# Uradni list C 144E/14.

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 144E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 4814. junij 2005 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 144E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 4814. junij 2005

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Svet |
| 2005/C 144E/1 | Skupno stališče (ES) št. 19/2005 z dne 17. februarja 2005, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o kontroli gotovine ob vstopu v Skupnost ali izstopu iz nje | 1 |
| 2005/C 144E/2 | Skupno stališče (ES) št. 20/2005 z dne 7. marca 2005, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o patentabilnosti računalniško izvedenih izumov | 9 |
| 2005/C 144E/3 | Skupno stališče (ES) št. 21/2005 z dne 8. marca 2005, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o sestavljanju četrtletnih nefinančnih računov po institucionalnih sektorjih | 16 |
| 2005/C 144E/4 | Skupno stališče (ES) št. 22/2005 z dne 4. aprila 2005, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o dvaindvajseti spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov (ftalatov v igračah in predmetih za nego otrok) | 24 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Svet

2005/C 144E/1

Skupno stališče (ES) št. 19/2005 z dne 17. februarja 2005, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o kontroli gotovine ob vstopu v Skupnost ali izstopu iz nje

1

2005/C 144E/2

Skupno stališče (ES) št. 20/2005 z dne 7. marca 2005, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o patentabilnosti računalniško izvedenih izumov

9

2005/C 144E/3

Skupno stališče (ES) št. 21/2005 z dne 8. marca 2005, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o sestavljanju četrtletnih nefinančnih računov po institucionalnih sektorjih

16

2005/C 144E/4

Skupno stališče (ES) št. 22/2005 z dne 4. aprila 2005, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o dvaindvajseti spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov (ftalatov v igračah in predmetih za nego otrok)

24

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Svet

| 14.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

CE 144/1

---

SKUPNO STALIŠČE (ES) št. 19/2005,

ki ga je sprejel Svet dne 17. februarja 2005

z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. .../2005 z dne ... o kontroli gotovine ob vstopu v Skupnost ali izstopu iz nje

(2005/C 144 E/01)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 95 in 135 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora,

v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ena od nalog Skupnosti je, da z vzpostavitvijo skupnega trga ter ekonomske in monetarne unije v vsej Skupnosti spodbuja skladen, uravnotežen in trajnosten razvoj gospodarskih dejavnosti. V ta namen notranji trg vključuje območje brez notranjih meja, na katerem je zagotovljen prosti pretok blaga, oseb, storitev in kapitala. |
| --- | --- |

(1)

Ena od nalog Skupnosti je, da z vzpostavitvijo skupnega trga ter ekonomske in monetarne unije v vsej Skupnosti spodbuja skladen, uravnotežen in trajnosten razvoj gospodarskih dejavnosti. V ta namen notranji trg vključuje območje brez notranjih meja, na katerem je zagotovljen prosti pretok blaga, oseb, storitev in kapitala.

| (2) | Vnos premoženjske koristi iz kaznivih dejanj v finančni sistem in naložbe te premoženjske koristi, ki sledijo pranju denarja, škodujejo uravnovešenemu in trajnostnemu gospodarskemu razvoju. Zato je bil z Direktivo Sveta 91/308/EGS z dne 10. junija 1991 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja (3) uveden mehanizem Skupnosti za preprečevanje pranja denarja, s katerim kreditne in finančne institucije ter določene dejavnosti in poklici spremljajo transakcije. Ker obstaja nevarnost, da bi uporaba tega mehanizma vplivala na povečan pretok gotovine za nezakonite namene, je treba Direktivo 91/308/EGS dopolniti s sistemom za kontrolo prenosa gotovine ob vstopu v Skupnost ali izstopu iz nje. |
| --- | --- |

(2)

Vnos premoženjske koristi iz kaznivih dejanj v finančni sistem in naložbe te premoženjske koristi, ki sledijo pranju denarja, škodujejo uravnovešenemu in trajnostnemu gospodarskemu razvoju. Zato je bil z Direktivo Sveta 91/308/EGS z dne 10. junija 1991 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja (3) uveden mehanizem Skupnosti za preprečevanje pranja denarja, s katerim kreditne in finančne institucije ter določene dejavnosti in poklici spremljajo transakcije. Ker obstaja nevarnost, da bi uporaba tega mehanizma vplivala na povečan pretok gotovine za nezakonite namene, je treba Direktivo 91/308/EGS dopolniti s sistemom za kontrolo prenosa gotovine ob vstopu v Skupnost ali izstopu iz nje.

| (3) | Trenutno takšne sisteme kontrole uporablja samo nekaj držav članic v skladu z nacionalno zakonodajo. Razlike v zakonodajah škodujejo pravilnemu delovanju notranjega trga. Za zagotovitev enakovredne ravni kontrole prenosa gotovine preko meja Skupnosti je treba temeljne elemente uskladiti na ravni Skupnosti. Ta uskladitev pa ne sme vplivati na možnost držav članic, da v skladu z obstoječimi določbami Pogodbe uporabljajo nacionalne kontrole prenosa gotovine znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

Trenutno takšne sisteme kontrole uporablja samo nekaj držav članic v skladu z nacionalno zakonodajo. Razlike v zakonodajah škodujejo pravilnemu delovanju notranjega trga. Za zagotovitev enakovredne ravni kontrole prenosa gotovine preko meja Skupnosti je treba temeljne elemente uskladiti na ravni Skupnosti. Ta uskladitev pa ne sme vplivati na možnost držav članic, da v skladu z obstoječimi določbami Pogodbe uporabljajo nacionalne kontrole prenosa gotovine znotraj Skupnosti.

| (4) | Upoštevati je treba tudi dopolnilne dejavnosti, ki se izvajajo v drugih mednarodnih forumih, predvsem v finančni delovni skupini za pranje denarja (FATF), ki je bila ustanovljena na vrhu G-7 v Parizu leta 1989. Skupina FATF s posebnim Priporočilom IX z dne 22. oktobra 2004 poziva vlade, da sprejmejo ukrepe za odkrivanje fizičnih prenosov gotovine, vključno s sistemom prijave ali drugim načinom obveznega sporočanja podatkov. |
| --- | --- |

(4)

Upoštevati je treba tudi dopolnilne dejavnosti, ki se izvajajo v drugih mednarodnih forumih, predvsem v finančni delovni skupini za pranje denarja (FATF), ki je bila ustanovljena na vrhu G-7 v Parizu leta 1989. Skupina FATF s posebnim Priporočilom IX z dne 22. oktobra 2004 poziva vlade, da sprejmejo ukrepe za odkrivanje fizičnih prenosov gotovine, vključno s sistemom prijave ali drugim načinom obveznega sporočanja podatkov.

| (5) | V skladu s tem je v zvezi z gotovino, ki jo ob vstopu v Skupnost ali izstopu iz nje nosi s seboj vsaka fizična oseba, treba uveljaviti načelo obvezne prijave. To načelo bi carinskim organom omogočilo zbiranje podatkov o takih prenosih gotovine in, kadar je primerno, posredovanje teh podatkov drugim organom. Carinski organi so prisotni na mejah Skupnosti, kjer je kontrola najbolj učinkovita, in nekateri so že pridobili praktične izkušnje na tem področju. Zaradi zagotavljanja pravilnega uporabljanja carinske in kmetijske zakonodaje je treba uporabiti Uredbo Sveta (ES) št. 515/97 z dne 13. marca 1997 o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo (4). Ta medsebojna pomoč mora zagotoviti pravilno uporabo sistema kontrole gotovine in posredovanje podatkov, kar bi lahko pripomoglo k doseganju ciljev Direktive 91/308 EGS. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s tem je v zvezi z gotovino, ki jo ob vstopu v Skupnost ali izstopu iz nje nosi s seboj vsaka fizična oseba, treba uveljaviti načelo obvezne prijave. To načelo bi carinskim organom omogočilo zbiranje podatkov o takih prenosih gotovine in, kadar je primerno, posredovanje teh podatkov drugim organom. Carinski organi so prisotni na mejah Skupnosti, kjer je kontrola najbolj učinkovita, in nekateri so že pridobili praktične izkušnje na tem področju. Zaradi zagotavljanja pravilnega uporabljanja carinske in kmetijske zakonodaje je treba uporabiti Uredbo Sveta (ES) št. 515/97 z dne 13. marca 1997 o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo (4). Ta medsebojna pomoč mora zagotoviti pravilno uporabo sistema kontrole gotovine in posredovanje podatkov, kar bi lahko pripomoglo k doseganju ciljev Direktive 91/308 EGS.

| (6) | Za namene preprečevanja in doseganja odvračilnih učinkov je treba obveznost prijave izpolniti ob vstopu v Skupnost ali izstopu iz nje. Da bi se delovanje organov osredotočilo na pomembne prenose gotovine, obveznost prijave velja samo za prenose gotovine v višini 10 000 EUR ali več. Poleg tega je treba tudi določiti, da se obveznost prijave uporablja za fizično osebo, ki nosi gotovino, ne glede na to, ali je ta oseba njen lastnik. |
| --- | --- |

(6)

Za namene preprečevanja in doseganja odvračilnih učinkov je treba obveznost prijave izpolniti ob vstopu v Skupnost ali izstopu iz nje. Da bi se delovanje organov osredotočilo na pomembne prenose gotovine, obveznost prijave velja samo za prenose gotovine v višini 10 000 EUR ali več. Poleg tega je treba tudi določiti, da se obveznost prijave uporablja za fizično osebo, ki nosi gotovino, ne glede na to, ali je ta oseba njen lastnik.

| (7) | Za zagotavljanje podatkov je treba uporabiti skupne standarde. S tem bo omogočena lažja izmenjava podatkov med pristojnimi organi. |
| --- | --- |

(7)

Za zagotavljanje podatkov je treba uporabiti skupne standarde. S tem bo omogočena lažja izmenjava podatkov med pristojnimi organi.

| (8) | Za enotno razlago te uredbe je treba določiti opredelitve pojmov. |
| --- | --- |

(8)

Za enotno razlago te uredbe je treba določiti opredelitve pojmov.

| (9) | Podatki, ki jih pristojni organi pridobijo po tej uredbi, se morajo posredovati organom iz člena 6(1) Direktive 91/308/EGS. |
| --- | --- |

(9)

Podatki, ki jih pristojni organi pridobijo po tej uredbi, se morajo posredovati organom iz člena 6(1) Direktive 91/308/EGS.

| (10) | Kadar obstajajo znaki, da zneski gotovine izvirajo iz kakršnih koli nezakonitih dejavnosti, ki so povezane s prenosi gotovine, kakor to izhaja iz Direktive 91/308/EGS, se lahko podatki, ki jih pristojni organi pridobijo po tej uredbi, posredujejo pristojnim organom v drugih državah članicah in/ali Komisiji. Na podoben način je treba zagotoviti posredovanje določenih podatkov tudi v primeru, ko obstajajo znaki, da gre za prenos gotovine pod mejno vrednostjo, predpisano s to uredbo. |
| --- | --- |

(10)

Kadar obstajajo znaki, da zneski gotovine izvirajo iz kakršnih koli nezakonitih dejavnosti, ki so povezane s prenosi gotovine, kakor to izhaja iz Direktive 91/308/EGS, se lahko podatki, ki jih pristojni organi pridobijo po tej uredbi, posredujejo pristojnim organom v drugih državah članicah in/ali Komisiji. Na podoben način je treba zagotoviti posredovanje določenih podatkov tudi v primeru, ko obstajajo znaki, da gre za prenos gotovine pod mejno vrednostjo, predpisano s to uredbo.

| (11) | Pristojni organi morajo dobiti pooblastila, potrebna za izvrševanje učinkovite kontrole prenosa gotovine. |
| --- | --- |

(11)

Pristojni organi morajo dobiti pooblastila, potrebna za izvrševanje učinkovite kontrole prenosa gotovine.

| (12) | Pooblastila pristojnih organov je treba dopolniti z obveznostjo držav članic, da predpišejo kazni. Vendar pa je treba kazni naložiti samo v primeru opustitve prijave v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(12)

Pooblastila pristojnih organov je treba dopolniti z obveznostjo držav članic, da predpišejo kazni. Vendar pa je treba kazni naložiti samo v primeru opustitve prijave v skladu s to uredbo.

| (13) | Ker cilja te uredbe ni mogoče zadovoljivo doseči z delovanjem držav članic in ga je zaradi trans-nacionalnega obsega pranja denarja na notranjem trgu laže doseči na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena, ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego tega cilja. |
| --- | --- |

(13)

Ker cilja te uredbe ni mogoče zadovoljivo doseči z delovanjem držav članic in ga je zaradi trans-nacionalnega obsega pranja denarja na notranjem trgu laže doseči na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena, ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego tega cilja.

| (14) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so priznana zlasti z Listino o temeljnih pravicah Evropske unije — |
| --- | --- |

(14)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so priznana zlasti z Listino o temeljnih pravicah Evropske unije —

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Cilj

1.   S to uredbo se dopolnijo določbe Direktive 91/308/EGS v zvezi s transakcijami, ki jih opravljajo finančne in kreditne institucije ter določene dejavnosti in poklici, z določitvijo usklajenih pravil o kontroli, ki jo pri prenosu gotovine ob vstopu v Skupnost ali izstopu iz nje izvajajo pristojni organi.

2.   Ta uredba ne vpliva na nacionalne ukrepe za kontrolo prenosov gotovine znotraj Skupnosti, kadar so ti ukrepi sprejeti v skladu s členom 58 Pogodbe.

Člen 2

Opredelitve pojmov

Za namene te uredbe:

| 1. | „pristojni organi“ pomenijo carinske organe držav članic ali katere koli druge organe, ki jih države članice pooblastijo za izvajanje te uredbe; |
| --- | --- |

1.

„pristojni organi“ pomenijo carinske organe držav članic ali katere koli druge organe, ki jih države članice pooblastijo za izvajanje te uredbe;

| 2. | „gotovina“ pomeni:






  (a) | prenosljive instrumente na prinosnika, vključno z denarnimi instrumenti, ki se glasijo na prinosnika, kot so potovalni čeki, prenosljive instrumente (vključno s čeki, zadolžnicami in denarnimi nakazili), ki so izdani na prinosnika, indosirani brez omejitev, izdani v korist neobstoječega prejemnika ali v drugih oblikah, ki dopuščajo prenos naslova ob predaji, ter nepopolne instrumente (vključno s čeki, zadolžnicami in denarnimi nakazili), ki so sicer podpisani, vendar brez navedbe imena prejemnika plačila; |
| --- | --- | --- |

2.

„gotovina“ pomeni:

(a)

prenosljive instrumente na prinosnika, vključno z denarnimi instrumenti, ki se glasijo na prinosnika, kot so potovalni čeki, prenosljive instrumente (vključno s čeki, zadolžnicami in denarnimi nakazili), ki so izdani na prinosnika, indosirani brez omejitev, izdani v korist neobstoječega prejemnika ali v drugih oblikah, ki dopuščajo prenos naslova ob predaji, ter nepopolne instrumente (vključno s čeki, zadolžnicami in denarnimi nakazili), ki so sicer podpisani, vendar brez navedbe imena prejemnika plačila;

| (b) | gotovino (bankovce in kovance, ki so v obtoku kot plačilno sredstvo). |
| --- | --- |

(b)

gotovino (bankovce in kovance, ki so v obtoku kot plačilno sredstvo).

Člen 3

Obveznost prijave

1.   Vsaka fizična oseba, ki vstopa v Skupnost ali iz nje izstopa in nosi gotovino v vrednosti 10 000 EUR ali več, mora ta znesek, v skladu s to uredbo, prijaviti pristojnim organom države članice, skozi katero vstopa v Skupnost ali iz nje izstopa. Obveznost prijave ni izpolnjena, če je dan napačen ali nepopoln podatek.

2.   Prijava iz odstavka 1 vsebuje podatke o:

| (a) | prijavitelju, vključno s polnim imenom, datumom in krajem rojstva ter državljanstvom; |
| --- | --- |

(a)

prijavitelju, vključno s polnim imenom, datumom in krajem rojstva ter državljanstvom;

| (b) | lastniku gotovine; |
| --- | --- |

(b)

lastniku gotovine;

| (c) | nameravanem prejemniku gotovine; |
| --- | --- |

(c)

nameravanem prejemniku gotovine;

| (d) | znesku in vrsti gotovine; |
| --- | --- |

(d)

znesku in vrsti gotovine;

| (e) | izvoru in namenu uporabe gotovine; |
| --- | --- |

(e)

izvoru in namenu uporabe gotovine;

| (f) | poti prevoza; |
| --- | --- |

(f)

poti prevoza;

| (g) | prevoznem sredstvu. |
| --- | --- |

(g)

prevoznem sredstvu.

3.   Podatki se posredujejo v pisni, ustni ali elektronski obliki, kar določi država članica iz odstavka 1. Kadar prijavitelj tako zahteva, lahko podatke posreduje v pisni obliki. Kadar je vložena pisna prijava, se prijavitelju na zahtevo izda potrjena kopija.

