# Europeiska unionens L 162/22 j

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 162 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 50 årgången22 juni 2007 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 162

Svensk utgåva

Lagstiftning

50 årgången22 juni 2007

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 680/2007 av den 20 juni 2007 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området transeuropeiska nät på transportområdet och energiområdet | 1 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 680/2007 av den 20 juni 2007 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området transeuropeiska nät på transportområdet och energiområdet

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 22.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 162/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 162/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 680/2007

av den 20 juni 2007

om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området transeuropeiska nät på transportområdet och energiområdet

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 156,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Vid Europeiska rådets möte i Barcelona den 15 och 16 mars 2002 betonades i rådets slutsatser att effektiva och integrerade energi- och transportnät är hörnstenen för den europeiska inre marknaden, och att ett bättre utnyttjande av befintliga nät och en komplettering av de delar som saknas kommer att göra det möjligt att öka effektivitet och konkurrenskraft samt garantera en tillräcklig kvalitetsnivå och en minskning av antalet flaskhalsar och på så sätt bidra till ökad hållbarhet på sikt. Dessa behov är i linje med den strategi som stats- och regeringscheferna antog vid Europeiska rådets möte i Lissabon den 23 och 24 mars 2000, och som regelbundet har upprepats sedan dess. |
| --- | --- |

(1)

Vid Europeiska rådets möte i Barcelona den 15 och 16 mars 2002 betonades i rådets slutsatser att effektiva och integrerade energi- och transportnät är hörnstenen för den europeiska inre marknaden, och att ett bättre utnyttjande av befintliga nät och en komplettering av de delar som saknas kommer att göra det möjligt att öka effektivitet och konkurrenskraft samt garantera en tillräcklig kvalitetsnivå och en minskning av antalet flaskhalsar och på så sätt bidra till ökad hållbarhet på sikt. Dessa behov är i linje med den strategi som stats- och regeringscheferna antog vid Europeiska rådets möte i Lissabon den 23 och 24 mars 2000, och som regelbundet har upprepats sedan dess.

| (2) | Europeiska rådet godkände vid sitt möte i Bryssel den 12 och 13 december 2003 europeiska åtgärder för tillväxt och uppmanade kommissionen att vid behov styra utgifterna mot investeringar i fysiskt kapital, bland annat i de transeuropeiska nätens infrastruktur, vars prioriterade projekt är avgörande för att stärka sammanhållningen på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(2)

Europeiska rådet godkände vid sitt möte i Bryssel den 12 och 13 december 2003 europeiska åtgärder för tillväxt och uppmanade kommissionen att vid behov styra utgifterna mot investeringar i fysiskt kapital, bland annat i de transeuropeiska nätens infrastruktur, vars prioriterade projekt är avgörande för att stärka sammanhållningen på den inre marknaden.

| (3) | Det är sannolikt att förseningar i färdigställandet av effektiva transeuropeiska förbindelser, särskilt på de gränsöverskridande sträckorna, kommer att allvarligt skada konkurrenskraften i gemenskapen, medlemsstaterna och de avlägsna regioner som inte eller inte längre till fullo skulle kunna tillgodogöra sig vinsterna av den inre marknaden. |
| --- | --- |

(3)

Det är sannolikt att förseningar i färdigställandet av effektiva transeuropeiska förbindelser, särskilt på de gränsöverskridande sträckorna, kommer att allvarligt skada konkurrenskraften i gemenskapen, medlemsstaterna och de avlägsna regioner som inte eller inte längre till fullo skulle kunna tillgodogöra sig vinsterna av den inre marknaden.

| (4) | I Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996 om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (3) uppskattas kostnaderna för att slutföra det transeuropeiska transportnätet mellan 2007 och 2020 till 600 miljarder EUR. Bara för de prioriterade projekten enligt bilaga III till det beslutet krävs det investeringar på närmare 160 miljarder EUR mellan 2007 och 2013. |
| --- | --- |

(4)

I Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996 om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (3) uppskattas kostnaderna för att slutföra det transeuropeiska transportnätet mellan 2007 och 2020 till 600 miljarder EUR. Bara för de prioriterade projekten enligt bilaga III till det beslutet krävs det investeringar på närmare 160 miljarder EUR mellan 2007 och 2013.

| (5) | Om man vill uppnå nämnda mål är det både enligt rådet och parlamentet nödvändigt att stärka och anpassa finansieringsinstrumenten genom att öka gemenskapens andel av finansieringen och möjliggöra en högre samfinansieringsnivå, framför allt när det gäller gränsöverskridande projekt, projekt med transitfunktion och projekt som passerar naturliga hinder. |
| --- | --- |

(5)

Om man vill uppnå nämnda mål är det både enligt rådet och parlamentet nödvändigt att stärka och anpassa finansieringsinstrumenten genom att öka gemenskapens andel av finansieringen och möjliggöra en högre samfinansieringsnivå, framför allt när det gäller gränsöverskridande projekt, projekt med transitfunktion och projekt som passerar naturliga hinder.

| (6) | I överensstämmelse med meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om främjande av transport på inre vattenvägar, ”Naiades”, och med tanke på att vattenvägarna är ett hållbart transportmedel, bör de prioriterade projekten för inlandssjöfart uppmärksammas särskilt. |
| --- | --- |

(6)

I överensstämmelse med meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om främjande av transport på inre vattenvägar, ”Naiades”, och med tanke på att vattenvägarna är ett hållbart transportmedel, bör de prioriterade projekten för inlandssjöfart uppmärksammas särskilt.

| (7) | I sin resolution av den 8 juni 2005 om de politiska utmaningarna och den utvidgade unionens budgetmedel för 2007–2013 (4) betonade Europaparlamentet transportnätens strategiska betydelse för den inre marknadens fullbordande och för närmare förbindelser med kandidatländer, länder som ännu inte är kandidatländer och länder som hör till ”vänkretsen”. Dessutom uttryckte parlamentet en vilja att undersöka nyskapande finansieringsinstrument, som lånegarantier, europeiska koncessioner, europeiska lån och en räntefond. |
| --- | --- |

(7)

I sin resolution av den 8 juni 2005 om de politiska utmaningarna och den utvidgade unionens budgetmedel för 2007–2013 (4) betonade Europaparlamentet transportnätens strategiska betydelse för den inre marknadens fullbordande och för närmare förbindelser med kandidatländer, länder som ännu inte är kandidatländer och länder som hör till ”vänkretsen”. Dessutom uttryckte parlamentet en vilja att undersöka nyskapande finansieringsinstrument, som lånegarantier, europeiska koncessioner, europeiska lån och en räntefond.

| (8) | Med de medel som avsatts för de transeuropeiska transport- och energinäten (nedan kallade ”TEN-T” och ”TEN-E”) i den fleråriga budgetplanen 2007–2013 är det inte möjligt att tillgodose alla behov i samband med genomförandet av de prioriteringar som fastställs i beslut nr 1692/96/EG för TEN-T och beslut nr 1364/2006/EG (5) för TEN-E. Därför bör dessa resurser, för att komplettera de offentliga och privata nationella finansieringarna, koncentreras på vissa projektkategorier som ger särskilt stort mervärde för hela nätet, särskilt de gränsöverskridande sträckorna, inklusive motorvägar till sjöss, och projekt som syftar till att undanröja flaskhalsar, som t.ex. naturliga hinder, för att därigenom garantera infrastrukturens kontinuitet för TEN-T och TEN-E. För att underlätta det samordnade genomförandet av vissa projekt, får europeiska samordnare utses i enlighet med artikel 17a i beslut nr 1692/96/EG. |
| --- | --- |

