot iepriekš | Citos gadījumos |
| 1701 99 10 | Baltais cukurs | 30,89 | 30,89 |

KN kods

Apraksts

Kompensācijas likme, EUR par 100 kg

Kompensācijas nosakot iepriekš

Citos gadījumos

1701 99 10

Baltais cukurs

30,89

30,89

---

(1)  Šajā pielikumā noteiktās likmes nav piemērojamas eksportam uz Albāniju, Horvātiju, Bosniju un Hercegovinu, Serbiju, Melnkalni, Kosovu, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Andoru, Gibraltāru, Seūtu, Meliļu, Svēto Krēslu (Vatikānu), Lihtenšteinu, Livinjo un Kampione d'Italia pašvaldībām, Helgolandi, Grenlandi, Fēru salām un Kipras Republikas teritorijām, kurās Kipras Republikas valdība neveic efektīvu kontroli, kā arī precēm, kas minētas Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija Nolīguma 2. protokola I un II tabulā un ko eksportē uz Šveices Konfederāciju.

---

| 25.5.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 133/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 133/23

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 572/2007

(2007. gada 24. maijs),

ar ko nosaka maksimālo eksporta kompensāciju baltajam cukuram pastāvīgā konkursā, kuru paredz Regula (EK) Nr. 38/2007

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 33. panta 2. punkta otro daļu un trešās daļas b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2007. gada 17. janvāra Regula (EK) Nr. 38/2007, ar ko izsludina pastāvīgu uzaicinājumu uz konkursu Beļģijas, Čehijas, Spānijas, Īrijas, Itālijas, Ungārijas, Polijas, Slovākijas un Zviedrijas intervences aģentūru rīcībā esošā cukura tālākai pārdošanai, lai to izvestu (2), prasa izsludināt uzaicinājumus uz konkursa daļām. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2007. gada 17. janvāra Regula (EK) Nr. 38/2007, ar ko izsludina pastāvīgu uzaicinājumu uz konkursu Beļģijas, Čehijas, Spānijas, Īrijas, Itālijas, Ungārijas, Polijas, Slovākijas un Zviedrijas intervences aģentūru rīcībā esošā cukura tālākai pārdošanai, lai to izvestu (2), prasa izsludināt uzaicinājumus uz konkursa daļām.

| (2) | Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 38/2007, 4. panta 1. punktam un pēc to pieteikumu izskatīšanas, kas iesniegti pēc izsludinātā uzaicinājuma uz konkursa daļu ar termiņu 2007. gada 23. maijs, ir lietderīgi noteikt maksimālo eksporta kompensāciju šajā uzaicinājuma uz konkursu daļā. |
| --- | --- |

(2)

Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 38/2007, 4. panta 1. punktam un pēc to pieteikumu izskatīšanas, kas iesniegti pēc izsludinātā uzaicinājuma uz konkursa daļu ar termiņu 2007. gada 23. maijs, ir lietderīgi noteikt maksimālo eksporta kompensāciju šajā uzaicinājuma uz konkursu daļā.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Uzaicinājumā uz konkursa daļu ar termiņu 2007. gada 23. maijs Regulas (EK) Nr. 38/2007 1. panta 1. punktā minētajiem produktiem maksimālā eksporta kompensācija ir 403,00 EUR/tonna.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 25. maijs.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 24. maijs

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 247/2007 (OV L 69, 9.3.2007, 3 lpp.).

1

(2)  OV L 11, 18.1.2007., 4. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 203/2007 (OV L 61, 28.2.2006., 3 lpp.).

2

---

II Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 25.5.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 133/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 133/24

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 14. marts),

ar ko koncentrāciju atzīst par atbilstošu kopējam tirgum un EEZ līguma darbībai

(Lieta COMP/M.3868 – DONG/Elsam/Energi E2)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 793)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/353/EK)

Komisija 2006. gada 14. martā pieņēma lēmumu apvienošanās lietā saskaņā ar Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula) (1) un jo īpaši minētās regulas 8. panta 2. punktu. Lēmuma versija, no kuras izņemta konfidenciāla informācija, lietas autentiskajā valodā atrodama Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē šādā adresē: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   KOPSAVILKUMS

| (1) | Šī lieta ir saistīta ar DONG kontroles ieguvi pār Elsam, Energi E2, KE un FE. |
| --- | --- |

(1)

Šī lieta ir saistīta ar DONG kontroles ieguvi pār Elsam, Energi E2, KE un FE.

| (2) | DONG ir Dānijas valstij piederošs gāzes uzņēmums. Elsam un Energi E2 (E2) ir Dānijas elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi, kas attiecīgi atrodas Rietumdānijā (Elsam) un Austrumdānijā (E2). KE un FE ir elektroenerģijas mazumtirdzniecības uzņēmumi Kopenhāgenas apgabalā. |
| --- | --- |

(2)

DONG ir Dānijas valstij piederošs gāzes uzņēmums. Elsam un Energi E2 (E2) ir Dānijas elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi, kas attiecīgi atrodas Rietumdānijā (Elsam) un Austrumdānijā (E2). KE un FE ir elektroenerģijas mazumtirdzniecības uzņēmumi Kopenhāgenas apgabalā.

| (3) | Lēmumā ir secināts, ka darījums ievērojami kavē efektīvu konkurenci, jo īpaši nostiprinot dominējošo stāvokli šādos tirgos:






  — | gāzes piegāde vairumā Dānijai (un iespējami arī Zviedrijai), |
| --- | --- | --- |

(3)

Lēmumā ir secināts, ka darījums ievērojami kavē efektīvu konkurenci, jo īpaši nostiprinot dominējošo stāvokli šādos tirgos:

—

gāzes piegāde vairumā Dānijai (un iespējami arī Zviedrijai),

| — | gāzes glabāšana vai gāzes elastīgums (neatkarīgi no tā, vai tikai Dānijai vai arī Zviedrijai), |
| --- | --- |

—

gāzes glabāšana vai gāzes elastīgums (neatkarīgi no tā, vai tikai Dānijai vai arī Zviedrijai),

| — | gāzes piegāde lieliem uzņēmumiem un decentralizētām TEC kā 1 vai 2 tirgi Dānijā, |
| --- | --- |

—

gāzes piegāde lieliem uzņēmumiem un decentralizētām TEC kā 1 vai 2 tirgi Dānijā,

| — | gāzes piegāde maziem uzņēmumiem un/vai mājsaimniecībām kā 1 vai 2 tirgi Dānijā. |
| --- | --- |

—

gāzes piegāde maziem uzņēmumiem un/vai mājsaimniecībām kā 1 vai 2 tirgi Dānijā.

| (4) | Lēmumā ir secināts, ka pušu ierosinātie centieni pietiekami nekompensē konstatētās konkurences problēmas. Attiecībā uz glabāšanas/elastīguma tirgu ierosinātie centieni visnozīmīgāk ietekmē krātuves atsavināšanu Lilletorupē, kam ir pozitīva ietekme uz konkurenci saistībā ar glabāšanu/elastīgumu Dānijā. Attiecībā uz gāzes vairumtirdzniecības un gāzes mazumtirdzniecības tirgiem lēmumā ir secināts, ka DONG piedāvātā gāzes izlaides programma kopā ar glabātavas atsavināšanu ir pietiekama, lai izkliedētu visas šaubas par konkurenci, kuras Komisija piedēvēja šiem tirgiem. |
| --- | --- |

(4)

Lēmumā ir secināts, ka pušu ierosinātie centieni pietiekami nekompensē konstatētās konkurences problēmas. Attiecībā uz glabāšanas/elastīguma tirgu ierosinātie centieni visnozīmīgāk ietekmē krātuves atsavināšanu Lilletorupē, kam ir pozitīva ietekme uz konkurenci saistībā ar glabāšanu/elastīgumu Dānijā. Attiecībā uz gāzes vairumtirdzniecības un gāzes mazumtirdzniecības tirgiem lēmumā ir secināts, ka DONG piedāvātā gāzes izlaides programma kopā ar glabātavas atsavināšanu ir pietiekama, lai izkliedētu visas šaubas par konkurenci, kuras Komisija piedēvēja šiem tirgiem.

| (5) | Rezultātā Komisija atzīst paziņoto darījumu par atbilstošu kopējam tirgum un EEZ līgumam saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu, 8. panta 2. punktu un EEZ līguma 57. pantu. |
| --- | --- |

(5)

Rezultātā Komisija atzīst paziņoto darījumu par atbilstošu kopējam tirgum un EEZ līgumam saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu, 8. panta 2. punktu un EEZ līguma 57. pantu.

II.   PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.   PUSES

| (6) | DONG ir Dānijas valstij piederošs uzņēmums, kas nodarbojas ar naftas un dabasgāzes ieguves izpēti, ražošanu, transportēšanu jūras piekrastes zonā un pārdošanu, kā arī dabasgāzes uzglabāšanu un piegādi. Tāpat arī tā darbības jomā nedaudz ir iekļauta elektroenerģijas ieguve no vēja enerģijas un elektroenerģijas un siltumapgāde. |
| --- | --- |

(6)

DONG ir Dānijas valstij piederošs uzņēmums, kas nodarbojas ar naftas un dabasgāzes ieguves izpēti, ražošanu, transportēšanu jūras piekrastes zonā un pārdošanu, kā arī dabasgāzes uzglabāšanu un piegādi. Tāpat arī tā darbības jomā nedaudz ir iekļauta elektroenerģijas ieguve no vēja enerģijas un elektroenerģijas un siltumapgāde.

| (7) | Elsam un Energi E2 (E2) ir Dānijas elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi, kas attiecīgi atrodas Rietumdānijā (Elsam) un Austrumdānijā (E2). Tie abi ražo un pārdod elektroenerģiju (finansiālo un fizisko) vairumtirdzniecības tirgū un nodrošina centrālo siltumapgādi. Kopš Elsam 2004. gadā iegādājās (Austrumdānijas) elektroenerģijas mazumtirgotāju NESA, tā nozīmīga darbības joma ir saistīta ar elektroenerģijas mazumtirdzniecību mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Elsam un E2, no vienas puses, būtībā pieder tikai vietējām iestādēm, bet, no otras puses, DONG un Vattenfall (uzņēmumā Elsam), kā arī NESA un KE (uzņēmumā E2) pieder nozīmīgas akciju paketes daļas. |
| --- | --- |

(7)

Elsam un Energi E2 (E2) ir Dānijas elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi, kas attiecīgi atrodas Rietumdānijā (Elsam) un Austrumdānijā (E2). Tie abi ražo un pārdod elektroenerģiju (finansiālo un fizisko) vairumtirdzniecības tirgū un nodrošina centrālo siltumapgādi. Kopš Elsam 2004. gadā iegādājās (Austrumdānijas) elektroenerģijas mazumtirgotāju NESA, tā nozīmīga darbības joma ir saistīta ar elektroenerģijas mazumtirdzniecību mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Elsam un E2, no vienas puses, būtībā pieder tikai vietējām iestādēm, bet, no otras puses, DONG un Vattenfall (uzņēmumā Elsam), kā arī NESA un KE (uzņēmumā E2) pieder nozīmīgas akciju paketes daļas.

| (8) | KE un FE mājsaimniecībām un uzņēmējiem piegādā elektroenerģiju Kopenhāgenas apgabalā. Šie uzņēmumi pašlaik attiecīgi pieder Kopenhāgenai un Frederiksbergai. |
| --- | --- |

(8)

KE un FE mājsaimniecībām un uzņēmējiem piegādā elektroenerģiju Kopenhāgenas apgabalā. Šie uzņēmumi pašlaik attiecīgi pieder Kopenhāgenai un Frederiksbergai.

2.   DARBĪBA UN KONCENTRĀCIJA

| (9) | Šajā lēmuma daļā ir raksturota ierosinātā darbība (koncentrācija), ar kuru DONG iegūst kontroli pār Elsam, E2, KE un FE, kā arī Elsam un E2 mazāk zināmiem ražošanas resursiem, kurus attiecinās uz Vattenfall. Vattenfall resursu ieguve tiek uzskatīta par atsevišķu koncentrāciju. |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmuma daļā ir raksturota ierosinātā darbība (koncentrācija), ar kuru DONG iegūst kontroli pār Elsam, E2, KE un FE, kā arī Elsam un E2 mazāk zināmiem ražošanas resursiem, kurus attiecinās uz Vattenfall. Vattenfall resursu ieguve tiek uzskatīta par atsevišķu koncentrāciju.

3.   TIESISKAIS REGULĒJUMS UN REGLAMENTĒJOŠIE NOTEIKUMI

| (10) | Lēmumā tiek apspriesti gāzei un elektroenerģijai piemērojamie reglamentējošie noteikumi. |
| --- | --- |

(10)

Lēmumā tiek apspriesti gāzei un elektroenerģijai piemērojamie reglamentējošie noteikumi.

| (11) | Dānijas dabasgāzes tirgus konkurencei lielākajiem pircējiem pirmo reizi tika atvērts 2000. gada 1. jūlijā, iekļaujot visus pircējus, kas var izvēlēties piegādātāju kopš 2004. gada. Jūras piekrastes gāzes pārvades tīkls un pārvades sistēmas operators bija pilnīgi nesaistīti 2004. gadā, bet pašlaik tā pieder un to izmanto Energinet.dk, neatkarīga valsts korporācija, kas pieder Dānijai. Jūras piekrastes pārvades tīkla operācijas tiek veiktas saskaņā ar noteikumos ierobežotu trešo pušu piekļuvi (TPA). DONG pieder glabātavas un atklātā jūrā izvietoti cauruļvadi, kas savieno Ziemeļjūras Dānijas daļas apgabalus ar Dānijas sauszemi. Šīm infrastruktūrām var piekļūt, noslēdzot vienošanos par TPA. TPA noteikumus uzrauga Dānijas Energoresursu regulatīvā iestāde (DERA), neatkarīga uzraudzības iestāde enerģētikas nozarē. |
| --- | --- |

(11)

Dānijas dabasgāzes tirgus konkurencei lielākajiem pircējiem pirmo reizi tika atvērts 2000. gada 1. jūlijā, iekļaujot visus pircējus, kas var izvēlēties piegādātāju kopš 2004. gada. Jūras piekrastes gāzes pārvades tīkls un pārvades sistēmas operators bija pilnīgi nesaistīti 2004. gadā, bet pašlaik tā pieder un to izmanto Energinet.dk, neatkarīga valsts korporācija, kas pieder Dānijai. Jūras piekrastes pārvades tīkla operācijas tiek veiktas saskaņā ar noteikumos ierobežotu trešo pušu piekļuvi (TPA). DONG pieder glabātavas un atklātā jūrā izvietoti cauruļvadi, kas savieno Ziemeļjūras Dānijas daļas apgabalus ar Dānijas sauszemi. Šīm infrastruktūrām var piekļūt, noslēdzot vienošanos par TPA. TPA noteikumus uzrauga Dānijas Energoresursu regulatīvā iestāde (DERA), neatkarīga uzraudzības iestāde enerģētikas nozarē.

4.   ATTIECĪGIE TIRGI

A.   DABASGĀZE

1.   Attiecīgie produkcijas tirgi

| (12) | Attiecībā uz attiecīgo ražojumu tirgiem gāzes jomā Komisijas tirgus izpēte ir pievērsusies gāzes glabāšanas/elastīguma, gāzes vairumtirdzniecības un gāzes piegādes tirgu definīcijai. |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz attiecīgo ražojumu tirgiem gāzes jomā Komisijas tirgus izpēte ir pievērsusies gāzes glabāšanas/elastīguma, gāzes vairumtirdzniecības un gāzes piegādes tirgu definīcijai.

Gāzes glabāšanas un gāzes elastīguma tirgus

| (13) | Attiecībā uz gāzes glabāšanu un/vai citiem gāzes elastīguma rīkiem faktiska šāda tirgus ražojumu tirgus definīcija lēmumā ir palikusi atklāta. |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz gāzes glabāšanu un/vai citiem gāzes elastīguma rīkiem faktiska šāda tirgus ražojumu tirgus definīcija lēmumā ir palikusi atklāta.

| (14) | Puses ierosināja gāzes elastīguma ražojumu tirgu, iekļaujot glabāšanu tam paredzētās glabātavās, izmaiņas ražošanā, starptautisko tirdzniecību, cauruļvadu sistēmas ietilpīgumu, pārslēgšanos uz citām degvielām, pārtraucamiem līgumiem un tirgus centrus ar gaidāmajiem tirgiem. |
| --- | --- |

(14)

Puses ierosināja gāzes elastīguma ražojumu tirgu, iekļaujot glabāšanu tam paredzētās glabātavās, izmaiņas ražošanā, starptautisko tirdzniecību, cauruļvadu sistēmas ietilpīgumu, pārslēgšanos uz citām degvielām, pārtraucamiem līgumiem un tirgus centrus ar gaidāmajiem tirgiem.

| (15) | Saskaņā ar Komisijas viedokli šos atšķirīgos elastīguma rīkus var iedalīt piecās grupās, proti:






  — | glabāšana tam paredzētās glabātavās, |
| --- | --- | --- |

(15)

Saskaņā ar Komisijas viedokli šos atšķirīgos elastīguma rīkus var iedalīt piecās grupās, proti:

—

glabāšana tam paredzētās glabātavās,

| — | pārtraucamība vai cita patērētāju pieprasījuma modulēšana, piem., centrālās TEC, |
| --- | --- |

—

pārtraucamība vai cita patērētāju pieprasījuma modulēšana, piem., centrālās TEC,

| — | elastīgi piegādes līgumi (neatkarīgi no tā, vai balstīti uz importa, vietējās produkcijas vai sekundārajiem iekšējā piedāvājuma līgumiem), |
| --- | --- |

—

elastīgi piegādes līgumi (neatkarīgi no tā, vai balstīti uz importa, vietējās produkcijas vai sekundārajiem iekšējā piedāvājuma līgumiem),

| — | elastīga gāzes tirdzniecība centros vai abpusēji (neatkarīgi no tā, vai tas ir nākotnes darījums vai īpašs darījums), |
| --- | --- |

—

elastīga gāzes tirdzniecība centros vai abpusēji (neatkarīgi no tā, vai tas ir nākotnes darījums vai īpašs darījums),

| — | cauruļvadu sistēmas ietilpīgums, t. i., glabāšana pārvades cauruļvados, samazinot vai palielinot tajos gāzes spiedienu. |
| --- | --- |

—

cauruļvadu sistēmas ietilpīgums, t. i., glabāšana pārvades cauruļvados, samazinot vai palielinot tajos gāzes spiedienu.

| (16) | Komisijas tirgus pētījumi atklāja, ka Dānijai neviena no četrām elastīguma alternatīvām saistībā ar iepriekšminēto uzglabāšanu tam paredzētās vietās nav apsvērta kā pilnīgi dzīvotspējīga vai kā pietiekamā mērā attīstīta elastīguma alternatīva. Tomēr Komisija uzskata, ka attiecīgo ražojumu tirgus jautājums (vai nu elastīgums, vai glabāšana) var palikt atklāts. |
| --- | --- |

(16)

Komisijas tirgus pētījumi atklāja, ka Dānijai neviena no četrām elastīguma alternatīvām saistībā ar iepriekšminēto uzglabāšanu tam paredzētās vietās nav apsvērta kā pilnīgi dzīvotspējīga vai kā pietiekamā mērā attīstīta elastīguma alternatīva. Tomēr Komisija uzskata, ka attiecīgo ražojumu tirgus jautājums (vai nu elastīgums, vai glabāšana) var palikt atklāts.

Gāzes vairumtirdzniecības piegāžu tirgus

| (17) | Attiecībā uz piegādi vairumā Dānijai lēmumā ir noteikts, ka Dānijai ir gāzes vairumtirdzniecības tirgus, kas ietver:






  — | visus pārdošanas gadījumus neatkarīgi no tā, vai pārdošana notiek, izmantojot GTF, slēdzot piegādes līgumus vai citus nolīgumus, |
| --- | --- | --- |

(17)

Attiecībā uz piegādi vairumā Dānijai lēmumā ir noteikts, ka Dānijai ir gāzes vairumtirdzniecības tirgus, kas ietver:

—

visus pārdošanas gadījumus neatkarīgi no tā, vai pārdošana notiek, izmantojot GTF, slēdzot piegādes līgumus vai citus nolīgumus,

| — | ar fiziskiem importētājiem vai līgumimportētājiem (2), atpakaļievedējiem (atgriezeniskas gāzes pārvades gadījumā), ražotājiem (ja piemēro nākotnē) un tirgotājiem, |
| --- | --- |

—

ar fiziskiem importētājiem vai līgumimportētājiem (2), atpakaļievedējiem (atgriezeniskas gāzes pārvades gadījumā), ražotājiem (ja piemēro nākotnē) un tirgotājiem,

| — | citiem tirgotājiem (piemēram, piegādes uzņēmumiem) vai centrālajām TEC (pēdējā tādā apmērā, ka tās pārņem vismaz dažus pakalpojumus, kurus piegādātājs sniedz regulāri saistībā ar piegādi uz vietas vai grasās tālākpārdot gāzi), |
| --- | --- |

—

citiem tirgotājiem (piemēram, piegādes uzņēmumiem) vai centrālajām TEC (pēdējā tādā apmērā, ka tās pārņem vismaz dažus pakalpojumus, kurus piegādātājs sniedz regulāri saistībā ar piegādi uz vietas vai grasās tālākpārdot gāzi),

kas ļauj šiem patērētājiem piekļūt gāzes vairumtirdzniecībai Dānijā.

| (18) | Komisijas tirgus izpēte nepārprotami norādīja uz dabasgāzes vairumtirdzniecības piegāžu atsevišķa tirgus esamību. Atbildē uz 6. panta 1. punkta c) apakšpunkta lēmumu DONG atzina “gāzes pārdošanu un tirdzniecību vairumtirdzniecības līmenī” un neapstrīdēja šo vai iepriekšminēto ražojumu tirgus definīciju saistībā ar vairumtirdzniecības tirgu atbildē uz paziņojumu par iebildumiem. |
| --- | --- |

(18)

Komisijas tirgus izpēte nepārprotami norādīja uz dabasgāzes vairumtirdzniecības piegāžu atsevišķa tirgus esamību. Atbildē uz 6. panta 1. punkta c) apakšpunkta lēmumu DONG atzina “gāzes pārdošanu un tirdzniecību vairumtirdzniecības līmenī” un neapstrīdēja šo vai iepriekšminēto ražojumu tirgus definīciju saistībā ar vairumtirdzniecības tirgu atbildē uz paziņojumu par iebildumiem.

| (19) | Ierosinātais darījums ietekmē arī vairumtirdzniecību Zviedrijā. Lēmumā ir secināts, ka pastāv atsevišķs gāzes vairumtirdzniecības piegāžu tirgus, kas paredzēts patēriņam Zviedrijā. Iemesli ir tādi, ka tirgus situācija un nosacījumi piegādei vairumā Zviedrijā atšķiras no Dānijā esošajiem. |
| --- | --- |

(19)

Ierosinātais darījums ietekmē arī vairumtirdzniecību Zviedrijā. Lēmumā ir secināts, ka pastāv atsevišķs gāzes vairumtirdzniecības piegāžu tirgus, kas paredzēts patēriņam Zviedrijā. Iemesli ir tādi, ka tirgus situācija un nosacījumi piegādei vairumā Zviedrijā atšķiras no Dānijā esošajiem.

Dabasgāzes piegādes tirgus centrālajiem TEC uzņēmumiem

| (20) | Lēmumā ir apsvērts, ka dabasgāzes piegāde centrālajiem TEC uzņēmumiem (t. i., lielām koģenerācijas stacijām) ir uzskatāma par atsevišķu tirgu, jo piegāde centrālajam TEC atšķiras no vairumtirdzniecības tirgus. Tomēr centrālās TEC energoresursu ražotājs var ienākt vairumtirdzniecības tirgū kā pircējs vai pārdevējs, un nav nepārvaramu šķēršļu tirgū ienākt tiem vairumtirgotājiem, kas vēlas apgādāt dažus centrālo TEC mazumpiegādes segmentus. |
| --- | --- |

(20)

Lēmumā ir apsvērts, ka dabasgāzes piegāde centrālajiem TEC uzņēmumiem (t. i., lielām koģenerācijas stacijām) ir uzskatāma par atsevišķu tirgu, jo piegāde centrālajam TEC atšķiras no vairumtirdzniecības tirgus. Tomēr centrālās TEC energoresursu ražotājs var ienākt vairumtirdzniecības tirgū kā pircējs vai pārdevējs, un nav nepārvaramu šķēršļu tirgū ienākt tiem vairumtirgotājiem, kas vēlas apgādāt dažus centrālo TEC mazumpiegādes segmentus.

| (21) | Piegāde centrālajām TEC atšķiras arī no citiem mazumtirdzniecības piegādes tirgiem tā augstā elastīguma un patēriņa līmeņa, atšķirīgo pieprasījuma modeļu, cenu un līgumu veidu, dažādo noteikumu dēļ, kā arī sakarā ar to, ka centrālās TEC var tieši piedalīties vairumtirdzniecības tirgū. |
| --- | --- |

(21)

Piegāde centrālajām TEC atšķiras arī no citiem mazumtirdzniecības piegādes tirgiem tā augstā elastīguma un patēriņa līmeņa, atšķirīgo pieprasījuma modeļu, cenu un līgumu veidu, dažādo noteikumu dēļ, kā arī sakarā ar to, ka centrālās TEC var tieši piedalīties vairumtirdzniecības tirgū.