Člen 4

Pooblastila pristojnih organov

1.   Zaradi preverjanja izpolnjevanja obveznosti prijave iz člena 3, so v skladu s pogoji, določenimi v nacionalni zakonodaji, uradniki pristojnih organov pooblaščeni za izvajanje kontrole fizičnih oseb, njihove prtljage in prevoznih sredstev.

2.   V primeru neizpolnitve obveznosti prijave iz člena 3, se lahko v skladu s pogoji, ki jih določa nacionalna zakonodaja, gotovina zaseže v upravnem postopku.

Člen 5

Evidentiranje in obdelava podatkov

1.   Podatke, pridobljene v skladu s členom 3 in/ali členom 4, evidentirajo in obdelajo pristojni organi države članice iz člena 3(1) in so na razpolago organom iz člena 6(1) Direktive 91/308/EGS te države članice.

2.   Kadar je iz kontrol, predvidenih v členu 4, razvidno, da fizična oseba vstopa v Skupnost ali iz nje izstopa z zneskom gotovine, ki je nižji od mejne vrednosti iz člena 3, in kadar obstajajo znaki, da je prenos gotovine povezan z nezakonito dejavnostjo v smislu Direktive 91/308/EGS, lahko pristojni organi države članice iz člena 3(1) ta podatek kakor tudi priimek in ime, datum in kraj rojstva ter državljanstvo te osebe ter podatke o uporabljenem prevoznem sredstvu evidentirajo in obdelajo ter dajo na razpolago organom iz člena 6(1) Direktive 91/308/EGS te države članice.

Člen 6

Izmenjava podatkov

1.   Kadar obstajajo znaki, da zneski gotovine izvirajo iz kakršnih koli nezakonitih dejavnosti povezanih s prenosom gotovine, kakor to izhaja iz Direktive 91/308/EGS, se lahko podatki, pridobljeni na podlagi prijave v skladu s členom 3 ali kontrol v skladu s členom 4, posredujejo pristojnim organom v drugih državah članicah.

Uredba (ES) št. 515/97 se uporablja smiselno.

2.   Kadar obstajajo znaki, da zneski gotovine izvirajo iz premoženjske koristi, pridobljene z goljufijami ali s katerimi koli drugimi nezakonitimi dejanji, ki škodljivo vplivajo na finančne interese Skupnosti, se podatki posredujejo tudi Komisiji.

Člen 7

Izmenjava podatkov s tretjimi državami

Podatke, pridobljene na podlagi te uredbe, lahko države članice ali Komisija posredujejo tretji državi v okviru medsebojne upravne pomoči, ob upoštevanju soglasja pristojnih organov, ki so podatke pridobili v skladu s členom 3 in/ali členom 4, in ustreznih nacionalnih predpisov in predpisov Skupnosti o posredovanju osebnih podatkov tretjim državam. Države članice o takih izmenjavah podatkov uradno obvestijo Komisijo, zlasti kadar je to pomembno za izvajanje te uredbe.

Člen 8

Kazni

1.   Vsaka država članica uvede kazni, ki se uporabijo zaradi neizpolnjevanja obveznosti prijave iz člena 3. Te kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

2.   Države članice uradno obvestijo Komisijo najpozneje v ... (5) o kaznih zaradi neizpolnjevanja obveznosti prijave iz člena 3.

Člen 9

Ocenjevanje

Komisija štiri leta po začetku veljavnosti te uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi te uredbe.

Člen 10

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od ... (6).

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  UL C 227 E, 24.9.2002, str. 574.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 15. maja 2003 (UL C 67 E, 17.3.2004, str. 259), Skupno stališče Sveta z dne 17. februarja 2005 in Stališče Evropskega parlamenta z dne ... (še ni bilo objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  UL L 166, 28.6.1991, str. 77. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2001/97/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 344, 28.12.2001, str. 76).

3

(4)  UL L 82, 22.3.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 807/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 36).

4

(5)  18 mesecih po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

5

(6)  18 mesecev po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

6

---

UTEMELJITVE SVETA

I.   UVOD

Komisija je 25. junija 2002 Svetu predložila Poročilo o kontroli čezmejnega prenosa gotovine skupaj s predlogom Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju pranja denarja s carinskim sodelovanjem na osnovi člena 135 Pogodbe (1).

Evropski parlament je podal svoje mnenje v prvi obravnavi 15. maja 2003 (2) in sprejel 23 sprememb predloga.

Komisija je 3. julija 2003 Svetu predstavila ustrezno spremenjen predlog (3).

Svet je dne 17. februarja 2005 sprejel skupno stališče v skladu s členom 251(2) Pogodbe.

II.   CILJ

Namen predloga je uvesti obveznost za fizične osebe, da na zunanjih mejah EU prijavijo prenos gotovine nad določeno mejno vrednostjo. Poleg tega je namen predloga okrepiti kontrolo pretoka gotovine na mejah in zboljšati izmenjavo podatkov med pristojnimi organi.

III.   ANALIZA SKUPNEGA STALIŠČA

1.   Splošno

V skladu s predlogom Komisije je namen skupnega stališča Sveta uvesti usklajeno mejno kontrolo prenosa gotovine ter tako dopolniti Direktivo 91/308/EGS (4) in zagotoviti pravilno delovanje notranjega trga z odpravo sedanjih razlik v nacionalnih zakonodajah.

2.   Podrobnosti stališča Sveta

Svet je zavzel naslednja stališča glede sprememb, ki jih je sprejel Evropski parlament:

(a)   Pravna podlaga

V skladu z mnenjem Evropskega parlamenta (sprememba 2) je Svet dodal člen 95 kot pravno podlago predloga. Svet je menil, da preprečevanje pranja denarja ne bi smela biti glavna značilnost osnutka uredbe (to bi zahtevalo drugačno pravno podlago), temveč naj bi to bila uvedba usklajene mejne kontrole prenosa gotovine. Primerna pravna podlaga za to je člen 95 Pogodbe, ki ureja usklajevanje zakonov in drugih predpisov držav članic, povezanih z delovanjem notranjega trga.

(b)   Pretvorba v direktivo

Svet ni mogel sprejeti sprememb EP, ki se navezujejo na pretvorbo predloga v direktivo (spremembe 1, 8, 9, 18, 20, 21, 22, 23), saj je menil, da se zadostno raven usklajenosti lahko doseže v sorazmerno kratkem času samo s pomočjo uredbe, ki je splošno veljavna, v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

(c)   Obvezna prijava

V svojem skupnem stališču je Svet podprl predlog Komisije za sistem obvezne prijave. Ni pa podprl predloga, da se državam članicam dovoli izbira med sistemom prijave in sistemom sporočanja podatkov, kakor je to predlagal Evropski parlament (spremembe 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 12, 14, 18, 19). Taka izbira med dvema sistemoma bi bila v nasprotju s poenoteno uporabo predlaganih ukrepov v Skupnosti. Svet pa je vendarle uvedel stopnjo fleksibilnosti, in sicer je državam članicam dal možnost zahtevati prijavo v pisni, ustni ali elektronski obliki. Zato se je Svet strinjal, da se obrazec napovedi izloči iz Priloge k predlogu in da se vstavi določba o podatkih, ki jih je treba predložiti v pisni, ustni ali elektronski prijavi (glej tudi točko 3(b) spodaj).

(d)   Mejna vrednost prijave

Svet se je odločil za mejno vrednost 10 000 EUR, kar je nižje od mejnih vrednosti, predvidenih v predlogu Komisije in mnenju Evropskega parlamenta (spremembi 3, 7). Nižja mejna vrednost odraža dejstvo, da zakonodaje veliko držav članic trenutno predvidevajo znatno nižje mejne vrednosti in da bi na začetku predlagana stopnja (15 000 EUR) privedla do znatnega zmanjšanja kontrole v teh državah članicah.

Z nižjo mejno vrednostjo Svet tudi na mednarodni ravni jasno opozarja, da je pripravljen sprejeti ukrepe za spremljanje prenosa gotovine, in sicer z uveljavitvijo stroge in poenotene omejitve po vsej Skupnosti, ki je preprosta za izvajanje in jo potniki, ki vstopajo v Skupnost ali iz nje izstopajo, enostavno prepoznajo.

(e)   Pooblastila pristojnih organov

Glede pooblastil pristojnih organov se Svet strinja z Evropskim parlamentom (spremembi 10 in 17), da je treba to določbo postaviti v drugačen okvir, in sicer jo je treba prenesti v člen, ki neposredno sledi določbi o obveznosti prijave. Glede vsebine te določbe je Svet menil, da je treba državne organe pooblastiti v skladu s pogoji, ki jih določa nacionalna zakonodaja. Poleg tega bi bilo treba državne organe pooblastiti tudi za nadzor prevoznih sredstev, s čimer bi preverjali skladnost z obveznostjo prijave. Svet pa ni podprl najdaljšega časa treh dni za zadržanje gotovine, kakor je predvideno v predlogu in podprto s spremembo 11, saj taka časovna omejitev organom ne bi omogočala potrebne fleksibilnosti za izvedbo kontrole in poznejših preiskav, da bi ugotovili, ali je v določenem primeru potreben kazenski postopek.

(f)   Opredelitev „gotovine“

Finančna delovna skupina za pranje denarja (FATF) je 22. oktobra 2004 sprejela Posebno priporočilo IX o prevoznikih gotovine. To priporočilo, ki je bilo sprejeto na mednarodni ravni, vsebuje opredelitev „gotovine“, ki jo je Svet vključil v ta osnutek uredbe za zagotovitev čim večje skladnosti pravil na ravni Skupnosti in na mednarodni ravni. V skladu z zahtevo iz spremembe 13 se v besedilu razširi opredelitev gotovine, ki zajema več vrst čekov, kakor je bilo predlagano na začetku.

(g)   Izmenjava podatkov

Svet je pojasnil in preoblikoval določbe o izmenjavi podatkov med organi (sprememba 15):

| — | Najprej je razloženo, da podatke, pridobljene z izjavami ali kontrolo, zabeležijo in obdelajo pristojni organi države članice in jih znotraj iste države članice dajo na razpolago enotam za finančni nadzor (FIU), kar tudi izrecno navaja FATF v svojem Posebnem priporočilu IX. V primeru oseb, ki vstopajo v Skupnost ali izstopajo iz nje z manj kot 10 000 EUR, pri tem pa obstajajo znaki nezakonite dejavnosti, lahko pristojni organi v državi članici zabeležijo in obdelajo tudi nekatere podatke o teh osebah ter jih dajo na voljo FIU te države članice. |
| --- | --- |

—

Najprej je razloženo, da podatke, pridobljene z izjavami ali kontrolo, zabeležijo in obdelajo pristojni organi države članice in jih znotraj iste države članice dajo na razpolago enotam za finančni nadzor (FIU), kar tudi izrecno navaja FATF v svojem Posebnem priporočilu IX. V primeru oseb, ki vstopajo v Skupnost ali izstopajo iz nje z manj kot 10 000 EUR, pri tem pa obstajajo znaki nezakonite dejavnosti, lahko pristojni organi v državi članici zabeležijo in obdelajo tudi nekatere podatke o teh osebah ter jih dajo na voljo FIU te države članice.

| — | Poleg tega lahko podatke, pridobljene z izjavami ali kontrolo, države članice medsebojno izmenjujejo. Za tako izmenjavo podatkov med državami članicami se smiselno uporablja Uredba Sveta (ES) št. 515/97 z dne 13. marca 1997 o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje. |
| --- | --- |

—

Poleg tega lahko podatke, pridobljene z izjavami ali kontrolo, države članice medsebojno izmenjujejo. Za tako izmenjavo podatkov med državami članicami se smiselno uporablja Uredba Sveta (ES) št. 515/97 z dne 13. marca 1997 o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje.

| — | Podatki se lahko izmenjajo s tretjimi državami v okviru sporazuma o medsebojni upravni pomoči. Posredovanje podatkov pa je odvisno od soglasja organa, ki je prvi zbral podatke, in od določb o varovanju osebnih podatkov. O takih izmenjavah podatkov je treba Komisijo uradno obvestiti, kadar je to zlasti pomembno za izvajanje te uredbe. |
| --- | --- |

—

Podatki se lahko izmenjajo s tretjimi državami v okviru sporazuma o medsebojni upravni pomoči. Posredovanje podatkov pa je odvisno od soglasja organa, ki je prvi zbral podatke, in od določb o varovanju osebnih podatkov. O takih izmenjavah podatkov je treba Komisijo uradno obvestiti, kadar je to zlasti pomembno za izvajanje te uredbe.

(h)   Skupna podatkovna baza

Svet ni sprejel zamisli o posredovanju pridobljenih podatkov v podatkovno bazo, ki jo skupaj upravljajo države članice, hrani pa jo Evropski policijski urad (Europol) (sprememba 16). Svet je menil, da pravna podlaga osnutka uredbe ne zajema take določbe.

(i)   Poročilo Komisije

V svojem skupnem stališču je Svet sprejel zamisel, ki jo odraža sprememba 22, in uvedel določbo, ki od Komisije zahteva, da Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo štiri leta po začetku veljavnosti uredbe.

3.   Novi elementi, ki jih je uvedel Svet

Poleg točk, o katerih je Evropski parlament podal svoje mnenje in ki se odražajo v tem skupnem stališču Sveta, je Svet v predlog vstavil naslednje nove elemente:

(a)   Področje uporabe Uredbe

Kontrole gotovine v Skupnosti se lahko ohranijo, kjer so takšni ukrepi v skladu s Pogodbo.

Poleg tega je Svet prilagodil ozemeljsko veljavnost Uredbe, saj je treba zaradi preglednosti za potnike in lažje uporabe Uredbe s strani pristojnih organov kontrolo nad prenosom gotovine izvajati ob vstopu fizičnih oseb v Skupnost ali izstopu iz nje. Takšna rešitev bi zagotovila tudi vzporedno ozemeljsko uporabo Direktive 91/308/EGS in tega osnutka uredbe.

(b)   Obrazec prijave

Svet ni sprejel enotnega obrazca prijave, ki ga je predlagala Komisija. Namesto tega je raje določil podatke, ki jih mora vsebovati prijava. Namen tega je, da se pri pridobivanju podatkov od potnikov upravno obremenitev pristojnih organov kar najbolj omeji, obenem pa se zagotovi, da se zbere minimalno število podatkov o prenosu gotovine, ki so nato na voljo za izmenjavo z drugimi organi.

(c)   Kopija pisne prijave

V primeru pisne prijave s strani prijavitelja je Svet vstavil določbo, ki prijavitelju zagotavlja pravico, da na svojo zahtevo prejme potrjeno kopijo prijave.

(d)   Kazni

Svet je poenostavil določbo o kaznih tako, da jo je uskladil s podobnimi določbami v primerljivih pravnih aktih (5). Države članice naj zato uvedejo učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni za kršitev obveznosti prijave prenosa gotovine ob prehodu zunanjih meja Skupnosti. Svet je sprejel spremembo 19 o podaljšanju roka za uradno obveščanje Komisije o veljavnih kaznih. Določil je obdobje 18 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

IV.   ZAKLJUČEK

Skupno stališče Sveta podpira cilj predlagane uredbe, ki je uvesti usklajeno mejno kontrolo prenosa gotovine in okrepiti sodelovanje med pristojnimi organi. Ker obstaja nevarnost, da bo uporaba strožje kontrole v finančnem sektorju po sprejetju Direktive 91/308/EGS privedla do povečanega prenosa gotovine v nezakonite namene, Skupnost poudarja svojo zavezanost k boju proti nezakonitemu prenosu gotovine z uvedbo obveznosti za fizične osebe, da na mejah Skupnosti prijavijo prenos gotovine nad mejno vrednostjo 10 000 EUR, pri čemer pa se izogne možnim negativnim učinkom na delovanje notranjega trga tako, da te ukrepe uporabi v obliki uredbe na usklajen način po vsej Skupnosti.

---

(1)  UL C 227 E, 24.9.2002, str. 574.

(2)  COM(2002) 328 končn.

(3)  UL C 67 E, 17.3.2004, str. 259.

(4)  Dok. 11151/03 UD 67 EF 35 ECOFIN 203 CRIMORG 51 CODEC 948.

(5)  Direktiva Sveta 91/308/EGS z dne 10. junija 1991 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja.