(8)

Med de medel som avsatts för de transeuropeiska transport- och energinäten (nedan kallade ”TEN-T” och ”TEN-E”) i den fleråriga budgetplanen 2007–2013 är det inte möjligt att tillgodose alla behov i samband med genomförandet av de prioriteringar som fastställs i beslut nr 1692/96/EG för TEN-T och beslut nr 1364/2006/EG (5) för TEN-E. Därför bör dessa resurser, för att komplettera de offentliga och privata nationella finansieringarna, koncentreras på vissa projektkategorier som ger särskilt stort mervärde för hela nätet, särskilt de gränsöverskridande sträckorna, inklusive motorvägar till sjöss, och projekt som syftar till att undanröja flaskhalsar, som t.ex. naturliga hinder, för att därigenom garantera infrastrukturens kontinuitet för TEN-T och TEN-E. För att underlätta det samordnade genomförandet av vissa projekt, får europeiska samordnare utses i enlighet med artikel 17a i beslut nr 1692/96/EG.

| (9) | Med beaktande av att de återstående TEN-T investeringarna i prioriterade projekt är beräknade till omkring 250 miljarder EUR och att det europeiska finansiella referensbeloppet på 8 013 miljoner EUR för transport för perioden 2007-2013 endast är en mycket liten del av den nödvändiga budgeten för att avsluta de prioriterade projekten, bör kommissionen, med hjälp av europeiska samordnare när sådana har utnämnts, genomföra åtgärder för att stödja och samordna medlemsstaternas insatser för att finansiera och avsluta den planerade TEN-T enligt den fastställda tidtabellen. Kommissionen bör genomföra bestämmelserna om de samordnare som avses i beslut nr 1692/96/EG. Den bör också utreda och tillsammans med medlemsstaterna försöka lösa, det långsiktiga finansiella problemet med att bygga och driva hela TEN-T med beaktande av att byggnadsperioden omfattar åtminstone två sjuåriga budgetperioder och att den förväntade hållbarhetsperioden för den nya infrastrukturen är åtminstone ett århundrade. |
| --- | --- |

(9)

Med beaktande av att de återstående TEN-T investeringarna i prioriterade projekt är beräknade till omkring 250 miljarder EUR och att det europeiska finansiella referensbeloppet på 8 013 miljoner EUR för transport för perioden 2007-2013 endast är en mycket liten del av den nödvändiga budgeten för att avsluta de prioriterade projekten, bör kommissionen, med hjälp av europeiska samordnare när sådana har utnämnts, genomföra åtgärder för att stödja och samordna medlemsstaternas insatser för att finansiera och avsluta den planerade TEN-T enligt den fastställda tidtabellen. Kommissionen bör genomföra bestämmelserna om de samordnare som avses i beslut nr 1692/96/EG. Den bör också utreda och tillsammans med medlemsstaterna försöka lösa, det långsiktiga finansiella problemet med att bygga och driva hela TEN-T med beaktande av att byggnadsperioden omfattar åtminstone två sjuåriga budgetperioder och att den förväntade hållbarhetsperioden för den nya infrastrukturen är åtminstone ett århundrade.

| (10) | I beslut nr 1364/2006/EG fastställs målen, de prioriterade åtgärderna och projekten av gemensamt intresse för utvecklingen av TEN-E, inbegripet de prioriterade projekten, och samtidigt ges lämplig prioritering åt de projekt som förklarats vara av europeiskt intresse. Bara för de prioriterade projekten krävs investeringar i storleksordningen 28 miljarder EUR fram till 2013 för att samtliga medlemsstater fullt ut skall kunna ta del av den inre marknaden och för att färdigställa förbindelserna med grannländer. |
| --- | --- |

(10)

I beslut nr 1364/2006/EG fastställs målen, de prioriterade åtgärderna och projekten av gemensamt intresse för utvecklingen av TEN-E, inbegripet de prioriterade projekten, och samtidigt ges lämplig prioritering åt de projekt som förklarats vara av europeiskt intresse. Bara för de prioriterade projekten krävs investeringar i storleksordningen 28 miljarder EUR fram till 2013 för att samtliga medlemsstater fullt ut skall kunna ta del av den inre marknaden och för att färdigställa förbindelserna med grannländer.

| (11) | Vid sitt möte den 12 och 13 december 2003 uppmanade Europeiska rådet kommissionen att fortsätta att undersöka behovet av ett instrument för särskilda gemenskapsgarantier för att täcka vissa risker som uppstår efter byggnadsverksamheten i samband med TEN-T-projekt. När det gäller energi uppmanades kommissionen av Europeiska rådet att vid behov styra utgifterna mot investeringar i fysiskt kapital för att stimulera tillväxten. |
| --- | --- |

(11)

Vid sitt möte den 12 och 13 december 2003 uppmanade Europeiska rådet kommissionen att fortsätta att undersöka behovet av ett instrument för särskilda gemenskapsgarantier för att täcka vissa risker som uppstår efter byggnadsverksamheten i samband med TEN-T-projekt. När det gäller energi uppmanades kommissionen av Europeiska rådet att vid behov styra utgifterna mot investeringar i fysiskt kapital för att stimulera tillväxten.

| (12) | Rådets förordning (EG) nr 2236/95 av den 18 september 1995 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät (6) innebär redan ett stort steg framåt, eftersom prioriterade projekt enligt den förordningen beviljas en högre finansieringsnivå på 20 %. Förordningen är dock fortfarande avhängig av en rad genomföranderegler som kan förenklas och av en budgetram med begränsade resurser. För att öka gemenskapsmedlens hävstångseffekt och kunna genomföra de godkända prioriterade projekten förefaller det därför nödvändigt att komplettera nationell offentlig finansiering och privat finansiering genom att öka gemenskapens stöd både i fråga om belopp och stödnivå. |
| --- | --- |

(12)

Rådets förordning (EG) nr 2236/95 av den 18 september 1995 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät (6) innebär redan ett stort steg framåt, eftersom prioriterade projekt enligt den förordningen beviljas en högre finansieringsnivå på 20 %. Förordningen är dock fortfarande avhängig av en rad genomföranderegler som kan förenklas och av en budgetram med begränsade resurser. För att öka gemenskapsmedlens hävstångseffekt och kunna genomföra de godkända prioriterade projekten förefaller det därför nödvändigt att komplettera nationell offentlig finansiering och privat finansiering genom att öka gemenskapens stöd både i fråga om belopp och stödnivå.

| (13) | Genom denna förordning bör ett program inrättas med allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd när det gäller TEN-T och TEN-E. Detta program, som måste genomföras i enlighet med gemenskapslagstiftningen, inte minst på miljöområdet, bör bidra till att stärka den inre marknaden och stimulera gemenskapens konkurrenskraft och tillväxt. |
| --- | --- |

(13)