Gāzes piegādes tirgus(i) decentralizētām TEC un lieliem rūpnieciskiem patērētājiem

| (22) | Lēmumā tiek uzskatīts, ka dabasgāzes piegāde decentralizētām TEC (t. i., mazām koģenerācijas stacijām) un dabasgāzes piegāde lieliem rūpnieciskiem patērētājiem ir uzskatāma par vienu vai diviem atšķirīgiem ražojumu tirgiem. |
| --- | --- |

(22)

Lēmumā tiek uzskatīts, ka dabasgāzes piegāde decentralizētām TEC (t. i., mazām koģenerācijas stacijām) un dabasgāzes piegāde lieliem rūpnieciskiem patērētājiem ir uzskatāma par vienu vai diviem atšķirīgiem ražojumu tirgiem.

| (23) | Mazie uzņēmēji šim ražojumu tirgum nav piederīgi atšķirību dēļ, cita starpā cenu, peļņas, tirdzniecības un izplatīšanas kanālu, glabāšanas izmaksu, tirgus struktūras, pārslēgšanās koeficientu un skaitītāju prasību atšķirību dēļ. |
| --- | --- |

(23)

Mazie uzņēmēji šim ražojumu tirgum nav piederīgi atšķirību dēļ, cita starpā cenu, peļņas, tirdzniecības un izplatīšanas kanālu, glabāšanas izmaksu, tirgus struktūras, pārslēgšanās koeficientu un skaitītāju prasību atšķirību dēļ.

| (24) | Lēmumā ir apsvērts, ka piegādei lieliem rūpnieciskiem patērētājiem un decentralizētām TEC ir sava veida līdzības (gāzes patēriņa līmenis, gāzes līgumu veidi), bet tāpat ir arī dažas atšķirības (pieprasījuma regularitāte, dažādā īpašumtiesību struktūra, patērētāju lojalitāte un pārslēgšanās koeficienti). |
| --- | --- |

(24)

Lēmumā ir apsvērts, ka piegādei lieliem rūpnieciskiem patērētājiem un decentralizētām TEC ir sava veida līdzības (gāzes patēriņa līmenis, gāzes līgumu veidi), bet tāpat ir arī dažas atšķirības (pieprasījuma regularitāte, dažādā īpašumtiesību struktūra, patērētāju lojalitāte un pārslēgšanās koeficienti).

Gāzes piegāžu tirgus(i) mājsaimniecībām un maziem uzņēmumiem

| (25) | Lēmumā ir apsvērts, ka patērētājiem bez skaitītājiem, t. i., patērētājiem ar ikgadēju patēriņu, kas mazāks par 300 000 m3, pastāv viens vai divi atsevišķi tirgi. Tādējādi tirdzniecību maziem uzņēmējiem, kuru patēriņš ir mazāks par 300 000 m3, un mājsaimniecībām var attiecināt uz to pašu vai atšķirīgu ražojumu tirgu(iem). |
| --- | --- |

(25)

Lēmumā ir apsvērts, ka patērētājiem bez skaitītājiem, t. i., patērētājiem ar ikgadēju patēriņu, kas mazāks par 300 000 m3, pastāv viens vai divi atsevišķi tirgi. Tādējādi tirdzniecību maziem uzņēmējiem, kuru patēriņš ir mazāks par 300 000 m3, un mājsaimniecībām var attiecināt uz to pašu vai atšķirīgu ražojumu tirgu(iem).

| (26) | Pieprasījuma un piedāvājuma nosacījumos attiecībā uz šiem divu veidu patērētājiem Dānijā ir redzamas daudzas līdzības (augstākas gāzes cenas, mazāka vēlme mainīt piegādātāju, patērētāju portfeļa vadības rīku prasības, standartizēti vispārēji piedāvājumi un zīmola tēla nozīmīgums, tirgus struktūra, glabāšanas izmaksas un lielāki šķēršļi ienākšanai tirgū). Tāpat ir arī daudzas atšķirības (vidējais patēriņa līmenis, cenas, izmaksas un peļņa, kā arī atšķirīgas tirdzniecības stratēģijas). |
| --- | --- |

(26)

Pieprasījuma un piedāvājuma nosacījumos attiecībā uz šiem divu veidu patērētājiem Dānijā ir redzamas daudzas līdzības (augstākas gāzes cenas, mazāka vēlme mainīt piegādātāju, patērētāju portfeļa vadības rīku prasības, standartizēti vispārēji piedāvājumi un zīmola tēla nozīmīgums, tirgus struktūra, glabāšanas izmaksas un lielāki šķēršļi ienākšanai tirgū). Tāpat ir arī daudzas atšķirības (vidējais patēriņa līmenis, cenas, izmaksas un peļņa, kā arī atšķirīgas tirdzniecības stratēģijas).

| (27) | Konkurētspējas novērtējums paliek atklāts, jo šīs divas patērētāju grupas ievērojami neatšķiras neatkarīgi no tā, vai piegādes mājsaimniecībām vai mazajiem uzņēmējiem veido tā paša attiecīgā tirgus vai divu attiecīgo tirgu dažādus segmentus. |
| --- | --- |

(27)

Konkurētspējas novērtējums paliek atklāts, jo šīs divas patērētāju grupas ievērojami neatšķiras neatkarīgi no tā, vai piegādes mājsaimniecībām vai mazajiem uzņēmējiem veido tā paša attiecīgā tirgus vai divu attiecīgo tirgu dažādus segmentus.

2.   Attiecīgie ģeogrāfiski tirgi

Gāzes glabāšanas un gāzes elastīguma tirgus

| (28) | DONG piemetināja, ka attiecīgie gāzes elastīguma rīku ģeogrāfiskie tirgi ir plašāki tikai par Dānijas tirgu un aptver arī Zviedriju, Ziemeļvāciju un Nīderlandi. |
| --- | --- |

(28)

DONG piemetināja, ka attiecīgie gāzes elastīguma rīku ģeogrāfiskie tirgi ir plašāki tikai par Dānijas tirgu un aptver arī Zviedriju, Ziemeļvāciju un Nīderlandi.

| (29) | Tomēr tirgus pētījumu rezultātos ir redzams, ka ģeogrāfiskais glabāšanas (vai elastīguma) tirgus neatkarīgi no attiecīgo ražojumu tirgus ir ierobežots tikai līdz Dānijas apmēriem. Šī secinājuma nozīmīgākie iemesli ir šādi:






  — | lielākā daļa elastīguma rīku ir pieejami tikai valsts līmenī, |
| --- | --- | --- |

(29)

Tomēr tirgus pētījumu rezultātos ir redzams, ka ģeogrāfiskais glabāšanas (vai elastīguma) tirgus neatkarīgi no attiecīgo ražojumu tirgus ir ierobežots tikai līdz Dānijas apmēriem. Šī secinājuma nozīmīgākie iemesli ir šādi:

—

lielākā daļa elastīguma rīku ir pieejami tikai valsts līmenī,

| — | pārrobežu elastīgums ir pieejams tikai kā fiziska glabāšana, lai gan Zviedrijā glabāšanas jauda ir ļoti maza (Zviedrija gandrīz pilnīgi ir atkarīga no Dānijas glabātavām), bet glabātavu izmantošana Vācijā ir ierobežota tālo transportēšanas attālumu un augsto transportēšanas izmaksu dēļ. Komisijas tirgus izpētes laikā tika izteiktas šaubas par iespēju glabāt ārzemēs, |
| --- | --- |

—

pārrobežu elastīgums ir pieejams tikai kā fiziska glabāšana, lai gan Zviedrijā glabāšanas jauda ir ļoti maza (Zviedrija gandrīz pilnīgi ir atkarīga no Dānijas glabātavām), bet glabātavu izmantošana Vācijā ir ierobežota tālo transportēšanas attālumu un augsto transportēšanas izmaksu dēļ. Komisijas tirgus izpētes laikā tika izteiktas šaubas par iespēju glabāt ārzemēs,

| — | pašas puses savām darbībām izmanto vietējās glabātavas Nīderlandē un Vācijā. |
| --- | --- |

—

pašas puses savām darbībām izmanto vietējās glabātavas Nīderlandē un Vācijā.

| (30) | Attiecībā uz Zviedrijas glabāšanas/citu elastīguma rīku tirgu lēmumā ir secināts, ka tirgus ir vai nu Zviedrijas, vai Dānijas un Zviedrijas pārklājumā. |
| --- | --- |

(30)

Attiecībā uz Zviedrijas glabāšanas/citu elastīguma rīku tirgu lēmumā ir secināts, ka tirgus ir vai nu Zviedrijas, vai Dānijas un Zviedrijas pārklājumā.

Gāzes vairumtirdzniecību piegāžu tirgus

| (31) | DONG piemetināja, ka attiecīgais gāzes vairumtirdzniecības piegāžu ģeogrāfiskais tirgus iziet ārpus Dānijas (vai Dānijas un Zviedrijas) un arī aptver Vāciju. |
| --- | --- |

(31)

DONG piemetināja, ka attiecīgais gāzes vairumtirdzniecības piegāžu ģeogrāfiskais tirgus iziet ārpus Dānijas (vai Dānijas un Zviedrijas) un arī aptver Vāciju.

| (32) | Tirgus pētījumos ir skaidras norādes, ka vairumtirdzniecības piegāžu tirgus ir ierobežots līdz Dānijai. Lēmumā ir secināts, ka Zviedrija neiekļaujas tā paša ģeogrāfiskā tirgus daļā, kur Dānija; tā veido atsevišķu tirgu, kas ir Zviedrijas vai Dānijas un Zviedrijas pārklājumā, kopš vairumtirdzniecības piegādes Zviedrijā nerada spēcīgus konkurējošus šķēršļus vairumtirdzniecības piegādēm Dānijā. Līdzīgi ir secināts, ka Vācija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste (AK) neiekļaujas tā paša ģeogrāfiskā tirgus daļā, kur Dānija. Iemesli ir šādi:






  — | visa Dānijā izmantotā gāze ir Dānijas (atklātā jūrā izvietota) gāze, |
| --- | --- | --- |

(32)

Tirgus pētījumos ir skaidras norādes, ka vairumtirdzniecības piegāžu tirgus ir ierobežots līdz Dānijai. Lēmumā ir secināts, ka Zviedrija neiekļaujas tā paša ģeogrāfiskā tirgus daļā, kur Dānija; tā veido atsevišķu tirgu, kas ir Zviedrijas vai Dānijas un Zviedrijas pārklājumā, kopš vairumtirdzniecības piegādes Zviedrijā nerada spēcīgus konkurējošus šķēršļus vairumtirdzniecības piegādēm Dānijā. Līdzīgi ir secināts, ka Vācija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste (AK) neiekļaujas tā paša ģeogrāfiskā tirgus daļā, kur Dānija. Iemesli ir šādi:

—

visa Dānijā izmantotā gāze ir Dānijas (atklātā jūrā izvietota) gāze,

| — | 2003.–2005. gadā (komerciāls) imports veidoja tikai mazāk kā 12 % no kopējā Dānijas patēriņa, |
| --- | --- |

—

2003.–2005. gadā (komerciāls) imports veidoja tikai mazāk kā 12 % no kopējā Dānijas patēriņa,

| — | attiecībā uz darījumiem, ka vispārēji neietekmē vairumtirdzniecības gāzes vajadzības Dānijā (t. i., darījumi Beniluksa valstīs, AK vai Emdenas centros), šķiet, ka cenas nepietiekami ietekmē vairumtirdzniecības cenas Dānijā, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz darījumiem, ka vispārēji neietekmē vairumtirdzniecības gāzes vajadzības Dānijā (t. i., darījumi Beniluksa valstīs, AK vai Emdenas centros), šķiet, ka cenas nepietiekami ietekmē vairumtirdzniecības cenas Dānijā,

| — | dažādajiem vairumtirgotājiem iepriekšminētajās atšķirīgajās valstīs ir ievērojami atšķirīgas tirgus daļas šajās valstīs, |
| --- | --- |

—

dažādajiem vairumtirgotājiem iepriekšminētajās atšķirīgajās valstīs ir ievērojami atšķirīgas tirgus daļas šajās valstīs,

| — | tirgus pētījums uzrāda, ka Dānijas gāzes patērētājiem nav daudz zināšanu par vairumtirdzniecības cenām Vācijā un gāzes imports tiek uzskatīts par vāju aizstājēju gāzes iegādei vairumtirdzniecības līmenī Dānijā, |
| --- | --- |

—

tirgus pētījums uzrāda, ka Dānijas gāzes patērētājiem nav daudz zināšanu par vairumtirdzniecības cenām Vācijā un gāzes imports tiek uzskatīts par vāju aizstājēju gāzes iegādei vairumtirdzniecības līmenī Dānijā,

| — | tie gāzes piegādātāji vairumā, kas vēlas importēt gāzi no Vācijas uz Dāniju, saskaras ar ievērojamām transportēšanas izmaksās, jaudas ierobežojumiem un administratīviem šķēršļiem. |
| --- | --- |

—

tie gāzes piegādātāji vairumā, kas vēlas importēt gāzi no Vācijas uz Dāniju, saskaras ar ievērojamām transportēšanas izmaksās, jaudas ierobežojumiem un administratīviem šķēršļiem.

| (33) | DONG savā atbildē uz 6. panta 1. punkta c) apakšpunkta lēmumu pamatoja, ka gāzes piegādes Dānijas ieejas/izejas robežpunktā Ellundā, Vācijas pusē, pieder Dānijas gāzes vairumtirdzniecības tirgum. Pamatojoties uz tirgus izpētes rezultātiem, lēmums atstāj atklātu jautājumu, vai šīs piegādes ir iekļaujamas Dānijas gāzes vairumtirdzniecības piegādes tirgus ģeogrāfiskajā pārklājumā. |
| --- | --- |

(33)

DONG savā atbildē uz 6. panta 1. punkta c) apakšpunkta lēmumu pamatoja, ka gāzes piegādes Dānijas ieejas/izejas robežpunktā Ellundā, Vācijas pusē, pieder Dānijas gāzes vairumtirdzniecības tirgum. Pamatojoties uz tirgus izpētes rezultātiem, lēmums atstāj atklātu jautājumu, vai šīs piegādes ir iekļaujamas Dānijas gāzes vairumtirdzniecības piegādes tirgus ģeogrāfiskajā pārklājumā.

Dabasgāzes piegādes tirgus centrālajām TEC

| (34) | Dabasgāzes piegādes tirgus centrālajiem TEC uzņēmumiem pārklājuma ziņā ir vairāk valstisks un var tikai iekļaut Dāniju un Zviedriju, jo tas nevar būt plašāks par vairumtirdzniecības tirgus ģeogrāfisko pārklājumu. Turklāt TEC nepieciešamās piegādes daļas var iegūt no kaimiņvalstīm. |
| --- | --- |

(34)

Dabasgāzes piegādes tirgus centrālajiem TEC uzņēmumiem pārklājuma ziņā ir vairāk valstisks un var tikai iekļaut Dāniju un Zviedriju, jo tas nevar būt plašāks par vairumtirdzniecības tirgus ģeogrāfisko pārklājumu. Turklāt TEC nepieciešamās piegādes daļas var iegūt no kaimiņvalstīm.

Gāzes piegādes tirgus(i) decentralizētām TEC un lieliem rūpnieciskiem patērētājiem

| (35) | Tā kā nav tieša importa, dabasgāzes piegādes decentralizētām TEC un lieliem rūpnieciskiem patērētājiem tirgus vai tirgu pārklājuma ziņā ir valstiskas. Turklāt tirgus struktūras kaimiņvalstīs nepārprotami atšķiras. Nozīmīga cenu atšķirība Dānijā, Vācijā, Zviedrijā un Nīderlandē apstiprina valsts tirgu esamību. |
| --- | --- |

(35)

Tā kā nav tieša importa, dabasgāzes piegādes decentralizētām TEC un lieliem rūpnieciskiem patērētājiem tirgus vai tirgu pārklājuma ziņā ir valstiskas. Turklāt tirgus struktūras kaimiņvalstīs nepārprotami atšķiras. Nozīmīga cenu atšķirība Dānijā, Vācijā, Zviedrijā un Nīderlandē apstiprina valsts tirgu esamību.

Gāzes piegāžu tirgus(i) mājsaimniecībām un maziem uzņēmumiem

| (36) | Lēmumā ir apsvērts, ka piegādes tirgus(i) uzņēmumiem un mājsaimniecībām Dānijā ir tikai valsts līmenī un iespējams reģionālā apmērā. Jautājums par tirgus(u) valsts vai reģionālo statusu var palikt atklāts. No vienas puses, tirdzniecībai šajā tirgū ir nepieciešams pārdošanas un pakalpojumu birojs, visi piegādātāji patērētājiem bez skaitītājiem Dānijā ir Dānijas uzņēmumi, kā arī pastāv lielas cenu atšķirības valsts tirgos. No otras puses, tikai mazāk par 1 % no patērētājiem līdz šim ir izlēmuši mainīt piegādātāju. Tāpēc reģionālajiem izplatīšanas uzņēmumiem joprojām ir lielas tirgus daļas to attiecīgajos apgabalos un cenas galapatērētājiem atšķiras trijos reģionālajos apgabalos. Liela tirgus daļu atšķirība, kā arī cenu atšķirība reģionos parasti norādītu uz to, ka reģionālie tirgi nav integrēti. |
| --- | --- |

(36)

Lēmumā ir apsvērts, ka piegādes tirgus(i) uzņēmumiem un mājsaimniecībām Dānijā ir tikai valsts līmenī un iespējams reģionālā apmērā. Jautājums par tirgus(u) valsts vai reģionālo statusu var palikt atklāts. No vienas puses, tirdzniecībai šajā tirgū ir nepieciešams pārdošanas un pakalpojumu birojs, visi piegādātāji patērētājiem bez skaitītājiem Dānijā ir Dānijas uzņēmumi, kā arī pastāv lielas cenu atšķirības valsts tirgos. No otras puses, tikai mazāk par 1 % no patērētājiem līdz šim ir izlēmuši mainīt piegādātāju. Tāpēc reģionālajiem izplatīšanas uzņēmumiem joprojām ir lielas tirgus daļas to attiecīgajos apgabalos un cenas galapatērētājiem atšķiras trijos reģionālajos apgabalos. Liela tirgus daļu atšķirība, kā arī cenu atšķirība reģionos parasti norādītu uz to, ka reģionālie tirgi nav integrēti.

3.   Secinājumi par attiecīgajiem tirgiem dabasgāzes nozarē

| (37) | Lēmumā tiek uzskatīts, ka pastāv šādi attiecīgie tirgi:






  1) | Dānijas glabāšanas tirgus vai pārmaiņus Dānijas dabasgāzes elastīguma tirgus; Zviedrijas glabāšanas tirgus vai pārmaiņus Zviedrijas dabasgāzes elastīguma tirgus (pārklājumā ietilpst Zviedrija vai pārmaiņus Zviedrija un Dānija); |
| --- | --- | --- |

(37)

Lēmumā tiek uzskatīts, ka pastāv šādi attiecīgie tirgi:

1)

Dānijas glabāšanas tirgus vai pārmaiņus Dānijas dabasgāzes elastīguma tirgus; Zviedrijas glabāšanas tirgus vai pārmaiņus Zviedrijas dabasgāzes elastīguma tirgus (pārklājumā ietilpst Zviedrija vai pārmaiņus Zviedrija un Dānija);

| 2) | Dānijas dabasgāzes vairumtirdzniecības tirgus (pārklājumā ietilpst Dānija); Zviedrijas dabasgāzes vairumtirdzniecības tirgus (pārklājumā ietilpst Zviedrija vai pārmaiņus Zviedrija un Dānija); |
| --- | --- |

2)

Dānijas dabasgāzes vairumtirdzniecības tirgus (pārklājumā ietilpst Dānija); Zviedrijas dabasgāzes vairumtirdzniecības tirgus (pārklājumā ietilpst Zviedrija vai pārmaiņus Zviedrija un Dānija);

| 3) | Dānijas dabasgāzes piegādes tirgus centrālajām TEC; Zviedrijas dabasgāzes piegādes tirgus centrālajām TEC (pārklājumā ietilpst Zviedrija vai Zviedrija un Dānija); |
| --- | --- |

3)

Dānijas dabasgāzes piegādes tirgus centrālajām TEC; Zviedrijas dabasgāzes piegādes tirgus centrālajām TEC (pārklājumā ietilpst Zviedrija vai Zviedrija un Dānija);

| 4) | dabasgāzes piegādes tirgus lieliem rūpnieciskiem patērētājiem un decentralizētām TEC (pārklājumā ietilpst Dānija); |
| --- | --- |

4)

dabasgāzes piegādes tirgus lieliem rūpnieciskiem patērētājiem un decentralizētām TEC (pārklājumā ietilpst Dānija);

| 5) | dabasgāzes piegādes tirgus maziem uzņēmējiem un mājsaimniecībām (pārklājumā ietilpst Dānija vai reģioni). |
| --- | --- |

5)

dabasgāzes piegādes tirgus maziem uzņēmējiem un mājsaimniecībām (pārklājumā ietilpst Dānija vai reģioni).

B.   ELEKTROENERĢIJA

1.   Attiecīgie produkcijas tirgi

Fiziskās elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība; papildpakalpojumi

| (38) | Nozīmīgu elektroenerģijas vairumtirdzniecības pārdevumu un pirkumu daļu Ziemeļjūrā veic Ziemeļu elektroenerģijas apmaiņa Nord Pool Spot ASA (turpmāk tekstā – Nord Pool). Papildus šiem Nord Pool balstītajiem fiziskās elektroenerģijas tirdzniecības veidiem vairumtirdzniecības līmenī ražotāji/tirgotāji un patērētāji arī noslēdz divpusējus fiziskās elektroenerģijas vairumtirdzniecības līgumus. |
| --- | --- |

(38)

Nozīmīgu elektroenerģijas vairumtirdzniecības pārdevumu un pirkumu daļu Ziemeļjūrā veic Ziemeļu elektroenerģijas apmaiņa Nord Pool Spot ASA (turpmāk tekstā – Nord Pool). Papildus šiem Nord Pool balstītajiem fiziskās elektroenerģijas tirdzniecības veidiem vairumtirdzniecības līmenī ražotāji/tirgotāji un patērētāji arī noslēdz divpusējus fiziskās elektroenerģijas vairumtirdzniecības līgumus.

| (39) | Papildpakalpojumu tiešie patērētāji ir pārvades sistēmas operatori (PSO), kas ir atbildīgi par līdzsvara uzturēšanu tīklā un piegādes nodrošināšanu ārkārtas situācijās. Komisijas tirgus izmeklēšana ir skaidri norādījusi, ka papildpakalpojumi/sistēmas pakalpojumi nav viegli aizvietojami ar citu elektroenerģijas piegādi vairumtirdzniecības līmenī. Turklāt operatora regulēšanas jaudas daļa var laika gaitā ievērojami atšķirties bez jebkādas skaidri redzamas saistības ar tā pozīciju elektroenerģijas ražošanas tirgū. |
| --- | --- |

(39)

Papildpakalpojumu tiešie patērētāji ir pārvades sistēmas operatori (PSO), kas ir atbildīgi par līdzsvara uzturēšanu tīklā un piegādes nodrošināšanu ārkārtas situācijās. Komisijas tirgus izmeklēšana ir skaidri norādījusi, ka papildpakalpojumi/sistēmas pakalpojumi nav viegli aizvietojami ar citu elektroenerģijas piegādi vairumtirdzniecības līmenī. Turklāt operatora regulēšanas jaudas daļa var laika gaitā ievērojami atšķirties bez jebkādas skaidri redzamas saistības ar tā pozīciju elektroenerģijas ražošanas tirgū.

| (40) | Tomēr lēmumā ir apsvērts, ka šī tirgus/šo tirgu precīza definīcija var tikt atstāta atvērta. Divpusējas piegādes patērētājiem bez tiešas piekļuves Nord Pool var vai arī nevar būt atsevišķs ražojumu tirgus, un to pašu var teikt par papildpakalpojumiem. |
| --- | --- |

(40)

Tomēr lēmumā ir apsvērts, ka šī tirgus/šo tirgu precīza definīcija var tikt atstāta atvērta. Divpusējas piegādes patērētājiem bez tiešas piekļuves Nord Pool var vai arī nevar būt atsevišķs ražojumu tirgus, un to pašu var teikt par papildpakalpojumiem.

Elektroenerģijas atvasināti finanšu instrumenti

| (41) | Lēmumā tiek aplūkots atsevišķs finanšu elektroenerģijas tirgus, jo finanšu tirgus pamatā ir saistīts ar riska tirdzniecību, bet fiziskais tirgus – ar elektroenerģijas tirdzniecību patēriņam, tāpēc nav pilnīgi aizvietojams. Jautājums, vai noteikts CFD (jeb cenu starpības līgumu) finanšu produkts pieder tam pašam vai atsevišķam tirgum, paliek atklāts. |
| --- | --- |

(41)

Lēmumā tiek aplūkots atsevišķs finanšu elektroenerģijas tirgus, jo finanšu tirgus pamatā ir saistīts ar riska tirdzniecību, bet fiziskais tirgus – ar elektroenerģijas tirdzniecību patēriņam, tāpēc nav pilnīgi aizvietojams. Jautājums, vai noteikts CFD (jeb cenu starpības līgumu) finanšu produkts pieder tam pašam vai atsevišķam tirgum, paliek atklāts.