---

| 14.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 144/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

CE 144/9

---

SKUPNO STALIŠČE (ES) št. 20/2005,

ki ga je sprejel Svet dne 7. marca 2005

z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/.../ES z dne ... o patentabilnosti računalniško izvedenih izumov

(2005/C 144 E/02)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uresničevanje notranjega trga vključuje odpravljanje omejitev prostega pretoka in izkrivljanja konkurence ter hkratno oblikovanje okolja, ki vzpodbuja inovativnost in naložbe. V povezavi s tem predstavlja patentno varstvo izumov bistveni element za uspeh notranjega trga. Učinkovito, pregledno in usklajeno varstvo računalniško izvedenih izumov v vseh državah članicah je bistveno za vzdrževanje in spodbujanje naložb na tem področju. |
| --- | --- |

(1)

Uresničevanje notranjega trga vključuje odpravljanje omejitev prostega pretoka in izkrivljanja konkurence ter hkratno oblikovanje okolja, ki vzpodbuja inovativnost in naložbe. V povezavi s tem predstavlja patentno varstvo izumov bistveni element za uspeh notranjega trga. Učinkovito, pregledno in usklajeno varstvo računalniško izvedenih izumov v vseh državah članicah je bistveno za vzdrževanje in spodbujanje naložb na tem področju.

| (2) | Na področju varstva računalniško izvedenih izumov obstajajo razlike v upravnih in sodnih praksah posameznih držav članic. Takšne razlike lahko ovirajo izmenjavo in tako preprečujejo pravilno delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(2)

Na področju varstva računalniško izvedenih izumov obstajajo razlike v upravnih in sodnih praksah posameznih držav članic. Takšne razlike lahko ovirajo izmenjavo in tako preprečujejo pravilno delovanje notranjega trga.

| (3) | Takšne razlike bi se lahko še povečale, ker države članice sprejemajo nove in različne upravne prakse ali ker se nacionalna sodna praksa, ki razlaga veljavno zakonodajo, razvija na različne načine. |
| --- | --- |

(3)

Takšne razlike bi se lahko še povečale, ker države članice sprejemajo nove in različne upravne prakse ali ker se nacionalna sodna praksa, ki razlaga veljavno zakonodajo, razvija na različne načine.

| (4) | Stalno povečevanje razširjenosti in uporabe računalniških programov na vseh tehnoloških področjih ter njihova svetovna širitev preko interneta predstavljajo odločilni dejavnik na področju tehnoloških izumov. Zato je treba v Skupnosti zagotoviti optimalno okolje za razvijalce in uporabnike računalniških programov. |
| --- | --- |

(4)

Stalno povečevanje razširjenosti in uporabe računalniških programov na vseh tehnoloških področjih ter njihova svetovna širitev preko interneta predstavljajo odločilni dejavnik na področju tehnoloških izumov. Zato je treba v Skupnosti zagotoviti optimalno okolje za razvijalce in uporabnike računalniških programov.

| (5) | Zato morajo biti zakonski predpisi, ki urejajo patentabilnost računalniško izvedenih izumov, usklajeni, da se s tem zagotovi, da bosta iz njih izhajajoča pravna varnost in raven zahtev za patentabilnost omogočili inovativnim podjetjem čim večje koristi od izuma in jih spodbujali k naložbam in inovativnosti. Pravna varnost bo zagotovljena tudi na podlagi dejstva, da v primeru dvoma pri razlaganju te direktive nacionalna sodišča lahko, nacionalna sodišča zadnje stopnje pa morajo, pridobiti odločitev Sodišča Evropskih skupnosti. |
| --- | --- |

(5)

Zato morajo biti zakonski predpisi, ki urejajo patentabilnost računalniško izvedenih izumov, usklajeni, da se s tem zagotovi, da bosta iz njih izhajajoča pravna varnost in raven zahtev za patentabilnost omogočili inovativnim podjetjem čim večje koristi od izuma in jih spodbujali k naložbam in inovativnosti. Pravna varnost bo zagotovljena tudi na podlagi dejstva, da v primeru dvoma pri razlaganju te direktive nacionalna sodišča lahko, nacionalna sodišča zadnje stopnje pa morajo, pridobiti odločitev Sodišča Evropskih skupnosti.

| (6) | Skupnost in njene države članice so zavezane s Sporazumom o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (Sporazum TRIPS), ki ga je Svet odobril s Sklepom 94/800/ES z dne 22. decembra 1994 o sklepanju sporazumov v imenu Evropske skupnosti pri zadevah v njegovi pristojnosti, doseženih v urugvajskem krogu večstranskih pogajanj (1986–1994) (3). Člen 27(1) Sporazuma TRIPS zagotavlja, da morajo biti patenti dostopni za vse izume, tako izdelke kakor tudi postopke, na vseh tehnoloških področjih, pod pogojem, da so novi, na inventivni ravni in industrijsko uporabni. Razen tega morajo biti v skladu z navedenim členom patentne pravice dostopne in uveljavljane brez diskriminacije glede na področje tehnologije. Skladno s tem se ta načela uporabljajo tudi za računalniško izvedene izume. |
| --- | --- |

(6)

Skupnost in njene države članice so zavezane s Sporazumom o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (Sporazum TRIPS), ki ga je Svet odobril s Sklepom 94/800/ES z dne 22. decembra 1994 o sklepanju sporazumov v imenu Evropske skupnosti pri zadevah v njegovi pristojnosti, doseženih v urugvajskem krogu večstranskih pogajanj (1986–1994) (3). Člen 27(1) Sporazuma TRIPS zagotavlja, da morajo biti patenti dostopni za vse izume, tako izdelke kakor tudi postopke, na vseh tehnoloških področjih, pod pogojem, da so novi, na inventivni ravni in industrijsko uporabni. Razen tega morajo biti v skladu z navedenim členom patentne pravice dostopne in uveljavljane brez diskriminacije glede na področje tehnologije. Skladno s tem se ta načela uporabljajo tudi za računalniško izvedene izume.

| (7) | V skladu s Konvencijo o podeljevanju evropskih patentov, podpisano v Münchnu 5. oktobra 1973 (Evropska patentna konvencija), in v skladu s patentnim pravom držav članic računalniški programi, skupaj z odkritji, znanstvenimi teorijami, matematičnimi metodami, estetskimi stvaritvami, načrti, pravili in metodami za umske dejavnosti, igranjem iger ali poslovanjem ter predstavitvijo informacij, izrecno niso obravnavani kot izumi in so torej izključeni iz patentabilnosti. Vendar pa se ta izjema uporablja in je upravičena samo, v obsegu, v katerem se patentna prijava ali patent nanašata na zgornje vsebine ali dejavnosti same, ker imenovane vsebine in dejavnosti same ne spadajo na področje tehnologije. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s Konvencijo o podeljevanju evropskih patentov, podpisano v Münchnu 5. oktobra 1973 (Evropska patentna konvencija), in v skladu s patentnim pravom držav članic računalniški programi, skupaj z odkritji, znanstvenimi teorijami, matematičnimi metodami, estetskimi stvaritvami, načrti, pravili in metodami za umske dejavnosti, igranjem iger ali poslovanjem ter predstavitvijo informacij, izrecno niso obravnavani kot izumi in so torej izključeni iz patentabilnosti. Vendar pa se ta izjema uporablja in je upravičena samo, v obsegu, v katerem se patentna prijava ali patent nanašata na zgornje vsebine ali dejavnosti same, ker imenovane vsebine in dejavnosti same ne spadajo na področje tehnologije.

| (8) | Cilj te direktive je preprečiti različne razlage določb Evropske patentne konvencije glede meja patentabilnosti. Iz tega izhajajoča pravna varnost naj bi pomagala zagotoviti ugodno okolje za naložbe in izume na področju programske opreme. |
| --- | --- |

(8)

Cilj te direktive je preprečiti različne razlage določb Evropske patentne konvencije glede meja patentabilnosti. Iz tega izhajajoča pravna varnost naj bi pomagala zagotoviti ugodno okolje za naložbe in izume na področju programske opreme.

| (9) | Patentno varstvo omogoča, da imajo izumitelji koristi od svoje ustvarjalnosti. Varstvo patentnih pravic na področju izumov je v interesu družbe kot celote in se jih ne bi smelo uporabljati na način, ki nasprotuje konkurenčnosti. |
| --- | --- |

(9)

Patentno varstvo omogoča, da imajo izumitelji koristi od svoje ustvarjalnosti. Varstvo patentnih pravic na področju izumov je v interesu družbe kot celote in se jih ne bi smelo uporabljati na način, ki nasprotuje konkurenčnosti.

| (10) | V skladu z Direktivo Sveta 91/250/EGS z dne 14. maja 1991 o pravnem varstvu računalniških programov (4) je izraz v kateri koli obliki izvirnega računalniškega programa zavarovan po določbah avtorskega prava kot književno delo. Vendar pa ideje in načela, ki so osnova kateremu koli elementu računalniškega programa, niso varovani po določbah avtorskega prava. |
| --- | --- |

(10)

V skladu z Direktivo Sveta 91/250/EGS z dne 14. maja 1991 o pravnem varstvu računalniških programov (4) je izraz v kateri koli obliki izvirnega računalniškega programa zavarovan po določbah avtorskega prava kot književno delo. Vendar pa ideje in načela, ki so osnova kateremu koli elementu računalniškega programa, niso varovani po določbah avtorskega prava.

| (11) | Da izum velja za patentabilnega, mora biti tehničen, torej spadati na področje tehnologije. |
| --- | --- |

(11)

Da izum velja za patentabilnega, mora biti tehničen, torej spadati na področje tehnologije.

| (12) | V splošnem morajo izumi, da zadostijo merilu inventivne ravni, dati tehnični prispevek stanju tehnike. |
| --- | --- |

(12)

V splošnem morajo izumi, da zadostijo merilu inventivne ravni, dati tehnični prispevek stanju tehnike.

| (13) | Čeprav torej računalniško izveden izum spada na področje tehnologije, kadar ne daje tehničnega prispevka stanju tehnike, ker na primer njegov prispevek nima tehničnega značaja, ne zadosti merilu inventivne ravni in zato ni patentabilen. |
| --- | --- |

(13)

Čeprav torej računalniško izveden izum spada na področje tehnologije, kadar ne daje tehničnega prispevka stanju tehnike, ker na primer njegov prispevek nima tehničnega značaja, ne zadosti merilu inventivne ravni in zato ni patentabilen.

| (14) | Preprosta izvedba sicer nepatentabilne metode na napravi, kakršen je računalnik, sama po sebi ni zadostno jamstvo, da gre za tehnični prispevek. Zatorej računalniško izvedena poslovna metoda, metoda za obdelavo podatkov ali druga metoda, ki stanju tehnike daje samo prispevek, ki ni tehničen, ne more predstavljati patentabilnega izuma. |
| --- | --- |

(14)

Preprosta izvedba sicer nepatentabilne metode na napravi, kakršen je računalnik, sama po sebi ni zadostno jamstvo, da gre za tehnični prispevek. Zatorej računalniško izvedena poslovna metoda, metoda za obdelavo podatkov ali druga metoda, ki stanju tehnike daje samo prispevek, ki ni tehničen, ne more predstavljati patentabilnega izuma.

| (15) | Če se prispevek stanju tehnike nanaša samo na nepatentabilno zadevo, ne moremo govoriti o patentabilnem izumu ne glede na to, kako je predmet predstavljen v prijavi. Na primer, zahteve o tehničnem prispevku ni mogoče obiti preprosto z navedbo tehničnih sredstev v patentni prijavi. |
| --- | --- |

(15)

Če se prispevek stanju tehnike nanaša samo na nepatentabilno zadevo, ne moremo govoriti o patentabilnem izumu ne glede na to, kako je predmet predstavljen v prijavi. Na primer, zahteve o tehničnem prispevku ni mogoče obiti preprosto z navedbo tehničnih sredstev v patentni prijavi.

| (16) | Razen tega algoritem po naravi ni tehničen in zatorej ne more predstavljati tehničnega izuma. Vendar pa je metoda, ki vključuje uporabo algoritma, lahko patentabilna pod pogojem, da je uporabljena za reševanje tehničnega problema. Vendar pa vsak patent podeljen za takšno metodo ne more monopolizirati algoritma kot takega ali njegove uporabe, ki ni predvidena v patentu. |
| --- | --- |

(16)

Razen tega algoritem po naravi ni tehničen in zatorej ne more predstavljati tehničnega izuma. Vendar pa je metoda, ki vključuje uporabo algoritma, lahko patentabilna pod pogojem, da je uporabljena za reševanje tehničnega problema. Vendar pa vsak patent podeljen za takšno metodo ne more monopolizirati algoritma kot takega ali njegove uporabe, ki ni predvidena v patentu.

| (17) | Področje uporabe izključnih pravic, podeljenih za kateri koli patent, je določeno v prijavah, ki so obrazložene z opisom in z morebitnimi risbami. Pri računalniško izvedenih izumih se je treba sklicevati vsaj na izdelek, kakršen je programirana naprava, ali na postopek, izveden s pomočjo takšne naprave. Če torej okvir uporabe posameznih elementov programske opreme ne vsebuje izvrševanje katerega koli izdelka ali postopka, ki je predmet upravičenih zahtev, takšna uporaba ne predstavlja kršitve patentnih pravic. |
| --- | --- |

(17)

Področje uporabe izključnih pravic, podeljenih za kateri koli patent, je določeno v prijavah, ki so obrazložene z opisom in z morebitnimi risbami. Pri računalniško izvedenih izumih se je treba sklicevati vsaj na izdelek, kakršen je programirana naprava, ali na postopek, izveden s pomočjo takšne naprave. Če torej okvir uporabe posameznih elementov programske opreme ne vsebuje izvrševanje katerega koli izdelka ali postopka, ki je predmet upravičenih zahtev, takšna uporaba ne predstavlja kršitve patentnih pravic.

| (18) | Za pravno varstvo računalniško izvedenih izumov ni treba oblikovati posebnih pravnih predpisov, ki bi nadomestili pravila nacionalnega patentnega prava. Nacionalno patentno pravo predstavlja osnovo pravnega varstva računalniško izvedenih izumov. V tej direktivi je zgolj razjasnjen sedanji pravni položaj, da se zagotovi pravna varnost, preglednost in jasnost zakonodaje in prepreči odklone glede patentabilnosti nepatentabilnih metod, na primer očitnih ali ne-tehničnih postopkov in poslovnih metod. |
| --- | --- |

(18)

Za pravno varstvo računalniško izvedenih izumov ni treba oblikovati posebnih pravnih predpisov, ki bi nadomestili pravila nacionalnega patentnega prava. Nacionalno patentno pravo predstavlja osnovo pravnega varstva računalniško izvedenih izumov. V tej direktivi je zgolj razjasnjen sedanji pravni položaj, da se zagotovi pravna varnost, preglednost in jasnost zakonodaje in prepreči odklone glede patentabilnosti nepatentabilnih metod, na primer očitnih ali ne-tehničnih postopkov in poslovnih metod.

| (19) | V tej direktivi se je treba omejiti na določitev posameznih načel, ki se nanašajo na patentabilnost takšnih izumov; ta načela morajo predvsem zagotavljati, da bodo izumi, ki dajejo tehnični prispevek na tehnološkem področju, deležni varstva, in obratno zagotavljati, da izumi, ki tehničnega prispevka ne dajejo, varstva ne bodo deležni. |
| --- | --- |

(19)

V tej direktivi se je treba omejiti na določitev posameznih načel, ki se nanašajo na patentabilnost takšnih izumov; ta načela morajo predvsem zagotavljati, da bodo izumi, ki dajejo tehnični prispevek na tehnološkem področju, deležni varstva, in obratno zagotavljati, da izumi, ki tehničnega prispevka ne dajejo, varstva ne bodo deležni.

| (20) | Konkurenčni položaj industrije Skupnosti v odnosu z njenimi glavnimi trgovinskimi partnerji se bo izboljšal, če bodo sedanje razlike v pravnem varstvu računalniško izvedenih izumov odpravljene in bo pravna ureditev pregledna. Glede na trenutno težnjo tradicionalne predelovalne industrije, da svojo dejavnost preusmerja na cenovno ugodne trge izven Skupnosti, je pomen varstva intelektualne lastnine in posebej patentnega varstva očiten. |
| --- | --- |

(20)

Konkurenčni položaj industrije Skupnosti v odnosu z njenimi glavnimi trgovinskimi partnerji se bo izboljšal, če bodo sedanje razlike v pravnem varstvu računalniško izvedenih izumov odpravljene in bo pravna ureditev pregledna. Glede na trenutno težnjo tradicionalne predelovalne industrije, da svojo dejavnost preusmerja na cenovno ugodne trge izven Skupnosti, je pomen varstva intelektualne lastnine in posebej patentnega varstva očiten.

| (21) | Ta direktiva ne posega v uporabo členov 81 in 82 Pogodbe, še posebej, kjer prevladujoči dobavitelj zavrača uporabo patentirane tehnike, ki je potrebna izključno za zagotovitev konverzije konvencij dveh različnih računalniških sistemov ali omrežij ter za prenos in izmenjavo podatkov med njima. |
| --- | --- |

(21)

Ta direktiva ne posega v uporabo členov 81 in 82 Pogodbe, še posebej, kjer prevladujoči dobavitelj zavrača uporabo patentirane tehnike, ki je potrebna izključno za zagotovitev konverzije konvencij dveh različnih računalniških sistemov ali omrežij ter za prenos in izmenjavo podatkov med njima.