Genom denna förordning bör ett program inrättas med allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd när det gäller TEN-T och TEN-E. Detta program, som måste genomföras i enlighet med gemenskapslagstiftningen, inte minst på miljöområdet, bör bidra till att stärka den inre marknaden och stimulera gemenskapens konkurrenskraft och tillväxt.

| (14) | Gemenskapens finansiella stöd inom ramen för budgeten för de transeuropeiska näten bör, förutom att koncentreras på projekt eller delar av projekt som ger högsta möjliga europeiska mervärde, utformas så att det uppmuntrar aktörerna att påskynda genomförandet av de prioriterade projekten i besluten nr 1692/96/EG och nr 1364/2006/EG. Det bör också göra det möjligt att finansiera övriga europeiska infrastrukturprojekt av gemensamt intresse som nämns i dessa beslut. |
| --- | --- |

(14)

Gemenskapens finansiella stöd inom ramen för budgeten för de transeuropeiska näten bör, förutom att koncentreras på projekt eller delar av projekt som ger högsta möjliga europeiska mervärde, utformas så att det uppmuntrar aktörerna att påskynda genomförandet av de prioriterade projekten i besluten nr 1692/96/EG och nr 1364/2006/EG. Det bör också göra det möjligt att finansiera övriga europeiska infrastrukturprojekt av gemensamt intresse som nämns i dessa beslut.

| (15) | Syftet med gemenskapens finansiella stöd är att bidra till utformningen av projekt för investeringar i TEN-T och TEN-E, att sörja för fasta ekonomiska åtaganden, att mobilisera de institutionella investerarna och att leda till bildande av finansieringspartnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn. Inom energisektorn bör det finansiella stödet i första hand vara avsett att övervinna de finansieringshinder som kan uppstå när ett projekt förbereds och utformas innan själva byggnadsverksamheten inleds, och bör inriktas på de prioriterade projektens gränsöverskridande partier och på förbindelserna med grannländerna. |
| --- | --- |

(15)

Syftet med gemenskapens finansiella stöd är att bidra till utformningen av projekt för investeringar i TEN-T och TEN-E, att sörja för fasta ekonomiska åtaganden, att mobilisera de institutionella investerarna och att leda till bildande av finansieringspartnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn. Inom energisektorn bör det finansiella stödet i första hand vara avsett att övervinna de finansieringshinder som kan uppstå när ett projekt förbereds och utformas innan själva byggnadsverksamheten inleds, och bör inriktas på de prioriterade projektens gränsöverskridande partier och på förbindelserna med grannländerna.

| (16) | I sitt meddelande till Europaparlamentet och rådet av den 4 juli 2005 om utbyggnad av det europeiska järnvägssignalsystemet ERTMS/ETCS, betonade kommissionen hur viktigt det är att så snabbt och samordnat som möjligt gå över till detta system för att garantera driftskompatibilitet för TEN-T. För detta behövs ett riktat och tidsbegränsat gemenskapsstöd som både omfattar markutrustning och fordonsbaserad utrustning. |
| --- | --- |

(16)

I sitt meddelande till Europaparlamentet och rådet av den 4 juli 2005 om utbyggnad av det europeiska järnvägssignalsystemet ERTMS/ETCS, betonade kommissionen hur viktigt det är att så snabbt och samordnat som möjligt gå över till detta system för att garantera driftskompatibilitet för TEN-T. För detta behövs ett riktat och tidsbegränsat gemenskapsstöd som både omfattar markutrustning och fordonsbaserad utrustning.

| (17) | I vissa projekt får berörda medlemsstater låta sig representeras av internationella organisationer. Kommissionen får anförtro genomförandet av vissa projekt till gemensamma företag enligt artikel 171 i fördraget. Dessa särskilda situationer innebär att begreppet mottagare av gemenskapsstöd behöver utvidgas vid tillämpningen av denna förordning. |
| --- | --- |

(17)

I vissa projekt får berörda medlemsstater låta sig representeras av internationella organisationer. Kommissionen får anförtro genomförandet av vissa projekt till gemensamma företag enligt artikel 171 i fördraget. Dessa särskilda situationer innebär att begreppet mottagare av gemenskapsstöd behöver utvidgas vid tillämpningen av denna förordning.

| (18) | För att tillgodose de särskilda kraven för varje projekt och för att öka effektiviteten och värdet av gemenskapens finansiella stöd, kan detta beviljas i olika former: bidrag till studier och arbeten, stöd till betalning relaterad till tillgänglighet, räntesubventioner, lånegarantier och deltagande i riskkapitalfonder. Alla former av gemenskapsstöd bör beviljas i enlighet med bestämmelserna i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (7) och dess genomförandebestämmelser, utom i de fall där denna förordning uttryckligen avviker från dessa bestämmelser. Utfärdandet av lånegarantier och deltagande i riskkapitalfonder bör grundas på marknadsprinciper och syfta till självfinansiering i ett långsiktigt perspektiv. |
| --- | --- |

(18)

För att tillgodose de särskilda kraven för varje projekt och för att öka effektiviteten och värdet av gemenskapens finansiella stöd, kan detta beviljas i olika former: bidrag till studier och arbeten, stöd till betalning relaterad till tillgänglighet, räntesubventioner, lånegarantier och deltagande i riskkapitalfonder. Alla former av gemenskapsstöd bör beviljas i enlighet med bestämmelserna i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (7) och dess genomförandebestämmelser, utom i de fall där denna förordning uttryckligen avviker från dessa bestämmelser. Utfärdandet av lånegarantier och deltagande i riskkapitalfonder bör grundas på marknadsprinciper och syfta till självfinansiering i ett långsiktigt perspektiv.

| (19) | Gemenskapen bör kunna göra fleråriga åtaganden, uppdelade efter finansierade projekt och årligen godkända åtagandebemyndiganden, när det gäller ekonomiskt stöd från gemenskapen till storskaliga projekt som det tar många år att förverkliga. För att göra det möjligt att mobilisera både offentliga och privata investerare och minska den osäkerhet som är förknippad med genomförandet av dessa projekt, krävs fasta och attraktiva åtaganden som är bindande för gemenskapen på lång sikt. De projekt som ingår i det fleråriga programmet har högsta prioritet i utvecklingen av TEN-T enligt beslut nr 1692/96/EG och kräver fortlöpande gemenskapsåtgärder för att de skall kunna genomföras smidigt och effektivt. |
| --- | --- |

(19)

Gemenskapen bör kunna göra fleråriga åtaganden, uppdelade efter finansierade projekt och årligen godkända åtagandebemyndiganden, när det gäller ekonomiskt stöd från gemenskapen till storskaliga projekt som det tar många år att förverkliga. För att göra det möjligt att mobilisera både offentliga och privata investerare och minska den osäkerhet som är förknippad med genomförandet av dessa projekt, krävs fasta och attraktiva åtaganden som är bindande för gemenskapen på lång sikt. De projekt som ingår i det fleråriga programmet har högsta prioritet i utvecklingen av TEN-T enligt beslut nr 1692/96/EG och kräver fortlöpande gemenskapsåtgärder för att de skall kunna genomföras smidigt och effektivt.

| (20) | Beprövade offentlig-privata finansieringsformer, oavsett om de är institutionella eller avtalsbaserade, bör uppmuntras genom rättsliga garantier som är förenliga med konkurrenslagstiftningen och den inre marknaden; samtidigt bör bästa praxis spridas mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(20)