Elektroenerģijas mazumtirdzniecība

| (42) | Lēmumā ir aplūkots atsevišķs piegāžu tirgus patērētājiem, kuriem ir nepieciešams stundu skaitītājs, un patērētājiem, kuriem tāds nav vajadzīgs. Tirgus pētījumā nepārprotami apstiprināja šo sadalījumu. Šīs patērētāju grupas maksā dažādas cenas, patērē dažādus produktus un iegādājas tos atšķirīgos veidos. |
| --- | --- |

(42)

Lēmumā ir aplūkots atsevišķs piegāžu tirgus patērētājiem, kuriem ir nepieciešams stundu skaitītājs, un patērētājiem, kuriem tāds nav vajadzīgs. Tirgus pētījumā nepārprotami apstiprināja šo sadalījumu. Šīs patērētāju grupas maksā dažādas cenas, patērē dažādus produktus un iegādājas tos atšķirīgos veidos.

2.   Attiecīgie ģeogrāfiski tirgi

Fiziskās elektroenerģijas vairumtirdzniecība

| (43) | Lēmumā ir apsvērts, ka apvienošanās ietekme uz konkurētspēju jānovērtē atsevišķos Austrumdānijas/Rietumdānijas Nord Pool cenu apgabalos vai divu apgabalu apvienojumā plus Zviedrijā, tā kā pušu vietējās darbības tiek veiktas gandrīz tikai Dānijā. Ja koncentrācija nerada negatīvu ietekmi uz konkurētspēju šādos apgabalu apvienojumos, tad tā arī nevar radīt negatīvu ietekmi jebkādos plašākos cenu apgabalos. |
| --- | --- |

(43)

Lēmumā ir apsvērts, ka apvienošanās ietekme uz konkurētspēju jānovērtē atsevišķos Austrumdānijas/Rietumdānijas Nord Pool cenu apgabalos vai divu apgabalu apvienojumā plus Zviedrijā, tā kā pušu vietējās darbības tiek veiktas gandrīz tikai Dānijā. Ja koncentrācija nerada negatīvu ietekmi uz konkurētspēju šādos apgabalu apvienojumos, tad tā arī nevar radīt negatīvu ietekmi jebkādos plašākos cenu apgabalos.

| (44) | Visi pārējie elektroenerģijas vairumtirdzniecības tirgus ģeogrāfiskā tirgus definīciju jautājumi saistībā ar pašreizējo darbību paliek atklāti. |
| --- | --- |

(44)

Visi pārējie elektroenerģijas vairumtirdzniecības tirgus ģeogrāfiskā tirgus definīciju jautājumi saistībā ar pašreizējo darbību paliek atklāti.

Papildpakalpojumi

| (45) | Lēmumā tiek ņemts vērā, ka papildpakalpojumi ir valsts mērogā, jo tie ir atkarīgi no tūlītējas un drošas pieejamības noteiktas cenas apgabalā un pastāv pārāk daudz pieslēguma mezglu. |
| --- | --- |

(45)

Lēmumā tiek ņemts vērā, ka papildpakalpojumi ir valsts mērogā, jo tie ir atkarīgi no tūlītējas un drošas pieejamības noteiktas cenas apgabalā un pastāv pārāk daudz pieslēguma mezglu.

Elektroenerģijas atvasināti finanšu instrumenti

| (46) | Attiecībā uz elektroenerģijas atvasinātiem finanšu instrumentiem lēmumā ir apsvērts, ka tirgum ir jāietver vismaz visa Skandināvija, jo elektroenerģijas atvasinātu finanšu instrumentu tirdzniecība notiek Nord Pool, bet CFD varētu ietvert tikai konkrētu cenu apgabalu, jo uzņēmumi, kas tirgojas ar šiem produktiem, galvenokārt būs vairumtirdzniecības piegādātāji un patērētāji šajos cenu apgabalos. |
| --- | --- |

(46)

Attiecībā uz elektroenerģijas atvasinātiem finanšu instrumentiem lēmumā ir apsvērts, ka tirgum ir jāietver vismaz visa Skandināvija, jo elektroenerģijas atvasinātu finanšu instrumentu tirdzniecība notiek Nord Pool, bet CFD varētu ietvert tikai konkrētu cenu apgabalu, jo uzņēmumi, kas tirgojas ar šiem produktiem, galvenokārt būs vairumtirdzniecības piegādātāji un patērētāji šajos cenu apgabalos.

Elektroenerģijas mazumtirdzniecība

| (47) | Elektroenerģijas mazumtirdzniecības tirgos lēmumā ir apsvērts, ka tirgus patērētājiem ar skaitītājiem ir valstisks, bet bez skaitītājiem – valstiski reģionāls. Ārvalstu piegādes uzņēmumi šeit tieši neiekļūst, un patērētāji bez skaitītājiem lielākoties ir palikuši pie vietējā piegādātāja, kas pakļauts universālā pakalpojuma saistībām. |
| --- | --- |

(47)

Elektroenerģijas mazumtirdzniecības tirgos lēmumā ir apsvērts, ka tirgus patērētājiem ar skaitītājiem ir valstisks, bet bez skaitītājiem – valstiski reģionāls. Ārvalstu piegādes uzņēmumi šeit tieši neiekļūst, un patērētāji bez skaitītājiem lielākoties ir palikuši pie vietējā piegādātāja, kas pakļauts universālā pakalpojuma saistībām.

3.   Secinājumi par attiecīgajiem elektroenerģijas tirgiem

| (48) | Lēmumā ir definēti šādi elektroenerģijas tirgi:






  1) | elektroenerģijas vairumtirdzniecība (attiecīgi Austrumdānijas un Rietumdānijas vai plašāks); |
| --- | --- | --- |

(48)

Lēmumā ir definēti šādi elektroenerģijas tirgi:

1)

elektroenerģijas vairumtirdzniecība (attiecīgi Austrumdānijas un Rietumdānijas vai plašāks);

| 2) | iespējams, divpusēja vairumtirdzniecība patērētājiem, kuriem nav pieejas Nord Pool (attiecīgi Austrumdānijas un Rietumdānijas); |
| --- | --- |

2)

iespējams, divpusēja vairumtirdzniecība patērētājiem, kuriem nav pieejas Nord Pool (attiecīgi Austrumdānijas un Rietumdānijas);

| 3) | iespējams, papildpakalpojumi (attiecīgi Austrumdānijas un Rietumdānijas); |
| --- | --- |

3)

iespējams, papildpakalpojumi (attiecīgi Austrumdānijas un Rietumdānijas);

| 4) | elektroenerģijas atvasināti finanšu instrumenti (ietver Nord Pool apgabalu, ja neietver CFD); |
| --- | --- |

4)

elektroenerģijas atvasināti finanšu instrumenti (ietver Nord Pool apgabalu, ja neietver CFD);

| 5) | iespējams, CFD (attiecīgi Austrumdānijas un Rietumdānijas); |
| --- | --- |

5)

iespējams, CFD (attiecīgi Austrumdānijas un Rietumdānijas);

| 6) | elektroenerģijas tirdzniecība (uzņēmējdarbības) patērētājiem ar skaitītājiem (Dānijas valsts); |
| --- | --- |

6)

elektroenerģijas tirdzniecība (uzņēmējdarbības) patērētājiem ar skaitītājiem (Dānijas valsts);

| 7) | elektroenerģijas tirdzniecība (galvenokārt mājsaimniecības) patērētājiem ar skaitītājiem (Dānijas valsts vai Dānijas reģionāli). |
| --- | --- |

7)

elektroenerģijas tirdzniecība (galvenokārt mājsaimniecības) patērētājiem ar skaitītājiem (Dānijas valsts vai Dānijas reģionāli).

C.   PĀRĒJIE TIRGI

| (49) | Daudzus citus tirgus ietekmē ierosinātā koncentrācija, kas tomēr neietekmē negatīvi konkurētspēju vai nu zemo tirgus daļu dēļ, vai arī tāpēc, ka nav notikusi ģeogrāfiskā pārklāšanās: pilsētu siltumcentrāles (vietēja), sodrēji (reģionālais pārklājums palika atklāts) un tirdzniecība attiecībā uz CO2 (iespējams, ES mērogā). |
| --- | --- |

(49)

Daudzus citus tirgus ietekmē ierosinātā koncentrācija, kas tomēr neietekmē negatīvi konkurētspēju vai nu zemo tirgus daļu dēļ, vai arī tāpēc, ka nav notikusi ģeogrāfiskā pārklāšanās: pilsētu siltumcentrāles (vietēja), sodrēji (reģionālais pārklājums palika atklāts) un tirdzniecība attiecībā uz CO2 (iespējams, ES mērogā).

5.   KONKURĒTSPĒJAS NOVĒRTĒJUMS

IEPRIEKŠĒJA PIEZĪME PAR MAZĀKUMA AKCIJU PAKETĒM

| (50) | Lēmumā ir pārbaudīts DONG izvirzītais arguments par pirmsapvienošanās saišu ietekmi uz pusēm, kas apvienojas, kā arī uz pusēm, kas apvienojas, un trešajām pusēm, bet atklājās, ka jebkurā gadījumā visu šādu ietekmju apsvēršana nevar kompensēt negatīvo ietekmi, kas izriet no apvienošanās. |
| --- | --- |

(50)

Lēmumā ir pārbaudīts DONG izvirzītais arguments par pirmsapvienošanās saišu ietekmi uz pusēm, kas apvienojas, kā arī uz pusēm, kas apvienojas, un trešajām pusēm, bet atklājās, ka jebkurā gadījumā visu šādu ietekmju apsvēršana nevar kompensēt negatīvo ietekmi, kas izriet no apvienošanās.

A.   DABASGĀZE

1.   Gāzes glabāšanas un gāzes elastīguma tirgus

| (51) | Balsoties uz šim gadījumam veikto tirgus pētījumu, Komisija secināja, ka pašlaik Dānijas glabāšanas/elastīguma tirgū dominē DONG. |
| --- | --- |

(51)

Balsoties uz šim gadījumam veikto tirgus pētījumu, Komisija secināja, ka pašlaik Dānijas glabāšanas/elastīguma tirgū dominē DONG.

| (52) | Lēmumā ir apsvērts, ka ienākšana glabāšanas/elastīguma tirgū ir nozīmīgs papildinājums citām ar gāzi saistītām darbībām, un glabāšanas/elastīguma tirgus tiek uzskatīts par radniecīgu pārējiem gāzes tirgiem. Uzņēmumā DONG, pat izmantojot divas atsevišķas juridiskas personas, kas ir atbildīgas par glabāšanu, respektīvi, gāzes tirdzniecību, Komisija uzskata, ka abas šīs darbības ir veiktas, lai kāpinātu DONG grupas rentabilitāti, un analizēja ietekmi uz Dānijas glabāšanas/elastīguma tirgu, pamatojoties uz šo situāciju. |
| --- | --- |

(52)

Lēmumā ir apsvērts, ka ienākšana glabāšanas/elastīguma tirgū ir nozīmīgs papildinājums citām ar gāzi saistītām darbībām, un glabāšanas/elastīguma tirgus tiek uzskatīts par radniecīgu pārējiem gāzes tirgiem. Uzņēmumā DONG, pat izmantojot divas atsevišķas juridiskas personas, kas ir atbildīgas par glabāšanu, respektīvi, gāzes tirdzniecību, Komisija uzskata, ka abas šīs darbības ir veiktas, lai kāpinātu DONG grupas rentabilitāti, un analizēja ietekmi uz Dānijas glabāšanas/elastīguma tirgu, pamatojoties uz šo situāciju.

| (53) | Tāpēc lēmumā tiek secināts, ka E2 un Elsam kā nozīmīgāko neatkarīgo elastīguma avotu ieguve Dānijā nodrošinās DONG iespējas un pamudinās samazināt tās glabāšanas vajadzības, aizvietojot pašas glabātavu izmantošanu ar E2 un Elsam kā elastīguma avotiem. Tajā pašā laikā tiks samazinātas elastīguma alternatīvas, kas ir pieejamas konkurējošiem gāzes piegādātiem. Tādējādi un sakarā ar Dānijas glabāšanas tarifu piemērošanas veidu citu gāzes piegādātāju glabāšanas izmaksas pieaugs, un tāpēc to iespējas īstenot konkurējošus ierobežojumus pret DONG samazināsies. |
| --- | --- |

(53)

Tāpēc lēmumā tiek secināts, ka E2 un Elsam kā nozīmīgāko neatkarīgo elastīguma avotu ieguve Dānijā nodrošinās DONG iespējas un pamudinās samazināt tās glabāšanas vajadzības, aizvietojot pašas glabātavu izmantošanu ar E2 un Elsam kā elastīguma avotiem. Tajā pašā laikā tiks samazinātas elastīguma alternatīvas, kas ir pieejamas konkurējošiem gāzes piegādātiem. Tādējādi un sakarā ar Dānijas glabāšanas tarifu piemērošanas veidu citu gāzes piegādātāju glabāšanas izmaksas pieaugs, un tāpēc to iespējas īstenot konkurējošus ierobežojumus pret DONG samazināsies.

| (54) | Šo iemeslu dēļ lēmumā ir secināts, ka darbība radītu nozīmīgus šķēršļus efektīvai konkurētspējai iespējamā Dānijas glabāšanas tirgū vai iespējamā Dānijas glabāšanas/elastīguma tirgū, jo īpaši nostiprinot DONG dominējošo stāvokli šādos tirgos. |
| --- | --- |

(54)

Šo iemeslu dēļ lēmumā ir secināts, ka darbība radītu nozīmīgus šķēršļus efektīvai konkurētspējai iespējamā Dānijas glabāšanas tirgū vai iespējamā Dānijas glabāšanas/elastīguma tirgū, jo īpaši nostiprinot DONG dominējošo stāvokli šādos tirgos.

| (55) | Attiecībā uz Zviedrijas glabāšanas/elastīguma tirgu lēmumā ir secināts, ka iespējamo kaitējuma konstatāciju Dānijā principā var attiecināt arī uz Zviedriju, bet ka sīks konkrētu Zviedrijas tirgus iezīmju izvērtējums nav nepieciešams, ņemot vērā, ka no tā nav atkarīgs vispārējais darījuma novērtējums. |
| --- | --- |

(55)

Attiecībā uz Zviedrijas glabāšanas/elastīguma tirgu lēmumā ir secināts, ka iespējamo kaitējuma konstatāciju Dānijā principā var attiecināt arī uz Zviedriju, bet ka sīks konkrētu Zviedrijas tirgus iezīmju izvērtējums nav nepieciešams, ņemot vērā, ka no tā nav atkarīgs vispārējais darījuma novērtējums.

2.   Gāzes vairumtirdzniecības piegāžu tirgus

| (56) | Izmeklēšanas laikā Komisija un DONG ieņēma atšķirīgas nostājas attiecībā uz gāzes vairumtirdzniecības piegāžu analīzes nozīmi pēc [...] (3). DONG apšaubīja nepieciešamību lūkoties [...] * gadu perspektīvā. Pēc Komisijas atzinuma gāzes tirgus ir padarīts nozīmīgs, izmantojot ilgtermiņa investīcijas infrastruktūrā un ilgtermiņa piegādes līgumus, ko pamato analīze, tai skaitā perspektīvā pēc [...] *. Tomēr lēmumā ir secināts, ka, lai gan nav apsvērumu par tirgus situāciju perspektīvā pēc [...] *, apvienošanai būs nozīmīga pretkonkurences ietekme uz Dānijas vairumtirdzniecības piegādēm, samazinot BGI projekta nospiedošo ietekmi, kā arī jāņem vērā fakts, ka konkurentu lēmumus par ienākšanu tirgū vadīs pārrunas par piegādes līgumiem ar Elsam un E2, kas tiks aizsāktas 2008. gadā. |
| --- | --- |

(56)

Izmeklēšanas laikā Komisija un DONG ieņēma atšķirīgas nostājas attiecībā uz gāzes vairumtirdzniecības piegāžu analīzes nozīmi pēc [...] (3). DONG apšaubīja nepieciešamību lūkoties [...] * gadu perspektīvā. Pēc Komisijas atzinuma gāzes tirgus ir padarīts nozīmīgs, izmantojot ilgtermiņa investīcijas infrastruktūrā un ilgtermiņa piegādes līgumus, ko pamato analīze, tai skaitā perspektīvā pēc [...] *. Tomēr lēmumā ir secināts, ka, lai gan nav apsvērumu par tirgus situāciju perspektīvā pēc [...] *, apvienošanai būs nozīmīga pretkonkurences ietekme uz Dānijas vairumtirdzniecības piegādēm, samazinot BGI projekta nospiedošo ietekmi, kā arī jāņem vērā fakts, ka konkurentu lēmumus par ienākšanu tirgū vadīs pārrunas par piegādes līgumiem ar Elsam un E2, kas tiks aizsāktas 2008. gadā.

| (57) | Lēmumā ir secināts, ka DONG ir dominējošais stāvoklis Dānijas gāzes vairumtirdzniecības piegāžu tirgū, ņemot vērā, ka 2004. gadā uzņēmuma tirgus daļa bija [80–90 %] * (4). Komisija analizēja iespējamos konkurences šķēršļus saistībā ar DONG dominējošo stāvokli no šādiem pieciem avotiem:






  — | uzņēmēji Dānijas jūras piekrastes apgabalā, |
| --- | --- | --- |

(57)

Lēmumā ir secināts, ka DONG ir dominējošais stāvoklis Dānijas gāzes vairumtirdzniecības piegāžu tirgū, ņemot vērā, ka 2004. gadā uzņēmuma tirgus daļa bija [80–90 %] * (4). Komisija analizēja iespējamos konkurences šķēršļus saistībā ar DONG dominējošo stāvokli no šādiem pieciem avotiem:

—

uzņēmēji Dānijas jūras piekrastes apgabalā,

| — | imports no Vācijas, dienvidos no DEUDAN cauruļvada, |
| --- | --- |

—

imports no Vācijas, dienvidos no DEUDAN cauruļvada,

| — | gāzes apgrozījums Ellundā, |
| --- | --- |

—

gāzes apgrozījums Ellundā,

| — | likvīdais Dānijas vairumtirdzniecības tirgus un |
| --- | --- |

—

likvīdais Dānijas vairumtirdzniecības tirgus un

| — | jauna cauruļvada ietilpīgums vai citas importa iespējas. |
| --- | --- |

—

jauna cauruļvada ietilpīgums vai citas importa iespējas.

| (58) | Lēmumā ir secināts, ka šie konkurences šķēršļi nav izteikti vai nav pietiekami konkrēti, lai īstermiņā nopietni apdraudētu DONG tirgus stāvokli. |
| --- | --- |

(58)

Lēmumā ir secināts, ka šie konkurences šķēršļi nav izteikti vai nav pietiekami konkrēti, lai īstermiņā nopietni apdraudētu DONG tirgus stāvokli.

| (59) | Tāpēc lēmumā tiek aplūkots, vai darījums nostiprinās DONG dominējošo stāvokli, likvidējot faktisko un/vai iespējamo konkurenci. Attiecībā uz E2 un Elsam komerciālajām interesēm kļūt par aktīviem Dānijas gāzes vairumtirdzniecības tirgus dalībniekiem DONG noliedza, ka E2 un Elsam būtu iespējamie konkurenti un ka tie DONG veidotu nozīmīgākos konkurences šķēršļus. |
| --- | --- |

(59)

Tāpēc lēmumā tiek aplūkots, vai darījums nostiprinās DONG dominējošo stāvokli, likvidējot faktisko un/vai iespējamo konkurenci. Attiecībā uz E2 un Elsam komerciālajām interesēm kļūt par aktīviem Dānijas gāzes vairumtirdzniecības tirgus dalībniekiem DONG noliedza, ka E2 un Elsam būtu iespējamie konkurenti un ka tie DONG veidotu nozīmīgākos konkurences šķēršļus.

| (60) | Ņemot vērā Komisijas minēto, ir pietiekami, ka E2 un Elsam veido nozīmīgus konkurences šķēršļus (un tiem nav jābūt nozīmīgākajiem), kuru likvidēšana radītu konkurences bažas. |
| --- | --- |

(60)

Ņemot vērā Komisijas minēto, ir pietiekami, ka E2 un Elsam veido nozīmīgus konkurences šķēršļus (un tiem nav jābūt nozīmīgākajiem), kuru likvidēšana radītu konkurences bažas.

| (61) | Komisijas pētījumā un lēmumā ir secināts, ka ierosinātā koncentrācija likvidēs E2 kā faktisko DONG konkurentu, bet Elsam – kā ticamu iespējamo konkurentu. Dokumenta 57. punktā minēto piecu iespējamo konkurences šķēršļu Komisijas analīze negrozīs šo secinājumu. Turklāt lēmumā ir secināts, ka Vattenfall nelielu E2 un Elsam gāzes apkures elektrostaciju daļu iegāde neatsvērs E2 un Elsam integrēšanas DONG grupā radītā konkurences spiediena zudumu. |
| --- | --- |

(61)

Komisijas pētījumā un lēmumā ir secināts, ka ierosinātā koncentrācija likvidēs E2 kā faktisko DONG konkurentu, bet Elsam – kā ticamu iespējamo konkurentu. Dokumenta 57. punktā minēto piecu iespējamo konkurences šķēršļu Komisijas analīze negrozīs šo secinājumu. Turklāt lēmumā ir secināts, ka Vattenfall nelielu E2 un Elsam gāzes apkures elektrostaciju daļu iegāde neatsvērs E2 un Elsam integrēšanas DONG grupā radītā konkurences spiediena zudumu.

| (62) | Papildus šai horizontālai iedarbībai lēmumā ir secināts, ka darījums novestu pie patērētāju tiesību liegšanas un rezultātā – pie nozīmīgiem efektīvas konkurences šķēršļiem sakarā ar vertikālu E2 un Elsam integrāciju DONG grupā, kas veido apmēram [20–30 %] * no Dānijas kopējā patēriņa. Tāpēc DONG konkurentiem būs grūtāk iekļūt Dānijas gāzes tirgos (gan kā vairumtirdzniecības piegādātājiem, gan kā piegādātājiem galapatērētājiem), tādējādi radot šķēršļus iekļūšanai šajos tirgos. |
| --- | --- |

(62)

Papildus šai horizontālai iedarbībai lēmumā ir secināts, ka darījums novestu pie patērētāju tiesību liegšanas un rezultātā – pie nozīmīgiem efektīvas konkurences šķēršļiem sakarā ar vertikālu E2 un Elsam integrāciju DONG grupā, kas veido apmēram [20–30 %] * no Dānijas kopējā patēriņa. Tāpēc DONG konkurentiem būs grūtāk iekļūt Dānijas gāzes tirgos (gan kā vairumtirdzniecības piegādātājiem, gan kā piegādātājiem galapatērētājiem), tādējādi radot šķēršļus iekļūšanai šajos tirgos.

| (63) | Puses piemetināja, ka līdz šim Elsam no trešajām pusēm resursus ir piesaistījis tikai nelielā apmērā, noslēdzot tikai dažus apmaiņas un īstermiņa pirkuma līgumus. Tomēr Komisija uzskata, ka DONG konkurentu piegādes Elsam veidotu iespējamus DONG rīcības ierobežojumus. |
| --- | --- |

(63)

Puses piemetināja, ka līdz šim Elsam no trešajām pusēm resursus ir piesaistījis tikai nelielā apmērā, noslēdzot tikai dažus apmaiņas un īstermiņa pirkuma līgumus. Tomēr Komisija uzskata, ka DONG konkurentu piegādes Elsam veidotu iespējamus DONG rīcības ierobežojumus.

| (64) | Lēmumā ir secināts, ka, pat ja ierobežo tiesību liegšanu ietekmi līdz pieprasījuma tiesību liegšanai no E2, šāda veida tiesību liegšana ievērojami stiprinātu DONG dominējošo stāvokli Dānijas vairumtirdzniecības tirgū, radot arī turpmāk nozīmīgus šķēršļus trešo pušu ienākšanai šajā tirgū. Tas tā ir tāpēc, ka gandrīz visu neatkarīgo (neierobežotu) trešo pušu pieprasījums Dānijai līdz šim ir pieaudzis ar E2 starpniecību. Rezultātā ierosinātā apvienošanās kāpinās ienākšanas šķēršļus Dānijas vairumtirdzniecības tirgū, jo tā likvidē uzņēmumu, kas iepirka ievērojamu dabasgāzes daudzumu vairumtirdzniecības tirgū, lai to izmantotu gan iekšēji, gan arī piegādātu dabasgāzi citiem lietotājiem. |
| --- | --- |

(64)

Lēmumā ir secināts, ka, pat ja ierobežo tiesību liegšanu ietekmi līdz pieprasījuma tiesību liegšanai no E2, šāda veida tiesību liegšana ievērojami stiprinātu DONG dominējošo stāvokli Dānijas vairumtirdzniecības tirgū, radot arī turpmāk nozīmīgus šķēršļus trešo pušu ienākšanai šajā tirgū. Tas tā ir tāpēc, ka gandrīz visu neatkarīgo (neierobežotu) trešo pušu pieprasījums Dānijai līdz šim ir pieaudzis ar E2 starpniecību. Rezultātā ierosinātā apvienošanās kāpinās ienākšanas šķēršļus Dānijas vairumtirdzniecības tirgū, jo tā likvidē uzņēmumu, kas iepirka ievērojamu dabasgāzes daudzumu vairumtirdzniecības tirgū, lai to izmantotu gan iekšēji, gan arī piegādātu dabasgāzi citiem lietotājiem.

| (65) | Lēmumā ir secināts, ka ierosinātā koncentrācija DONG grupai Dānijas gāzes vairumtirdzniecības tirgū likvidē nozīmīgus konkurences šķēršļus. Pieņemot, ka DONG nostiprināja dominējošo stāvokli šajā tirgū, iespējams, ierosinātais darījums radīs ievērojamus šķēršļus efektīvai konkurencei, jo īpaši nostiprinot DONG dominējošo stāvokli. |
| --- | --- |

(65)

Lēmumā ir secināts, ka ierosinātā koncentrācija DONG grupai Dānijas gāzes vairumtirdzniecības tirgū likvidē nozīmīgus konkurences šķēršļus. Pieņemot, ka DONG nostiprināja dominējošo stāvokli šajā tirgū, iespējams, ierosinātais darījums radīs ievērojamus šķēršļus efektīvai konkurencei, jo īpaši nostiprinot DONG dominējošo stāvokli.

| (66) | Attiecībā uz vairumtirdzniecības piegādēm Zviedrijā DONG ir ļoti spēcīgas pozīcijas arī šajā tirgū (5). Lēmumā netiek konkretizēta DONG (vienota vai kopēja) dominējošais stāvoklis Zviedrijas vai Zviedrijas un Dānijas vairumtirdzniecības piegāžu tirgū, jo jebkāda kaitīga ietekme uz šiem tirgiem izrietētu no kaitīgās ietekmes, kas darbībai piemistu Dānijas vairumtirdzniecības tirgū. |
| --- | --- |

(66)

Attiecībā uz vairumtirdzniecības piegādēm Zviedrijā DONG ir ļoti spēcīgas pozīcijas arī šajā tirgū (5). Lēmumā netiek konkretizēta DONG (vienota vai kopēja) dominējošais stāvoklis Zviedrijas vai Zviedrijas un Dānijas vairumtirdzniecības piegāžu tirgū, jo jebkāda kaitīga ietekme uz šiem tirgiem izrietētu no kaitīgās ietekmes, kas darbībai piemistu Dānijas vairumtirdzniecības tirgū.