| (22) | Patentne pravice za izume znotraj področja uporabe te direktive ne smejo vplivati na dejanja, dovoljena v skladu s členoma 5 in 6 Direktive 91/250/EGS, še posebej ne na določbe glede dekompiliranja in interoperabilnosti. Zlasti za dejanja, za katera v skladu s členoma 5 in 6 Direktive 91/250/EGS ni potrebno dovoljenje imetnika pravice glede njegovih programu pripadajočih ali nanj nanašajočih se avtorskih pravic in za katera bi bilo sicer v skladu z navedenima členoma potrebno takšno dovoljenje, ni potrebno dovoljenje imetnika pravice glede njegovih programu pripadajočih ali nanj nanašajočih se patentnih pravic. |
| --- | --- |

(22)

Patentne pravice za izume znotraj področja uporabe te direktive ne smejo vplivati na dejanja, dovoljena v skladu s členoma 5 in 6 Direktive 91/250/EGS, še posebej ne na določbe glede dekompiliranja in interoperabilnosti. Zlasti za dejanja, za katera v skladu s členoma 5 in 6 Direktive 91/250/EGS ni potrebno dovoljenje imetnika pravice glede njegovih programu pripadajočih ali nanj nanašajočih se avtorskih pravic in za katera bi bilo sicer v skladu z navedenima členoma potrebno takšno dovoljenje, ni potrebno dovoljenje imetnika pravice glede njegovih programu pripadajočih ali nanj nanašajočih se patentnih pravic.

| (23) | Ker cilja te direktive, in sicer uskladitve nacionalnih predpisov o patentabilnosti računalniško izvedenih izumov, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker je ta cilj zaradi potrebe po usklajenem nadnacionalnem ukrepanju laže doseči na ravni Skupnosti, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev — |
| --- | --- |

(23)

Ker cilja te direktive, in sicer uskladitve nacionalnih predpisov o patentabilnosti računalniško izvedenih izumov, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker je ta cilj zaradi potrebe po usklajenem nadnacionalnem ukrepanju laže doseči na ravni Skupnosti, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev —

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Področje uporabe

Ta direktiva določa pravila za patentabilnost računalniško izvedenih izumov.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „računalniško izvedeni izum“ pomeni vsak izum, ki je izveden s pomočjo računalnika, računalniškega omrežja ali druge programljive naprave, z eno ali več značilnosti, ki so delno ali v celoti izvedene s pomočjo računalniškega programa ali računalniških programov; |
| --- | --- |

(a)

„računalniško izvedeni izum“ pomeni vsak izum, ki je izveden s pomočjo računalnika, računalniškega omrežja ali druge programljive naprave, z eno ali več značilnosti, ki so delno ali v celoti izvedene s pomočjo računalniškega programa ali računalniških programov;

| (b) | „tehnični prispevek“ pomeni prispevek stanju tehnike na področju tehnologije, ki je nov in za strokovnjaka ni očiten; tehnični prispevek se ocenjuje ob upoštevanju razlike med stanjem tehnike in celotne patentne prijave, ki mora vsebovati tehnične značilnosti ne glede na to, če jih spremljajo tudi netehnične značilnosti ali ne. |
| --- | --- |

(b)

„tehnični prispevek“ pomeni prispevek stanju tehnike na področju tehnologije, ki je nov in za strokovnjaka ni očiten; tehnični prispevek se ocenjuje ob upoštevanju razlike med stanjem tehnike in celotne patentne prijave, ki mora vsebovati tehnične značilnosti ne glede na to, če jih spremljajo tudi netehnične značilnosti ali ne.

Člen 3

Pogoji za patentabilnost

Računalniško izvedeni izum je patentabilen, če je industrijsko uporabljiv, nov in na inventivni ravni. Računalniško izvedeni izum je na inventivni ravni, če daje tehnični prispevek.

Člen 4

Nepatentabilni izumi

1.   Računalniški program kot tak ne more predstavljati patentabilnega izuma.

2.   Tehnični prispevek računalniško izvedenega izuma ne pomeni samo uporabe računalnika, omrežja ali programljive naprave. Zato niso patentabilni izumi, ki vsebujejo računalniške programe, ne glede na to, ali so v izvorni kodi, objektni kodi ali v kakšni drugi obliki, če vključujejo poslovne, matematične ali druge metode in ne dajejo tehničnega prispevka, ki presega normalno fizično interakcijo med programom in računalnikom, omrežjem ali drugo programljivo napravo, v kateri se izvaja.

Člen 5

Oblika prijav

1.   Države članice zagotovijo, da se računalniško izveden izum lahko prijavi kot izdelek, to je kot programirani računalnik, programirano računalniško omrežje ali druga programirana naprava, ali kot postopek, izveden s pomočjo programske opreme takšnega računalnika, računalniškega omrežja ali naprave.

2.   Prijava za računalniški program, bodisi samostojni bodisi na nosilcu, ni dovoljena, če program, naložen in izveden na programljivem računalniku, programljivem računalniškem omrežju ali drugi programljivi napravi, ne sproži uporabe izdelka ali postopka iz iste patentne prijave v skladu z odstavkom 1.

Člen 6

Povezava z Direktivo 91/250/EGS

Patentne pravice za izume znotraj področja uporabe te direktive ne vplivajo na dejanja, dovoljena v skladu s členoma 5 in 6 Direktive 91/250/EGS, še zlasti ne na določbe glede dekompiliranja in interoperabilnosti.

Člen 7

Spremljanje stanja

Komisija spremlja vpliv računalniško izvedenih izumov na inovativnost in konkurenčnost tako v Evropi kakor tudi v mednarodnem merilu, pa tudi vpliv na podjetja Skupnosti, še posebej majhna in srednje velika, na skupnost odprte kode in elektronsko poslovanje.

Člen 8

Poročilo o učinkih direktive

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do ... (5) poroča:

| (a) | o vplivu patentov za računalniško izvedene izume na dejavnike iz člena 7; |
| --- | --- |

(a)

o vplivu patentov za računalniško izvedene izume na dejavnike iz člena 7;

| (b) | ali so pravila, ki urejajo trajanje patenta in določitev zahtev patentabilnosti, in še posebej glede novosti, inventivne ravni in pravega obsega zahtev, ustrezna ter ali je zaželeno in pravno mogoče ta pravila spremeniti ob upoštevanju mednarodnih obveznosti Skupnosti; |
| --- | --- |

(b)

ali so pravila, ki urejajo trajanje patenta in določitev zahtev patentabilnosti, in še posebej glede novosti, inventivne ravni in pravega obsega zahtev, ustrezna ter ali je zaželeno in pravno mogoče ta pravila spremeniti ob upoštevanju mednarodnih obveznosti Skupnosti;

| (c) | ali so države članice v primerih, ko pred izdajo patenta ni bilo raziskano, če ustreza zahtevam po novosti in inventivni ravni, naletele na težave, in, če se je to zgodilo, ali obstajajo zaželeni načini ravnanja pri reševanju takšnih težav; |
| --- | --- |

(c)

ali so države članice v primerih, ko pred izdajo patenta ni bilo raziskano, če ustreza zahtevam po novosti in inventivni ravni, naletele na težave, in, če se je to zgodilo, ali obstajajo zaželeni načini ravnanja pri reševanju takšnih težav;

| (d) | ali je prišlo do težav pri odnosu med patentnim varstvom računalniško izvedenih izumov in pravnim varstvom računalniških programov po določbah avtorskega prava, kakor ga predvideva Direktiva 91/250/EGS, in ali je pri računalniško izvedenih izumih prišlo do kakršnih koli zlorab patentnega sistema; |
| --- | --- |

(d)

ali je prišlo do težav pri odnosu med patentnim varstvom računalniško izvedenih izumov in pravnim varstvom računalniških programov po določbah avtorskega prava, kakor ga predvideva Direktiva 91/250/EGS, in ali je pri računalniško izvedenih izumih prišlo do kakršnih koli zlorab patentnega sistema;

| (e) | o načinu upoštevanja zahteve te direktive v praksi in smernicah za presojo Evropskega patentnega urada; |
| --- | --- |

(e)

o načinu upoštevanja zahteve te direktive v praksi in smernicah za presojo Evropskega patentnega urada;

| (f) | o stališčih, na podlagi katerih bi bilo morebiti treba pripraviti diplomatsko konferenco o reviziji Evropske patentne konvencije; |
| --- | --- |

(f)

o stališčih, na podlagi katerih bi bilo morebiti treba pripraviti diplomatsko konferenco o reviziji Evropske patentne konvencije;

| (g) | o vplivu patentov za računalniško izvedene izume na razvoj in trženje interoperabilnih računalniških programov in sistemov. |
| --- | --- |

(g)

o vplivu patentov za računalniško izvedene izume na razvoj in trženje interoperabilnih računalniških programov in sistemov.

Člen 9

Ocena vpliva

Komisija na podlagi spremljanja stanja v skladu s členom 7 in poročila v skladu s členom 8 oceni vpliv te direktive in po potrebi Evropskemu parlamentu in Svetu predloži predloge sprememb.

Člen 10

Izvajanje

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do ... (6). O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice predložijo Komisiji besedila predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 11

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 12

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju,

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  UL C 61, 14.3.2003, str. 154.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2003 (UL C 77 E, 26.3.2004, str. 230), Skupno stališče Sveta z dne 7. marca 2005 in Stališče Evropskega parlamenta z dne ... (še ni objavljeno v UL).

2

(3)  UL L 336, 23.12.1994, str. 1.

3

(4)  UL L 122, 17.5.1991, str. 42. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 93/98/EGS (UL L 290, 24.11.1993, str. 9).

4

(5)  Pet let po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

5

(6)  Dve leti od dneva začetka veljavnosti te direktive.

6

---

UTEMELJITVE SVETA

I.   UVOD

| 1. | Na podlagi člena 95 Pogodbe ES je Komisija 20. februarja 2002 predložila predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o patentibilnosti računalniško izvedenih izumov (1). |
| --- | --- |

1.

Na podlagi člena 95 Pogodbe ES je Komisija 20. februarja 2002 predložila predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o patentibilnosti računalniško izvedenih izumov (1).

| 2. | Ekonomsko-socialni odbor je svoje mnenje predložil 19. septembra 2002 (2). |
| --- | --- |

2.

Ekonomsko-socialni odbor je svoje mnenje predložil 19. septembra 2002 (2).

| 3. | Evropski parlament je svoje mnenje predložil med prvo obravnavo 24. septembra 2003 (3). |
| --- | --- |

3.

Evropski parlament je svoje mnenje predložil med prvo obravnavo 24. septembra 2003 (3).

| 4. | Komisija ni predložila spremenjenega predloga. |
| --- | --- |

4.

Komisija ni predložila spremenjenega predloga.

| 5. | Svet je svoje skupno stališče na osnovi člena 251 Pogodbe ES sprejel 7. marca 2005. |
| --- | --- |

5.

Svet je svoje skupno stališče na osnovi člena 251 Pogodbe ES sprejel 7. marca 2005.

II.   NAMEN

| 6. | Namen predlagane direktive je uskladiti nacionalne patentne predpise o patentibilnosti računalniško izvedenih izumov in vzpostaviti bolj razvidne pogoje za patentibilnost. |
| --- | --- |

6.

Namen predlagane direktive je uskladiti nacionalne patentne predpise o patentibilnosti računalniško izvedenih izumov in vzpostaviti bolj razvidne pogoje za patentibilnost.

III.   SKUPNO STALIŠČE

Uvodne izjave

| 7. | Svet je spremenil ali združil več uvodnih izjav iz predloga Komisije in sprejel nekaj dodatnih izjav. Pri tem je Svet v celoti ali delno, ali pa po preoblikovanju, prevzel spremembe Evropskega parlamenta 1, 2, 88, 3, 34, 115, 85, 7, 8, 9, 86, 11, 12 in 13. V nadaljevanju se ustrezni členi sklicujejo na glavne spremembe v uvodnih izjavah. |
| --- | --- |

7.

Svet je spremenil ali združil več uvodnih izjav iz predloga Komisije in sprejel nekaj dodatnih izjav. Pri tem je Svet v celoti ali delno, ali pa po preoblikovanju, prevzel spremembe Evropskega parlamenta 1, 2, 88, 3, 34, 115, 85, 7, 8, 9, 86, 11, 12 in 13. V nadaljevanju se ustrezni členi sklicujejo na glavne spremembe v uvodnih izjavah.

Členi

Člen 1 (Področje uporabe)

| 8. | Člen 1 je bil sprejet tak, kot ga predlaga Komisija. Tudi Evropski parlament ni predlagal nobene spremembe v tem členu. |
| --- | --- |

8.

Člen 1 je bil sprejet tak, kot ga predlaga Komisija. Tudi Evropski parlament ni predlagal nobene spremembe v tem členu.

Člen 2 (Definicije)

| 9. | V točki (a) je Svet delno upošteval spremembe Evropskega parlamenta 36, 42 in 117, s tem da je črtal besede „eno ali več novosti“ iz definicije „računalniško izvedenega izuma“, ker so odvečne in lahko povzročijo nejasnosti v povezavi s preskusom novosti, ki se uporablja za preverjanje patentibilnosti vseh izumov. |
| --- | --- |

9.

V točki (a) je Svet delno upošteval spremembe Evropskega parlamenta 36, 42 in 117, s tem da je črtal besede „eno ali več novosti“ iz definicije „računalniško izvedenega izuma“, ker so odvečne in lahko povzročijo nejasnosti v povezavi s preskusom novosti, ki se uporablja za preverjanje patentibilnosti vseh izumov.

| 10. | Pri točki (b) je Svet:






  — | nadomestil „tehnično področje“ s „tehnološkim področjem“, ki je običajen izraz v mednarodnih pogodbah o patentnem pravu, kot na primer v Sporazumu TRIPS, |
| --- | --- | --- |

10.

Pri točki (b) je Svet:

—

nadomestil „tehnično področje“ s „tehnološkim področjem“, ki je običajen izraz v mednarodnih pogodbah o patentnem pravu, kot na primer v Sporazumu TRIPS,

| — | vstavil besedi „nov in“, da tako postanejo kriteriji za „tehnični prispevek“ bolj jasni, |
| --- | --- |

—

vstavil besedi „nov in“, da tako postanejo kriteriji za „tehnični prispevek“ bolj jasni,

| — | dodal drugi stavek, ki je v osnovi samo nekoliko spremenjena določba člena 4(3) predloga Komisije, in sicer, da mora vsaka patentna vloga vsebovati tudi tehnične lastnosti, čeprav se lahko upoštevajo netehnične lastnosti pri vrednotenju tehničnega prispevka računalniško izvedenega izuma. Ta zamisel je v skladu z delom sprememb Evropskega parlamenta 16, 100, 57, 99, 110 in 70. |
| --- | --- |

—

dodal drugi stavek, ki je v osnovi samo nekoliko spremenjena določba člena 4(3) predloga Komisije, in sicer, da mora vsaka patentna vloga vsebovati tudi tehnične lastnosti, čeprav se lahko upoštevajo netehnične lastnosti pri vrednotenju tehničnega prispevka računalniško izvedenega izuma. Ta zamisel je v skladu z delom sprememb Evropskega parlamenta 16, 100, 57, 99, 110 in 70.

Člen 3 predloga Komisije (Računalniško izvedeni izumi kot tehnološko področje)

| 11. | Ta člen zavezuje države članice, da v svojih nacionalnih zakonodajah uvrstijo računalniško izvedene izume na tehnološko področje. V skladu s spremembo 15 Evropskega parlamenta se je Svet odločil črtati člen 3, ker je tako vrsto splošne obveznosti težko prenesti v nacionalno zakonodajo. V zameno se je Svet odločil, da v svoji uvodni izjavi 13 okrepi ustrezno izjavo iz uvodne izjave 11 predloga Komisije. |
| --- | --- |

11.

Ta člen zavezuje države članice, da v svojih nacionalnih zakonodajah uvrstijo računalniško izvedene izume na tehnološko področje. V skladu s spremembo 15 Evropskega parlamenta se je Svet odločil črtati člen 3, ker je tako vrsto splošne obveznosti težko prenesti v nacionalno zakonodajo. V zameno se je Svet odločil, da v svoji uvodni izjavi 13 okrepi ustrezno izjavo iz uvodne izjave 11 predloga Komisije.

Člen 3 (Člen 4 predloga Komisije) (Pogoji za patentibilnost)

| 12. | Svet je združil prva dva odstavka člena 4 predloga Komisije v enega in pri tem osnutek nekoliko popravil, da je besedilo bolj jasno. Novo besedilo dobesedno sledi besedilu člena 4(1), kot ga je predlagal Evropski parlament v spremembi 16. |
| --- | --- |

12.

Svet je združil prva dva odstavka člena 4 predloga Komisije v enega in pri tem osnutek nekoliko popravil, da je besedilo bolj jasno. Novo besedilo dobesedno sledi besedilu člena 4(1), kot ga je predlagal Evropski parlament v spremembi 16.

| 13. | Kot je bilo že omenjeno, je bil odstavek 3 člena 4 predloga Komisije vključen v definicijo „tehničnega prispevka“ iz člena 2(b), ker se zdi, da to spada v definicije in ne v člen „Pogoji za patentibilnost“. |
| --- | --- |

13.