Beprövade offentlig-privata finansieringsformer, oavsett om de är institutionella eller avtalsbaserade, bör uppmuntras genom rättsliga garantier som är förenliga med konkurrenslagstiftningen och den inre marknaden; samtidigt bör bästa praxis spridas mellan medlemsstaterna.

| (21) | Särskilt viktig är en effektiv samordning av alla gemenskapsinsatser som har betydelse för de transeuropeiska näten, i synnerhet finansiering genom struktur- och sammanhållningsfonderna och Europeiska investeringsbankens verksamhet. |
| --- | --- |

(21)

Särskilt viktig är en effektiv samordning av alla gemenskapsinsatser som har betydelse för de transeuropeiska näten, i synnerhet finansiering genom struktur- och sammanhållningsfonderna och Europeiska investeringsbankens verksamhet.

| (22) | I denna förordning fastställs, för hela programmets genomförandeperiod, en finansieringsram som under det årliga budgetförfarandet utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (8). |
| --- | --- |

(22)

I denna förordning fastställs, för hela programmets genomförandeperiod, en finansieringsram som under det årliga budgetförfarandet utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (8).

| (23) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra den här förordningen bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens (9) genomförandebefogenheter. |
| --- | --- |

(23)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra den här förordningen bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens (9) genomförandebefogenheter.

| (24) | Med tanke på utvecklingen inom TEN-T och TEN-E, med hänsyn till deras respektive särdrag och för att effektivisera hanteringen, bör flera separata förordningar planeras för de områden som hittills omfattas av förordning (EG) nr 2236/95. |
| --- | --- |

(24)

Med tanke på utvecklingen inom TEN-T och TEN-E, med hänsyn till deras respektive särdrag och för att effektivisera hanteringen, bör flera separata förordningar planeras för de områden som hittills omfattas av förordning (EG) nr 2236/95.

| (25) | Genom den här förordningen bör allmänna bestämmelser för gemenskapens ekonomiska stöd till TEN-T och TEN-E införas; dessa bestämmelser bör vara förenliga med gemenskapens lagstiftning och politik särskilt på konkurrens-, miljöskydds- och hälsoområdet samt i fråga om hållbar utveckling, offentlig upphandling och ett effektivt genomförande av gemenskapens politik när det gäller driftskompatibilitet. |
| --- | --- |

(25)

Genom den här förordningen bör allmänna bestämmelser för gemenskapens ekonomiska stöd till TEN-T och TEN-E införas; dessa bestämmelser bör vara förenliga med gemenskapens lagstiftning och politik särskilt på konkurrens-, miljöskydds- och hälsoområdet samt i fråga om hållbar utveckling, offentlig upphandling och ett effektivt genomförande av gemenskapens politik när det gäller driftskompatibilitet.

| (26) | Eftersom målet för den föreslagna förordningen att genomföra TEN-T och TEN-E inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför, på grund av behovet att samordna nationella åtgärder, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(26)

Eftersom målet för den föreslagna förordningen att genomföra TEN-T och TEN-E inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför, på grund av behovet att samordna nationella åtgärder, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs de villkor, metoder och förfaranden som gäller för finansiellt stöd från gemenskapen till projekt av gemensamt intresse på området för transeuropeiska transport- och energinät, i enlighet med artikel 155.1 i fördraget.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning avses med

| 1. | projekt av gemensamt intresse: ett projekt, eller en del av ett projekt som fastställs vara av gemensamt intresse för gemenskapen i enlighet med beslut nr 1692/96/EG för transportområdet eller i enlighet med beslut nr 1364/2006/EG för energiområdet, |
| --- | --- |

1.

projekt av gemensamt intresse: ett projekt, eller en del av ett projekt som fastställs vara av gemensamt intresse för gemenskapen i enlighet med beslut nr 1692/96/EG för transportområdet eller i enlighet med beslut nr 1364/2006/EG för energiområdet,

| 2. | prioriterat projekt: ett projekt på transportområdet av gemensamt intresse på en trafikled eller ett annat projekt som är förtecknat i bilaga III till beslut nr 1692/96/EG, eller ett projekt på energiområdet av gemensamt intresse som gemenskapen prioriterar i enlighet med beslut nr 1364/2006/EG, |
| --- | --- |

2.

prioriterat projekt: ett projekt på transportområdet av gemensamt intresse på en trafikled eller ett annat projekt som är förtecknat i bilaga III till beslut nr 1692/96/EG, eller ett projekt på energiområdet av gemensamt intresse som gemenskapen prioriterar i enlighet med beslut nr 1364/2006/EG,

| 3. | projekt av europeiskt intresse på energiområdet: ett fullt utvecklat projekt på de prioriterade trafikleder som avses i beslut nr 1364/2006/EG och som är av gränsöverskridande karaktär eller på ett avgörande sätt påverkar den gränsöverskridande överföringskapaciteten, |
| --- | --- |

3.

projekt av europeiskt intresse på energiområdet: ett fullt utvecklat projekt på de prioriterade trafikleder som avses i beslut nr 1364/2006/EG och som är av gränsöverskridande karaktär eller på ett avgörande sätt påverkar den gränsöverskridande överföringskapaciteten,

| 4. | del av projekt: all verksamhet som är ekonomiskt, tekniskt eller tidsmässigt oberoende och som bidrar till att genomföra ett projekt, |
| --- | --- |

4.

del av projekt: all verksamhet som är ekonomiskt, tekniskt eller tidsmässigt oberoende och som bidrar till att genomföra ett projekt,

| 5. | gränsöverskridande sträcka: gränsöverskridande sträckor enligt artikel 19b i beslut nr 1692/96/EG, och gränsöverskridande sträckor som via ett tredjeland garanterar ett prioriterat projekts kontinuitet mellan två medlemsstater, |
| --- | --- |

5.

gränsöverskridande sträcka: gränsöverskridande sträckor enligt artikel 19b i beslut nr 1692/96/EG, och gränsöverskridande sträckor som via ett tredjeland garanterar ett prioriterat projekts kontinuitet mellan två medlemsstater,

| 6. | flaskhals: på transportområdet, hinder för hastighet och/eller kapacitet som gör det omöjligt att garantera transportflödenas kontinuitet, |
| --- | --- |

6.

flaskhals: på transportområdet, hinder för hastighet och/eller kapacitet som gör det omöjligt att garantera transportflödenas kontinuitet,

| 7. | stödmottagare: en eller flera medlemsstater, internationella organisationer eller gemensamma företag enligt artikel 171 i fördraget eller offentliga eller privata företag eller organ som har fullt ansvar för ett projekt och har för avsikt att investera egna medel eller medel som ställs till förfogande av tredje part i syfte att genomföra ett projekt, |
| --- | --- |

7.

stödmottagare: en eller flera medlemsstater, internationella organisationer eller gemensamma företag enligt artikel 171 i fördraget eller offentliga eller privata företag eller organ som har fullt ansvar för ett projekt och har för avsikt att investera egna medel eller medel som ställs till förfogande av tredje part i syfte att genomföra ett projekt,

| 8. | studier: de åtgärder som krävs för att förbereda genomförandet av ett projekt, inklusive förstudier, genomförbarhetsstudier, utvärderings- och valideringsstudier samt annat tekniskt stöd, inklusive förberedande åtgärder för att fullständigt definiera och utveckla ett projekt och fatta beslut om finansiering av projektet, som exempelvis rekognoscering på plats och förberedelse av finansieringsarrangemang, |
| --- | --- |