3.   Dabasgāzes piegādes tirgus centrālajām TEC

| (67) | Lēmumā ir apsvērts, ka patērētāju tiesību liegšana vai ievades tiesību liegšana dabasgāzes piegādes tirgos var rasties centrālajām TEC Dānijā un Zviedrijā, jo a) vismaz līdz 2009. gadam neviens centrālās TEC patērētājs neciestu zaudējumus Dānijas vai Zviedrijas piegādes tirgū centrālajām TEC un b) TEC pēc 2009. gada būtu pasargātas, ja vairumtirdzniecības tirgus darbību pastiprinātu ar pušu ierosināto gāzes izlaides programmu. |
| --- | --- |

(67)

Lēmumā ir apsvērts, ka patērētāju tiesību liegšana vai ievades tiesību liegšana dabasgāzes piegādes tirgos var rasties centrālajām TEC Dānijā un Zviedrijā, jo a) vismaz līdz 2009. gadam neviens centrālās TEC patērētājs neciestu zaudējumus Dānijas vai Zviedrijas piegādes tirgū centrālajām TEC un b) TEC pēc 2009. gada būtu pasargātas, ja vairumtirdzniecības tirgus darbību pastiprinātu ar pušu ierosināto gāzes izlaides programmu.

| (68) | Attiecībā uz iespējamo konkurenci lēmumā ir secināts, ka maz ticams, ka E2 un/vai Elsam tiktu uzskatīti par potenciālajiem ienācējiem piegādes tirgū centrālajām TEC, jo šķiet neiespējami, ka pārējās centrālās TEC vēlētos saņemt gāzi no to tiešajiem konkurentiem. |
| --- | --- |

(68)

Attiecībā uz iespējamo konkurenci lēmumā ir secināts, ka maz ticams, ka E2 un/vai Elsam tiktu uzskatīti par potenciālajiem ienācējiem piegādes tirgū centrālajām TEC, jo šķiet neiespējami, ka pārējās centrālās TEC vēlētos saņemt gāzi no to tiešajiem konkurentiem.

| (69) | Tāpēc lēmumā ir secināts, ka ne Dānijā, ne arī Zviedrijā koncentrācija neradīs nozīmīgus šķēršļus efektīvai konkurencei piegādes tirgos centrālajām TEC. |
| --- | --- |

(69)

Tāpēc lēmumā ir secināts, ka ne Dānijā, ne arī Zviedrijā koncentrācija neradīs nozīmīgus šķēršļus efektīvai konkurencei piegādes tirgos centrālajām TEC.

4.   Piegāžu tirgus(i) rūpnieciskiem patērētājiem un decentralizētām TEC

| (70) | Lēmumā ir secināts, ka DONG, kura tirgus daļa 2004. gadā (par šo gadu ir pieejami jaunākie ticamie dati attiecībā uz tirgus daļu) bija [60–70 %] *, ieņem dominējošo stāvokli un to saglabās arī tuvākajā nākotnē. Nav pamata uzskatīt, ka tuvākajā nākotnē DONG tirgus daļa nokristos zem 50 %. |
| --- | --- |

(70)

Lēmumā ir secināts, ka DONG, kura tirgus daļa 2004. gadā (par šo gadu ir pieejami jaunākie ticamie dati attiecībā uz tirgus daļu) bija [60–70 %] *, ieņem dominējošo stāvokli un to saglabās arī tuvākajā nākotnē. Nav pamata uzskatīt, ka tuvākajā nākotnē DONG tirgus daļa nokristos zem 50 %.

| (71) | DONG dominante pieaug gāzes vairumtirdzniecībā, glabāšanā, jūras piekrastē, kā arī importa cauruļvadi aizvien atbalsta DONG pozīciju šajā piegādes tirgū/šajos tirgos lieliem uzņēmējiem un decentralizētām TEC, kopš glabātavas un piekļuve gāzei ir nozīmīgi konkurences rādītāji šo patērētāju grupu piegāžu ziņā. |
| --- | --- |

(71)

DONG dominante pieaug gāzes vairumtirdzniecībā, glabāšanā, jūras piekrastē, kā arī importa cauruļvadi aizvien atbalsta DONG pozīciju šajā piegādes tirgū/šajos tirgos lieliem uzņēmējiem un decentralizētām TEC, kopš glabātavas un piekļuve gāzei ir nozīmīgi konkurences rādītāji šo patērētāju grupu piegāžu ziņā.

| (72) | Turklāt DONG konkurenti nevar apdraudēt DONG dominanti, jo HNG/MN un Statoil Gazelle ir mazi uzņēmumi un HNG/MH ir finansiāli vājš konkurents, un starp DONG un HNG/MH ir spēcīgas saites. |
| --- | --- |

(72)

Turklāt DONG konkurenti nevar apdraudēt DONG dominanti, jo HNG/MN un Statoil Gazelle ir mazi uzņēmumi un HNG/MH ir finansiāli vājš konkurents, un starp DONG un HNG/MH ir spēcīgas saites.

| (73) | Gan E.ON, gan arī Shell aizņem ļoti nelielas Dānijas tirgus daļas saistībā ar tirdzniecību lieliem uzņēmējiem un decentralizētām TEC, un, iespējams, E.ON vēlas apgūt Zviedrijas tirgu. |
| --- | --- |

(73)

Gan E.ON, gan arī Shell aizņem ļoti nelielas Dānijas tirgus daļas saistībā ar tirdzniecību lieliem uzņēmējiem un decentralizētām TEC, un, iespējams, E.ON vēlas apgūt Zviedrijas tirgu.

| (74) | Tāpat arī lēmumā ir secināts, ka citi rādītāji, kas nostiprināja DONG dominējošo stāvokli pirms apvienošanās, ir šādi: nepārprotami DONG ir zemākais pārslēgšanās koeficients starp lielajiem tirgus dalībniekiem; DONG ir vislabākajā pozīcijā, lai piedāvātu divu veidu kurināmā produktus, un var veidot salīdzinoši tuvas saiknes ar daudzām decentralizētām TEC. |
| --- | --- |

(74)

Tāpat arī lēmumā ir secināts, ka citi rādītāji, kas nostiprināja DONG dominējošo stāvokli pirms apvienošanās, ir šādi: nepārprotami DONG ir zemākais pārslēgšanās koeficients starp lielajiem tirgus dalībniekiem; DONG ir vislabākajā pozīcijā, lai piedāvātu divu veidu kurināmā produktus, un var veidot salīdzinoši tuvas saiknes ar daudzām decentralizētām TEC.

| (75) | Lēmumā ir secināts, ka ierosinātā darbība nostiprinās DONG dominanti, kāpinot ienākšanas šķēršļus un samazinot iespējamo konkurenci. |
| --- | --- |

(75)

Lēmumā ir secināts, ka ierosinātā darbība nostiprinās DONG dominanti, kāpinot ienākšanas šķēršļus un samazinot iespējamo konkurenci.

| (76) | Ierosinātā darbība palielina šķēršļus ienākšanai tirgū, jo citiem dalībniekiem būs grūtāk iegūt vajadzīgo apmēru gāzes piegādē, ja apmēram 20 % no kopējā Dānijas gāzes patēriņa ir pārvirzīti no tirgus. Turklāt apvienošanās rezultātā DONG jau tā privileģētā piekļuve decentralizētām TEC vēl tiks nostiprināta. Apvienošanās arī kāpina gāzes glabāšanas ievades tiesību liegšanas risku vai konkurentu glabāšanas izmaksu paaugstināšanos, kas turpmāk kāpinās šķēršļus ienākšanai tirgū. Turklāt, iespējams, koncentrācija kāpinās ienākšanas šķēršļus vairumtirdzniecības tirgos, tādējādi DONG konkurentiem kļūs aizvien grūtāk piesaistīt piegādes konkurētspējīgi. Arī pēc apvienošanās DONG būs privileģētā pozīcijā, piedāvājot divu veidu kurināmā produktus, turpretim pārējiem konkurentiem būs aizvien grūtāk ievērot DONG piedāvājumu. |
| --- | --- |

(76)

Ierosinātā darbība palielina šķēršļus ienākšanai tirgū, jo citiem dalībniekiem būs grūtāk iegūt vajadzīgo apmēru gāzes piegādē, ja apmēram 20 % no kopējā Dānijas gāzes patēriņa ir pārvirzīti no tirgus. Turklāt apvienošanās rezultātā DONG jau tā privileģētā piekļuve decentralizētām TEC vēl tiks nostiprināta. Apvienošanās arī kāpina gāzes glabāšanas ievades tiesību liegšanas risku vai konkurentu glabāšanas izmaksu paaugstināšanos, kas turpmāk kāpinās šķēršļus ienākšanai tirgū. Turklāt, iespējams, koncentrācija kāpinās ienākšanas šķēršļus vairumtirdzniecības tirgos, tādējādi DONG konkurentiem kļūs aizvien grūtāk piesaistīt piegādes konkurētspējīgi. Arī pēc apvienošanās DONG būs privileģētā pozīcijā, piedāvājot divu veidu kurināmā produktus, turpretim pārējiem konkurentiem būs aizvien grūtāk ievērot DONG piedāvājumu.

| (77) | Turklāt ierosinātā darbība nostiprinās DONG dominanti iespējamo konkurentu Elsam, E2, NESA un KE izslēgšanas dēļ. |
| --- | --- |

(77)

Turklāt ierosinātā darbība nostiprinās DONG dominanti iespējamo konkurentu Elsam, E2, NESA un KE izslēgšanas dēļ.

| (78) | Gan E2, gan arī Elsam ir piekļuve lieliem dabasgāzes daudzumiem par konkurētspējīgām cenām. Tiem ir arī piekļuve glabātavām un elastīguma rīkiem. Turklāt abiem ir nepieciešamais “enerģijas” zīmols. Komisijas tirgus izpētē nepārprotams respondentu vairākums paziņoja, ka Elsam un E2 tiem varētu pārdot īpaši lielu gāzes daudzumu. Visbeidzot, Komisija fiksēja acīmredzamu pierādījumu šādām E2 ienākšanas iespējām un nodomiem; 2003. un 2004. gadā uzņēmums jau iesniedza piedāvājumus vairumtirdzniecības reģionālās piegādes uzņēmumiem Zviedrijā un Dānijā. |
| --- | --- |

(78)

Gan E2, gan arī Elsam ir piekļuve lieliem dabasgāzes daudzumiem par konkurētspējīgām cenām. Tiem ir arī piekļuve glabātavām un elastīguma rīkiem. Turklāt abiem ir nepieciešamais “enerģijas” zīmols. Komisijas tirgus izpētē nepārprotams respondentu vairākums paziņoja, ka Elsam un E2 tiem varētu pārdot īpaši lielu gāzes daudzumu. Visbeidzot, Komisija fiksēja acīmredzamu pierādījumu šādām E2 ienākšanas iespējām un nodomiem; 2003. un 2004. gadā uzņēmums jau iesniedza piedāvājumus vairumtirdzniecības reģionālās piegādes uzņēmumiem Zviedrijā un Dānijā.

| (79) | NESA un KE ir spēcīgi energoresursu zīmoli, kas ar jaukta tipa kurināmā tirdzniecību var panākt izmaksu sinerģiju un kāpināt patērētāju lojalitāti. Tiem ir piekļuve lielam rūpniecisku patērētāju lokam. Tāpat arī DONG un Statoil Gazelle uzskata KE, Elsam un Energi E2 par iespējamiem konkurentiem Dānijas gāzes tirgos. |
| --- | --- |

(79)

NESA un KE ir spēcīgi energoresursu zīmoli, kas ar jaukta tipa kurināmā tirdzniecību var panākt izmaksu sinerģiju un kāpināt patērētāju lojalitāti. Tiem ir piekļuve lielam rūpniecisku patērētāju lokam. Tāpat arī DONG un Statoil Gazelle uzskata KE, Elsam un Energi E2 par iespējamiem konkurentiem Dānijas gāzes tirgos.

| (80) | Šo iemeslu dēļ lēmumā ir secināts, ka ierosinātā darbība radīs nozīmīgus šķēršļus efektīvai konkurencei, jo īpaši sakarā ar dominējošā stāvokļa izveidi vai nostiprināšanu dabasgāzes piegādes tirgū vai tirgos lieliem uzņēmējiem un decentralizētām TEC. |
| --- | --- |

(80)

Šo iemeslu dēļ lēmumā ir secināts, ka ierosinātā darbība radīs nozīmīgus šķēršļus efektīvai konkurencei, jo īpaši sakarā ar dominējošā stāvokļa izveidi vai nostiprināšanu dabasgāzes piegādes tirgū vai tirgos lieliem uzņēmējiem un decentralizētām TEC.

5.   Gāzes piegāžu tirgus(i) mājsaimniecībām un maziem uzņēmumiem

| (81) | Lēmumā ir secināts, ka DONG ieņem dominējošo stāvokli divos reģionālos apgabalos ar apmēram [90–100 %] * lielu tirgus daļu un ka šo dominanti pastiprina nozīmīgi ienākšanas tirgū šķēršļi, DONG kontrole pār glabāšanu un piekļuvi atklātā jūrā ņemtai gāzei, kā arī tā dominējošais stāvoklis vairumtirdzniecības tirgū. |
| --- | --- |

(81)

Lēmumā ir secināts, ka DONG ieņem dominējošo stāvokli divos reģionālos apgabalos ar apmēram [90–100 %] * lielu tirgus daļu un ka šo dominanti pastiprina nozīmīgi ienākšanas tirgū šķēršļi, DONG kontrole pār glabāšanu un piekļuvi atklātā jūrā ņemtai gāzei, kā arī tā dominējošais stāvoklis vairumtirdzniecības tirgū.

| (82) | Saistībā ar alternatīviem pieņēmumiem par valsts tirgu gan DONG, gan HNG/MH tiek uzskatīti par dominējošiem ar attiecīgi [25–35 %] * un [55–65 %] * lielu tirgus daļu. Starp šiem uzņēmumiem ir spēcīga saikne. Tirgus ir ļoti pārredzams, un tāpēc jebkāda atkāpšanās no oligopolas rīcības būtu viegli konstatējama. Produkts ir ļoti homogēns, tādēļ var saglabāties vārdiski neizteikta vienošanās. Pastāv ļoti augsts patērētāju lojalitātes līmenis, kas rada augstus šķēršļus ienākšanai tirgū. Turklāt pastāv efektīvi mehānismi, ar ko “sodīt” dalībniekus, kas atkāpjas no oligopolajiem principiem, kā arī pastāv liela kopīgā ieinteresētība esošā stāvokļa saglabāšanā. |
| --- | --- |

(82)

Saistībā ar alternatīviem pieņēmumiem par valsts tirgu gan DONG, gan HNG/MH tiek uzskatīti par dominējošiem ar attiecīgi [25–35 %] * un [55–65 %] * lielu tirgus daļu. Starp šiem uzņēmumiem ir spēcīga saikne. Tirgus ir ļoti pārredzams, un tāpēc jebkāda atkāpšanās no oligopolas rīcības būtu viegli konstatējama. Produkts ir ļoti homogēns, tādēļ var saglabāties vārdiski neizteikta vienošanās. Pastāv ļoti augsts patērētāju lojalitātes līmenis, kas rada augstus šķēršļus ienākšanai tirgū. Turklāt pastāv efektīvi mehānismi, ar ko “sodīt” dalībniekus, kas atkāpjas no oligopolajiem principiem, kā arī pastāv liela kopīgā ieinteresētība esošā stāvokļa saglabāšanā.

| (83) | Lēmumā ir secināts, ka DONG dominante tiks nostiprināta, kāpinot ienākšanas šķēršļus un noteiktā apmērā samazinot iespējamo konkurenci. |
| --- | --- |

(83)

Lēmumā ir secināts, ka DONG dominante tiks nostiprināta, kāpinot ienākšanas šķēršļus un noteiktā apmērā samazinot iespējamo konkurenci.

| (84) | Koncentrācija kāpinās tirgū ienākšanas šķēršļus sakarā ar augstākām glabāšanas izmaksām un lielāku grūtības pakāpi, lai sasniegtu vajadzīgo apmēru un apjomradītus un diversifikācijas radītus ietaupījumus, kas ir nepieciešami ienākšanai tirgū un kas būtu finansiāli dzīvotspējīgi. Turklāt darbības rezultātā lielie patērētāji aiziet no citiem tirgiem, kuru elastīgums varētu tikt līdzsvarots pret mājsaimniecību un mazo uzņēmumu patērētāju elastīguma prasībām. Visbeidzot iespējamā likviditātes samazināšana Dānijas vairumtirdzniecības gāzes tirgos kāpina DONG iespējas atņemt piekļuves tiesības vairumtirdzniecības gāzei tās konkurentiem. |
| --- | --- |

(84)

Koncentrācija kāpinās tirgū ienākšanas šķēršļus sakarā ar augstākām glabāšanas izmaksām un lielāku grūtības pakāpi, lai sasniegtu vajadzīgo apmēru un apjomradītus un diversifikācijas radītus ietaupījumus, kas ir nepieciešami ienākšanai tirgū un kas būtu finansiāli dzīvotspējīgi. Turklāt darbības rezultātā lielie patērētāji aiziet no citiem tirgiem, kuru elastīgums varētu tikt līdzsvarots pret mājsaimniecību un mazo uzņēmumu patērētāju elastīguma prasībām. Visbeidzot iespējamā likviditātes samazināšana Dānijas vairumtirdzniecības gāzes tirgos kāpina DONG iespējas atņemt piekļuves tiesības vairumtirdzniecības gāzei tās konkurentiem.

| (85) | Koncentrācijas dēļ no iespējamas konkurences tiks izslēgti KE un NESA, kas ir elektroenerģijas mazumtirgotāji un kas abi bāzējas lielākajā Kopenhāgenas apgabalā. Tiem jau ir pārdošanas biroji, liels pārdošanas personāls, IT aprīkojums un uzskaites sistēmas. Tiem ir lieli patērētāju portfeļi, kas varēja tikt izveidoti, lai iekļūtu gāzes mazumtirdzniecības tirgos. Abiem uzņēmumiem ir arī vērā ņemams zīmols gan valstiskā, gan arī īpaši reģionālā līmenī. Tādējādi NESA un KE nesaskaras ar lieliem ienākšanas tirgū šķēršļiem, ar kuriem saskaras citi. [...] *. |
| --- | --- |

(85)

Koncentrācijas dēļ no iespējamas konkurences tiks izslēgti KE un NESA, kas ir elektroenerģijas mazumtirgotāji un kas abi bāzējas lielākajā Kopenhāgenas apgabalā. Tiem jau ir pārdošanas biroji, liels pārdošanas personāls, IT aprīkojums un uzskaites sistēmas. Tiem ir lieli patērētāju portfeļi, kas varēja tikt izveidoti, lai iekļūtu gāzes mazumtirdzniecības tirgos. Abiem uzņēmumiem ir arī vērā ņemams zīmols gan valstiskā, gan arī īpaši reģionālā līmenī. Tādējādi NESA un KE nesaskaras ar lieliem ienākšanas tirgū šķēršļiem, ar kuriem saskaras citi. [...] *.

| (86) | No otras puses, daudziem KE patērētājiem pilsētas gāzes dienests piegādā gāzi, bet apkuri nodrošina centrālā siltumapgāde. Tāpat arī būtu jāņem vērā, ka NESA un KE elektroenerģijas patērētāja pamata apjoms varētu tikt tikai izmantots, lai konkurētu ar HNG/MH, kura gāzes izplatīšanas apgabals ģeogrāfiski pārklājas ar NESA un KE, bet ne ar DONG. |
| --- | --- |

(86)

No otras puses, daudziem KE patērētājiem pilsētas gāzes dienests piegādā gāzi, bet apkuri nodrošina centrālā siltumapgāde. Tāpat arī būtu jāņem vērā, ka NESA un KE elektroenerģijas patērētāja pamata apjoms varētu tikt tikai izmantots, lai konkurētu ar HNG/MH, kura gāzes izplatīšanas apgabals ģeogrāfiski pārklājas ar NESA un KE, bet ne ar DONG.

| (87) | Lēmums arī apliecina, ka citi elektroenerģijas piegādes uzņēmumi varētu ienākt gāzes piegādes tirgū maziem uzņēmumiem un mājsaimniecības patērētājiem, bet secina, ka KE un NESA ir īpašā pozīcijā, kad tie iegūst piekļuvi gāzei, ko pārējiem elektroenerģijas uzņēmumiem būtu grūti panākt. |
| --- | --- |

(87)

Lēmums arī apliecina, ka citi elektroenerģijas piegādes uzņēmumi varētu ienākt gāzes piegādes tirgū maziem uzņēmumiem un mājsaimniecības patērētājiem, bet secina, ka KE un NESA ir īpašā pozīcijā, kad tie iegūst piekļuvi gāzei, ko pārējiem elektroenerģijas uzņēmumiem būtu grūti panākt.

| (88) | Šo iemeslu dēļ lēmumā ir secināts, ka ierosinātā apvienošanās ievērojami ietekmēs konkurenci gāzes piegādes tirgū vai tirgos mājsaimniecībām un mazo uzņēmumu patērētājiem neatkarīgi no tā, vai šie tirgi/šis tirgus ir definēts/i kā reģionāls/i vai valstisks/i, jo īpaši nostiprinot dominējošo stāvokli. |
| --- | --- |

(88)

Šo iemeslu dēļ lēmumā ir secināts, ka ierosinātā apvienošanās ievērojami ietekmēs konkurenci gāzes piegādes tirgū vai tirgos mājsaimniecībām un mazo uzņēmumu patērētājiem neatkarīgi no tā, vai šie tirgi/šis tirgus ir definēts/i kā reģionāls/i vai valstisks/i, jo īpaši nostiprinot dominējošo stāvokli.