Kot je bilo že omenjeno, je bil odstavek 3 člena 4 predloga Komisije vključen v definicijo „tehničnega prispevka“ iz člena 2(b), ker se zdi, da to spada v definicije in ne v člen „Pogoji za patentibilnost“.

Člen 4 (Nepatentibilni izumi)

| 14. | Da bi se izognil vsakemu nesporazumu, Svet v odstavku 1 tega člena nedvoumno izjavlja, da računalniški program kot takšen ne more predstavljati patentibilnega izuma. |
| --- | --- |

14.

Da bi se izognil vsakemu nesporazumu, Svet v odstavku 1 tega člena nedvoumno izjavlja, da računalniški program kot takšen ne more predstavljati patentibilnega izuma.

| 15. | Namen odstavka 2, ki ustreza spremembi 17 Evropskega parlamenta, je jasno določiti, kaj je še patentibilno po tej direktivi, in se mora brati skupaj z uvodnimi izjavami 14 do 16, ki ustrezajo spremembam Evropskega parlamenta 85, 7 in 8. Vendar pa je Svet vstavil „ne glede na to, ali so v izvorni kodi, objektni kodi ali v kakšni drugi obliki“, da se „izumi, ki vsebujejo računalniške programe“ bolj jasno definirajo. |
| --- | --- |

15.

Namen odstavka 2, ki ustreza spremembi 17 Evropskega parlamenta, je jasno določiti, kaj je še patentibilno po tej direktivi, in se mora brati skupaj z uvodnimi izjavami 14 do 16, ki ustrezajo spremembam Evropskega parlamenta 85, 7 in 8. Vendar pa je Svet vstavil „ne glede na to, ali so v izvorni kodi, objektni kodi ali v kakšni drugi obliki“, da se „izumi, ki vsebujejo računalniške programe“ bolj jasno definirajo.

Člen 5 (Oblikovanje zahtev)

| 16. | Odstavek 1 je bil sprejet tak, kot ga predlaga Komisija. |
| --- | --- |

16.

Odstavek 1 je bil sprejet tak, kot ga predlaga Komisija.

| 17. | Dodani odstavek 2 jasno določa, da lahko patent v določenih okoliščinah in pod strogimi pogoji zajema zahtevo za patentiranje računalniškega programa, bodisi samostojnega ali na nosilcu. Svet meni, da bi se s tem Direktiva uskladila s sedanjo standardno prakso Evropskega patentnega urada in držav članic. |
| --- | --- |

17.

Dodani odstavek 2 jasno določa, da lahko patent v določenih okoliščinah in pod strogimi pogoji zajema zahtevo za patentiranje računalniškega programa, bodisi samostojnega ali na nosilcu. Svet meni, da bi se s tem Direktiva uskladila s sedanjo standardno prakso Evropskega patentnega urada in držav članic.

Člen 6 (Povezava z Direktivo 91/250/EGS)

| 18. | Svet je prevzel spremembo 19 Evropskega parlamenta, ker meni, da je ta bolj razumljiva od besedila predloga Komisije. Odstranil je sklice na določbe o topografijah polprevodniških vezij ali blagovnih znamk, ker so v tem smislu besedila nepomembni. |
| --- | --- |

18.

Svet je prevzel spremembo 19 Evropskega parlamenta, ker meni, da je ta bolj razumljiva od besedila predloga Komisije. Odstranil je sklice na določbe o topografijah polprevodniških vezij ali blagovnih znamk, ker so v tem smislu besedila nepomembni.

| 19. | Svet ni prevzel spremembe 76 Evropskega parlamenta, ker meni, da je preveč ohlapna in bi bila v nasprotju s Sporazumom TRIPS. Svet meni, da je vprašanje interoperabilnosti že zadostno pokrito s členom 6, kot tudi s splošnimi pravili o konkurenci. To je jasno razloženo v uvodnih izjavah 21 in 22 skupnega stališča Sveta. |
| --- | --- |

19.

Svet ni prevzel spremembe 76 Evropskega parlamenta, ker meni, da je preveč ohlapna in bi bila v nasprotju s Sporazumom TRIPS. Svet meni, da je vprašanje interoperabilnosti že zadostno pokrito s členom 6, kot tudi s splošnimi pravili o konkurenci. To je jasno razloženo v uvodnih izjavah 21 in 22 skupnega stališča Sveta.

Člen 7 (Spremljanje stanja)

| 20. | Svet je prevzel spremembo 71 Evropskega parlamenta. |
| --- | --- |

20.

Svet je prevzel spremembo 71 Evropskega parlamenta.

Člen 8 (Poročilo o učinkih direktive)

| 21. | Svet je obdržal besedilo predloga Komisije in vnesel naslednje dodatne elemente:






  — | točka (b): besede „trajanje patenta in“ so bile dodane, kot predlaga sprememba 92 Evropskega parlamenta; poleg tega je Svet na podlagi spremembe 25 Evropskega parlamenta vnesel formulacijo, ki se nanaša na mednarodne obveznosti Skupnosti, |
| --- | --- | --- |

21.

Svet je obdržal besedilo predloga Komisije in vnesel naslednje dodatne elemente:

—

točka (b): besede „trajanje patenta in“ so bile dodane, kot predlaga sprememba 92 Evropskega parlamenta; poleg tega je Svet na podlagi spremembe 25 Evropskega parlamenta vnesel formulacijo, ki se nanaša na mednarodne obveznosti Skupnosti,

| — | točka (d): Svet je prevzel spremembo 23 Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

—

točka (d): Svet je prevzel spremembo 23 Evropskega parlamenta,

| — | točka (e): Svet je prevzel spremembo 26 Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

—

točka (e): Svet je prevzel spremembo 26 Evropskega parlamenta,

| — | točka (f): Svet je prevzel spremembo 25 Evropskega parlamenta, odstranil pa je sklic na patent Skupnosti z utemeljitvijo, da je v tem smislu besedila tak sklic nepomemben, |
| --- | --- |

—

točka (f): Svet je prevzel spremembo 25 Evropskega parlamenta, odstranil pa je sklic na patent Skupnosti z utemeljitvijo, da je v tem smislu besedila tak sklic nepomemben,

| — | točka (g): Svet je prevzel vsebino spremembe 89 Evropskega parlamenta in se odločil za bolj jasno ubeseditev. |
| --- | --- |

—

točka (g): Svet je prevzel vsebino spremembe 89 Evropskega parlamenta in se odločil za bolj jasno ubeseditev.

Člen 9 skupnega stališča Sveta (Ocena vpliva)

| 22. | Svet je prevzel spremembo 27 Evropskega parlamenta. |
| --- | --- |

22.

Svet je prevzel spremembo 27 Evropskega parlamenta.

Člen 10 (Člen 9 predloga Komisije) (Izvajanje zakonodaje)

| 23. | Za razliko od Evropskega parlamenta, ki se je odločil za osemnajstmesečno obdobje izvajanja zakonodaje (sprememba 28), se je Svet odločil za štiriindvajsetmesečno obdobje izvajanja zakonodaje. |
| --- | --- |

23.

Za razliko od Evropskega parlamenta, ki se je odločil za osemnajstmesečno obdobje izvajanja zakonodaje (sprememba 28), se je Svet odločil za štiriindvajsetmesečno obdobje izvajanja zakonodaje.

Člena 11 (Začetek veljavnosti) in 12 (Naslovniki) (Člena 10 in 11 predloga Komisije)

| 24. | Svet je prevzel besedilo predloga Komisije. |
| --- | --- |

24.

Svet je prevzel besedilo predloga Komisije.

IV.   SPREMEMBE EVROPSKEGA PARLAMENTA, KI NISO PREVZETE

| 25. | Po temeljiti obravnavi Svet ni mogel prevzeti sprememb 88 (prvi stavek), 31, 32, 112, 95, 84, 114, 125, 75, 36, 42, 117, 107, 69, 55/rev, 97, 108, 38, 44, 118, 45, 16, 100, 57, 99, 110, 70 (delno), 60, 102, 111, 72, 103, 119, 104, 120, 76, 24, 81, 93, 94 in 28 Evropskega parlamenta. |
| --- | --- |

25.

Po temeljiti obravnavi Svet ni mogel prevzeti sprememb 88 (prvi stavek), 31, 32, 112, 95, 84, 114, 125, 75, 36, 42, 117, 107, 69, 55/rev, 97, 108, 38, 44, 118, 45, 16, 100, 57, 99, 110, 70 (delno), 60, 102, 111, 72, 103, 119, 104, 120, 76, 24, 81, 93, 94 in 28 Evropskega parlamenta.

| 26. | Svet je menil, da so bile nekatere od teh sprememb odveč (spremembe 88 (prvi stavek), 31, 75, 94), nejasne in potencialno zavajajoče (spremembe 36, 42, 117, 72, 104, 120), brez neposredne povezave s predmetom zakona (spremembe 95, 24, 81), niso odražale ustaljene prakse (spremembe 32, 112, 16, 100, 57, 99, 110, 70, 102, 111), ali pa bi bile v nasprotju z mednarodnimi obveznostmi Evropske skupnosti in držav članic po Sporazumu TRIPS kot tudi po splošnih načelih patentnega prava (84, 114, 125, 107, 69, 55/rev, 97, 108, 38, 44, 118, 45, 60, 103, 119, 76, 93). |
| --- | --- |

26.

Svet je menil, da so bile nekatere od teh sprememb odveč (spremembe 88 (prvi stavek), 31, 75, 94), nejasne in potencialno zavajajoče (spremembe 36, 42, 117, 72, 104, 120), brez neposredne povezave s predmetom zakona (spremembe 95, 24, 81), niso odražale ustaljene prakse (spremembe 32, 112, 16, 100, 57, 99, 110, 70, 102, 111), ali pa bi bile v nasprotju z mednarodnimi obveznostmi Evropske skupnosti in držav članic po Sporazumu TRIPS kot tudi po splošnih načelih patentnega prava (84, 114, 125, 107, 69, 55/rev, 97, 108, 38, 44, 118, 45, 60, 103, 119, 76, 93).

V.   ZAKLJUČKI

| 27. | V svojem skupnem stališču je Svet sprejel precejšnje število predlaganih sprememb Evropskega parlamenta. V celotnem besedilu skupnega stališča je Svet poskušal doseči razumno in učinkovito ravnovesje med interesi nosilcev pravic in interesi ostalih zadevnih strank. Vsesplošno uravnoteženost skupnega stališča Sveta je Komisija priznala in stališče sprejela kot zadovoljiv kompromisni sveženj. |
| --- | --- |

27.

V svojem skupnem stališču je Svet sprejel precejšnje število predlaganih sprememb Evropskega parlamenta. V celotnem besedilu skupnega stališča je Svet poskušal doseči razumno in učinkovito ravnovesje med interesi nosilcev pravic in interesi ostalih zadevnih strank. Vsesplošno uravnoteženost skupnega stališča Sveta je Komisija priznala in stališče sprejela kot zadovoljiv kompromisni sveženj.

---

(1)  UL C 151 E, 25.6.2002, str. 129.

(2)  UL C 61, 14.3.2003, str. 154.

(3)  UL C 77 E, 26.3.2004, str. 230.

---

| 14.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 144/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

CE 144/16

---

SKUPNO STALIŠČE (ES) št. 21/2005,

ki ga je sprejel Svet dne 8. marca 2005

z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. .../2005 z dne ... o sestavljanju četrtletnih nefinančnih računov po institucionalnih sektorjih

(2005/C 144 E/03)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 285(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Akcijski načrt za statistične zahteve ekonomske in monetarne unije (EMU), ki ga je Ekonomsko-finančni svet potrdil septembra 2000, določa, da je nujno potreben omejen komplet četrtletnih računov po sektorjih in da morajo biti slednji na razpolago v roku 90 dni od konca zadevnega četrtletja. |
| --- | --- |

(1)

Akcijski načrt za statistične zahteve ekonomske in monetarne unije (EMU), ki ga je Ekonomsko-finančni svet potrdil septembra 2000, določa, da je nujno potreben omejen komplet četrtletnih računov po sektorjih in da morajo biti slednji na razpolago v roku 90 dni od konca zadevnega četrtletja.

| (2) | Skupno poročilo Ekonomsko-finančnega sveta in Komisije Evropskemu svetu o statistiki in kazalnikih za euro-območje, ki ga je Ekonomsko-finančni svet sprejel 18. februarja 2003, poudarja, da je treba do leta 2005 v celoti izvesti visoko prednostne ukrepe na različnih področjih, vključno na področju četrtletnih nacionalnih računov po institucionalnih sektorjih. |
| --- | --- |

(2)

Skupno poročilo Ekonomsko-finančnega sveta in Komisije Evropskemu svetu o statistiki in kazalnikih za euro-območje, ki ga je Ekonomsko-finančni svet sprejel 18. februarja 2003, poudarja, da je treba do leta 2005 v celoti izvesti visoko prednostne ukrepe na različnih področjih, vključno na področju četrtletnih nacionalnih računov po institucionalnih sektorjih.

| (3) | Pri analizi cikličnih gibanj gospodarstva Evropske unije in pri izvajanju monetarne politike v EMU je potrebna makroekonomska statistika o ekonomskem obnašanju posameznih institucionalnih sektorjev in njihovi povezanosti, česar ni mogoče ugotoviti iz podatkov, zbranih na ravni celotnega gospodarstva. Obstaja torej potreba, da se pripravijo četrtletni računi po institucionalnih sektorjih za celotno Evropsko unijo in za euro-območje. |
| --- | --- |

(3)

Pri analizi cikličnih gibanj gospodarstva Evropske unije in pri izvajanju monetarne politike v EMU je potrebna makroekonomska statistika o ekonomskem obnašanju posameznih institucionalnih sektorjev in njihovi povezanosti, česar ni mogoče ugotoviti iz podatkov, zbranih na ravni celotnega gospodarstva. Obstaja torej potreba, da se pripravijo četrtletni računi po institucionalnih sektorjih za celotno Evropsko unijo in za euro-območje.

| (4) | Priprava teh računov je del splošnega cilja, da se vzpostavi sistem letnih in četrtletnih računov za Evropsko unijo in za euro-območje. Sistem vključuje glavne makroekonomske agregate ter finančne in nefinančne račune po institucionalnih sektorjih. Namen je doseči doslednost med vsemi temi računi in, kar zadeva račune tujine, doslednost med podatki plačilne bilance in nacionalnih računov. |
| --- | --- |

(4)

Priprava teh računov je del splošnega cilja, da se vzpostavi sistem letnih in četrtletnih računov za Evropsko unijo in za euro-območje. Sistem vključuje glavne makroekonomske agregate ter finančne in nefinančne račune po institucionalnih sektorjih. Namen je doseči doslednost med vsemi temi računi in, kar zadeva račune tujine, doslednost med podatki plačilne bilance in nacionalnih računov.

| (5) | Za sestavljanje evropskih računov po institucionalnih sektorjih v skladu z načeli Evropskega sistema nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti, kakor so opredeljena v Uredbi Sveta (ES) št. 2223/96 (3), morajo države članice posredovati četrtletne nacionalne račune po institucionalnih sektorjih. Vendar pa morajo evropski računi odražati gospodarstvo celotnega evropskega območja in se lahko razlikujejo od enostavne agregacije računov držav članic. Cilj je predvsem upoštevati transakcije institucij in organov Evropske unije v računih zadevnega območja (Evropske unije oziroma euro-območja). |
| --- | --- |

(5)

Za sestavljanje evropskih računov po institucionalnih sektorjih v skladu z načeli Evropskega sistema nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti, kakor so opredeljena v Uredbi Sveta (ES) št. 2223/96 (3), morajo države članice posredovati četrtletne nacionalne račune po institucionalnih sektorjih. Vendar pa morajo evropski računi odražati gospodarstvo celotnega evropskega območja in se lahko razlikujejo od enostavne agregacije računov držav članic. Cilj je predvsem upoštevati transakcije institucij in organov Evropske unije v računih zadevnega območja (Evropske unije oziroma euro-območja).

| (6) | Za pripravo posebnih statistik Skupnosti veljajo pravila iz Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti (4). |
| --- | --- |

(6)

Za pripravo posebnih statistik Skupnosti veljajo pravila iz Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti (4).

| (7) | Ker ciljev te uredbe, in sicer sestavljanja četrtletnih nefinančnih računov po institucionalnih sektorjih za Evropsko unijo in euro-območje, ne morejo zadovoljivo doseči države članice in ker se ta cilj zaradi obsega in učinkov ukrepa laže doseže na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ustrezne ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, določenim v členu 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego tega cilja. Zlasti se od držav članic, katerih prispevek k skupni evropski vrednosti je zanemarljiv, ne sme zahtevati, da poročajo o vseh podrobnostih v zvezi s podatki. |
| --- | --- |

(7)

Ker ciljev te uredbe, in sicer sestavljanja četrtletnih nefinančnih računov po institucionalnih sektorjih za Evropsko unijo in euro-območje, ne morejo zadovoljivo doseči države članice in ker se ta cilj zaradi obsega in učinkov ukrepa laže doseže na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ustrezne ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, določenim v členu 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego tega cilja. Zlasti se od držav članic, katerih prispevek k skupni evropski vrednosti je zanemarljiv, ne sme zahtevati, da poročajo o vseh podrobnostih v zvezi s podatki.

| (8) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (5). |
| --- | --- |

(8)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (5).

| (9) | Opravljen je bil posvet z Odborom za statistični program, ustanovljenim s Sklepom Sveta 89/382/EGS, Euratom (6) ter Odborom za monetarno in finančno statistiko ter statistiko plačilne bilance, ustanovljenim s Sklepom Sveta 91/115/EGS (7) — |
| --- | --- |

(9)

Opravljen je bil posvet z Odborom za statistični program, ustanovljenim s Sklepom Sveta 89/382/EGS, Euratom (6) ter Odborom za monetarno in finančno statistiko ter statistiko plačilne bilance, ustanovljenim s Sklepom Sveta 91/115/EGS (7) —

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Namen

Ta uredba določa skupni okvir za prispevke držav članic k sestavljanju četrtletnih evropskih nefinančnih računov po institucionalnih sektorjih.