8.

studier: de åtgärder som krävs för att förbereda genomförandet av ett projekt, inklusive förstudier, genomförbarhetsstudier, utvärderings- och valideringsstudier samt annat tekniskt stöd, inklusive förberedande åtgärder för att fullständigt definiera och utveckla ett projekt och fatta beslut om finansiering av projektet, som exempelvis rekognoscering på plats och förberedelse av finansieringsarrangemang,

| 9. | bygg- och anläggningsarbeten: inköp, leverans och installation av olika komponenter, system och tjänster, utförande av bygg- och anläggningsarbeten i samband med ett projekt, slutbesiktning av anläggningarna samt igångsättning av ett projekt, |
| --- | --- |

9.

bygg- och anläggningsarbeten: inköp, leverans och installation av olika komponenter, system och tjänster, utförande av bygg- och anläggningsarbeten i samband med ett projekt, slutbesiktning av anläggningarna samt igångsättning av ett projekt,

| 10. | projektkostnad: den totala kostnad som åligger en stödmottagare för de studier eller bygg- och anläggningsarbeten som är direkt kopplade till och nödvändiga för att genomföra ett projekt, |
| --- | --- |

10.

projektkostnad: den totala kostnad som åligger en stödmottagare för de studier eller bygg- och anläggningsarbeten som är direkt kopplade till och nödvändiga för att genomföra ett projekt,

| 11. | stödberättigande kostnad: den del av projektkostnaden som kommissionen lägger till grund för beräkningen av gemenskapens finansiella stöd, |
| --- | --- |

11.

stödberättigande kostnad: den del av projektkostnaden som kommissionen lägger till grund för beräkningen av gemenskapens finansiella stöd,

| 12. | instrument för lånegarantier: en garanti som utfärdas av EIB för en standby-likviditetsfacilitet, som ges till projekt av gemensamt intresse på transportområdet. Den täcker riskerna avseende återbetalningsförmågan vid minskad efterfrågan och en därav följande oförutsedd inkomstminskning under den period när projektets verksamhet inleds. Instrumentet för lånegarantier används bara för projekt vars ekonomiska bärkraft grundar sig helt eller delvis på intäkter, avgifter eller andra inkomster som betalas av användarna eller stödmottagarna eller för dessas räkning, |
| --- | --- |

12.

instrument för lånegarantier: en garanti som utfärdas av EIB för en standby-likviditetsfacilitet, som ges till projekt av gemensamt intresse på transportområdet. Den täcker riskerna avseende återbetalningsförmågan vid minskad efterfrågan och en därav följande oförutsedd inkomstminskning under den period när projektets verksamhet inleds. Instrumentet för lånegarantier används bara för projekt vars ekonomiska bärkraft grundar sig helt eller delvis på intäkter, avgifter eller andra inkomster som betalas av användarna eller stödmottagarna eller för dessas räkning,

| 13. | system med betalning relaterad till tillgänglighet: system för finansiering av infrastrukturprojekt som uppförs och drivs av en privat investerare som erhåller periodiska betalningar efter konstruktionsarbetets slut för den infrastrukturtjänst som tillhandahålls. Avgiftsnivån är beroende av vad som presteras i förhållande till vad som har överenskommits i kontraktet. Betalningar relaterade till tillgänglighet görs under hela den tid som kontraktet mellan den myndighet som tilldelat kontraktet och den projektansvarige gäller, och syftar till att täcka kostnader för uppförande, finansiering, underhåll och drift. |
| --- | --- |

13.

system med betalning relaterad till tillgänglighet: system för finansiering av infrastrukturprojekt som uppförs och drivs av en privat investerare som erhåller periodiska betalningar efter konstruktionsarbetets slut för den infrastrukturtjänst som tillhandahålls. Avgiftsnivån är beroende av vad som presteras i förhållande till vad som har överenskommits i kontraktet. Betalningar relaterade till tillgänglighet görs under hela den tid som kontraktet mellan den myndighet som tilldelat kontraktet och den projektansvarige gäller, och syftar till att täcka kostnader för uppförande, finansiering, underhåll och drift.

KAPITEL II

STÖDBERÄTTIGADE PROJEKT, FORMER OCH VILLKOR FÖR DET FINANSIELLA STÖDET OCH KUMULERING AV STÖD

Artikel 3

Projekt som kan få stöd och ansökningar om finansiellt stöd från gemenskapen

1.   Endast projekt av gemensamt intresse skall berättiga till finansiellt stöd från gemenskapen i enlighet med denna förordning.

Ett villkor för att ansökningar om finansiellt stöd från gemenskapen för sådana projekt skall beviljas är att de är förenliga med gemenskapsrätten.

2.   På transportområdet kan projekt dessutom bara få stöd, om sökande av gemenskapsstöd och, i förekommande fall, berörda medlemsstater, åtar sig att medfinansiera det föreslagna projektet, vid behov med hjälp av privata medel.

3.   Projekt på transportområdet som berör en gränsöverskridande sträcka eller en del av en sådan sträcka skall berättiga till finansiellt stöd från gemenskapen om det finns ett skriftligt avtal mellan de berörda medlemsstaterna eller mellan berörda medlemsstater och tredjeländer som avser färdigställande av den gränsöverskridande sträckan. Undantagsvis skall ett skriftligt avtal inte krävas, när projektet är nödvändigt för anslutning till nätet i en grannmedlemsstat eller i ett tredjeland utan att gränsen de facto överskrids.

Artikel 4

Inlämnande av ansökan om finansiellt stöd från gemenskapen

Det är en eller flera medlemsstater, eller, med de berörda medlemsstaternas godkännande, internationella organisationer, gemensamma företag eller offentliga eller privata företag eller organ som till kommissionen skall lämna in ansökan om finansiellt stöd från gemenskapen.

Formerna för hur ansökningar om finansiellt stöd skall lämnas skall fastställas i enlighet med artikel 9.1.

Artikel 5

Urval av projekt

1.   Finansiellt stöd från gemenskapen skall tilldelas projekt av gemensamt intresse med hänsyn till i vilken utsträckning de bidrar till de mål och prioriteringar som fastställs i besluten nr 1692/96/EG och nr 1364/2006/EG.