6.   Secinājums par dabasgāzes tirgu novērtējumu pirms paziņotās koncentrācijas apsvēršanas vai pārveidošanas

| (89) | Lēmumā ir secināts, ka darījums ievērojami kavē efektīvu konkurenci, jo īpaši nostiprinot dominējošo stāvokli šādos produktu tirgos:






  — | gāzes piegāde vairumā Dānijai (un iespējami arī Zviedrijai), |
| --- | --- | --- |

(89)

Lēmumā ir secināts, ka darījums ievērojami kavē efektīvu konkurenci, jo īpaši nostiprinot dominējošo stāvokli šādos produktu tirgos:

—

gāzes piegāde vairumā Dānijai (un iespējami arī Zviedrijai),

| — | gāzes glabāšana vai gāzes elastīgums (neatkarīgi no tā, vai tikai Dānijai vai arī Zviedrijai), |
| --- | --- |

—

gāzes glabāšana vai gāzes elastīgums (neatkarīgi no tā, vai tikai Dānijai vai arī Zviedrijai),

| — | gāzes piegāde lieliem uzņēmumiem un decentralizētām TEC kā 1 vai 2 tirgi Dānijā, |
| --- | --- |

—

gāzes piegāde lieliem uzņēmumiem un decentralizētām TEC kā 1 vai 2 tirgi Dānijā,

| — | gāzes piegāde maziem uzņēmumiem un/vai mājsaimniecībām kā 1 vai 2 tirgi Dānijā. |
| --- | --- |

—

gāzes piegāde maziem uzņēmumiem un/vai mājsaimniecībām kā 1 vai 2 tirgi Dānijā.

B.   ELEKTROENERĢIJA

| (90) | Lēmumā ir secināts, ka koncentrācija nerada konkurences bažas nevienā no elektroenerģijas tirgiem. |
| --- | --- |

(90)

Lēmumā ir secināts, ka koncentrācija nerada konkurences bažas nevienā no elektroenerģijas tirgiem.

1.   Elektroenerģijas vairumtirdzniecība

| (91) | Lēmumā ir secināts, ka sākotnēji Elsam un E2 bija dominējošā stāvoklī to attiecīgajos Nord Pool apgabalos elektroenerģijas vairumtirdzniecībā, kaut gan šie apgabali ir izolēti no citiem Nord Pool apgabaliem, tā kā aktīvi ierobežojumi, kurus izraisīja apgabalā esošās vējdzirnavas un decentralizētas TEC, ir zemi. |
| --- | --- |

(91)

Lēmumā ir secināts, ka sākotnēji Elsam un E2 bija dominējošā stāvoklī to attiecīgajos Nord Pool apgabalos elektroenerģijas vairumtirdzniecībā, kaut gan šie apgabali ir izolēti no citiem Nord Pool apgabaliem, tā kā aktīvi ierobežojumi, kurus izraisīja apgabalā esošās vējdzirnavas un decentralizētas TEC, ir zemi.

| (92) | Tomēr, domājams, ierosinātā darījuma horizontālu iedarbību ievērojami pārspēs tirgus daļas zudums Vattenfall dēļ, kas nosacīti saistīja elektrostaciju atsavināšanu ar Vattenfall gan Austrumdānijā, gan arī Rietumdānijā un kas apgabala uzņēmējiem rada efektīvu konkurentu, ievērojami samazinot to tirgus daļas. Lēmumā ir arī secināts, ka Elsam un E2 centieni ienākt savstarpējās teritorijās nav tikuši konstatēti un ka DONG atteicās ienākt elektroenerģijas ražošanas jomā, izmantojot gāzes apkures elektrostaciju. Tāpēc lēmumā ir secināts, ka konkrētāka un tūlītēja Vattenfall ienākšanas tirgū pozitīvā ietekme lielā mērā pārspēj jebkādu iespējamu horizontālu darbību. |
| --- | --- |

(92)

Tomēr, domājams, ierosinātā darījuma horizontālu iedarbību ievērojami pārspēs tirgus daļas zudums Vattenfall dēļ, kas nosacīti saistīja elektrostaciju atsavināšanu ar Vattenfall gan Austrumdānijā, gan arī Rietumdānijā un kas apgabala uzņēmējiem rada efektīvu konkurentu, ievērojami samazinot to tirgus daļas. Lēmumā ir arī secināts, ka Elsam un E2 centieni ienākt savstarpējās teritorijās nav tikuši konstatēti un ka DONG atteicās ienākt elektroenerģijas ražošanas jomā, izmantojot gāzes apkures elektrostaciju. Tāpēc lēmumā ir secināts, ka konkrētāka un tūlītēja Vattenfall ienākšanas tirgū pozitīvā ietekme lielā mērā pārspēj jebkādu iespējamu horizontālu darbību.

| (93) | Attiecībā uz vertikālu darbību lēmumā ir secināts, ka, iespējams, DONG palielinās konkurentu izmaksas (gāzes kā ievades) pēc apvienošanās. Modeļa imitācija apstiprināja, ka, lai jebkādā apmērā samazinātu produkciju, būtu nepieciešami ļoti nozīmīgi gāzes cenu kāpinājumi. Šādi cenu kāpinājumi, kas balstīti uz ar apvienošanu saistītām vertikālām darbībām, nebūtu reāli, ņemot vērā konkurences šķēršļus, kas, neraugoties uz to dominējošo stāvokli, nekad nepastāvētu DONG grupā pēc apvienošanās. Šo secinājumu nostiprina DONG piedāvātie līdzekļi, kas kāpinās alternatīvu gāzes avotu pieejamību decentralizētām TEC pēc apvienošanās. Turklāt, pat ja apvienotajiem uzņēmumiem pēc apvienošanās ir vēlme paaugstināt gāzes cenas decentralizētiem TEC, maz ticams, ka tas sekmētu elektroenerģijas cenu kāpumu, ņemot vērā paaugstināto konkurenci Austrumdānijā un Rietumdānijā, ko izraisīja elektrostaciju atsavināšana, tā ka tās nonāk Vattenfall īpašumā. |
| --- | --- |

(93)

Attiecībā uz vertikālu darbību lēmumā ir secināts, ka, iespējams, DONG palielinās konkurentu izmaksas (gāzes kā ievades) pēc apvienošanās. Modeļa imitācija apstiprināja, ka, lai jebkādā apmērā samazinātu produkciju, būtu nepieciešami ļoti nozīmīgi gāzes cenu kāpinājumi. Šādi cenu kāpinājumi, kas balstīti uz ar apvienošanu saistītām vertikālām darbībām, nebūtu reāli, ņemot vērā konkurences šķēršļus, kas, neraugoties uz to dominējošo stāvokli, nekad nepastāvētu DONG grupā pēc apvienošanās. Šo secinājumu nostiprina DONG piedāvātie līdzekļi, kas kāpinās alternatīvu gāzes avotu pieejamību decentralizētām TEC pēc apvienošanās. Turklāt, pat ja apvienotajiem uzņēmumiem pēc apvienošanās ir vēlme paaugstināt gāzes cenas decentralizētiem TEC, maz ticams, ka tas sekmētu elektroenerģijas cenu kāpumu, ņemot vērā paaugstināto konkurenci Austrumdānijā un Rietumdānijā, ko izraisīja elektrostaciju atsavināšana, tā ka tās nonāk Vattenfall īpašumā.

| (94) | Tāpat arī maz ticams, ka DONG nākotnē varēs tieši ietekmēt decentralizētās TEC, tāpēc ka 2004. gada martā Elsam uzņēmās saistības pret Dānijas Konkurences iestādi par NESA iegādi, kur Elsam un NESA apņēmās atgūt visas savas investētās daļas no decentralizētās gāzes apkures TEC. |
| --- | --- |

(94)

Tāpat arī maz ticams, ka DONG nākotnē varēs tieši ietekmēt decentralizētās TEC, tāpēc ka 2004. gada martā Elsam uzņēmās saistības pret Dānijas Konkurences iestādi par NESA iegādi, kur Elsam un NESA apņēmās atgūt visas savas investētās daļas no decentralizētās gāzes apkures TEC.

| (95) | Tāpat arī pārbaudīja, kādu iespaidu apvienošanās atstās uz citādi pozitīvo Lielā Belta savienojuma ietekmi, kas savienos Austrumdāniju un Rietumdāniju un paredzams 2010. gadā. Tika secināts, ka bez apvienošanās konkurences spiediens, ko radītu šis savienojums, iespējams, 600 MW apmērā, jebkurā gadījumā ir mazāks par to konkurences spiedienu, kuru radīs Vattenfall ienākšana tirgū abos apgabalos. To apstiprināja arī simulācijas modelis. |
| --- | --- |

(95)

Tāpat arī pārbaudīja, kādu iespaidu apvienošanās atstās uz citādi pozitīvo Lielā Belta savienojuma ietekmi, kas savienos Austrumdāniju un Rietumdāniju un paredzams 2010. gadā. Tika secināts, ka bez apvienošanās konkurences spiediens, ko radītu šis savienojums, iespējams, 600 MW apmērā, jebkurā gadījumā ir mazāks par to konkurences spiedienu, kuru radīs Vattenfall ienākšana tirgū abos apgabalos. To apstiprināja arī simulācijas modelis.

| (96) | Tāpat arī ierosinātās apvienošanās apsvērumi un slēdzieni par horizontālu un vertikālu iedarbību tiek piemēroti divpusējai elektroenerģijas vairumtirdzniecībai patērētājiem gan Austrumdānijā, gan arī Rietumdānijā, paredzot atsevišķu tirgu vairumtirdzniecības patērētājiem, kuriem nav tiešas pieejas Nord Pool vairumtirdzniecības tirgum. |
| --- | --- |

(96)

Tāpat arī ierosinātās apvienošanās apsvērumi un slēdzieni par horizontālu un vertikālu iedarbību tiek piemēroti divpusējai elektroenerģijas vairumtirdzniecībai patērētājiem gan Austrumdānijā, gan arī Rietumdānijā, paredzot atsevišķu tirgu vairumtirdzniecības patērētājiem, kuriem nav tiešas pieejas Nord Pool vairumtirdzniecības tirgum.

| (97) | Plašākā Nord Pool kontekstā pušu tirgus daļas ir mazākas par 10 % pat tajā tirgū, kas aptver tikai Zviedriju un abas Dānijas daļas. |
| --- | --- |

(97)

Plašākā Nord Pool kontekstā pušu tirgus daļas ir mazākas par 10 % pat tajā tirgū, kas aptver tikai Zviedriju un abas Dānijas daļas.

2.   Papildpakalpojumi

| (98) | Lēmumā ir secināts, ka pirms apvienošanās Elsam un E2 saskārās ar nelielu konkurenci attiecīgajos apgabalos, bet pēc apvienošanās DONG šajā apgabalā saskarsies ar nopietnu konkurentu – Vattenfall. Tāpēc apvienošanās neradīs konkurences problēmas iespējamos papildpakalpojumu tirgos Austrumdānijā un Rietumdānijā. |
| --- | --- |

(98)

Lēmumā ir secināts, ka pirms apvienošanās Elsam un E2 saskārās ar nelielu konkurenci attiecīgajos apgabalos, bet pēc apvienošanās DONG šajā apgabalā saskarsies ar nopietnu konkurentu – Vattenfall. Tāpēc apvienošanās neradīs konkurences problēmas iespējamos papildpakalpojumu tirgos Austrumdānijā un Rietumdānijā.

3.   Elektroenerģijas atvasināti finanšu instrumenti

| (99) | Skandināvijas elektroenerģijas atvasināto finanšu instrumentu tirgū pusēm, kas apvienojas, ir kombinēta tirgus daļa < 10 % apmērā. Šī mazā tirgus daļa izkliedē visas bažas šajā tirgū. |
| --- | --- |

(99)

Skandināvijas elektroenerģijas atvasināto finanšu instrumentu tirgū pusēm, kas apvienojas, ir kombinēta tirgus daļa < 10 % apmērā. Šī mazā tirgus daļa izkliedē visas bažas šajā tirgū.

| (100) | Attiecībā uz iespējamiem Austrumdānijas un Rietumdānijas CFD tirgu apgabaliem E2 un Elsam neapšaubāmi ir nozīmīgākie CFD pārdevēji savos attiecīgajos apgabalos. Tomēr ir gaidāms, ka ražošanas jaudu nodošana Vattenfall izraisīs to, ka Vattenfall kļūs par lielāko CFD pārdevēju gan Austrumdānijā, gan Rietumdānijā. |
| --- | --- |

(100)

Attiecībā uz iespējamiem Austrumdānijas un Rietumdānijas CFD tirgu apgabaliem E2 un Elsam neapšaubāmi ir nozīmīgākie CFD pārdevēji savos attiecīgajos apgabalos. Tomēr ir gaidāms, ka ražošanas jaudu nodošana Vattenfall izraisīs to, ka Vattenfall kļūs par lielāko CFD pārdevēju gan Austrumdānijā, gan Rietumdānijā.

4.   Elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegāde uzņēmējiem

| (101) | Lēmumā ir secināts, ka pašreizējais konkurences līmenis Dānijas elektroenerģijas piegāžu tirgū patērētājiem ar skaitītājiem ir augsts. Apvienotajam uzņēmumam būs kombinēta tirgus daļa [20–30 %] * apmērā. Apvienotais uzņēmums pēc apvienošanās plašā mērā aizpildīs intervālu līdz 1. lieluma dalībniekam – EnergiDanmark. Turklāt patērētāji daudzus pārējos konkurentus uzskata par dzīvotspējīgām alternatīvām. |
| --- | --- |

(101)

Lēmumā ir secināts, ka pašreizējais konkurences līmenis Dānijas elektroenerģijas piegāžu tirgū patērētājiem ar skaitītājiem ir augsts. Apvienotajam uzņēmumam būs kombinēta tirgus daļa [20–30 %] * apmērā. Apvienotais uzņēmums pēc apvienošanās plašā mērā aizpildīs intervālu līdz 1. lieluma dalībniekam – EnergiDanmark. Turklāt patērētāji daudzus pārējos konkurentus uzskata par dzīvotspējīgām alternatīvām.

5.   Elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegāde maziem standarta noslodzes profila patērētājiem

| (102) | Darbība arī sekmēs kādas tirgus daļas pārklāšanos mazumtirdzniecības elektroenerģijas piegādes maziem patērētājiem tirgū. Konkurences aina šajā Dānijas tirgū ir sadrumstalota – tajā ir tikai nedaudz mājsaimniecību, kas līdz šim mainījušas vietējo piegādes uzņēmumu. Valsts, Dānijas, tirgū DONG kļūs par lielāko uzņēmumu, kaut gan apmēram ar [25–30 %] * tirgus daļu. |
| --- | --- |

(102)

Darbība arī sekmēs kādas tirgus daļas pārklāšanos mazumtirdzniecības elektroenerģijas piegādes maziem patērētājiem tirgū. Konkurences aina šajā Dānijas tirgū ir sadrumstalota – tajā ir tikai nedaudz mājsaimniecību, kas līdz šim mainījušas vietējo piegādes uzņēmumu. Valsts, Dānijas, tirgū DONG kļūs par lielāko uzņēmumu, kaut gan apmēram ar [25–30 %] * tirgus daļu.

| (103) | Kaut arī NESA un KE ierindojas starp tiem uzņēmumiem, uz kuriem ir pārgājuši patērēji, tomēr arī citiem konkurentiem ir vērā ņemami patērētāju ieguves līmeņi. |
| --- | --- |

(103)

Kaut arī NESA un KE ierindojas starp tiem uzņēmumiem, uz kuriem ir pārgājuši patērēji, tomēr arī citiem konkurentiem ir vērā ņemami patērētāju ieguves līmeņi.

| (104) | Attiecībā uz reģionālajiem tirgiem lēmumā ir secināts, ka darbība īpaši nenostiprinātu NESA, KE un FE pozīcijas to attiecīgajos uzņēmumu apgabalos, tā kā trešo pušu konkurenti, piemēram, OK un EnergiDanmark, jau ir tikpat stabili konkurenti apgabalu uzņēmumiem kā pārējās apvienošanās puses. |
| --- | --- |

(104)

Attiecībā uz reģionālajiem tirgiem lēmumā ir secināts, ka darbība īpaši nenostiprinātu NESA, KE un FE pozīcijas to attiecīgajos uzņēmumu apgabalos, tā kā trešo pušu konkurenti, piemēram, OK un EnergiDanmark, jau ir tikpat stabili konkurenti apgabalu uzņēmumiem kā pārējās apvienošanās puses.

6.   Secinājumi par elektroenerģijas tirgu konkurētspējas novērtējumu

| (105) | Lēmumā ir secināts, ka koncentrācija neradīs īpašus šķēršļus efektīvai konkurencei, jo īpaši sakarā ar dominējošā stāvokļa izveidi vai nostiprināšanu jebkādā iespējami ietekmētā elektroenerģijas vairumtirdzniecības tirgū, papildpakalpojumu, elektroenerģijas atvasinātu finanšu instrumentu, mazumtirdzniecības piegādes uzņēmējiem vai elektroenerģijas piegādes maziem uzņēmējiem tirgos. |
| --- | --- |

(105)

Lēmumā ir secināts, ka koncentrācija neradīs īpašus šķēršļus efektīvai konkurencei, jo īpaši sakarā ar dominējošā stāvokļa izveidi vai nostiprināšanu jebkādā iespējami ietekmētā elektroenerģijas vairumtirdzniecības tirgū, papildpakalpojumu, elektroenerģijas atvasinātu finanšu instrumentu, mazumtirdzniecības piegādes uzņēmējiem vai elektroenerģijas piegādes maziem uzņēmējiem tirgos.

6.   SAISTĪBAS

A.   SAISTĪBU APRAKSTS

1.   Glabātavu atsavināšana

| (106) | Lai kliedētu konkurences bažas par glabāšanas/elastīguma tirgu, DONG apņēmās līdz 2007. gada 1. maijam atbrīvoties no savas lielākās gāzes glabātavas Lilletorupē Jitlandē. Tikai pircējs būs tiesīgs pārdot gāzes glabāšanas vietu Lilletorupes glabātavā 2007./2008. gadam, kas sākas 2007. gada 1. maijā un beidzas 2008. gada 30. aprīlī. DONG desmit gadus no pārdošanas dienas pircējam apņemas neiegūt tiešu vai netiešu kontroli ne pār visu glabātavu, ne tās daļu, kamēr Komisija to iepriekš nav apstiprinājusi. |
| --- | --- |

(106)

Lai kliedētu konkurences bažas par glabāšanas/elastīguma tirgu, DONG apņēmās līdz 2007. gada 1. maijam atbrīvoties no savas lielākās gāzes glabātavas Lilletorupē Jitlandē. Tikai pircējs būs tiesīgs pārdot gāzes glabāšanas vietu Lilletorupes glabātavā 2007./2008. gadam, kas sākas 2007. gada 1. maijā un beidzas 2008. gada 30. aprīlī. DONG desmit gadus no pārdošanas dienas pircējam apņemas neiegūt tiešu vai netiešu kontroli ne pār visu glabātavu, ne tās daļu, kamēr Komisija to iepriekš nav apstiprinājusi.

2.   Gāzes izlaides programma

| (107) | Lai mazinātu vairumtirdzniecības tirgiem minētās konkurences bažas, DONG iesniedza Gāzes izlaides programmu, lai nodrošinātu trešajām pusēm piekļuvi dabasgāzei Dānijā. Izlaižamās gāzes apjoms būs 400 miljoni m3 gadā (kopā 2,4 miljardi m3), kas no 2006. līdz 2011. gadam tiks pārdots izsolē gāzes piegādei tajos gados, kas sekos ikvienai izsolei. Apjoms atbilst apmēram 10 % no Dānijas kopējā patēriņa 2005. gadā. Ja tirgus apstākļi ievērojami mainīsies, DONG noteiktos apstākļos var pieteikt Komisijai Gāzes izlaides programmas pagarinājumu attiecībā uz divām pēdējām izsolēm. Gāzes izlaides programma paredz divu posmu izsoles procesu: “Primārajā izsolē”DONG piedāvās gāzi faktiskā tirdzniecības punktā/centrā Dānijā un apmaiņā veiksmīgi solītāji piedāvā to pašu gāzes apjomu DONG vienā no četriem konkretizētiem gāzes centriem Ziemeļrietumeiropā. Daudzumus, kas nav pārdoti primārajā izolē, pārdos tradicionālā gāzes izlaides izsolē, kas notiks vēlāk tajā pašā gadā. Turklāt saistības paredz ievērot patērētāju izlaides noteikumus, saskaņā ar kuriem pašreizējie DONG tiešie patērētāji, kas piedalās izsolē vai iegādājas gāzi no tirgotāja/vairumtirgotāja, kurš izsolē ieguva noteiktas partijas, var samazināt savas līgumā noteiktās pirkuma saistības pret DONG. |
| --- | --- |

(107)

Lai mazinātu vairumtirdzniecības tirgiem minētās konkurences bažas, DONG iesniedza Gāzes izlaides programmu, lai nodrošinātu trešajām pusēm piekļuvi dabasgāzei Dānijā. Izlaižamās gāzes apjoms būs 400 miljoni m3 gadā (kopā 2,4 miljardi m3), kas no 2006. līdz 2011. gadam tiks pārdots izsolē gāzes piegādei tajos gados, kas sekos ikvienai izsolei. Apjoms atbilst apmēram 10 % no Dānijas kopējā patēriņa 2005. gadā. Ja tirgus apstākļi ievērojami mainīsies, DONG noteiktos apstākļos var pieteikt Komisijai Gāzes izlaides programmas pagarinājumu attiecībā uz divām pēdējām izsolēm. Gāzes izlaides programma paredz divu posmu izsoles procesu: “Primārajā izsolē”DONG piedāvās gāzi faktiskā tirdzniecības punktā/centrā Dānijā un apmaiņā veiksmīgi solītāji piedāvā to pašu gāzes apjomu DONG vienā no četriem konkretizētiem gāzes centriem Ziemeļrietumeiropā. Daudzumus, kas nav pārdoti primārajā izolē, pārdos tradicionālā gāzes izlaides izsolē, kas notiks vēlāk tajā pašā gadā. Turklāt saistības paredz ievērot patērētāju izlaides noteikumus, saskaņā ar kuriem pašreizējie DONG tiešie patērētāji, kas piedalās izsolē vai iegādājas gāzi no tirgotāja/vairumtirgotāja, kurš izsolē ieguva noteiktas partijas, var samazināt savas līgumā noteiktās pirkuma saistības pret DONG.

B.   IESNIEGTO SAISTĪBU NOVĒRTĒJUMS

1.   Ierosināto saistību ietekme uz glabāšanas/elastīguma tirgu

| (108) | Nozīmīgākā ierosināto saistību uz glabāšanas/elastīguma tirgu ietekme ir paredzama no glabātavas atsavināšanas Lilletorupē. Turklāt Gāzes izlaides programma palielinās Dānijas vairumtirdzniecības tirgus likviditāti un tādējādi nodrošina jaunus elastīguma avotus. |
| --- | --- |

(108)

Nozīmīgākā ierosināto saistību uz glabāšanas/elastīguma tirgu ietekme ir paredzama no glabātavas atsavināšanas Lilletorupē. Turklāt Gāzes izlaides programma palielinās Dānijas vairumtirdzniecības tirgus likviditāti un tādējādi nodrošina jaunus elastīguma avotus.

| (109) | Lielākās no divām Dānijas glabātavām atsavināšana, kuras ietilpīgums ir apmēram 400 miljoni m3 bez tilpuma nodroses ilgāk nekā uz vienu gadu, radīs palielinātu konkurenci šajā tirgū – vai nu glabāšanas tirgū, vai plašākajā elastīguma tirgū. Šie glabāšanas/elastīguma apjomi veido vairāk nekā 57 % no Dānijas glabāšanas jaudas un līdz ar to ļoti lielu vispārēju Dānijā pieejamo elastīguma daļu. |
| --- | --- |

(109)

Lielākās no divām Dānijas glabātavām atsavināšana, kuras ietilpīgums ir apmēram 400 miljoni m3 bez tilpuma nodroses ilgāk nekā uz vienu gadu, radīs palielinātu konkurenci šajā tirgū – vai nu glabāšanas tirgū, vai plašākajā elastīguma tirgū. Šie glabāšanas/elastīguma apjomi veido vairāk nekā 57 % no Dānijas glabāšanas jaudas un līdz ar to ļoti lielu vispārēju Dānijā pieejamo elastīguma daļu.

| (110) | Lilletorupes glabātavas atsavināšanu tirgus dalībnieki principā aplūko kā tādu, kas rada pozitīvu ietekmi uz konkurenci saistībā ar glabāšanu/elastīgumu Dānijā. |
| --- | --- |

(110)

Lilletorupes glabātavas atsavināšanu tirgus dalībnieki principā aplūko kā tādu, kas rada pozitīvu ietekmi uz konkurenci saistībā ar glabāšanu/elastīgumu Dānijā.

| (111) | Dānijā pieejamā elastīguma pozitīvā ietekme arī izriet no Gāzes izlaides programmas, kas tādējādi papildina elastīgumu, ko tirgum piedāvā Lilletorupes glabātava. |
| --- | --- |

(111)

Dānijā pieejamā elastīguma pozitīvā ietekme arī izriet no Gāzes izlaides programmas, kas tādējādi papildina elastīgumu, ko tirgum piedāvā Lilletorupes glabātava.

| (112) | Abas saistības, t. i., glabātavas atsavināšana un Gāzes izlaides programma, arī pozitīvi ietekmēs Zviedrijas tirgus. Konkurence DONG un nākamā Lilletorupes glabāšanas uzņēmuma starpā sniegs labumu Zviedrijas glabāšanas patērētājiem. Tas pats tiek attiecināts uz Gāzes izlaides programmas ietekmi. |
| --- | --- |

(112)

Abas saistības, t. i., glabātavas atsavināšana un Gāzes izlaides programma, arī pozitīvi ietekmēs Zviedrijas tirgus. Konkurence DONG un nākamā Lilletorupes glabāšanas uzņēmuma starpā sniegs labumu Zviedrijas glabāšanas patērētājiem. Tas pats tiek attiecināts uz Gāzes izlaides programmas ietekmi.