Člen 2

Posredovanje četrtletnih nefinančnih računov po institucionalnih sektorjih

1.   Države članice Komisiji posredujejo četrtletne nefinančne račune po institucionalnih sektorjih, kakor je določeno v Prilogi, razen na začetku brez postavk P.1, P.2, D.42, D.43, D.44, D.45 in B.4G.

2.   Časovni razpored posredovanja postavk P.1, P.2, D.42, D.43, D.44, D.45 oziroma B.4G in vsaka odločitev o zahtevi po razčlenitvi transakcij iz Priloge na nasprotne sektorje se sprejmeta v skladu s postopkom iz člena 8(2). Vsaka taka odločitev se sprejme šele po poročanju Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju te uredbe, v skladu s členom 9.

3.   Četrtletni podatki iz odstavka 1 se Komisiji posredujejo najkasneje 90 koledarskih dni po koncu četrtletja, na katerega se podatki nanašajo. Med prehodnim obdobjem treh let od začetka veljavnosti te uredbe se četrtletni podatki iz odstavka 1 Komisiji posredujejo najkasneje 95 koledarskih dni po koncu četrtletja, na katerega se podatki nanašajo. Hkrati se posredujejo morebitni revidirani podatki za pretekla četrtletja.

4.   Rok za posredovanje iz odstavka 3 se lahko v skladu s postopkom iz člena 8(2) spremeni za največ 5 dni.

5.   Prvo posredovanje četrtletnih podatkov zajema podatke za tretje četrtletje leta 2005. Države članice posredujejo te podatke najkasneje do 3. januarja 2006. To prvo posredovanje vključuje pretekle podatke za obdobja od prvega četrtletja leta 1999 dalje.

Člen 3

Obveznosti poročanja

1.   Vse države članice posredujejo podatke iz Priloge za sektor tujina (S.2) in sektor država (S.13). Država članica, za katero bruto domači proizvod v tekočih cenah običajno predstavlja več kot 1 % ustrezne celotne vrednosti za Skupnost, posreduje podatke iz Priloge za vse institucionalne sektorje.

2.   Komisija določi delež celotnega bruto domačega proizvoda Skupnosti v tekočih cenah, ki ga običajno predstavlja bruto domači proizvod države članice, kakor to določa odstavek 1, na podlagi aritmetične srednje vrednosti letnih podatkov za pretekla tri leta, ki so jih posredovale države članice.

3.   Delež (1 %) celotne vrednosti za Skupnost iz odstavka 1 se lahko prilagodi v skladu s postopki iz člena 8(2).

4.   Komisija lahko dopušča izjeme od te uredbe, če so v nacionalnih statističnih sistemih potrebne večje prilagoditve. Takšne izjeme veljajo največ tri leta od začetka veljavnosti te uredbe ali od začetka veljavnosti izvedbenih ukrepov, sprejetih v skladu s postopkom iz člena 8(2).

Člen 4

Opredelitve in standardi

Za podatke, posredovane za namene te uredbe, veljajo standardi, opredelitve, klasifikacije in računovodska pravila iz Uredbe (ES) št. 2223/96 (v nadaljevanju „Uredba ESR“).

Člen 5

Viri podatkov in zahteve doslednosti

1.   Države članice zberejo informacije, ki se zahtevajo po tej uredbi, pri čemer uporabijo vse vire, za katere menijo, da so primerni, in dajo prednost neposrednim informacijam, kot na primer upravnim virom ali anketam v podjetjih in gospodinjstvih.

Kadar takšnih neposrednih informacij ni mogoče zbrati, zlasti za pretekle podatke, ki se zahtevajo po členu 2(5), se lahko predložijo najboljše ocene.

2.   Podatki, ki jih za namene te uredbe posredujejo države članice, so skladni s četrtletnimi nefinančnimi računi države in četrtletnimi temeljnimi agregati celotnega gospodarstva, ki so posredovani Komisiji po programu za posredovanje iz Uredbe ESR.

3.   Četrtletni podatki, ki jih za namene te uredbe posredujejo države članice, se uskladijo z ustreznimi letnimi podatki, ki se posredujejo po programu za posredovanje iz Uredbe ESR.

Člen 6

Standardi kakovosti in poročila

1.   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se sčasoma kakovost posredovanih podatkov izboljša in se tako izpolnijo skupni standardi kakovosti, ki naj se opredelijo v skladu s postopkom iz člena 8(2).

2.   Države članice v roku enega leta od prvega posredovanja podatkov predložijo Komisiji posodobljen opis uporabljenih virov, metod in statističnih obdelav.

3.   Države članice obvestijo Komisijo o večjih metodoloških ali drugih spremembah, ki bi vplivale na posredovane podatke, najpozneje v treh mesecih po uveljavitvi take spremembe.

Člen 7

Izvedbeni ukrepi

Izvedbeni ukrepi se določijo v skladu s postopkom iz člena 8(2). Taki ukrepi vključujejo:

| (a) | določitev časovnega razporeda posredovanja postavk P.1, P.2, D.42, D.43, D.44, D.45 in B.4G v skladu s členom 2(2); |
| --- | --- |

(a)

določitev časovnega razporeda posredovanja postavk P.1, P.2, D.42, D.43, D.44, D.45 in B.4G v skladu s členom 2(2);

| (b) | zahtevo po razčlenitvi transakcij iz Priloge na nasprotne sektorje v skladu s postopkom iz člena 2(2); |
| --- | --- |

(b)

zahtevo po razčlenitvi transakcij iz Priloge na nasprotne sektorje v skladu s postopkom iz člena 2(2);

| (c) | spremembo časovnega razporeda posredovanja četrtletnih podatkov v skladu s členom 2(4); |
| --- | --- |

(c)

spremembo časovnega razporeda posredovanja četrtletnih podatkov v skladu s členom 2(4);

| (d) | prilagoditev deleža (1 %) celotne vrednosti za Skupnost za določitev obveznosti posredovanja podatkov za vse institucionalne sektorje v skladu s členom 3(3); |
| --- | --- |

(d)

prilagoditev deleža (1 %) celotne vrednosti za Skupnost za določitev obveznosti posredovanja podatkov za vse institucionalne sektorje v skladu s členom 3(3);

| (e) | določitev standardov za kakovost podatkov v skladu s členom 6(1). |
| --- | --- |

(e)

določitev standardov za kakovost podatkov v skladu s členom 6(1).

Člen 8

Postopek odbora

1.   Komisiji pomaga Odbor za statistični program.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 9

Poročilo o izvajanju

V petih letih od začetka veljavnosti te uredbe Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o njenem izvajanju.

Poročilo še zlasti:

| (a) | poda informacije o kakovosti izdelane statistike; |
| --- | --- |

(a)

poda informacije o kakovosti izdelane statistike;

| (b) | oceni koristi izdelanih statistik za Skupnost, države članice ter ponudnike in uporabnike statističnih informacij v primerjavi s stroški zanje; |
| --- | --- |

(b)

oceni koristi izdelanih statistik za Skupnost, države članice ter ponudnike in uporabnike statističnih informacij v primerjavi s stroški zanje;

| (c) | navede področja, na katerih so na podlagi pridobljenih rezultatov mogoče izboljšave in za katera se smatra, da so potrebne spremembe. |
| --- | --- |

(c)

navede področja, na katerih so na podlagi pridobljenih rezultatov mogoče izboljšave in za katera se smatra, da so potrebne spremembe.

Člen 10

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  UL C 42, 18.2.2004, str. 23.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 30. marca 2004(UL C 103 E, 29.4.2004, str. 141), Skupno stališče Sveta z dne 8. marca 2005 in Stališče Evropskega parlamenta z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  UL L 310, 30.11.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1267/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 180, 18.7.2003, str. 1).

3

(4)  UL L 52, 22.2.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

4

(5)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

5

(6)  UL L 181, 28.6.1989, str. 47.

6

(7)  UL L 59, 6.3.1991, str. 19.

7

---

PRILOGA

Prenos podatkov

| | Uporaba | Viri |
| --- | --- | --- |
| S1 | S1N | S11 | S12 | S13 | S14_S15 | S2 | S1 | S1N | S11 | S12 | S13 | S14_S15 | S2 |
| Celotno gospodarstvo | Nedoločeno celotno gospodarstvo | Nefinančne družbe | Finančne družbe | Država | Gospodinjstva in NPISH | Tujina | Celotno gospodarstvo | Nedoločeno celotno gospodarstvo | Nefinančne družbe | Finančne družbe | Država | Gospodinjstva in NPISH | Tujina |
| P1 | Proizvodnja | | | | | | | | X | | X | X | X | X | |
| P2 | Vmesna potrošnja | X | | X | X | X | X | | | | | | | | |
| P.3 | Izdatki za končno potrošnjo | X | | | | X | X | | | | | | | | |
| P.31 | Izdatki za individualno potrošnjo | X | | | | X | X | | | | | | | | |
| P.32 | Izdatki za kolektivno potrošnjo | X | | | | X | | | | | | | | | |
| P.5 | Bruto investicije | X | | X | X | X | X | | | | | | | | |
| P.51 | Bruto investicije v osnovna sredstva | X | | X | X | X | X | | | | | | | | |
| P.5N | Spremembe zalog in pridobitve brez odsvojitve vrednostnih predmetov | X | | X | X | X | X | | | | | | | | |
| P.6 | Izvoz blaga in storitev | | | | | | | X | | | | | | | |
| P.7 | Uvoz blaga in storitev | | | | | | | | | | | | | | X |
| D.1 | Sredstva za zaposlene | X | | X | X | X | X | X | X | | | | | X | X |
| D.2 | Davki na proizvodnjo in uvoz | X | X | X | X | X | X | | X | | | | X | | X |
| D.21 | Davki na proizvode | X | X | | | | | | X | | | | X | | X |
| D.29 | Drugi davki na proizvodnjo | X | | X | X | X | X | | X | | | | X | | X |
| D.3 | Subvencije | X | | | | X | | X | X | X | X | X | X | X | |
| D.31 | Subvencije na proizvode | X | | | | X | | X | X | X | | | | | |
| D.39 | Druge subvencije na proizvodnjo | X | | | | X | | X | X | | X | X | X | X | |
| D.21-D.31 | Davki brez subvencij (na proizvode) | | | | | | | | X | X | | | | | |
| D.4 | Dohodek od lastnine | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.41 | Obresti | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.4N | Dohodek od lastnine, razen obresti | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.42 | Razdeljeni dohodek družb | X | | X | X | | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.43 | Reinvestirani zaslužki od neposrednih tujih naložb | X | | X | X | | | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.44 | Dohodek od lastnine, pripisan imetnikom zavarovalnih polic | X | | X | X | | | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.45 | Najemnine | X | | X | X | X | X | | X | | X | X | X | X | |
| D.5 | Tekoči davki na dohodek, premoženje itd. | X | | X | X | X | X | X | X | | | | X | | X |
| D.6 | Socialni prispevki in prejemki | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.61 | Socialni prispevki | X | | | | | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.62 | Socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi | X | | X | X | X | X | X | X | | | | | X | X |
| D.63 | Socialni transferji v naravi | X | | | | X | X | | X | | | | | X | |
| D.7 | Drugi tekoči transferji | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.71 | Neto premije neživljenjskega zavarovanja | X | | X | X | X | X | X | X | | | X | X | | X |
| D.72 | Škodni zahtevki iz neživljenjskega zavarovanja | X | | | X | | | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.7N | Drugi tekoči transferji d.n. | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.8 | Popravek za spremembo neto lastniškega kapitala gospodinjstev v pokojninskih skladih | X | | X | X | X | X | X | X | | | | | X | X |
| D.9 | Kapitalski transferji | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.91 | Davki na kapital | X | | X | X | | X | X | X | | | | X | | |
| D.9N | Investicijske podpore in drugi kapitalski transferji | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| K.1 | Potrošnja stalnega kapitala | X | | X | X | X | X | | X | | X | X | X | X | |
| K.2 | Pridobitve manj odsvojitve nefinančnih neproizvedenih sredstev | X | | X | X | X | X | X | | | | | | | |

Uporaba

Viri

S1

S1N

S11

S12

S13

S14_S15

S2

S1

S1N

S11

S12

S13

S14_S15

S2

Celotno gospodarstvo

Nedoločeno celotno gospodarstvo

Nefinančne družbe

Finančne družbe

Država

Gospodinjstva in NPISH

Tujina

Celotno gospodarstvo

Nedoločeno celotno gospodarstvo

Nefinančne družbe

Finančne družbe

Država

Gospodinjstva in NPISH

Tujina

P1

Proizvodnja

X

X

X

X

X

P2

Vmesna potrošnja

X

X

X

X

X

P.3

Izdatki za končno potrošnjo

X

X

X

P.31

Izdatki za individualno potrošnjo

X

X

X

P.32

Izdatki za kolektivno potrošnjo

X

X

P.5

Bruto investicije

X

X

X

X

X

P.51

Bruto investicije v osnovna sredstva

X

X

X

X

X

P.5N

Spremembe zalog in pridobitve brez odsvojitve vrednostnih predmetov

X

X

X

X

X

P.6

Izvoz blaga in storitev

X

P.7

Uvoz blaga in storitev

X

D.1

Sredstva za zaposlene

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.2

Davki na proizvodnjo in uvoz

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.21

Davki na proizvode

X

X

X

X

X

D.29

Drugi davki na proizvodnjo

X

X

X

X

X

X

X

X

D.3

Subvencije

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.31

Subvencije na proizvode

X

X

X

X

X

D.39

Druge subvencije na proizvodnjo

X

X

X

X

X

X

X

X

D.21-D.31

Davki brez subvencij (na proizvode)

X

X

D.4

Dohodek od lastnine

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.41

Obresti

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.4N

Dohodek od lastnine, razen obresti

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.42

Razdeljeni dohodek družb

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.43

Reinvestirani zaslužki od neposrednih tujih naložb

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.44

Dohodek od lastnine, pripisan imetnikom zavarovalnih polic

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.45

Najemnine

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.5

Tekoči davki na dohodek, premoženje itd.

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.6

Socialni prispevki in prejemki

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.61

Socialni prispevki

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.62

Socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.63

Socialni transferji v naravi

X

X

X

X

X

D.7

Drugi tekoči transferji

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.71

Neto premije neživljenjskega zavarovanja

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.72

Škodni zahtevki iz neživljenjskega zavarovanja

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.7N

Drugi tekoči transferji d.n.