2.   På transportområdet skall följande projekt särskilt uppmärksammas:

| a) | Prioriterade projekt. |
| --- | --- |

a)

Prioriterade projekt.

| b) | Projekt som avser eliminering av flaskhalsar, särskilt inom ramen för prioriterade projekt. |
| --- | --- |

b)

Projekt som avser eliminering av flaskhalsar, särskilt inom ramen för prioriterade projekt.

| c) | Projekt som läggs fram eller stöds av minst två medlemsstater gemensamt, särskilt projekt som omfattar gränsöverskridande sträckor. |
| --- | --- |

c)

Projekt som läggs fram eller stöds av minst två medlemsstater gemensamt, särskilt projekt som omfattar gränsöverskridande sträckor.

| d) | Projekt som bidrar till nätets kontinuitet och en optimering av dess kapacitet. |
| --- | --- |

d)

Projekt som bidrar till nätets kontinuitet och en optimering av dess kapacitet.

| e) | Projekt som bidrar till förbättrade tjänster på TEN-T och som bland annat genom åtgärder som rör infrastrukturen främjar användarnas säkerhet och säkerställer driftskompatibilitet mellan de nationella näten. |
| --- | --- |

e)

Projekt som bidrar till förbättrade tjänster på TEN-T och som bland annat genom åtgärder som rör infrastrukturen främjar användarnas säkerhet och säkerställer driftskompatibilitet mellan de nationella näten.

| f) | Projekt som avser utveckling och installation av trafikledningssystem för järnväg, väg, flyg, sjöfart, inre vattenvägar och kustfart, som säkerställer driftskompatibilitet mellan de nationella näten. |
| --- | --- |

f)

Projekt som avser utveckling och installation av trafikledningssystem för järnväg, väg, flyg, sjöfart, inre vattenvägar och kustfart, som säkerställer driftskompatibilitet mellan de nationella näten.

| g) | Projekt som bidrar till att slutföra den inre marknaden. |
| --- | --- |

g)

Projekt som bidrar till att slutföra den inre marknaden.

| h) | Projekt som bidrar till att återställa jämvikten mellan olika transportsätt, med företräde för de miljövänligaste transportsätten, som transport på de inre vattenvägarna. |
| --- | --- |

h)

Projekt som bidrar till att återställa jämvikten mellan olika transportsätt, med företräde för de miljövänligaste transportsätten, som transport på de inre vattenvägarna.

3.   På energiområdet skall särskild uppmärksamhet ägnas åt projekt av europeiskt intresse som bidrar till följande:

| a) | Utveckling av nätet så att den ekonomiska och sociala sammanhållningen stärks genom att minska isoleringen av gemenskapens mindre gynnade regioner och öregioner. |
| --- | --- |

a)

Utveckling av nätet så att den ekonomiska och sociala sammanhållningen stärks genom att minska isoleringen av gemenskapens mindre gynnade regioner och öregioner.

| b) | Optimering av nätkapaciteten och slutförande av den inre energimarknaden, särskilt projekt som gäller gränsöverskridande avsnitt. |
| --- | --- |

b)

Optimering av nätkapaciteten och slutförande av den inre energimarknaden, särskilt projekt som gäller gränsöverskridande avsnitt.

| c) | Trygg energiförsörjning, diversifiering genom leveranser från olika energikällor och särskilt sammanlänkningar med tredjeländer. |
| --- | --- |

c)

Trygg energiförsörjning, diversifiering genom leveranser från olika energikällor och särskilt sammanlänkningar med tredjeländer.

| d) | Sammankoppling av förnybara energikällor. |
| --- | --- |

d)

Sammankoppling av förnybara energikällor.

| e) | De sammankopplade nätens säkerhet, tillförlitlighet och driftskompatibilitet. |
| --- | --- |

e)

De sammankopplade nätens säkerhet, tillförlitlighet och driftskompatibilitet.

4.   Vid beslut att bevilja finansiellt stöd från gemenskapen skall bland annat följande beaktas:

| a) | Projektets utvecklingsgrad. |
| --- | --- |

a)

Projektets utvecklingsgrad.

| b) | Stimulanseffekten på offentlig och privat finansiering genom gemenskapens intervention. |
| --- | --- |

b)

Stimulanseffekten på offentlig och privat finansiering genom gemenskapens intervention.

| c) | Att finansieringspaketet är sunt. |
| --- | --- |

c)

Att finansieringspaketet är sunt.

| d) | De socio-ekonomiska konsekvenserna. |
| --- | --- |

d)

De socio-ekonomiska konsekvenserna.

| e) | Miljökonsekvenserna. |
| --- | --- |

e)

Miljökonsekvenserna.

| f) | Behovet av att överkomma ekonomiska svårigheter. |
| --- | --- |

f)

Behovet av att överkomma ekonomiska svårigheter.

| g) | Projektets komplexitet som exempelvis uppstår genom nödvändigheten att passera ett naturligt hinder. |
| --- | --- |

g)

Projektets komplexitet som exempelvis uppstår genom nödvändigheten att passera ett naturligt hinder.

Artikel 6

Former och villkor för finansiellt stöd från gemenskapen

1.   Gemenskapens finansiella stöd till projekt av gemensamt intresse kan utformas på något av följande sätt:

| a) | Stöd till studier och till bygg- och anläggningsarbeten. |
| --- | --- |

a)

Stöd till studier och till bygg- och anläggningsarbeten.

| b) | Stöd till bygg- och anläggningsarbeten inom transportsektorn när det gäller system med betalning relaterad till tillgänglighet. |
| --- | --- |

b)

Stöd till bygg- och anläggningsarbeten inom transportsektorn när det gäller system med betalning relaterad till tillgänglighet.

| c) | Räntesubventioner på lån från Europeiska investeringsbanken (EIB) eller andra offentliga eller privata finansiella institut. |
| --- | --- |

c)

Räntesubventioner på lån från Europeiska investeringsbanken (EIB) eller andra offentliga eller privata finansiella institut.

| d) | Finansiellt bidrag för reserver och kapitaltilldelning gällande de garantier som skall utfärdas av EIB ur dess egna medel inom ramen för instrumentet för lånegarantier. Löptiden för dessa garantier får inte överstiga fem år efter den dag då projektet tas i bruk. Undantagsvis i väl motiverade fall kan garanti beviljas på upp till sju år. Bidraget från Europeiska unionens allmänna budget till instrumentet för lånegarantier får inte överstiga 500 miljoner EUR. EIB skall bidra med motsvarande belopp. Gemenskapens riskexponering när det gäller instrumentet för lånegarantier, inklusive förvaltningsarvoden och andra stödberättigande kostnader, skall vara begränsad till det belopp som utgör gemenskapens bidrag till instrumentet för lånegarantier och det skall inte finnas några ytterligare skulder i Europeiska unionens allmänna budget. Den risk som är förbunden med alla operationer skall bäras av EIB. Huvudvillkoren, övriga villkor och förfaranden för instrumentet för lånegarantier återges i bilagan. |
| --- | --- |

d)

Finansiellt bidrag för reserver och kapitaltilldelning gällande de garantier som skall utfärdas av EIB ur dess egna medel inom ramen för instrumentet för lånegarantier. Löptiden för dessa garantier får inte överstiga fem år efter den dag då projektet tas i bruk. Undantagsvis i väl motiverade fall kan garanti beviljas på upp till sju år. Bidraget från Europeiska unionens allmänna budget till instrumentet för lånegarantier får inte överstiga 500 miljoner EUR. EIB skall bidra med motsvarande belopp. Gemenskapens riskexponering när det gäller instrumentet för lånegarantier, inklusive förvaltningsarvoden och andra stödberättigande kostnader, skall vara begränsad till det belopp som utgör gemenskapens bidrag till instrumentet för lånegarantier och det skall inte finnas några ytterligare skulder i Europeiska unionens allmänna budget. Den risk som är förbunden med alla operationer skall bäras av EIB. Huvudvillkoren, övriga villkor och förfaranden för instrumentet för lånegarantier återges i bilagan.

| e) | Deltagande i riskkapital för investeringsfonder eller jämförbara finansföretag, som huvudsakligen är inriktade på att tillhandahålla riskkapital för projekt som avser transeuropeiska nät och involverar betydande investeringar från den privata sektorn; sådant deltagande i riskkapital får inte överstiga 1 % av de budgetmedel som fastställs i artikel 18. |
| --- | --- |

e)

Deltagande i riskkapital för investeringsfonder eller jämförbara finansföretag, som huvudsakligen är inriktade på att tillhandahålla riskkapital för projekt som avser transeuropeiska nät och involverar betydande investeringar från den privata sektorn; sådant deltagande i riskkapital får inte överstiga 1 % av de budgetmedel som fastställs i artikel 18.

| f) | Finansiellt bidrag till projektrelaterad verksamhet i gemensamma företag. |
| --- | --- |

f)

Finansiellt bidrag till projektrelaterad verksamhet i gemensamma företag.