2.   Ierosināto saistību ietekme uz dabasgāzes vairumtirdzniecības tirgu

| (113) | Komisija secināja, ka DONG piedāvātā gāzes izlaides programma kopā ar glabātavas atsavināšanu ir pietiekama, lai kliedētu visas Komisijas konstatētās konkurences bažas saistībā ar vairumtirdzniecības tirgu. |
| --- | --- |

(113)

Komisija secināja, ka DONG piedāvātā gāzes izlaides programma kopā ar glabātavas atsavināšanu ir pietiekama, lai kliedētu visas Komisijas konstatētās konkurences bažas saistībā ar vairumtirdzniecības tirgu.

| (114) | Attiecībā uz gāzes izlaides programmu piedāvātais apjoms 400 miljoni m3 gadā, kas tiktu iemainīts vai pārdots vai nu primārajā, vai sekundārajā izsolē, veido apmēram 10 % no Dānijas pieprasījuma. |
| --- | --- |

(114)

Attiecībā uz gāzes izlaides programmu piedāvātais apjoms 400 miljoni m3 gadā, kas tiktu iemainīts vai pārdots vai nu primārajā, vai sekundārajā izsolē, veido apmēram 10 % no Dānijas pieprasījuma.

| (115) | Pirmkārt, attiecībā uz patērētāju tiesību liegšanu šis apjoms kopā ar patērētāju izlaides nodrošināšanu kompensē apjomus, kurus E2 piesaistīja pēdējos gados īstermiņā Dānijas iekšienē un ārpus tās un kuri veidoja apmēram 5 % no Dānijas patēriņa. Izlaistie daudzumi arī kompensē jebkādus papildu apjomus, kurus iespējami pirktu Elsam un E2 pirms to ilgtermiņa līgumu termiņa beigām ar DONG 2009. gadā. |
| --- | --- |

(115)

Pirmkārt, attiecībā uz patērētāju tiesību liegšanu šis apjoms kopā ar patērētāju izlaides nodrošināšanu kompensē apjomus, kurus E2 piesaistīja pēdējos gados īstermiņā Dānijas iekšienē un ārpus tās un kuri veidoja apmēram 5 % no Dānijas patēriņa. Izlaistie daudzumi arī kompensē jebkādus papildu apjomus, kurus iespējami pirktu Elsam un E2 pirms to ilgtermiņa līgumu termiņa beigām ar DONG 2009. gadā.

| (116) | Otrkārt, daudzumi kompensēs iespējamo konkurences likvidēšanu no Elsam un jo īpaši E2 puses. Tomēr nav viegli droši secināt, kādi daudzumi būtu šiem uzņēmumiem jāpārdod tuvākajā nākotnē. Tomēr E2 veiktais imports un imports šim uzņēmumam plus konkurentu tirgus daļas (izņemot [...] * kopā (t. i., visa neatkarīgā konkurence DONG kopumā) veidoja apmēram 10 % no Dānijas pieprasījuma 2004. gadā. |
| --- | --- |

(116)

Otrkārt, daudzumi kompensēs iespējamo konkurences likvidēšanu no Elsam un jo īpaši E2 puses. Tomēr nav viegli droši secināt, kādi daudzumi būtu šiem uzņēmumiem jāpārdod tuvākajā nākotnē. Tomēr E2 veiktais imports un imports šim uzņēmumam plus konkurentu tirgus daļas (izņemot [...] * kopā (t. i., visa neatkarīgā konkurence DONG kopumā) veidoja apmēram 10 % no Dānijas pieprasījuma 2004. gadā.

| (117) | Tāpat arī jāņem vērā, ka šie daudzumi iekļaus elastīguma noteikumus, kas padarīs šo gāzi pievilcīgu visiem Dānijas vairumtirdzniecības tirgus mērķiem. |
| --- | --- |

(117)

Tāpat arī jāņem vērā, ka šie daudzumi iekļaus elastīguma noteikumus, kas padarīs šo gāzi pievilcīgu visiem Dānijas vairumtirdzniecības tirgus mērķiem.

| (118) | Īpaši nozīmīga ir patērētāju izlaides noteikumu nodrošināšana, kas stimulē šīs gāzes pircējus to izmantot Dānijā, sekmē ienākšanu tirgū un aplūko patērētāju tiesību liegšanas bažas. |
| --- | --- |

(118)

Īpaši nozīmīga ir patērētāju izlaides noteikumu nodrošināšana, kas stimulē šīs gāzes pircējus to izmantot Dānijā, sekmē ienākšanu tirgū un aplūko patērētāju tiesību liegšanas bažas.

| (119) | Vairums tirgus dalībnieku gāzes izlaides programmas ilgumu un apjomu uzskata par pietiekamu, lai kompensētu nelabvēlīgo apvienošanās ietekmi uz Dānijas vairumtirdzniecības tirgu. |
| --- | --- |

(119)

Vairums tirgus dalībnieku gāzes izlaides programmas ilgumu un apjomu uzskata par pietiekamu, lai kompensētu nelabvēlīgo apvienošanās ietekmi uz Dānijas vairumtirdzniecības tirgu.

| (120) | Tāpat glabātavas atsavināšanas kompensācijai būs pozitīva ietekme uz Dānijas vairumtirdzniecības tirgu. Tāpēc ka piekļuve nediskriminējošam glabāšanas tilpumam, kas nav atkarīgs no DONG, ir būtisks stimuls trešo pušu vairumtirdzniecības operācijām Dānijā. |
| --- | --- |

(120)

Tāpat glabātavas atsavināšanas kompensācijai būs pozitīva ietekme uz Dānijas vairumtirdzniecības tirgu. Tāpēc ka piekļuve nediskriminējošam glabāšanas tilpumam, kas nav atkarīgs no DONG, ir būtisks stimuls trešo pušu vairumtirdzniecības operācijām Dānijā.

3.   Ierosināto saistību ietekme uz dabasgāzes mazumtirdzniecības tirgiem

Piegāžu tirgus(i) rūpnieciskiem patērētājiem un decentralizētām TEC un piegāžu tirgus(i) maziem uzņēmumiem un mājsaimniecībām

i)   Ienākšanas šķēršļu kāpināšana (vertikālas problēmas)

| (121) | Lēmumā ir secināts, ka gāzes izlaides programma kliedē visu veidu šaubas par ienākšanas šķēršļu kāpināšanu šajos tirgos. |
| --- | --- |

(121)

Lēmumā ir secināts, ka gāzes izlaides programma kliedē visu veidu šaubas par ienākšanas šķēršļu kāpināšanu šajos tirgos.

| (122) | Konkrētāk gāzes izlaides programma kliedē bažas par patērētāju tiesību liegšanas sekām un vajadzīgā apmēra sasniegšanu, izmantojot patērētāju izlaides programmas daļu. Izsolē pārdotais 400 miljonu m3 veido 17 % no piegāžu tirgus rūpnieciskiem patērētājiem un decentralizētām TEC un 45 % no piegāžu tirgus maziem uzņēmumiem un mājsaimniecībām. |
| --- | --- |

(122)

Konkrētāk gāzes izlaides programma kliedē bažas par patērētāju tiesību liegšanas sekām un vajadzīgā apmēra sasniegšanu, izmantojot patērētāju izlaides programmas daļu. Izsolē pārdotais 400 miljonu m3 veido 17 % no piegāžu tirgus rūpnieciskiem patērētājiem un decentralizētām TEC un 45 % no piegāžu tirgus maziem uzņēmumiem un mājsaimniecībām.

| (123) | Ikgadējam izlaižamajam gāzes daudzumam būs nozīmīga ietekme uz likviditāti Dānijas vairumtirdzniecības gāzes tirgū, kā arī tas sekmēs aktīvu un tādu, kas vēlas kļūt aktīvi, konkurentu iespējas šajos tirgos piedāvāt jaukta tipa kurināmā dabasgāzes/elektroenerģijas piegādes, konkurējot ar DONG. |
| --- | --- |

(123)

Ikgadējam izlaižamajam gāzes daudzumam būs nozīmīga ietekme uz likviditāti Dānijas vairumtirdzniecības gāzes tirgū, kā arī tas sekmēs aktīvu un tādu, kas vēlas kļūt aktīvi, konkurentu iespējas šajos tirgos piedāvāt jaukta tipa kurināmā dabasgāzes/elektroenerģijas piegādes, konkurējot ar DONG.

| (124) | Visas bažas par centrālo TEC elastīguma zudumu kā piegādātāju un ievades tiesību liegšanas elastīguma prasību līdzsvarošanas iespējamību kliedēja gāzes izlaides programmas elastīguma noteikumi, kā arī Lilletorupes glabātavas atsavināšana, kas rada konkurenci starp divām Dānijas glabātavām. |
| --- | --- |

(124)

Visas bažas par centrālo TEC elastīguma zudumu kā piegādātāju un ievades tiesību liegšanas elastīguma prasību līdzsvarošanas iespējamību kliedēja gāzes izlaides programmas elastīguma noteikumi, kā arī Lilletorupes glabātavas atsavināšana, kas rada konkurenci starp divām Dānijas glabātavām.

| (125) | Tāpēc lēmumā ir secināts, ka to centienu ietekme, kas tika veikti saistībā ar ienākšanas šķēršļiem, nebūs lielāka, salīdzinot ar laiku pirms apvienošanās. |
| --- | --- |

(125)

Tāpēc lēmumā ir secināts, ka to centienu ietekme, kas tika veikti saistībā ar ienākšanas šķēršļiem, nebūs lielāka, salīdzinot ar laiku pirms apvienošanās.

ii)   Iespējamās konkurences likvidēšana

| (126) | Lēmumā ir secināts, ka vispārēja ienākšanas šķēršļu mazināšana šajos tirgos rezultātā kompensē iespējamās konkurences zudumu šajos tirgos. |
| --- | --- |

(126)

Lēmumā ir secināts, ka vispārēja ienākšanas šķēršļu mazināšana šajos tirgos rezultātā kompensē iespējamās konkurences zudumu šajos tirgos.

| (127) | Gāzes izlaides programmu īsteno divos veidos. Pirmkārt, uzlabota piekļuve gāzei gāzes izlaides programmas ietvaros ar saistītu elastīgumu sekmē citu iespējamu konkurentu iekļuvi tirgū. Otrkārt, patērētāju izlaides mehānisms nodrošina, ka iespējamajiem konkurentiem, kas ir ieguvuši gāzi, izmantojot izlaides programmu, un kas vēlas ienākt Dānijas gāzes tirgū(os), būs salīdzinoši viegla piekļuve patērētājiem. |
| --- | --- |

(127)

Gāzes izlaides programmu īsteno divos veidos. Pirmkārt, uzlabota piekļuve gāzei gāzes izlaides programmas ietvaros ar saistītu elastīgumu sekmē citu iespējamu konkurentu iekļuvi tirgū. Otrkārt, patērētāju izlaides mehānisms nodrošina, ka iespējamajiem konkurentiem, kas ir ieguvuši gāzi, izmantojot izlaides programmu, un kas vēlas ienākt Dānijas gāzes tirgū(os), būs salīdzinoši viegla piekļuve patērētājiem.

| (128) | Otrkārt, glabāšanas atsavināšanas kompensācija sekmēs ienākšanu, radot konkurenci starp divām Dānijas glabātavām, samazinot ievades tiesību liegšanas risku un nostiprinot vispārēju paļaušanos nediskriminējošai piekļuvei glabātavām. |
| --- | --- |

(128)

Otrkārt, glabāšanas atsavināšanas kompensācija sekmēs ienākšanu, radot konkurenci starp divām Dānijas glabātavām, samazinot ievades tiesību liegšanas risku un nostiprinot vispārēju paļaušanos nediskriminējošai piekļuvei glabātavām.

7.   SECINĀJUMS

| (129) | Lēmumā ir secināts, ka ierosinātā koncentrācija ar iesniegtajām saistībām ievērojami nekavēs efektīvu konkurenci kopējā tirgū vai tā nozīmīgā daļā, jo īpaši dominējošā stāvokļa izveides vai nostiprināšanas rezultātā. |
| --- | --- |

(129)

Lēmumā ir secināts, ka ierosinātā koncentrācija ar iesniegtajām saistībām ievērojami nekavēs efektīvu konkurenci kopējā tirgū vai tā nozīmīgā daļā, jo īpaši dominējošā stāvokļa izveides vai nostiprināšanas rezultātā.

| (130) | Rezultātā Komisija atzīst paziņoto darījumu par atbilstošu kopējam tirgum un EEZ līgumam saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu, 8. panta 2. punktu un EEZ līguma 57. pantu. |
| --- | --- |

(130)

Rezultātā Komisija atzīst paziņoto darījumu par atbilstošu kopējam tirgum un EEZ līgumam saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu, 8. panta 2. punktu un EEZ līguma 57. pantu.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  Šai kontekstā termins “fiziskais imports” ir izprotams kā visas piegādes Dānijas jūras piekrastes sistēmai/pārsūtes tīklam. Tāpēc Dānijas ražotājs kontinentālās Ziemeļjūras līča Dānijas pusē kļūst par tiešu dalībnieku Dānijas vairumtirdzniecības tirgū tikai tad, ja piegādā gāzi Dānijas jūras piekrastes tīklā.

(3)  Biznesa noslēpums.

(4)  Paredzot [80–90 %] * 2005. gada pirmajā pusgadā.

(5)  Vismaz [45–55 %] * saskaņā ar DONG 2005. gada tirdzniecības stratēģiju un [70–80 %] * – 2003. gadā saskaņā ar pēdējo Zviedrijas Konkurences iestādes lēmumu (556/2004).

---

| 25.5.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 133/37 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 133/37

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 21. maijs),

ar ko groza Lēmumu 2005/393/EK attiecībā uz aizliegtajām zonām saistībā ar infekciozo katarālo drudzi

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 2090)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/354/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 20. novembra Direktīvu 2000/75/EK, ar ko paredz īpašus noteikumus infekciozā katarālā drudža kontrolei un apkarošanai (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punkta otro daļu, 11. un 12. pantu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 2000/75/EK ir noteikti kontroles noteikumi un pasākumi, lai apkarotu infekciozo katarālo drudzi Kopienā, ieskaitot aizsardzības un uzraudzības zonu izveidi un aizliegumu izvest uzņēmīgo sugu dzīvniekus no šīm zonām. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 2000/75/EK ir noteikti kontroles noteikumi un pasākumi, lai apkarotu infekciozo katarālo drudzi Kopienā, ieskaitot aizsardzības un uzraudzības zonu izveidi un aizliegumu izvest uzņēmīgo sugu dzīvniekus no šīm zonām.

| (2) | Direktīvas 2000/75/EK 6. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzēts, ka gadījumā, ja infekciozā katarālā drudža klātbūtne ir oficiāli apstiprināta, tad valsts pilnvarots veterinārārsts minētās direktīvas 4. pantā paredzētos pasākumus attiecina arī uz lauku saimniecībām, kas atrodas 20 kilometru rādiusā ap saimniecību, kurā konstatēta inficēšanās. Šo pasākumu mērķis ir saglabāt slimību tās sākotnējā stāvoklī pēc vīrusa ienešanas jaunā inficētā zonā. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 2000/75/EK 6. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzēts, ka gadījumā, ja infekciozā katarālā drudža klātbūtne ir oficiāli apstiprināta, tad valsts pilnvarots veterinārārsts minētās direktīvas 4. pantā paredzētos pasākumus attiecina arī uz lauku saimniecībām, kas atrodas 20 kilometru rādiusā ap saimniecību, kurā konstatēta inficēšanās. Šo pasākumu mērķis ir saglabāt slimību tās sākotnējā stāvoklī pēc vīrusa ienešanas jaunā inficētā zonā.

| (3) | Tomēr saskaņā ar 6. panta 2. punktu skartā dalībvalsts šos pasākumus var mainīt, pamatojoties uz riska novērtējuma pozitīvu rezultātu, ņemot vērā ģeogrāfiskos, epidemioloģiskos, ekoloģiskos, entomoloģiskos, meteoroloģiskos un vēsturiskos datus un aktīvas uzraudzības rezultātus, tostarp seropozitīvu dzīvnieku procentuālo daudzumu, izplatītā vīrusa serotipu un iespējamo vīrusu pārnēsātāju klātbūtni. |
| --- | --- |

(3)

Tomēr saskaņā ar 6. panta 2. punktu skartā dalībvalsts šos pasākumus var mainīt, pamatojoties uz riska novērtējuma pozitīvu rezultātu, ņemot vērā ģeogrāfiskos, epidemioloģiskos, ekoloģiskos, entomoloģiskos, meteoroloģiskos un vēsturiskos datus un aktīvas uzraudzības rezultātus, tostarp seropozitīvu dzīvnieku procentuālo daudzumu, izplatītā vīrusa serotipu un iespējamo vīrusu pārnēsātāju klātbūtni.

| (4) | Tādēļ ir lietderīgi noteikt prasības par atbrīvojumu no pārvadāšanas aizlieguma attiecībā uz dzīvniekiem, ko izved no zonas, kas atrodas 20 kilometru rādiusā ap inficēto saimniecību, tostarp dzīvniekiem, kas paredzēti Kopienas iekšējai tirdzniecībai un eksportam, pēc tam, kad ir saņemts galamērķa kompetentās iestādes iepriekšējs apstiprinājums. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ ir lietderīgi noteikt prasības par atbrīvojumu no pārvadāšanas aizlieguma attiecībā uz dzīvniekiem, ko izved no zonas, kas atrodas 20 kilometru rādiusā ap inficēto saimniecību, tostarp dzīvniekiem, kas paredzēti Kopienas iekšējai tirdzniecībai un eksportam, pēc tam, kad ir saņemts galamērķa kompetentās iestādes iepriekšējs apstiprinājums.

| (5) | Ar Komisijas 2005. gada 23. maija Lēmumu 2005/393/EK par aizsardzības un uzraudzības zonām saistībā ar infekciozo katarālo drudzi un par nosacījumiem, ko piemēro pārvadājumiem no šīm zonām vai caur tām (2), ir paredzēts norobežot vispārējās ģeogrāfiskās teritorijas, kurās dalībvalstīm jāizveido aizsardzības un uzraudzības zonas (“aizliegtās zonas”) saistībā ar infekciozo katarālo drudzi. |
| --- | --- |

(5)

Ar Komisijas 2005. gada 23. maija Lēmumu 2005/393/EK par aizsardzības un uzraudzības zonām saistībā ar infekciozo katarālo drudzi un par nosacījumiem, ko piemēro pārvadājumiem no šīm zonām vai caur tām (2), ir paredzēts norobežot vispārējās ģeogrāfiskās teritorijas, kurās dalībvalstīm jāizveido aizsardzības un uzraudzības zonas (“aizliegtās zonas”) saistībā ar infekciozo katarālo drudzi.

| (6) | Komisijas 1993. gada 2. jūlija Lēmumā 93/444/EEK par sīki izstrādātiem noteikumiem, ar ko reglamentē Kopienas iekšējo tirdzniecību ar dažiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, kuri paredzēti izvešanai uz trešām valstīm (3), paredzēts, ka izvešanai paredzētajiem dzīvniekiem līdz izvešanas vietai no Kopienas jāpievieno sertifikāts, kurā vajadzības gadījumā ietvertas papildu garantijas, kuras paredzētas saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem attiecībā uz kaušanai domātiem dzīvniekiem. Attiecīgi eksportam paredzēto dzīvnieku sertifikātā jāietver atsauce uz jebkādu apstrādi ar insekticīdu, kas veikta atbilstoši Lēmumam 2005/393/EK. |
| --- | --- |

(6)

Komisijas 1993. gada 2. jūlija Lēmumā 93/444/EEK par sīki izstrādātiem noteikumiem, ar ko reglamentē Kopienas iekšējo tirdzniecību ar dažiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, kuri paredzēti izvešanai uz trešām valstīm (3), paredzēts, ka izvešanai paredzētajiem dzīvniekiem līdz izvešanas vietai no Kopienas jāpievieno sertifikāts, kurā vajadzības gadījumā ietvertas papildu garantijas, kuras paredzētas saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem attiecībā uz kaušanai domātiem dzīvniekiem. Attiecīgi eksportam paredzēto dzīvnieku sertifikātā jāietver atsauce uz jebkādu apstrādi ar insekticīdu, kas veikta atbilstoši Lēmumam 2005/393/EK.

| (7) | Ir lietderīgi paredzēt nosacījumus to dzīvnieku un transportlīdzekļu apstrādei ar atļautiem insekticīdiem iekraušanas vietā, kas ievesti no aizliegtās zonas un paredzēti izvešanai uz teritoriju, kas ir ārpus aizliegtās zonas, vai šķērsojot šādu teritoriju. Ja, veicot tranzītpārvadājumu caur aizliegto zonu, ir paredzēts atpūtas periods kontroles vietā, dzīvnieki jāaizsargā no slimību pārnēsātājiem. |
| --- | --- |

(7)

Ir lietderīgi paredzēt nosacījumus to dzīvnieku un transportlīdzekļu apstrādei ar atļautiem insekticīdiem iekraušanas vietā, kas ievesti no aizliegtās zonas un paredzēti izvešanai uz teritoriju, kas ir ārpus aizliegtās zonas, vai šķērsojot šādu teritoriju. Ja, veicot tranzītpārvadājumu caur aizliegto zonu, ir paredzēts atpūtas periods kontroles vietā, dzīvnieki jāaizsargā no slimību pārnēsātājiem.

| (8) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmums 2005/393/EK. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmums 2005/393/EK.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2005/393/EK groza šādi:

| 1) | Lēmuma 2.a pantu aizstāj ar šādu tekstu:
  “2.a pants
  Atkāpe no pārvadāšanas aizlieguma
  1.   Atkāpjoties no Direktīvas 2000/75/EK 6. panta 1. punkta c) apakšpunkta, šādus dzīvniekus atbrīvo no pārvadāšanas aizlieguma 20 km zonā:






  a) | dzīvnieki, kas paredzēti izvešanai uz saimniecību, kura ir 20 km rādiusā ap inficēto saimniecību; |
| --- | --- | --- |

1)

Lēmuma 2.a pantu aizstāj ar šādu tekstu:

“2.a pants

Atkāpe no pārvadāšanas aizlieguma

1.   Atkāpjoties no Direktīvas 2000/75/EK 6. panta 1. punkta c) apakšpunkta, šādus dzīvniekus atbrīvo no pārvadāšanas aizlieguma 20 km zonā:

a)

dzīvnieki, kas paredzēti izvešanai uz saimniecību, kura ir 20 km rādiusā ap inficēto saimniecību;

| b) | dzīvnieki, kas paredzēti tiešai transportēšanai uz kautuvi, kura atrodas aizliegtajā zonā ap nosūtītāju saimniecību; |
| --- | --- |

b)

dzīvnieki, kas paredzēti tiešai transportēšanai uz kautuvi, kura atrodas aizliegtajā zonā ap nosūtītāju saimniecību;

| c) | dzīvnieki, kas paredzēti izvešanai uz saimniecību, kura atrodas aizliegtajā zonā ap nosūtīšanas saimniecību un ārpus 20 km rādiusa ap inficēto saimniecību, piemērojot:






  i) | iepriekšēju nosūtīšanas un galamērķa saimniecību atrašanās vietas kompetentās iestādes apstiprinājumu un atbilstību dzīvnieku veselības garantijām, ko šīs kompetentās iestādes pieprasa attiecībā uz pasākumiem pret infekciozā katarālā drudža vīrusa izplatību, un aizsardzību pret slimības izplatītājiem; vai |
| --- | --- | --- |

c)

dzīvnieki, kas paredzēti izvešanai uz saimniecību, kura atrodas aizliegtajā zonā ap nosūtīšanas saimniecību un ārpus 20 km rādiusa ap inficēto saimniecību, piemērojot:

i)

iepriekšēju nosūtīšanas un galamērķa saimniecību atrašanās vietas kompetentās iestādes apstiprinājumu un atbilstību dzīvnieku veselības garantijām, ko šīs kompetentās iestādes pieprasa attiecībā uz pasākumiem pret infekciozā katarālā drudža vīrusa izplatību, un aizsardzību pret slimības izplatītājiem; vai

| ii) | aģentu noteikšanas testu ar negatīvu rezultātu, kā noteikts II pielikuma A iedaļas 1. punkta c) apakšpunktā, paraugam, kas 48 stundu laikā pirms nosūtīšanas ņemts no attiecīgā dzīvnieka, kas jāaizsargā no slimības izplatītājiem vismaz no parauga ņemšanas laika un kuru nedrīkst izvest no galamērķa saimniecības, izņemot tieši uz nokaušanu vai saskaņā ar minētā pielikuma A iedaļu; |
| --- | --- |

ii)

aģentu noteikšanas testu ar negatīvu rezultātu, kā noteikts II pielikuma A iedaļas 1. punkta c) apakšpunktā, paraugam, kas 48 stundu laikā pirms nosūtīšanas ņemts no attiecīgā dzīvnieka, kas jāaizsargā no slimības izplatītājiem vismaz no parauga ņemšanas laika un kuru nedrīkst izvest no galamērķa saimniecības, izņemot tieši uz nokaušanu vai saskaņā ar minētā pielikuma A iedaļu;

| d) | dzīvnieki, kas paredzēti izvešanai uz saimniecību vai tieši uz kautuvi, kas atrodas ārpus aizliegtās zonas ap nosūtīšanas saimniecību, tostarp dzīvnieki, kas paredzēti Kopienas iekšējai tirdzniecībai vai eksportam, piemērojot:






  i) | iepriekšēju tās dalībvalsts kompetentās iestādes apstiprinājumu, kurā atrodas nosūtīšanas un galamērķa saimniecības, un atbilstību dzīvnieku veselības garantijām, ko šīs kompetentās iestādes pieprasa attiecībā uz pasākumiem pret infekciozā katarālā drudža vīrusa izplatību, un aizsardzību pret slimības izplatītājiem; kā arī |
| --- | --- | --- |

d)

dzīvnieki, kas paredzēti izvešanai uz saimniecību vai tieši uz kautuvi, kas atrodas ārpus aizliegtās zonas ap nosūtīšanas saimniecību, tostarp dzīvnieki, kas paredzēti Kopienas iekšējai tirdzniecībai vai eksportam, piemērojot:

i)

iepriekšēju tās dalībvalsts kompetentās iestādes apstiprinājumu, kurā atrodas nosūtīšanas un galamērķa saimniecības, un atbilstību dzīvnieku veselības garantijām, ko šīs kompetentās iestādes pieprasa attiecībā uz pasākumiem pret infekciozā katarālā drudža vīrusa izplatību, un aizsardzību pret slimības izplatītājiem; kā arī

| ii) | atbilstību vismaz tiem nosacījumiem, kas minēti 3. vai 4. pantā; un |
| --- | --- |

ii)

atbilstību vismaz tiem nosacījumiem, kas minēti 3. vai 4. pantā; un

| iii) | attiecībā uz dzīvniekiem, kas paredzēti Kopienas iekšējai tirdzniecībai, izcelsmes dalībvalsts nodrošina, ka šāds papildu teikums tiek pievienots atbilstošajos veterinārajos sertifikātos, kas minēti Padomes Direktīvā 64/432/EEK, 91/68/EEK un 92/65/EEK, vai, ja dzīvnieki ir paredzēti eksportam, veterinārajā sertifikātā, kas minēts Lēmumā 93/444/EEK:
  “Dzīvnieki, kas atbilst Lēmuma 2005/393/EK prasībām.” ” |
| --- | --- |

iii)

attiecībā uz dzīvniekiem, kas paredzēti Kopienas iekšējai tirdzniecībai, izcelsmes dalībvalsts nodrošina, ka šāds papildu teikums tiek pievienots atbilstošajos veterinārajos sertifikātos, kas minēti Padomes Direktīvā 64/432/EEK, 91/68/EEK un 92/65/EEK, vai, ja dzīvnieki ir paredzēti eksportam, veterinārajā sertifikātā, kas minēts Lēmumā 93/444/EEK:

“Dzīvnieki, kas atbilst Lēmuma 2005/393/EK prasībām.” ”

| 2) | Lēmuma 6. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “6. pants
  Dzīvnieku tranzīts
  1.   Dzīvniekus no aizliegtās zonas, kas paredzēti izvešanai uz vai tranzītam caur teritoriju, kas ir ārpus aizliegtās zonas, un transportlīdzekļus, kuros tos transportē, apstrādā ar atļautiem insekticīdiem iekraušanas vietā vai, jebkurā gadījumā, pirms tos izved no aizliegtās zonas.
  Dzīvniekus, kas nosūtīti tranzītā caur aizliegto zonu no teritorijas, kas ir ārpus aizliegtās zonas, un transportlīdzekļus, kuros tos transportē, apstrādā ar atļautiem insekticīdiem iekraušanas vietā vai, jebkurā gadījumā, pirms tos ieved aizliegtajā zonā.
  Ja, veicot tranzītpārvadājumu caur aizliegto zonu, ir paredzēts atpūtas periods kontroles vietā, dzīvnieki jāaizsargā no slimību pārnēsātājiem.
  2.   Šādu papildu teikumu pievieno atbilstošajos veterinārajos sertifikātos, kas minēti Padomes Direktīvā 64/432/EEK, 91/68/EEK un 92/65/EEK, Kopienas iekšējās tirdzniecības gadījumā, vai veterinārajā sertifikātā, kas minēts Lēmumā 93/444/EEK, ja dzīvnieki ir paredzēti izvešanai:
  “Apstrāde ar insekticīdu ... (ierakstīt ražojuma nosaukumu) ... (datums) ... (laiks) atbilstoši Lēmumam 2005/393/EK.”
  3.   Ja epidemioloģiski atbilstīgā aizliegto zonu teritorijā pēc slimības pārnēsātāja aktivitātes beigām ir pagājušas vairāk nekā 40 dienas, šā panta 1. un 2. punktu vairs nepiemēro.
  Tomēr kompetentā iestāde nodrošina, ka šo atbrīvojumu vairs nepiemēro, ja, pamatojoties uz Direktīvas 2000/75/EK 9. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzēto slimību uzraudzības programmu, konstatē, ka slimības pārnēsātāja aktivitāte attiecīgajā aizliegtajā zonā ir atkal sākusies.” |
| --- | --- |

2)

Lēmuma 6. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“6. pants

Dzīvnieku tranzīts

1.   Dzīvniekus no aizliegtās zonas, kas paredzēti izvešanai uz vai tranzītam caur teritoriju, kas ir ārpus aizliegtās zonas, un transportlīdzekļus, kuros tos transportē, apstrādā ar atļautiem insekticīdiem iekraušanas vietā vai, jebkurā gadījumā, pirms tos izved no aizliegtās zonas.

Dzīvniekus, kas nosūtīti tranzītā caur aizliegto zonu no teritorijas, kas ir ārpus aizliegtās zonas, un transportlīdzekļus, kuros tos transportē, apstrādā ar atļautiem insekticīdiem iekraušanas vietā vai, jebkurā gadījumā, pirms tos ieved aizliegtajā zonā.

Ja, veicot tranzītpārvadājumu caur aizliegto zonu, ir paredzēts atpūtas periods kontroles vietā, dzīvnieki jāaizsargā no slimību pārnēsātājiem.

2.   Šādu papildu teikumu pievieno atbilstošajos veterinārajos sertifikātos, kas minēti Padomes Direktīvā 64/432/EEK, 91/68/EEK un 92/65/EEK, Kopienas iekšējās tirdzniecības gadījumā, vai veterinārajā sertifikātā, kas minēts Lēmumā 93/444/EEK, ja dzīvnieki ir paredzēti izvešanai:

“Apstrāde ar insekticīdu ... (ierakstīt ražojuma nosaukumu) ... (datums) ... (laiks) atbilstoši Lēmumam 2005/393/EK.”

3.   Ja epidemioloģiski atbilstīgā aizliegto zonu teritorijā pēc slimības pārnēsātāja aktivitātes beigām ir pagājušas vairāk nekā 40 dienas, šā panta 1. un 2. punktu vairs nepiemēro.

Tomēr kompetentā iestāde nodrošina, ka šo atbrīvojumu vairs nepiemēro, ja, pamatojoties uz Direktīvas 2000/75/EK 9. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzēto slimību uzraudzības programmu, konstatē, ka slimības pārnēsātāja aktivitāte attiecīgajā aizliegtajā zonā ir atkal sākusies.”

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2007. gada 21. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 327, 22.12.2000., 74. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/104/EK (OV L 363, 20.12.2006., 352. lpp.).

1

(2)  OV L 130, 24.5.2005., 22. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2007/227/EK (OV L 98, 13.4.2007., 23. lpp.).

2

(3)  OV L 208, 19.8.1993., 34. lpp.

3

---

| 25.5.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 133/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 133/40

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 21. maijs)

neiekļaut karbarilu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā un atsaukt atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kuros ir minētā viela

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 2093)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/355/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (1), un jo īpaši tās 8. panta 2. punkta ceturto daļu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā noteikts, ka 12 gadu laikā pēc minētās direktīvas izziņošanas dalībvalsts var atļaut tādu augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, kuru sastāvā ir šīs direktīvas I pielikuma sarakstā neiekļautas aktīvās vielas, kas pēc izziņošanas dienas ir pieejamas tirgū jau vismaz divus gadus, kamēr minētās vielas pakāpeniski pārbauda atbilstīgi darba programmai. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā noteikts, ka 12 gadu laikā pēc minētās direktīvas izziņošanas dalībvalsts var atļaut tādu augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, kuru sastāvā ir šīs direktīvas I pielikuma sarakstā neiekļautas aktīvās vielas, kas pēc izziņošanas dienas ir pieejamas tirgū jau vismaz divus gadus, kamēr minētās vielas pakāpeniski pārbauda atbilstīgi darba programmai.

| (2) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 451/2000 (2) un (EK) Nr. 703/2001 (3), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus tās darba programmas otrā posma īstenošanai, kas minēta 8. panta 2. punktā Direktīvā 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, un nosaka to aktīvo vielu sarakstu, kuras jāizvērtē attiecībā uz iespējamību tās iekļaut Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Karbarils ir minētajā sarakstā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 451/2000 (2) un (EK) Nr. 703/2001 (3), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus tās darba programmas otrā posma īstenošanai, kas minēta 8. panta 2. punktā Direktīvā 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, un nosaka to aktīvo vielu sarakstu, kuras jāizvērtē attiecībā uz iespējamību tās iekļaut Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Karbarils ir minētajā sarakstā.

| (3) | Karbarila iedarbība uz cilvēku veselību un vidi ir novērtēta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 451/2000 un (EK) Nr. 703/2001 noteikumiem par vairākiem izmantošanas veidiem, ko ierosinājis pieteikuma iesniedzējs. Turklāt minētajās regulās ir izraudzītas ziņotājas dalībvalstis, kuru pienākums ir iesniegt Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EPNI) attiecīgos novērtējuma ziņojumus un ieteikumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 451/2000 8. panta 1. punktu. Par karbarilu ziņotāja dalībvalsts bija Spānija, un visa attiecīgā informācija tika iesniegta 2004. gada 29. aprīlī. |
| --- | --- |

(3)

Karbarila iedarbība uz cilvēku veselību un vidi ir novērtēta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 451/2000 un (EK) Nr. 703/2001 noteikumiem par vairākiem izmantošanas veidiem, ko ierosinājis pieteikuma iesniedzējs. Turklāt minētajās regulās ir izraudzītas ziņotājas dalībvalstis, kuru pienākums ir iesniegt Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EPNI) attiecīgos novērtējuma ziņojumus un ieteikumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 451/2000 8. panta 1. punktu. Par karbarilu ziņotāja dalībvalsts bija Spānija, un visa attiecīgā informācija tika iesniegta 2004. gada 29. aprīlī.

| (4) | Dalībvalstu un EPNI speciālisti pārskatīja novērtējuma ziņojumu un 2006. gada 12. maijā iesniedza to Komisijai kā EPNI secinājumu par speciālistu veikto aktīvās vielas karbarila pesticīdu riska novērtējuma pārskatīšanu (4). Šo ziņojumu dalībvalstis un Komisija pārskatīja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un tas tika pabeigts 2006. gada 29. septembrī kā Komisijas pārskata ziņojums par karbarilu. |
| --- | --- |

(4)

Dalībvalstu un EPNI speciālisti pārskatīja novērtējuma ziņojumu un 2006. gada 12. maijā iesniedza to Komisijai kā EPNI secinājumu par speciālistu veikto aktīvās vielas karbarila pesticīdu riska novērtējuma pārskatīšanu (4). Šo ziņojumu dalībvalstis un Komisija pārskatīja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un tas tika pabeigts 2006. gada 29. septembrī kā Komisijas pārskata ziņojums par karbarilu.

| (5) | Šīs aktīvās vielas novērtēšanas gaitā radās bažas par vairākiem aspektiem. Konkrēti, pamatojoties uz pieejamiem datiem, nav pierādīts, ka ietekme uz patērētāju ir pieļaujama. Pieejamā informācija rāda bažas par metabolītiem, kas ir ar tādu pašu toksiskuma līmeni kā aktīvā viela, un to klātbūtnes līmenis ir tāds, kas nevar izslēgt bažas par toksiskumu. Bez tam pastāv bažas par iespējamām kancerogēnām aktīvās vielas īpašībām. Pastāv arī ilgtermiņa risks kukaiņēdājiem putniem un augsts akūts risks zālēdājiem zīdītājiem, augsts akūts un ilgtermiņa risks ūdens organismiem un augsts risks derīgajiem posmkājiem. |
| --- | --- |

(5)

Šīs aktīvās vielas novērtēšanas gaitā radās bažas par vairākiem aspektiem. Konkrēti, pamatojoties uz pieejamiem datiem, nav pierādīts, ka ietekme uz patērētāju ir pieļaujama. Pieejamā informācija rāda bažas par metabolītiem, kas ir ar tādu pašu toksiskuma līmeni kā aktīvā viela, un to klātbūtnes līmenis ir tāds, kas nevar izslēgt bažas par toksiskumu. Bez tam pastāv bažas par iespējamām kancerogēnām aktīvās vielas īpašībām. Pastāv arī ilgtermiņa risks kukaiņēdājiem putniem un augsts akūts risks zālēdājiem zīdītājiem, augsts akūts un ilgtermiņa risks ūdens organismiem un augsts risks derīgajiem posmkājiem.

| (6) | Komisija aicināja ziņotāju dalībvalsti iesniegt komentārus par speciālistu veiktās pārskatīšanas rezultātiem un par to, vai darbīgo vielu turpmāk atļaut vai neatļaut. Ziņotāja dalībvalsts iesniedza komentārus, kas tika rūpīgi pārbaudīti. Tomēr par spīti minētajiem argumentiem šie jautājumi joprojām nav atrisināti, un EPNI speciālistu sanāksmēs, pamatojoties uz iesniegto un izvērtēto informāciju, veiktie novērtējumi neliecina, ka, ievērojot paredzētos lietošanas nosacījumus, karbarilu saturošie augu aizsardzības līdzekļi kopumā atbilstu Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkta prasībām. |
| --- | --- |

(6)

Komisija aicināja ziņotāju dalībvalsti iesniegt komentārus par speciālistu veiktās pārskatīšanas rezultātiem un par to, vai darbīgo vielu turpmāk atļaut vai neatļaut. Ziņotāja dalībvalsts iesniedza komentārus, kas tika rūpīgi pārbaudīti. Tomēr par spīti minētajiem argumentiem šie jautājumi joprojām nav atrisināti, un EPNI speciālistu sanāksmēs, pamatojoties uz iesniegto un izvērtēto informāciju, veiktie novērtējumi neliecina, ka, ievērojot paredzētos lietošanas nosacījumus, karbarilu saturošie augu aizsardzības līdzekļi kopumā atbilstu Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkta prasībām.

| (7) | Tāpēc karbarils nav iekļaujams Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc karbarils nav iekļaujams Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā.

| (8) | Jāveic pasākumi, lai atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kuros ir karbarils, noliktā laika posmā tiktu atsauktas un netiktu pagarinātas un tādiem augu aizsardzības līdzekļiem netiktu dotas jaunas atļaujas. |
| --- | --- |

(8)

Jāveic pasākumi, lai atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kuros ir karbarils, noliktā laika posmā tiktu atsauktas un netiktu pagarinātas un tādiem augu aizsardzības līdzekļiem netiktu dotas jaunas atļaujas.

| (9) | Papildlaiks, ko dalībvalstis piešķir augu aizsardzības līdzekļu, kuros ir karbarils, krājumu realizācijai, glabāšanai, laišanai tirgū un lietošanai, jāierobežo līdz 12 mēnešiem, ļaujot esošos krājumus izlietot viena augšanas perioda laikā. |
| --- | --- |

(9)

Papildlaiks, ko dalībvalstis piešķir augu aizsardzības līdzekļu, kuros ir karbarils, krājumu realizācijai, glabāšanai, laišanai tirgū un lietošanai, jāierobežo līdz 12 mēnešiem, ļaujot esošos krājumus izlietot viena augšanas perioda laikā.

| (10) | Šis lēmums neierobežo iespēju iesniegt pieteikumus attiecībā uz karbarilu saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punkta noteikumiem ar nolūku to iekļaut tās I pielikumā. |
| --- | --- |

(10)

Šis lēmums neierobežo iespēju iesniegt pieteikumus attiecībā uz karbarilu saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punkta noteikumiem ar nolūku to iekļaut tās I pielikumā.

| (11) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Karbarils nav iekļaujams kā aktīvā viela Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā.

2. pants

Dalībvalstis gādā, lai:

| a) | līdz 2007. gada 21. novembrīm tiktu atsauktas atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kuros ir karbarils; |
| --- | --- |

a)

līdz 2007. gada 21. novembrīm tiktu atsauktas atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kuros ir karbarils;

| b) | no šā lēmuma publicēšanas dienas netiktu piešķirtas un pagarinātas atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kuros ir karbarils. |
| --- | --- |

b)

no šā lēmuma publicēšanas dienas netiktu piešķirtas un pagarinātas atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kuros ir karbarils.

3. pants

Papildlaikam, ko piešķir dalībvalsts saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 4. panta 6. punktu, jābūt iespējami īsam un jābeidzas ne vēlāk kā 2008. gada 21. novembrī.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2007. gada 21. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2007/25/EK (OV L 106, 24.4.2007., 34. lpp.).

1

(2)  OV L 55, 29.2.2000., 25. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1044/2003 (OV L 151, 19.6.2003., 32. lpp.).

2

(3)  OV L 98, 7.4.2001., 6. lpp.

3

(4)  EFSA Scientific Report (2006) 80, 1–71, Conclusion regarding the peer review of pesticide risk assessment of carbaryl.

4

Conclusion regarding the peer review of pesticide risk assessment of carbaryl

---

| 25.5.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 133/42 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 133/42

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 21. maijs)

par trihlorfona neiekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā un tādu augu aizsardzības līdzekļu atļauju atsaukšanu, kuros ir minētā viela

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 2096)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/356/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (1), un jo īpaši tās 8. panta 2. punkta ceturto daļu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā noteikts, ka 12 gadu laikā pēc minētās direktīvas izziņošanas dalībvalsts var atļaut tādu augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, kuru sastāvā ir šīs direktīvas I pielikuma sarakstā neiekļautas darbīgās vielas, kas jau ir pieejamas tirgū divus gadus pēc izziņošanas dienas, kamēr minētās vielas pakāpeniski pārbauda atbilstīgi darba programmai. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā noteikts, ka 12 gadu laikā pēc minētās direktīvas izziņošanas dalībvalsts var atļaut tādu augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, kuru sastāvā ir šīs direktīvas I pielikuma sarakstā neiekļautas darbīgās vielas, kas jau ir pieejamas tirgū divus gadus pēc izziņošanas dienas, kamēr minētās vielas pakāpeniski pārbauda atbilstīgi darba programmai.

| (2) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 451/2000 (2) un Komisijas Regulā (EK) Nr. 703/2001 (3) paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā īstenot Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā minētās darba programmas otro posmu, un izveidots to darbīgo vielu saraksts, kuras jāizvērtē sakarā ar iespējamību tās iekļaut Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Trihlorfons ir minētajā sarakstā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 451/2000 (2) un Komisijas Regulā (EK) Nr. 703/2001 (3) paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā īstenot Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā minētās darba programmas otro posmu, un izveidots to darbīgo vielu saraksts, kuras jāizvērtē sakarā ar iespējamību tās iekļaut Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Trihlorfons ir minētajā sarakstā.

| (3) | Trihlorfona iedarbība uz cilvēku veselību un vidi saistībā ar vairākiem pieteikuma iesniedzēju ierosinātajiem lietošanas veidiem ir novērtēta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 451/2000 un Regulas (EK) Nr. 703/2001 noteikumiem. Turklāt ar minētajām regulām ieceltas ziņotājas dalībvalstis, kuru pienākums ir iesniegt attiecīgos novērtējuma ziņojumus un ieteikumus Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EPNI) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 451/2000 8. panta 1. punktu. Attiecībā uz trihlorfonu ziņotāja dalībvalsts bija Spānija, un visa vajadzīgā informācija tika iesniegta 2004. gada 23. augustā. |
| --- | --- |

(3)

Trihlorfona iedarbība uz cilvēku veselību un vidi saistībā ar vairākiem pieteikuma iesniedzēju ierosinātajiem lietošanas veidiem ir novērtēta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 451/2000 un Regulas (EK) Nr. 703/2001 noteikumiem. Turklāt ar minētajām regulām ieceltas ziņotājas dalībvalstis, kuru pienākums ir iesniegt attiecīgos novērtējuma ziņojumus un ieteikumus Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EPNI) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 451/2000 8. panta 1. punktu. Attiecībā uz trihlorfonu ziņotāja dalībvalsts bija Spānija, un visa vajadzīgā informācija tika iesniegta 2004. gada 23. augustā.

| (4) | Dalībvalstu un EPNI speciālisti darba grupas novērtējumā pārskatīja novērtējuma ziņojumu un 2006. gada 12. maijā to iesniedza Komisijai kā EPNI atzinumu par speciālistu veikto darbīgās vielas trihlorfona pesticīdu riska novērtējuma pārskatīšanu (4). Šo ziņojumu dalībvalstis un Komisija pārskatīja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un tas tika pabeigts 2006. gada 29. septembrī kā Komisijas pārskata ziņojums par trihlorfonu. |
| --- | --- |

(4)

Dalībvalstu un EPNI speciālisti darba grupas novērtējumā pārskatīja novērtējuma ziņojumu un 2006. gada 12. maijā to iesniedza Komisijai kā EPNI atzinumu par speciālistu veikto darbīgās vielas trihlorfona pesticīdu riska novērtējuma pārskatīšanu (4). Šo ziņojumu dalībvalstis un Komisija pārskatīja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un tas tika pabeigts 2006. gada 29. septembrī kā Komisijas pārskata ziņojums par trihlorfonu.

| (5) | Nevarēja pierādīt, ka vielu izmantot ir droši, jo ievērojami trūkst apstiprinošu pētījumu. Nebija iespējams veikt riska analīzi par iedarbību uz patērētājiem, lietotājiem, darbiniekiem un apkārtējiem cilvēkiem, pamatojoties uz pieejamo informāciju. Turklāt novērtējums par vielas izturēšanos vidē bija ierobežots, un tās ekoloģiski toksiskās īpašības nebija novērtētas pilnībā. |
| --- | --- |

(5)

Nevarēja pierādīt, ka vielu izmantot ir droši, jo ievērojami trūkst apstiprinošu pētījumu. Nebija iespējams veikt riska analīzi par iedarbību uz patērētājiem, lietotājiem, darbiniekiem un apkārtējiem cilvēkiem, pamatojoties uz pieejamo informāciju. Turklāt novērtējums par vielas izturēšanos vidē bija ierobežots, un tās ekoloģiski toksiskās īpašības nebija novērtētas pilnībā.

| (6) | Komisija aicināja pieteikuma iesniedzēju četru nedēļu laikā sagatavot komentārus par speciālistu veikto novērtējuma ziņojumu un par to, vai vielu turpmāk atļaut vai neatļaut. Ziņotāja dalībvalsts iesniedza komentārus, kas tika rūpīgi pārbaudīti. Tomēr šie jautājumi joprojām nav atrisināti, lai gan ir minēti argumenti, un EPNI speciālistu sanāksmēs, pamatojoties uz iesniegto un izvērtēto informāciju, veiktie novērtējumi neliecina, ka, ievērojot paredzētos lietošanas nosacījumus, trihlorfonu saturošie augu aizsardzības līdzekļi kopumā atbilstu Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkta prasībām. |
| --- | --- |

(6)

Komisija aicināja pieteikuma iesniedzēju četru nedēļu laikā sagatavot komentārus par speciālistu veikto novērtējuma ziņojumu un par to, vai vielu turpmāk atļaut vai neatļaut. Ziņotāja dalībvalsts iesniedza komentārus, kas tika rūpīgi pārbaudīti. Tomēr šie jautājumi joprojām nav atrisināti, lai gan ir minēti argumenti, un EPNI speciālistu sanāksmēs, pamatojoties uz iesniegto un izvērtēto informāciju, veiktie novērtējumi neliecina, ka, ievērojot paredzētos lietošanas nosacījumus, trihlorfonu saturošie augu aizsardzības līdzekļi kopumā atbilstu Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkta prasībām.

| (7) | Tādēļ trihlorfons nav jāiekļauj Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ trihlorfons nav jāiekļauj Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā.

| (8) | Jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka pašreizējās atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur trihlorfonu, noteiktā periodā atsauc un neatjauno, un šiem līdzekļiem neizsniedz arī jaunas atļaujas. |
| --- | --- |

(8)

Jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka pašreizējās atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur trihlorfonu, noteiktā periodā atsauc un neatjauno, un šiem līdzekļiem neizsniedz arī jaunas atļaujas.

| (9) | Jebkurš dalībvalstu piešķirtais papildperiods pašreizējo, trihlorfonu saturošo augu aizsardzības līdzekļu likvidācijai, glabāšanai, laišanai tirgū un pašreizējo krājumu izmantošanai ir jānosaka ne ilgāks par 12 mēnešiem, lai ļautu izmantot pašreizējos krājumus ne ilgāk kā vienu veģetācijas periodu. |
| --- | --- |

(9)

Jebkurš dalībvalstu piešķirtais papildperiods pašreizējo, trihlorfonu saturošo augu aizsardzības līdzekļu likvidācijai, glabāšanai, laišanai tirgū un pašreizējo krājumu izmantošanai ir jānosaka ne ilgāks par 12 mēnešiem, lai ļautu izmantot pašreizējos krājumus ne ilgāk kā vienu veģetācijas periodu.

| (10) | Šis lēmums neierobežo iespēju iesniegt pieteikumu attiecībā uz trihlorfonu saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punkta noteikumiem nolūkā iekļaut to minētās direktīvas I pielikumā. |
| --- | --- |

(10)

Šis lēmums neierobežo iespēju iesniegt pieteikumu attiecībā uz trihlorfonu saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punkta noteikumiem nolūkā iekļaut to minētās direktīvas I pielikumā.

| (11) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Trihlorfonu kā darbīgo vielu neiekļauj Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā.