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.8

Popravek za spremembo neto lastniškega kapitala gospodinjstev v pokojninskih skladih

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.9

Kapitalski transferji

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.91

Davki na kapital

X

X

X

X

X

X

X

D.9N

Investicijske podpore in drugi kapitalski transferji

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

K.1

Potrošnja stalnega kapitala

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

K.2

Pridobitve manj odsvojitve nefinančnih neproizvedenih sredstev

X

X

X

X

X

X

| | Izravnalne postavke |
| --- | --- |
| S1 | S1N | S11 | S12 | S13 | S14_S15 | S2 |
| Celotno gospodarstvo | Nedoločeno celotno gospodarstvo | Nefinančne družbe | Finančne družbe | Država | Gospodinjstva in NPISH | Tujina |
| B.1G | Bruto dodana vrednost | X | X | X | X | X | X | |
| B.1N | Neto dodana vrednost | X | X | X | X | X | X | |
| B.2G | Bruto poslovni presežek | X | | X | X | X | X | |
| B.3G | Bruto raznovrstni dohodek | X | | | | | X | |
| B.4G | Bruto podjetniški dohodek | X | | X | X | | X | |
| B.5G | Bruto saldo primarnih dohodkov | X | | X | X | X | X | |
| B.6G | Bruto razpoložljivi dohodek | X | | X | X | X | X | |
| B.7G | Bruto prilagojeni razpoložljivi dohodek | X | | | | X | X | |
| B.8G | Bruto varčevanje | X | | X | X | X | X | |
| B.9 | Neto posojanje/neto izposojanje | X | | X | X | X | X | X |
| B.11 | Zunanja bilanca blaga in storitev | | | | | | | X |
| B.12 | Saldo tekočih transakcij s tujino | | | | | | | X |

Izravnalne postavke

S1

S1N

S11

S12

S13

S14_S15

S2

Celotno gospodarstvo

Nedoločeno celotno gospodarstvo

Nefinančne družbe

Finančne družbe

Država

Gospodinjstva in NPISH

Tujina

B.1G

Bruto dodana vrednost

X

X

X

X

X

X

B.1N

Neto dodana vrednost

X

X

X

X

X

X

B.2G

Bruto poslovni presežek

X

X

X

X

X

B.3G

Bruto raznovrstni dohodek

X

X

B.4G

Bruto podjetniški dohodek

X

X

X

X

B.5G

Bruto saldo primarnih dohodkov

X

X

X

X

X

B.6G

Bruto razpoložljivi dohodek

X

X

X

X

X

B.7G

Bruto prilagojeni razpoložljivi dohodek

X

X

X

B.8G

Bruto varčevanje

X

X

X

X

X

B.9

Neto posojanje/neto izposojanje

X

X

X

X

X

X

B.11

Zunanja bilanca blaga in storitev

X

B.12

Saldo tekočih transakcij s tujino

X

---

UTEMELJITVE SVETA

I.   UVOD

| 1. | Komisija je 17. decembra 2003 predložila predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o sestavljanju četrtletnih nefinančnih računov po institucionalnih sektorjih (1) na podlagi člena 285 Pogodbe ES. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 17. decembra 2003 predložila predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o sestavljanju četrtletnih nefinančnih računov po institucionalnih sektorjih (1) na podlagi člena 285 Pogodbe ES.

| 2. | Evropska centralna banka je svoje mnenje podala 4. februarja 2004 (2). |
| --- | --- |

2.

Evropska centralna banka je svoje mnenje podala 4. februarja 2004 (2).

| 3. | Evropski parlament je svoje mnenje podal v prvi obravnavi 31. marca 2004 (3). |
| --- | --- |

3.

Evropski parlament je svoje mnenje podal v prvi obravnavi 31. marca 2004 (3).

| 4. | Komisija ni predložila spremenjenega predloga. |
| --- | --- |

4.

Komisija ni predložila spremenjenega predloga.

| 5. | Svet je skupno stališče v skladu s členom 251 Pogodbe ES sprejel 8. marca 2005. |
| --- | --- |

5.

Svet je skupno stališče v skladu s členom 251 Pogodbe ES sprejel 8. marca 2005.

II.   NAMEN

| 6. | Namen tega predloga uredbe je določitev skupnega okvira za prispevke držav članic k sestavljanju četrtletnih evropskih računov po institucionalnih sektorjih. |
| --- | --- |

6.

Namen tega predloga uredbe je določitev skupnega okvira za prispevke držav članic k sestavljanju četrtletnih evropskih računov po institucionalnih sektorjih.

III.   SKUPNO STALIŠČE

Uvodne izjave

| 7. | Svet je s črtanjem izraza „če imajo sedež v evropskem prostoru“ spremenil uvodno izjavo 5, s čimer je v celoti upošteval edino spremembo Evropskega parlamenta. Namen te uvodne izjave je razjasniti, da področje uporabe te uredbe namesto „evropskega prostora“ obsega „Evropsko unijo oziroma območje eura“. |
| --- | --- |

7.

Svet je s črtanjem izraza „če imajo sedež v evropskem prostoru“ spremenil uvodno izjavo 5, s čimer je v celoti upošteval edino spremembo Evropskega parlamenta. Namen te uvodne izjave je razjasniti, da področje uporabe te uredbe namesto „evropskega prostora“ obsega „Evropsko unijo oziroma območje eura“.

Členi

Člen 1 (Namen)

| 8. | Člen 1 je bil sprejet tak, kot ga je predlagala Komisija, Evropski parlament ni predlagal nobenih sprememb. |
| --- | --- |

8.

Člen 1 je bil sprejet tak, kot ga je predlagala Komisija, Evropski parlament ni predlagal nobenih sprememb.

Člen 2 (Posredovanje četrtletnih nefinančnih računov po institucionalnih sektorjih)

| 9. | Odstavek 1 je bil sprejet tak, kot ga je predlagala Komisija. |
| --- | --- |

9.

Odstavek 1 je bil sprejet tak, kot ga je predlagala Komisija.

| 10. | V odstavku 2 je Svet dodal stavek: „Vsakršna takšna odločitev se sprejme šele potem, ko je Komisija v skladu s členom 9 poročala Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju te uredbe“. Z vnosom te spremembe je Svet določil, da bo do posredovanja dodatnih podatkov v zvezi z nadaljnjo razčlenitvijo transakcij prišlo šele po poročanju Evropske komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (v roku največ petih let) o izvajanju te uredbe. |
| --- | --- |

10.

V odstavku 2 je Svet dodal stavek: „Vsakršna takšna odločitev se sprejme šele potem, ko je Komisija v skladu s členom 9 poročala Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju te uredbe“. Z vnosom te spremembe je Svet določil, da bo do posredovanja dodatnih podatkov v zvezi z nadaljnjo razčlenitvijo transakcij prišlo šele po poročanju Evropske komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (v roku največ petih let) o izvajanju te uredbe.

| 11. | V odstavku 3 je Svet dodal nov stavek: „Med prehodnim obdobjem treh let od začetka veljavnosti te uredbe se četrtletni podatki iz odstavka 1 Komisiji posredujejo najkasneje v 95 koledarskih dneh po koncu četrtletja, na katerega se podatki nanašajo.“, da bi omogočil prehodno obdobje treh let, v katerem morajo države članice Komisiji posredovati četrtletne podatke iz odstavka 1 v roku 95 dni in ne 90 dni, kot je prvotno predlagala Komisija. |
| --- | --- |

11.

V odstavku 3 je Svet dodal nov stavek: „Med prehodnim obdobjem treh let od začetka veljavnosti te uredbe se četrtletni podatki iz odstavka 1 Komisiji posredujejo najkasneje v 95 koledarskih dneh po koncu četrtletja, na katerega se podatki nanašajo.“, da bi omogočil prehodno obdobje treh let, v katerem morajo države članice Komisiji posredovati četrtletne podatke iz odstavka 1 v roku 95 dni in ne 90 dni, kot je prvotno predlagala Komisija.

| 12. | Odstavek 4 je bil sprejet tak, kot ga je predlagala Komisija. |
| --- | --- |

12.

Odstavek 4 je bil sprejet tak, kot ga je predlagala Komisija.

| 13. | V odstavku 5 je Svet „prvo četrtletje“ zamenjal s „tretje četrtletje“, „30. junija 2005“ pa s „3. januarja 2006“, s čimer je prvo obdobje, na katerega se nanaša prvo posredovanje četrtletnih podatkov, premaknil naprej za dve četrtletji, ter za pol leta naprej premaknil datum, do katerega morajo države članice posredovati te podatke. |
| --- | --- |

13.

V odstavku 5 je Svet „prvo četrtletje“ zamenjal s „tretje četrtletje“, „30. junija 2005“ pa s „3. januarja 2006“, s čimer je prvo obdobje, na katerega se nanaša prvo posredovanje četrtletnih podatkov, premaknil naprej za dve četrtletji, ter za pol leta naprej premaknil datum, do katerega morajo države članice posredovati te podatke.

Člen 3 (Obveznosti poročanja), 4 (Opredelitve in standardi), 5 (Viri podatkov in zahteve po doslednosti), 6 (Standardi kakovosti in poročila), 7 (Izvedbeni ukrepi), Členi 8 (Odbor), 9 (Poročilo o izvajanju) in 10 (Začetek veljavnosti)

| 14. | Ti členi so bili sprejeti taki, kot jih je predlagala Komisija, Evropski parlament v zvezi z njimi ni predlagal nobenih sprememb. |
| --- | --- |

14.

Ti členi so bili sprejeti taki, kot jih je predlagala Komisija, Evropski parlament v zvezi z njimi ni predlagal nobenih sprememb.

IV.   NEUPOŠTEVANE SPREMEMBE EVROPSKEGA PARLAMENTA

| 15. | Edina sprememba, ki jo je Evropski parlament predlagal v prvi obravnavi, je bila sprejeta. |
| --- | --- |

15.

Edina sprememba, ki jo je Evropski parlament predlagal v prvi obravnavi, je bila sprejeta.

V.   SKLEPI

| 16. | V skupnem stališču je Svet upošteval spremembo, ki jo je predlagal Evropski parlament. Svet meni, da so prilagoditve, ki jih uvaja skupno stališče, povsem usklajene s cilji uredbe. Komisija je potrdila vsesplošno uravnoteženost skupnega stališča Sveta ter ga sprejela kot zadovoljiv sveženj kompromisov. |
| --- | --- |

16.

V skupnem stališču je Svet upošteval spremembo, ki jo je predlagal Evropski parlament. Svet meni, da so prilagoditve, ki jih uvaja skupno stališče, povsem usklajene s cilji uredbe. Komisija je potrdila vsesplošno uravnoteženost skupnega stališča Sveta ter ga sprejela kot zadovoljiv sveženj kompromisov.

---

(1)  COM(2003) 0789 končn.

(2)  UL C 42, 18.2.2004, str. 23.

(3)  UL C 103 E, 29.4.2004, str. 141.

---

| 14.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 144/24 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

CE 144/24

---

SKUPNO STALIŠČE (ES) št. 22/2005,

ki ga je sprejel Svet dne 4. aprila 2005

z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/.../ES z dne ... o dvaindvajseti spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov (ftalatov v igračah in predmetih za nego otrok)

(2005/C 144 E/04)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 14 Pogodbe določa območje brez notranjih meja, kjer je zagotovljen prosti pretok blaga, oseb, storitev in kapitala. |
| --- | --- |

(1)

Člen 14 Pogodbe določa območje brez notranjih meja, kjer je zagotovljen prosti pretok blaga, oseb, storitev in kapitala.

| (2) | Prizadevanja na področju notranjega trga naj izboljšajo kakovost življenja, varovanje zdravja in varnost potrošnikov. Ta direktiva je v skladu z zahtevo, da naj se v opredelitvi in izvajanju vseh politik in dejavnosti Skupnosti zagotavlja visoka raven varovanja zdravja in varnosti potrošnikov. |
| --- | --- |

(2)

Prizadevanja na področju notranjega trga naj izboljšajo kakovost življenja, varovanje zdravja in varnost potrošnikov. Ta direktiva je v skladu z zahtevo, da naj se v opredelitvi in izvajanju vseh politik in dejavnosti Skupnosti zagotavlja visoka raven varovanja zdravja in varnosti potrošnikov.

| (3) | Uporabo določenih ftalatov v igračah in predmetih za nego otrok, ki so narejeni iz plastificiranih materialov ali vključujejo dele, narejene iz njih, je treba prepovedati, ker prisotnost določenih ftalatov predstavlja ali lahko predstavlja tveganje za zdravje otrok. |
| --- | --- |

(3)

Uporabo določenih ftalatov v igračah in predmetih za nego otrok, ki so narejeni iz plastificiranih materialov ali vključujejo dele, narejene iz njih, je treba prepovedati, ker prisotnost določenih ftalatov predstavlja ali lahko predstavlja tveganje za zdravje otrok.

| (4) | Znanstveni odbor za strupenost, strupenost za ekosisteme in okolje (SCTEE) je po posvetovanju s Komisijo podal mnenja o tveganjih za zdravje, ki jih predstavljajo ftalati. |
| --- | --- |

(4)

Znanstveni odbor za strupenost, strupenost za ekosisteme in okolje (SCTEE) je po posvetovanju s Komisijo podal mnenja o tveganjih za zdravje, ki jih predstavljajo ftalati.

| (5) | Priporočilo Komisije 98/485/ES z dne 1. julija 1998 o predmetih za nego otrok in igračah iz mehkega PVC, ki vsebujejo določene ftalate in ki so namenjeni za to, da jih dajejo v usta otroci, mlajši od treh let (4), poziva države članice, da sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev visoke ravni varovanja zdravja otrok glede teh izdelkov. |
| --- | --- |

(5)

Priporočilo Komisije 98/485/ES z dne 1. julija 1998 o predmetih za nego otrok in igračah iz mehkega PVC, ki vsebujejo določene ftalate in ki so namenjeni za to, da jih dajejo v usta otroci, mlajši od treh let (4), poziva države članice, da sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev visoke ravni varovanja zdravja otrok glede teh izdelkov.

| (6) | Na podlagi sprejetja Odločbe Komisije 1999/815/ES (5) v okviru Direktive Sveta 92/59/EGS z dne 29. junija 1992 o splošni varnosti proizvodov (6) je od leta 1999 na ravni Evropske unije uporaba šestih ftalatov v igračah in predmetih za nego otrok, ki so namenjeni za to, da jih dajejo v usta otroci, mlajši od treh let, začasno prepovedana. Veljavnost te odločbe se redno podaljšuje. |
| --- | --- |

(6)

Na podlagi sprejetja Odločbe Komisije 1999/815/ES (5) v okviru Direktive Sveta 92/59/EGS z dne 29. junija 1992 o splošni varnosti proizvodov (6) je od leta 1999 na ravni Evropske unije uporaba šestih ftalatov v igračah in predmetih za nego otrok, ki so namenjeni za to, da jih dajejo v usta otroci, mlajši od treh let, začasno prepovedana. Veljavnost te odločbe se redno podaljšuje.

| (7) | Omejitve za dajanje na trg igrač in predmetov za nego otrok zaradi vsebnosti ftalatov, ki so jih nekatere države članice že sprejele, neposredno vplivajo na dokončno vzpostavitev in delovanje notranjega trga. Zato je treba približati zakonodaje držav članic na tem področju in posledično spremeniti Prilogo I k Direktivi Sveta 76/769/EGS (7). |
| --- | --- |

(7)

Omejitve za dajanje na trg igrač in predmetov za nego otrok zaradi vsebnosti ftalatov, ki so jih nekatere države članice že sprejele, neposredno vplivajo na dokončno vzpostavitev in delovanje notranjega trga. Zato je treba približati zakonodaje držav članic na tem področju in posledično spremeniti Prilogo I k Direktivi Sveta 76/769/EGS (7).

| (8) | Previdnostno načelo je treba uporabiti, kadar se z znanstveno oceno tveganja ne da določiti dovolj zanesljivo, da bi se lahko zagotovila visoka raven zaščite zdravja, zlasti zdravja otrok. |
| --- | --- |

(8)

Previdnostno načelo je treba uporabiti, kadar se z znanstveno oceno tveganja ne da določiti dovolj zanesljivo, da bi se lahko zagotovila visoka raven zaščite zdravja, zlasti zdravja otrok.

| (9) | Kot organizmi v razvoju so otroci zlasti občutljivi na snovi, strupene za razmnoževanje. Zato je treba kar najbolj zmanjšati izpostavljenost otrok virom emisij teh snovi, ki se jim je dejansko mogoče izogniti, zlasti tistim emisijam, ki izvirajo iz izdelkov, ki jih otroci dajejo v usta. |
| --- | --- |

(9)

Kot organizmi v razvoju so otroci zlasti občutljivi na snovi, strupene za razmnoževanje. Zato je treba kar najbolj zmanjšati izpostavljenost otrok virom emisij teh snovi, ki se jim je dejansko mogoče izogniti, zlasti tistim emisijam, ki izvirajo iz izdelkov, ki jih otroci dajejo v usta.

| (10) | Med ocenjevanjem tveganja in/ali v okviru Direktive Sveta 67/548/EGS z dne 27. junija 1967 o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi (8) so bile DEHP, DBP in BBP opredeljene kot snovi, strupene za razmnoževanje, in so bile zato razvrščene v 2. skupino strupenosti za razmnoževanje. |
| --- | --- |

(10)

Med ocenjevanjem tveganja in/ali v okviru Direktive Sveta 67/548/EGS z dne 27. junija 1967 o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi (8) so bile DEHP, DBP in BBP opredeljene kot snovi, strupene za razmnoževanje, in so bile zato razvrščene v 2. skupino strupenosti za razmnoževanje.

| (11) | Znanstvenih podatkov o DINP, DIDP in DNOP ni ali pa so si nasprotujoči, ni pa mogoče izključiti, da te snovi ne predstavljajo potencialnega tveganja, če se uporabljajo v igračah in predmetih za nego otrok, ki so sami po sebi izdelani za otroke. |
| --- | --- |

(11)