2.   Storleken på gemenskapens finansiella stöd som beviljas i de former som avses i punkterna 1 a, b, c och f skall grundas på de i artikel 5 angivna kriterierna och stödet får inte överstiga följande nivåer:

| a) | Studier: 50 % av de samlade stödberättigande kostnaderna, oberoende av det berörda projektet av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

a)

Studier: 50 % av de samlade stödberättigande kostnaderna, oberoende av det berörda projektet av gemensamt intresse.

| b) | Bygg- och anläggningsarbeten:






  i) | prioriterade projekt på transportområdet:






  — | högst 20 % av de stödberättigande kostnaderna, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Bygg- och anläggningsarbeten:

i)

prioriterade projekt på transportområdet:

—

högst 20 % av de stödberättigande kostnaderna,

| — | högst 30 % av de stödberättigande kostnaderna för gränsöverskridande sträckor under förutsättning att de berörda medlemsstaterna har givit kommissionen tillräckliga garantier för projektets ekonomiska bärkraft och tidsplanen för genomförande, |
| --- | --- |

—

högst 30 % av de stödberättigande kostnaderna för gränsöverskridande sträckor under förutsättning att de berörda medlemsstaterna har givit kommissionen tillräckliga garantier för projektets ekonomiska bärkraft och tidsplanen för genomförande,

| ii) | projekt på energiområdet: högst 10 % av de stödberättigande kostnaderna, |
| --- | --- |

ii)

projekt på energiområdet: högst 10 % av de stödberättigande kostnaderna,

| iii) | andra icke-prioriterade projekt på transportområdet: högst 10 % av de stödberättigande kostnaderna. |
| --- | --- |

iii)

andra icke-prioriterade projekt på transportområdet: högst 10 % av de stödberättigande kostnaderna.

| c) | EU:s trafikstyrningssystem för tåg (ERTMS):






  i) | markutrustning: högst 50 % av de stödberättigande kostnaderna för studier och för bygg- och anläggningsarbeten, |
| --- | --- | --- |

c)

EU:s trafikstyrningssystem för tåg (ERTMS):

i)

markutrustning: högst 50 % av de stödberättigande kostnaderna för studier och för bygg- och anläggningsarbeten,

| ii) | fordonsbaserad utrustning:






  — | högst 50 % av de stödberättigande kostnaderna för utveckling och konstruktion av prototyper för installation av ERTMS på befintlig rullande materiel, förutsatt att prototyperna är certifierade i minst två medlemsstater, |
| --- | --- | --- |

ii)

fordonsbaserad utrustning:

—

högst 50 % av de stödberättigande kostnaderna för utveckling och konstruktion av prototyper för installation av ERTMS på befintlig rullande materiel, förutsatt att prototyperna är certifierade i minst två medlemsstater,

| — | högst 50 % av de stödberättigande kostnaderna för serieutrustning i samband med installation av ERTMS på rullande materiel; kommissionen skall emellertid, inom ramen för det fleråriga programmet, ange ett högsta stödbelopp per vagnset. |
| --- | --- |

—

högst 50 % av de stödberättigande kostnaderna för serieutrustning i samband med installation av ERTMS på rullande materiel; kommissionen skall emellertid, inom ramen för det fleråriga programmet, ange ett högsta stödbelopp per vagnset.

| d) | Trafikledningssystem för väg, flyg, inre vattenvägar, sjöfart och kustfart: högst 20 % av de stödberättigande kostnaderna för bygg- och anläggningsarbeten. |
| --- | --- |

d)

Trafikledningssystem för väg, flyg, inre vattenvägar, sjöfart och kustfart: högst 20 % av de stödberättigande kostnaderna för bygg- och anläggningsarbeten.

3.   Kommissionen skall i enlighet med förfarandet i artikel 15.2 besluta om genomförandeåtgärder som skall gälla för de instrument som avses i punkt 1 c och 1 e i den här artikeln.

Artikel 7

Annat finansiellt stöd och andra instrument

1.   EIB-operationer skall vara förenliga med att finansiellt stöd beviljas enligt denna förordning.

2.   Kommissionen skall samordna och säkerställa samstämmighet mellan projekt som är samfinansierade inom ramen för denna förordning och åtgärder med anknytning till dessa som får andra gemenskapsbidrag eller stöd via andra instrument inom gemenskapen, samt insatser från EIB:s sida.

KAPITEL III

PROGRAMPLANERING, GENOMFÖRANDE OCH KONTROLL

Artikel 8

Fleråriga och årliga arbetsprogram

1.   Kommissionen skall, i enlighet med förfarandet i artikel 15.2, tillämpa kriterierna i artikel 5 samt mål och prioriteringar fastställda inom ramen för besluten nr 1692/96/EG och nr 1364/2006/EG vid utarbetandet av fleråriga och årliga arbetsprogram.

2.   Ett flerårigt arbetsprogram för transportområdet skall omfatta prioriterade projekt samt trafikledningssystem för järnväg, väg, flyg, inre vattenvägar, kustfart och sjöfart. Finansieringsramen skall ligga mellan 80 och 85 % av de budgetmedel som är reserverade för transportområdet enligt artikel 18.

3.   I det årliga arbetsprogrammet för transportområdet skall kriterierna för beviljande av finansiellt stöd tillämpas på projekt av gemensamt intresse som inte omfattas av det fleråriga programmet.

4.   I det årliga arbetsprogrammet för energiområdet skall kriterierna för beviljande av finansiellt stöd tillämpas på projekt av gemensamt intresse.

5.   Det fleråriga arbetsprogrammet skall utvärderas minst i halvtid och vid behov revideras i enlighet med förfarandet i artikel 15.2.

Artikel 9

Beviljande av finansiellt stöd från gemenskapen

1.   Efter varje ansökningsomgång på grundval av de fleråriga eller årliga arbetsprogram som avses i artikel 8.1 skall kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 15.2 besluta om det belopp som skall beviljas som finansiellt stöd till utvalda projekt eller delar av projekt. Kommissionen skall fastställa villkor och förfaranden för deras genomförande.

2.   Kommissionen skall meddela stödmottagarna och de berörda medlemsstaterna om sitt beslut om att stöd kommer att beviljas.