2. pants

Dalībvalstis nodrošina, ka:

| a) | atļaujas trihlorfonu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem atsauc ne vēlāk kā 2007. gada 21. novembrī; |
| --- | --- |

a)

atļaujas trihlorfonu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem atsauc ne vēlāk kā 2007. gada 21. novembrī;

| b) | no 2007. gada 25. maija atļaujas trihlorfonu saturošo augu aizsardzības līdzekļiem nepiešķir un neatjauno saskaņā ar atkāpi, kas paredzēta Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

b)

no 2007. gada 25. maija atļaujas trihlorfonu saturošo augu aizsardzības līdzekļiem nepiešķir un neatjauno saskaņā ar atkāpi, kas paredzēta Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā.

3. pants

Papildperiods, ko dalībvalstis piešķir saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 4. panta 6. punktu, ir cik vien iespējams īss un beidzas ne vēlāk kā 2008. gada 21. novembrī.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2007. gada 21. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2007/25/EK (OV L 106, 24.4.2007., 34. lpp.).

1

(2)  OV L 55, 29.2.2000., 25. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1044/2003 (OV L 151, 19.6.2003., 32. lpp.).

2

(3)  OV L 98, 7.4.2001., 6. lpp.

3

(4)  EFSA Scientific Report (2006) 76, 1–62, “Conclusion on the peer review of trichlorfon”.

4

EFSA Scientific Report

Conclusion on the peer review of trichlorfon

---

| 25.5.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 133/44 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 133/44

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 22. maijs),

ar ko groza Lēmumu 2005/393/EK attiecībā uz aizliegtajām zonām saistībā ar infekciozo katarālo drudzi

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 2091)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/357/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 20. novembra Direktīvu 2000/75/EK, ar ko paredz īpašus noteikumus infekciozā katarālā drudža kontrolei un apkarošanai (1), un jo īpaši tās 8. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 2000/75/EK ir noteikti kontroles noteikumi un pasākumi infekciozā katarālā drudža apkarošanai Kopienā, ieskaitot aizsardzības un uzraudzības zonu izveidi un aizliegumu izvest dzīvniekus no šīm zonām. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 2000/75/EK ir noteikti kontroles noteikumi un pasākumi infekciozā katarālā drudža apkarošanai Kopienā, ieskaitot aizsardzības un uzraudzības zonu izveidi un aizliegumu izvest dzīvniekus no šīm zonām.

| (2) | Ar Komisijas 2005. gada 23. maija Lēmumu 2005/393/EK par aizsardzības un uzraudzības zonām saistībā ar infekciozo katarālo drudzi un par nosacījumiem, ko piemēro pārvadājumiem no šīm zonām vai caur tām (2), ir paredzēts norobežot vispārējās ģeogrāfiskās teritorijas, kurās dalībvalstīm jāizveido aizsardzības un uzraudzības zonas (“aizliegtās zonas”) saistībā ar infekciozo katarālo drudzi. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas 2005. gada 23. maija Lēmumu 2005/393/EK par aizsardzības un uzraudzības zonām saistībā ar infekciozo katarālo drudzi un par nosacījumiem, ko piemēro pārvadājumiem no šīm zonām vai caur tām (2), ir paredzēts norobežot vispārējās ģeogrāfiskās teritorijas, kurās dalībvalstīm jāizveido aizsardzības un uzraudzības zonas (“aizliegtās zonas”) saistībā ar infekciozo katarālo drudzi.

| (3) | Pēc Beļģijas, Vācijas, Francijas un Nīderlandes paziņojuma 2006. gada augusta vidū un septembra sākumā par infekciozā katarālā drudža uzliesmojumiem Komisija vairākas reizes grozīja Lēmumu 2005/393/EK attiecībā uz noteikto aizliegto zonu norobežošanu. |
| --- | --- |

(3)

Pēc Beļģijas, Vācijas, Francijas un Nīderlandes paziņojuma 2006. gada augusta vidū un septembra sākumā par infekciozā katarālā drudža uzliesmojumiem Komisija vairākas reizes grozīja Lēmumu 2005/393/EK attiecībā uz noteikto aizliegto zonu norobežošanu.

| (4) | Pēc Vācijas pamatota pieprasījuma ir lietderīgi mainīt Vācijas aizliegtās zonas robežas. |
| --- | --- |

(4)

Pēc Vācijas pamatota pieprasījuma ir lietderīgi mainīt Vācijas aizliegtās zonas robežas.

| (5) | Tādēļ Lēmums 2005/393/EK ir attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ Lēmums 2005/393/EK ir attiecīgi jāgroza.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2005/393/EK I pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2007. gada 22. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 327, 22.12.2000., 74. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/104/EK (OV L 363, 20.12.2006., 352. lpp.).

1

(2)  OV L 130, 24.5.2005., 22. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2007/227/EK (OV L 98, 13.4.2007., 23. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Lēmuma 2005/393/EK I pielikumā F zonas (8. serotips) aizliegto zonu sarakstu attiecībā uz Vāciju aizstāj ar šādu sarakstu

“Vācija

Bādene-Virtemberga

Landkreis Böblingen

Landkreis Calw

Stadtkreis Baden-Baden

Landkreis Enzkreis

Landkreis Esslingen

Landkreis Freudenstadt

Landkreis Göppingen

Stadtkreis Heidelberg

Stadtkreis Heilbronn

Landkreis Heilbronn

Hohenlohekreis

Landkreis Karlsruhe

Stadtkreis Karlsruhe

Landkreis Ludwigsburg

Stadtkreis Mannheim

Main-Tauber-Kreis

Neckar-Odenwald-Kreis

Im Ortenaukreis: Achern, Appenweier, Bad Peterstal-Griesbach, Durbach, Kappelrodeck, Kehl, Lauf, Lautenbach, Neuried, Oberkirch, Offenburg, Oppenau, Ottenhöfen im Schwarzwald, Renchen, Rheinau, Sasbach, Sasbachwalden, Schutterwald, Seebach, Willstätt

Im Ostalbkreis: Abtsgmünd, Adelmannsfelden, Durlangen, Eschach, Göggingen, Gschwend, Iggingen, Jagstzell, Leinzell, Lorch, Mutlangen, Obergröningen, Rosenberg, Ruppertshofen, Schechingen, Schwäbisch Gmünd, Spraitbach, Täferrot, Waldstetten

Stadtkreis Pforzheim

Landkreis Rastatt

Rems-Murr-Kreis

Landkreis Reutlingen: Walddorfhäslach, Pliezhausen

Rhein-Neckar-Kreis

Landkreis Schwäbisch-Hall

Stadtkreis Stuttgart

Landkreis Tübingen

Bavārija

Im Landkreis Ansbach: Adelshofen, Buch am Wald, Diebach, Gebsattel, Geslau, Insingen, Neusitz, Ohrenbach, Rothenburg ob der Tauber, Schillingsfürst, Schnelldorf, Steinsfeld, Wettringen, Windelsbach, Wörnitz

Landkreis Aschaffenburg

Stadt Aschaffenburg

Landkreis Bad Kissingen

Im Landkreis Hassberge: Gädheim, Theres

Landkreis Kitzingen ohne die Gemeinde Geiselwind

Landkreis Main-Spessart

Landkreis Miltenberg

Im Landkreis Neustadt a.d. Aisch-Bad Windsheim: Burgbernheim, Ergersheim, Gallmersgarten, Gollhofen, Hemmersheim, Ippesheim, Markt Bibart, Markt Nordheim, Oberickelsheim, Oberscheinfeld, Simmershofen, Sugenheim, Uffenheim, Weigenheim

Landkreis Rhön-Grabfeld

Landkreis Schweinfurt

Stadt Schweinfurt

Landkreis Würzburg

Stadt Würzburg

Brandenburga

Im Landkreis Prignitz: Besandten, Eldenburg, Wootz

Brēmene

Gesamtes Landesgebiet

Hamburga

Gesamtes Landesgebiet

Hesene

Gesamtes Landesgebiet

Meklenburga-Priekšpomerānija

Im Landkreis Ludwigslust: Belsch, Bengerstorf, Besitz, Stadt Boizenburg, Brahlstorf, Dersenow, Stadt Dömitz, Gresse, Greven, Gallin, Grebs-Niendorf, Karenz, Leussow, Stadt Lübtheen, Malk Göhren, Malliß, Neu Gülze, Neu Kaliß, Nostorf, Pritzier, Redefin, Schwanheide, Teldau, Tessin/Bzbg., Vellahn, Vielank, Warlitz

Lejassaksija

Gesamtes Landesgebiet

Ziemeļreina-Vestfālene

Gesamtes Landesgebiet

Reinzeme-Pfalca

Gesamtes Landesgebiet

Zāra

Gesamtes Landesgebiet

Saksija-Anhalte

Landkreis Altmarkkreis Salzwedel

Landkreis Aschersleben-Staßfurt

Im Landkreis Bernburg: Güsten

Landkreis Bördekreis

Im Burgenlandkreis: Billroda, Bucha, Herrengosserstedt, Kahlwinkel, Lossa, Memleben, Saubach, Steinburg, Tromsdorf, Wangen, Wischroda, Wohlmirstedt

Landkreis Halberstadt

Im Landkreis Jerichower Land: Hohenwarte, Lostau

Landeshauptstadt Magdeburg

Im Kreis Mansfelder Land: Abberode, Ahlsdorf, Alterode, Annarode, Arnstedt, Benndorf, Bischofrode, Biesenrode, Bornstedt, Bräunrode, Braunschwende, Eisleben, Friesdorf, Gorenzen, Greifenhagen, Großörner, Harkerode, Helbra, Hergisdorf, Hermerode, Hettstedt, Klostermansfeld, Mansfeld, Möllendorf, Molmerswende, Osterhausen, Piskaborn, Quenstedt, Ritterode, Ritzgerode, Rothenschirmbach, Schmalzerode, Siebigerode, Stangerode, Sylda, Ulzigerode, Vatterode, Walbeck, Welbsleben, Wiederstedt, Wimmelburg, Wippra, Wolferode

Im Landkreis Merseburg-Querfurt: Farnstädt, Grockstädt, Leimbach, Querfurt, Schmon, Vitzenburg, Weißenschirmbach, Ziegelroda

Landkreis Ohre-Kreis

Landkreis Quedlinburg

Landkreis Sangerhausen

Im Landkreis Schönebeck: Atzendorf, Biere, Eickendorf, Förderstedt, Löbnitz (Bode), Schönebeck (Elbe), Welsleben

Im Landkreis Stendal: Aulosen, Badingen, Ballerstedt, Berkau, Bismark (Altmark), Boock, Bretsch, Büste, Dobberkau, Flessau, Gagel, Garlipp, Gladigau, Gollensdorf, Grassau, Groß Garz, Heiligenfelde, Hohenwulsch, Holzhausen, Insel, Käthen, Kläden, Könnigde, Kossebau, Kremkau, Krevese, Lückstedt, Lüderitz, Meßdorf, Möringen, Nahrstedt, Pollitz, Querstedt, Rochau, Rossau, Schäplitz, Schernebeck, Schinne, Schorstedt, Staats, Steinfeld, Tangerhütte, Uchtdorf, Uchtspringe, Vinzelberg, Volgfelde, Wanzer, Windberge, Wittenmoor

Landkreis Wernigerode

Šlēsviga-Holšteina

Im Kreis Herzogtum Lauenburg: Alt Mölln, Aumühle, Bälau, Basedow, Basthorst, Besenthal, Börnsen, Borstorf, Breitenfelde, Bröthen, Brunstorf, Buchhorst, Büchen, Dahmker, Dalldorf, Dassendorf, Elmenhorst, Escheburg, Fitzen, Fuhlenhagen, Geesthacht, Göttin, Grabau, Grambek, Groß Pampau, Grove, Gudow, Gülzow, Güster, Hamfelde, Hamwarde, Havekost, Hohenhorn, Hornbek, Juliusburg, Kankelau, Kasseburg, Klein Pampau, Koberg, Köthel, Kollow, Kröppelshagen-Fahrendorf, Krüzen, Krukow, Kuddewörde, Langenlehsten, Lanze, Lauenburg/Elbe, Lehmrade, Linau, Lütau, Möhnsen, Mölln, Mühlenrade, Müssen, Niendorf/Stecknitz, Poggensee, Roseburg, Forstgutsbezirk Sachsenwald, Sahms, Schnakenbek, Schönberg, Schretstaken, Schulendorf, Schwarzenbek, Siebeneichen, Sirksfelde, Talkau, Tramm, Walksfelde, Wangelau, Wentorf bei Hamburg, Wentorf (Amt Sandesneben), Wiershop, Witzeeze, Wohltorf, Woltersdorf, Worth

Im Kreis Pinneberg: Appen, Barmstedt, Bevern, Bilsen, Bönningstedt, Bokholt-Hanredder, Borstel-Hohenraden, Bullenkuhlen, Ellerbek, Ellerhoop, Elmshorn, Groß Nordende, Halstenbek, Haselau, Haseldorf, Hasloh, Heede, Heidgraben, Heist, Hemdingen, Hetlingen, Holm, Klein Nordende, Klein Offenseth-Sparrieshoop, Kölln-Reisiek, Kummerfeld, Seester, Moorrege, Neuendeich, Pinneberg, Prisdorf, Quickborn, Raa-Besenbek, Rellingen, Schenefeld, Seester, Seestermühe, Seeth-Ekholt, Tangstedt, Tornesch, Uetersen, Wedel

Im Kreis Segeberg: Alveslohe, Ellerau, Henstedt-Ulzburg, Norderstedt

Im Kreis Steinburg: Altenmoor, Borsfleth, Engelbrechtsche Wildnis, Glückstadt, Herzhorn, Horst (Holstein), Kiebitzreihe, Kollmar, Neuendorf b. Elmshorn, Sommerland

Im Kreis Stormarn: Ahrensburg, Ammersbek, Bargteheide, Barsbuettel, Braak, Brunsbek, Delingsdorf, Glinde, Grande, Groenwohld, Grossensee, Grosshansdorf, Hamfelde, Hammoor, Hohenfelde, Hoisdorf, Jersbek, Koethel, Luetjensee, Oststeinbek, Rausdorf, Reinbek, Siek, Stapelfeld, Steinburg, Tangstedt, Todendorf, Trittau, Witzhave

Tīringene

Landkreis Eichsfeld

Stadt Eisenach

Stadt Erfurt

Landkreis Gotha

Landkreis Hildburghausen

Ilmkreis

Kyffhäuserkreis

Landkreis Nordhausen

Im Landkreis Saalfeld-Rudolstadt: Allendorf, Bad Blankenburg, Bechstedt, Dröbischau, Katzhütte, Königsee, Mellenbach-Glasbach, Meuselbach-Schwarzmühle, Oberhain, Remda-Teichel, Rottenbach, Rudolstadt, Schwarzburg

Landkreis Schmalkalden-Meiningen

Landkreis Sömmerda

Stadt Suhl

Unstrut-Hainich-Kreis

Wartburgkreis

Stadt Weimar

Landkreis Weimarer Land”

---

III Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

| 25.5.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 133/49 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 133/49

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS EUPT/1/2007

(2007. gada 15. maijs),

ar ko pagarina amatu pilnvaru termiņu ES Plānošanas grupas (EUPT Kosova) vadītājam, ņemot vērā iespējamu ES krīzes pārvarēšanas operāciju Kosovā tiesiskuma jomā un citās iespējamās jomās

(2007/358/KĀDP)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 25. panta,

ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2006/304/KĀDP (2006. gada 10. aprīlis), ar ko izveido ES Plānošanas grupu (EUPT Kosova) saistībā ar iespējamu ES krīzes pārvarēšanas operāciju Kosovā tiesiskuma jomā un citās iespējamās jomās (1), un jo īpaši tās 6. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Vienotās rīcības 2006/304/KĀDP 6. pantā paredzēts, ka Padome pilnvaro Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt attiecīgus lēmumus saskaņā ar Līguma 25. pantu, tostarp pēc ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja ierosinājuma iecelt ES Plānošanas grupas (EUPT Kosova) vadītāju. |
| --- | --- |

(1)

Vienotās rīcības 2006/304/KĀDP 6. pantā paredzēts, ka Padome pilnvaro Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt attiecīgus lēmumus saskaņā ar Līguma 25. pantu, tostarp pēc ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja ierosinājuma iecelt ES Plānošanas grupas (EUPT Kosova) vadītāju.

| (2) | PDK 2006. gada 2. maijā pieņēma Lēmumu EUPT/1/2006 (2), ar ko Casper Klynge kungu ieceļ par ES Plānošanas grupas (EUPT Kosova) vadītāju. |
| --- | --- |

(2)

PDK 2006. gada 2. maijā pieņēma Lēmumu EUPT/1/2006 (2), ar ko Casper Klynge kungu ieceļ par ES Plānošanas grupas (EUPT Kosova) vadītāju.

| (3) | Padome 2006. gada 11. decembrī pieņēma Vienoto rīcību 2006/918/KĀDP (3), ar ko groza un līdz 2007. gada 31. maijam pagarina Vienoto rīcību 2006/304/KĀDP. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2006. gada 11. decembrī pieņēma Vienoto rīcību 2006/918/KĀDP (3), ar ko groza un līdz 2007. gada 31. maijam pagarina Vienoto rīcību 2006/304/KĀDP.

| (4) | PDK 2006. gada 12. decembrī pieņēma Lēmumu EUPT/2/2006 (4), ar ko Casper Klynge kunga kā ES Plānošanas grupas (EUPT Kosova) vadītāja pilnvaras pagarina līdz 2007. gada 31. maijam. |
| --- | --- |

(4)

PDK 2006. gada 12. decembrī pieņēma Lēmumu EUPT/2/2006 (4), ar ko Casper Klynge kunga kā ES Plānošanas grupas (EUPT Kosova) vadītāja pilnvaras pagarina līdz 2007. gada 31. maijam.

| (5) | Padome 2007. gada 14. maijā pieņēma Vienoto rīcību 2007/334/KĀDP, ar ko groza un līdz 2007. gada 1. septembrim pagarina Vienoto rīcību 2006/304/KĀDP. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2007. gada 14. maijā pieņēma Vienoto rīcību 2007/334/KĀDP, ar ko groza un līdz 2007. gada 1. septembrim pagarina Vienoto rīcību 2006/304/KĀDP.

| (6) | Ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis ir ierosinājis pagarināt Casper Klynge kunga pilnvaru termiņu ES Plānošanas grupas (EUPT Kosova) vadītāja amatā līdz EUPT Kosova pilnvaru beigām. |
| --- | --- |

(6)

Ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis ir ierosinājis pagarināt Casper Klynge kunga pilnvaru termiņu ES Plānošanas grupas (EUPT Kosova) vadītāja amatā līdz EUPT Kosova pilnvaru beigām.

| (7) | Tādēļ ES Plānošanas grupas (EUPT Kosova) vadītāja amata pilnvaru termiņš būtu jāpagarina līdz EUPT Kosova pilnvaru beigām, |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ ES Plānošanas grupas (EUPT Kosova) vadītāja amata pilnvaru termiņš būtu jāpagarina līdz EUPT Kosova pilnvaru beigām,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Casper Klynge kunga pilnvaru termiņu ES Plānošanas grupas (EUPT Kosova) vadītāja amatā pagarina līdz EUPT Kosova pilnvaru beigām, ņemot vērā iespējamu ES krīzes pārvarēšanas operāciju Kosovā tiesiskuma jomā un citās iespējamās jomās.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To piemēro līdz EUPT Kosova pilnvaru beigām.

Briselē, 2007. gada 15. maijā

Politikas un drošības komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

C. von GOETZE

---

(1)  OV L 112, 26.4.2006., 19. lpp. Vienotajā rīcībā jaunākie grozījumi izdarīti ar Vienoto rīcību 2007/334/KĀDP, OV L 125, 15.5.2007., 29. lpp.

1

(2)  OV L 130, 18.5.2006., 42. lpp.

2

(3)  OV L 349, 12.12.2006., 57. lpp.

3

(4)  OV L 365, 21.12.2006., 88. lpp.

4

---

| 25.5.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 133/51 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 133/51

---

PADOMES VIENOTĀ RĪCĪBA 2007/359/KĀDP

(2007. gada 23. maijs),

ar ko groza un pagarina Vienoto rīcību 2005/889/KĀDP par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas izveidi Rafas šķērsošanas punktā (ES RPM Rafa)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 14. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome 2005. gada 25. novembrī pieņēma Vienoto rīcību 2005/889/KĀDP, ar ko izveido Eiropas Savienības Robežu palīdzības misiju Rafas šķērsošanas punktā (ES RPM Rafa) (1) 12 mēnešu laikposmam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2005. gada 25. novembrī pieņēma Vienoto rīcību 2005/889/KĀDP, ar ko izveido Eiropas Savienības Robežu palīdzības misiju Rafas šķērsošanas punktā (ES RPM Rafa) (1) 12 mēnešu laikposmam.

| (2) | Padome 2006. gada 13. novembrī pieņēma Vienoto rīcību 2006/773/KĀDP, ar ko attiecībā uz misijas pilnvarām izdara grozījumus un tās pagarina līdz 2007. gada 24. maijam. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2006. gada 13. novembrī pieņēma Vienoto rīcību 2006/773/KĀDP, ar ko attiecībā uz misijas pilnvarām izdara grozījumus un tās pagarina līdz 2007. gada 24. maijam.

| (3) | Gan Palestīnas pašpārvalde, gan Izraēlas valdība 2007. gada 15. un 16. maijā lūdza misijas darbības pagarināšanu uz 12 mēnešiem. |
| --- | --- |

(3)

Gan Palestīnas pašpārvalde, gan Izraēlas valdība 2007. gada 15. un 16. maijā lūdza misijas darbības pagarināšanu uz 12 mēnešiem.

| (4) | Politikas un drošības komiteja 2007. gada 21. maijā atzinīgi novērtēja pagarinājumu attiecībā uz ES RPM Rafa un ieteica misijas pilnvaras pagarināt vēl uz 12 mēnešiem. |
| --- | --- |

(4)

Politikas un drošības komiteja 2007. gada 21. maijā atzinīgi novērtēja pagarinājumu attiecībā uz ES RPM Rafa un ieteica misijas pilnvaras pagarināt vēl uz 12 mēnešiem.

| (5) | Vienotā rīcība 2005/889/KĀDP būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(5)

Vienotā rīcība 2005/889/KĀDP būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO VIENOTO RĪCĪBU.

1. pants

Vienoto rīcību 2005/889/KĀDP ar šo groza šādi:

| 1) | 13. panta 1. punktā iekļauj šādu daļu:
  “Bāzes finansējums, lai segtu izmaksas saistībā ar misiju, ir EUR 7 000 000 laikposmam no 2007. gada 25. maija līdz 2008. gada 24. maijam.” |
| --- | --- |

1)

13. panta 1. punktā iekļauj šādu daļu:

“Bāzes finansējums, lai segtu izmaksas saistībā ar misiju, ir EUR 7 000 000 laikposmam no 2007. gada 25. maija līdz 2008. gada 24. maijam.”

| 2) | 16. panta otro daļu aizstāj ar šādu tekstu:
  “Tā zaudē spēku 2008. gada 24. maijā.” |
| --- | --- |

2)

16. panta otro daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“Tā zaudē spēku 2008. gada 24. maijā.”

| 3) | 17. pantu aizstāj ar šādu tekstu:
  “17. pants
  Šo vienoto rīcību pārskata vēlākais 2008. gada 31. martā.” |
| --- | --- |

3)

17. pantu aizstāj ar šādu tekstu:

“17. pants

Šo vienoto rīcību pārskata vēlākais 2008. gada 31. martā.”

2. pants

Šī vienotā rīcība stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

3. pants

Šo vienoto rīcību publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2007. gada 23. maijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  OV L 327, 14.12.2005. 28. lpp. Vienotajā rīcībā grozījumi izdarīti ar Vienoto rīcību 2006/773/KĀDP (OV L 313, 14.11.2006., 15. lpp.).

1

---