Znanstvenih podatkov o DINP, DIDP in DNOP ni ali pa so si nasprotujoči, ni pa mogoče izključiti, da te snovi ne predstavljajo potencialnega tveganja, če se uporabljajo v igračah in predmetih za nego otrok, ki so sami po sebi izdelani za otroke.

| (12) | Negotovosti pri ocenjevanju izpostavljenosti tem ftalatom, kot npr. čas držanja v ustih in izpostavljenost emisijam iz drugih virov, zahtevajo, da se upoštevajo previdnostni razlogi. Zato je treba uvesti omejitve pri uporabi teh ftalatov v igračah in predmetih za nego otrok ter pri dajanju teh predmetov na trg. Zaradi sorazmernosti pa naj bodo omejitve za DINP, DIDP in DNOP manj stroge kot predlagane omejitve za DEHP, DBP in BBP. |
| --- | --- |

(12)

Negotovosti pri ocenjevanju izpostavljenosti tem ftalatom, kot npr. čas držanja v ustih in izpostavljenost emisijam iz drugih virov, zahtevajo, da se upoštevajo previdnostni razlogi. Zato je treba uvesti omejitve pri uporabi teh ftalatov v igračah in predmetih za nego otrok ter pri dajanju teh predmetov na trg. Zaradi sorazmernosti pa naj bodo omejitve za DINP, DIDP in DNOP manj stroge kot predlagane omejitve za DEHP, DBP in BBP.

| (13) | V skladu s Sporočilom Komisije o previdnostnem načelu se morajo ukrepi, ki temeljijo na tem načelu, ponovno preučiti v luči novih znanstvenih podatkov. |
| --- | --- |

(13)

V skladu s Sporočilom Komisije o previdnostnem načelu se morajo ukrepi, ki temeljijo na tem načelu, ponovno preučiti v luči novih znanstvenih podatkov.

| (14) | V sodelovanju z organi držav članic, ki so odgovorni za nadzor trga in izvrševanje ureditve za igrače in predmete za nego otrok, in ob posvetovanju z ustreznimi organizacijami proizvajalcev in uvoznikov, mora Komisija spremljati uporabo ftalatov in drugih snovi za plastificiranje igrač in predmetov za nego otrok. |
| --- | --- |

(14)

V sodelovanju z organi držav članic, ki so odgovorni za nadzor trga in izvrševanje ureditve za igrače in predmete za nego otrok, in ob posvetovanju z ustreznimi organizacijami proizvajalcev in uvoznikov, mora Komisija spremljati uporabo ftalatov in drugih snovi za plastificiranje igrač in predmetov za nego otrok.

| (15) | Za namene Direktive 76/769/EGS je treba opredeliti pojem „predmet za nego otrok.“ |
| --- | --- |

(15)

Za namene Direktive 76/769/EGS je treba opredeliti pojem „predmet za nego otrok.“

| (16) | V skladu z odstavkom 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljšem pripravljanju zakonodaje (9) mora Svet države članice spodbujati, da za svoje potrebe in v interesu Skupnosti izdelajo in objavijo lastne tabele, ki naj kar se da nazorno prikažejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos v nacionalno pravo. |
| --- | --- |

(16)

V skladu z odstavkom 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljšem pripravljanju zakonodaje (9) mora Svet države članice spodbujati, da za svoje potrebe in v interesu Skupnosti izdelajo in objavijo lastne tabele, ki naj kar se da nazorno prikažejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos v nacionalno pravo.

| (17) | Komisija bo preučila uporabo ftalatov, naštetih v Prilogi I k Direktivi 76/769/EGS v drugih izdelkih, ko bo zaključena ocena tveganja po Uredbi Sveta (EGS) št. 793/93 z dne 23. marca 1993 o oceni in nadzoru tveganja, ki ga predstavljajo obstoječe snovi (10). |
| --- | --- |

(17)

Komisija bo preučila uporabo ftalatov, naštetih v Prilogi I k Direktivi 76/769/EGS v drugih izdelkih, ko bo zaključena ocena tveganja po Uredbi Sveta (EGS) št. 793/93 z dne 23. marca 1993 o oceni in nadzoru tveganja, ki ga predstavljajo obstoječe snovi (10).

| (18) | Ta direktiva se uporablja brez poseganja v zakonodajo Skupnosti o minimalnih zahtevah za zaščito delavcev, ki jo vsebuje Direktiva Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (11), in posebne direktive, ki na njej temeljijo, zlasti Direktiva Sveta 90/394/EGS z dne 28. junija 1990 o varstvu delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti rakotvornim snovem pri delu (12) in Direktiva Sveta 98/24/ES z dne 7. aprila 1998 o varovanju zdravja in zagotavljanju varnosti delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti kemičnim dejavnikom pri delu (13) — |
| --- | --- |

(18)

Ta direktiva se uporablja brez poseganja v zakonodajo Skupnosti o minimalnih zahtevah za zaščito delavcev, ki jo vsebuje Direktiva Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (11), in posebne direktive, ki na njej temeljijo, zlasti Direktiva Sveta 90/394/EGS z dne 28. junija 1990 o varstvu delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti rakotvornim snovem pri delu (12) in Direktiva Sveta 98/24/ES z dne 7. aprila 1998 o varovanju zdravja in zagotavljanju varnosti delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti kemičnim dejavnikom pri delu (13) —

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 76/769/EGS se spremeni:

| 1. | V členu 1(3) se doda naslednja točka:






  „(c) | ‚predmet za nego otrok‘ pomeni vsak izdelek, namenjen za lajšanje spanja, sproščanja ali hranjenja otrok ali za to, da ga otroci sesajo.“ |
| --- | --- | --- |

1.

V členu 1(3) se doda naslednja točka:

„(c)

‚predmet za nego otrok‘ pomeni vsak izdelek, namenjen za lajšanje spanja, sproščanja ali hranjenja otrok ali za to, da ga otroci sesajo.“

| 2. | Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi. |
| --- | --- |

2.

Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

Komisija do ... (14) ponovno oceni ukrepe, ki jih predvideva Direktiva 76/769/EGS, v luči novih znanstvenih podatkov o snoveh, opisanih v Prilogi k tej direktivi, in njihovih nadomestkih in po potrebi te ukrepe ustrezno spremeni.

Člen 3

1.   Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do ... (15). O tem takoj obvestijo Komisijo.

Te predpise uporabljajo od ... (16).

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 4

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 5

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju,

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  UL C 116 E, 26.4.2000, str. 14.

1

(2)  UL C 117, 26.4.2000, str. 59.

2

(3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2000 (UL C 121, 24.4.2001, str. 410), Skupno stališče Sveta z dne 4. aprila 2005 in Stališče Evropskega parlamenta z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu).

3

(4)  UL L 217, 5.8.1998, str. 35.

4

(5)  UL L 315, 9.12.1999, str. 46. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2004/781/ES (UL L 344, 20.11.2004, str. 35).

5

(6)  UL L 228, 11.8.1992, str. 24. Direktiva, kakor je bila razveljavljena z Direktivo 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 11, 15.1.2002 str. 4).

6

(7)  UL L 262, 27.9.1976, str. 201. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2004/98/ES (UL L 305, 1.10.2004, str. 63).

7

(8)  UL 196, 16.8.1967, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2004/73/ES (UL L 152, 30.4.2004, str. 1).

8

(9)  UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

9

(10)  UL L 84, 5.4.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

10

(11)  UL L 183, 29.6.1989, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

11

(12)  UL L 196, 26.7.1990, str. 1. Direktiva, kakor je bila razveljavljena z Direktivo 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 158, 30.4.2004, str. 50).

12

(13)  UL L 131, 5.5.1998, str. 11.

13

(14)  Štiri leta po datumu začetka veljavnosti te direktive.

14

(15)  Šest mesecev po datumu začetka veljavnosti te direktive.

15

(16)  Dvanajst mesecev po datumu začetka veljavnosti te direktive.

16

---

PRILOGA

Prilogi I k Direktivi 76/769/EGS se dodata naslednji točki:

| „(XX.) | Naslednji ftalati (ali druge številke po CAS in po EINECS, ki zajemajo to snov):
  bis (2-etilheksil) ftalat (DEHP)
  št. CAS 117-81-7
  št. EINECS 204-211-0
  dibutil ftalat (DBP)
  št. CAS 84-74-2
  št. EINECS 201-557-4
  benzil butil ftalat (BBP)
  št. CAS 85-68-7
  št. EINECS 201-622-7 |
| --- | --- |

„(XX.)

Naslednji ftalati (ali druge številke po CAS in po EINECS, ki zajemajo to snov):

bis (2-etilheksil) ftalat (DEHP)

št. CAS 117-81-7

št. EINECS 204-211-0

dibutil ftalat (DBP)

št. CAS 84-74-2

št. EINECS 201-557-4

benzil butil ftalat (BBP)

št. CAS 85-68-7

št. EINECS 201-622-7

Se ne uporabljajo v igračah in predmetih za nego otrok kot snovi ali sestavine pripravkov v koncentracijah, ki presegajo 0,1 masnega % plastificiranega materiala.

Igrače in predmeti za nego otrok, ki vsebujejo ftalate v koncentraciji, ki presega zgoraj navedeno mejo, se ne dajejo na trg.

| (XXa.) | Naslednji ftalati (ali druge številke po CAS in po EINECS, ki zajemajo to snov):
  di-‚isononil’ ftalat (DINP)
  št. CAS 28553-12-0 in 68515-48-0
  št. EINECS 249-079-5 in 271-090-9
  di-‚izodecil’ ftalat (DIDP)
  št. CAS 26761-40-0 in 68515-49-1
  št. EINECS 247-977-1 in 271-091-4
  di-n-oktil ftalat (DNOP)
  št. CAS 117-84-0
  št. EINECS 204-214-7 |
| --- | --- |

(XXa.)

Naslednji ftalati (ali druge številke po CAS in po EINECS, ki zajemajo to snov):

di-‚isononil’ ftalat (DINP)

št. CAS 28553-12-0 in 68515-48-0

št. EINECS 249-079-5 in 271-090-9

di-‚izodecil’ ftalat (DIDP)

št. CAS 26761-40-0 in 68515-49-1

št. EINECS 247-977-1 in 271-091-4

di-n-oktil ftalat (DNOP)

št. CAS 117-84-0

št. EINECS 204-214-7

Se ne uporabljajo v igračah in predmetih za nego otrok, namenjenih otrokom, mlajšim od treh let, ki se lahko dajejo v usta, kot snovi ali sestavine pripravkov v koncentracijah, ki presegajo 0,1 masnega % plastificiranega materiala.

Igrače in predmeti za nego otrok, ki vsebujejo ftalate v koncentraciji, ki presega zgoraj navedeno mejo, se ne dajejo na trg.“

---

UTEMELJITVE SVETA

I.   UVOD

Komisija je Svetu in Evropskemu parlamentu 24. novembra 1999 predložila predlog (1) o dvaindvajseti spremembi Direktive 76/769/EGS na podlagi člena 95 Pogodbe ES.

Evropski Ekonomsko-socialni odbor je podal svoje mnenje 15. februarja 2000 (2).

Evropski parlament je svoje mnenje predložil po prvi obravnavi 6. julija 2000 (3).

Svet je 4. aprila 2005 sprejel skupno stališče, predstavljeno v dok. 5467/05.

II.   CILJ

Osnutek direktive se navezuje na trženje in uporabo igrač in predmetov za nego otrok, ki vsebujejo ftalate. V svoji prvotni obliki je predvidel prepoved šestih različnih ftalatov v igračah in predmetih za nego otrok, ki vsebujejo PVC in ki so namenjeni za to, da jih dajejo v usta otroci, mlajši od treh let.

Evropski parlament je v prvi obravnavi sprejel resolucijo o ftalatih in varnosti igrač, v kateri je predlagal nekaj sprememb predloga Komisije. Glavne spremembe so:

| — | v primeru igrač, ki vsebujejo ftalate in so namenjene otrokom, starim od tri do šest let, vendar bi jih lahko dali v usta tudi mlajši otroci, je treba na embalažo in igračo napisati opozorila, |
| --- | --- |

—

v primeru igrač, ki vsebujejo ftalate in so namenjene otrokom, starim od tri do šest let, vendar bi jih lahko dali v usta tudi mlajši otroci, je treba na embalažo in igračo napisati opozorila,

| — | prepoved naj velja za vse ftalate in ne zgolj za šest ftalatov iz predloga Komisije, |
| --- | --- |

—

prepoved naj velja za vse ftalate in ne zgolj za šest ftalatov iz predloga Komisije,

| — | prepoved je treba razširiti na vse igrače, ne le na igrače, namenjene otrokom, mlajšim od treh let, in ne samo na igrače, oblikovane tako, da se jih daje v usta. Igrače, ki jih otroci lahko dajejo v usta, smejo vsebovati koncentracije pod 0,1 %, namesto 1 %, kot je predvideno v predlogu Komisije, |
| --- | --- |

—

prepoved je treba razširiti na vse igrače, ne le na igrače, namenjene otrokom, mlajšim od treh let, in ne samo na igrače, oblikovane tako, da se jih daje v usta. Igrače, ki jih otroci lahko dajejo v usta, smejo vsebovati koncentracije pod 0,1 %, namesto 1 %, kot je predvideno v predlogu Komisije,

| — | igračam, ki jih otrok lahko da v usta, se ne sme dodajati dišav, ki vsebujejo ftalate. |
| --- | --- |

—

igračam, ki jih otrok lahko da v usta, se ne sme dodajati dišav, ki vsebujejo ftalate.

Svet je 25. maja 2000 preučil dokumentacijo, a soglasja o skupnem stališču ni mogel doseči.

Medtem so bile predložene nove ocene o tveganjih, zato se je zdelo primerno, da se nekatere prvotne določbe poostrijo v skladu z zaključki Evropskega parlamenta. Svet je 24. septembra 2004 soglasno dosegel politični dogovor o osnutku direktive o dvaindvajseti spremembi Direktive 76/769/EGS, kakor je navedeno v Prilogi I k dokumentu 12469/04.

III.   ANALIZA SKUPNEGA STALIŠČA IZ dok. 5467/05

1.   Splošno

Čeprav skupno stališče ne vključuje vseh sprememb Evropskega parlamenta, pa z zamenjavo označevanja za popolno prepoved občutno razširja obseg prepovedi in zagotavlja pravno varnost z jasno opredelitvijo izdelkov, ki spadajo v obseg prepovedi (dodana je bila opredelitev predmeta za nego otrok, ki je identična opredelitvi iz Odločbe o igračah (4)).

Spremembe 1, 3, 4, 6 in 8 so bile načeloma sprejete, a preoblikovane.

Spremembe 18, 2, 5, 11, 24, 7, 17/rev., 16 in 9 se niso zdele sprejemljive.

2.   Novosti iz skupnega stališča v primerjavi s predlogom Komisije

Uvodne izjave 3, 4 in 7 so doživele nekaj manjših redaktorskih sprememb, predvsem pravne narave. Zaradi navedbe, da je začasna prepoved že v veljavi, in razjasnitve odnosa med ftalati, ki bodo prepovedani, previdnostnim načelom in postopki za oceno tveganja, so bile dodane uvodne izjave 6 in od 9 do 15.

Opredelitev „predmet za nego otrok“ je bila vključena v novi člen 1(1).

Člen 2 je bil preoblikovan zaradi vključitve obveznosti Komisije, da pregleda te ukrepe v štirih letih po začetku njihove veljavnosti.

Člen 3 je bil preoblikovan zaradi njegove uskladitve s smernicami o pripravi zakonodajnih besedil, dodana pa je bila tudi obveznost za države članice, da uradno obvestijo Komisijo o ukrepih glede prenosa.

V Prilogi je pojasnjen obseg prepovedi: prepoved za DEHP, DBP in BBP je razširjena na vse igrače in predmete za nego otrok; glede DINP, DIDP in DNOP bo prepoved vključevala vse igrače in predmete za nego otrok, namenjene otrokom, mlajšim od treh let, ki te igrače in predmete lahko dajo v usta. V obeh primerih je bilo pojasnjeno, da mejna koncentracija 0,1 % mase velja za maso plastificiranega materiala, tako da v primeru predmetov, narejenih iz plastificiranega materiala in drugih sestavin, ta mejna vrednost v celoti velja le za plastificirani material.

IV.   SKLEP

Svet želi s skupnim stališčem napredovati v isti smeri kot Evropski parlament, in sicer z občutno razširitvijo obsega prepovedi in zamenjavo označevanja s popolno prepovedjo. Svet verjame, da bo to pomembno pripomoglo k sprejetju trajne prepovedi, pod pogojem stalnega pregledovanja, ki bo vodilo k še širši prepovedi, če se bodo po začetku veljavnosti pojavili novi znanstveni dokazi.

---

(1)  UL C 116 E, 26.4.2000, str. 14.

(2)  UL C 117, 26.4.2000, str. 17.

(3)  UL C 121, 24.4.2001, str. 410.

(4)  Odločba Komisije 1999/815/ES (UL L 315, 9.12.1999, str. 46).

---