Artikel 10

Finansiella bestämmelser

1.   Budgetåtaganden kan delas upp i årliga utbetalningar. Kommissionen skall varje år besluta om utbetalning av dessa med beaktande av hur långt de stödmottagande projekten eller faserna i dessa projekt har kommit, deras beräknade behov och disponibla medel i budgeten.

Stödmottagarna och de berörda medlemsstaterna skall informeras om den ungefärliga tidsplanen för de enskilda årliga utbetalningarna.

2.   Gemenskapens stöd får endast omfatta projektrelaterade kostnader som stödmottagarna eller tredje parter ansvariga för genomförandet av projektet ådragit sig.

Kostnader skall vara stödberättigande från det datum när en ansökan om stöd lämnas in. Kostnader i samband med projekt som ingår i det fleråriga arbetsprogrammet kan vara stödberättigande från den 1 januari det innevarande året med början den 1 januari 2007.

Moms skall inte vara en stödberättigande kostnad med undantag för moms som inte återbetalas.

3.   Utbetalningarna skall ske som förhandsfinansiering, mellanliggande delutbetalningar och en slututbetalning.

Betalningssätten skall fastställas med särskilt beaktande av infrastrukturprojekt som genomförs under flera år.

Förhandsfinansieringen eller i förekommande fall den första delutbetalningen av denna, skall betalas ut när det finansiella stödet beviljas.

Delutbetalningar skall göras efter begäran om utbetalning, förutsatt att bestämmelserna i artikel 13 följs.

Slutbeloppet skall betalas ut efter det att den slutrapport om projektet som har lagts fram av stödmottagaren och bestyrkts av de berörda medlemsstaterna har godkänts. Slutrapporten skall i detalj redogöra för alla faktiska kostnader.

4.   När det gäller system med betalningar relaterade till tillgänglighet skall utbetalningen av den första förhandsfinansieringen göras inom en period på upp till tre år efter beviljandet av gemenskapens finansiella stöd efter det att medlemsstaterna bestyrkt att projektet igångsatts och efter föreläggande av respektive offentlig-privata partnerskapskontrakt. Ytterligare förhandsfinansiering kan göras efter det att medlemsstaterna bestyrkt att projektet framskrider.

Slutbeloppet skall utbetalas när projektets operativa fas inletts, efter kontroll av att infrastrukturmaterialet har levererats, efter det att medlemsstaterna bestyrkt att de kostnader för vilka anspråk ställs faktiskt har uppkommit och när belägg finns för ett totalbelopp för betalningar relaterade till tillgänglighet som motsvarar beloppet för gemenskapens finansiella stöd.

Om ingen betalning relaterad till tillgänglighet skall göras till följd av att infrastrukturen inte har levererats, skall kommissionen kräva tillbaka den förhandsfinansiering den har betalat ut.

Artikel 11

Medlemsstaternas ansvar

1.   Medlemsstaterna skall inom sitt ansvarsområde göra vad som krävs för genomförandet av de projekt av gemensamt intresse som har beviljats finansiellt stöd från gemenskapen enligt denna förordning.

2.   Medlemsstaterna skall i nära samarbete med kommissionen svara för den tekniska övervakningen och den finansiella kontrollen av projekten samt intyga att kostnaderna för projekt eller delar av projekt verkligen har uppkommit och är stödberättigande. Medlemsstaterna får begära att kommissionen medverkar vid kontroller på plats.

3.   Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om vilka åtgärder som vidtagits i enlighet med punkt 2 och skall särskilt redogöra för vilka kontroll-, lednings- och övervakningssystem som har upprättats för att se till att projekt genomförs framgångsrikt.

Artikel 12

Förenlighet med gemenskapens lagstiftning och politik

Projekt som finansieras inom ramen för denna förordning skall genomföras i överensstämmelse med gemenskapslagstiftningen och med beaktande av all relevant gemenskapspolitik, särskilt med avseende på konkurrens, miljöskydd, hälsa, hållbar utveckling, offentlig upphandling och driftskompatibilitet.

Artikel 13

Indragning, minskning, tillfälligt upphävande och avbrytande av stöd

1.   Efter att på lämpligt sätt ha undersökt ärendet och efter att ha informerat stödmottagarna och de berörda medlemsstaterna så att de har möjlighet att lämna synpunkter inom en fastställd tidsfrist

| a) | skall kommissionen, utom i särskilt motiverade fall, dra in finansiellt stöd som tilldelats projekt eller delar av projekt vilka inte påbörjats inom två år efter det begynnelsedatum som fastställts i stödvillkoren, |
| --- | --- |

a)

skall kommissionen, utom i särskilt motiverade fall, dra in finansiellt stöd som tilldelats projekt eller delar av projekt vilka inte påbörjats inom två år efter det begynnelsedatum som fastställts i stödvillkoren,

| b) | får kommissionen tillfälligt upphäva, minska eller avbryta det finansiella stödet i följande fall:






  i) | om oegentligheter har förekommit i samband med genomförandet av projektet eller en del av ett projekt med avseende på bestämmelserna i gemenskapsrätten, och |
| --- | --- | --- |

b)

får kommissionen tillfälligt upphäva, minska eller avbryta det finansiella stödet i följande fall:

i)

om oegentligheter har förekommit i samband med genomförandet av projektet eller en del av ett projekt med avseende på bestämmelserna i gemenskapsrätten, och

| ii) | om något av de stödvillkor som fastställts missaktats, i synnerhet om en betydande ändring som påverkar ett projekts art eller förfarandena för dess genomförande har företagits utan kommissionens godkännande, |
| --- | --- |

ii)

om något av de stödvillkor som fastställts missaktats, i synnerhet om en betydande ändring som påverkar ett projekts art eller förfarandena för dess genomförande har företagits utan kommissionens godkännande,

| c) | får kommissionen, med beaktande av alla relevanta faktorer, begära återbetalning av det beviljade finansiella stödet om genomförandet av det projekt eller den del av ett projekt som omfattas av stödet inte har slutförts inom fyra år från och med det slutdatum som fastställts i stödvillkoren. |
| --- | --- |

c)

får kommissionen, med beaktande av alla relevanta faktorer, begära återbetalning av det beviljade finansiella stödet om genomförandet av det projekt eller den del av ett projekt som omfattas av stödet inte har slutförts inom fyra år från och med det slutdatum som fastställts i stödvillkoren.

2.   Kommissionen kan kräva tillbaka hela det utbetalda stödet eller delar av detta

| a) | om detta är nödvändigt, särskilt till följd av att det finansiella stödet har dragits in, avbrutits, minskats eller återkrävts, eller |
| --- | --- |

a)

om detta är nödvändigt, särskilt till följd av att det finansiella stödet har dragits in, avbrutits, minskats eller återkrävts, eller

| b) | om kumulering av gemenskapsstöd för en del av ett projekt har förekommit. |
| --- | --- |

b)

om kumulering av gemenskapsstöd för en del av ett projekt har förekommit.

Artikel 14

Skydd av gemenskapens ekonomiska intressen

1.   Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) får göra kontroller och inspektioner på plats i enlighet med rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (10).

2.   Villkoren för finansiellt stöd från gemenskapen kan bland annat innehålla bestämmelser om övervakning och finansiell kontroll som genomförs av kommissionen eller av en företrädare som bemyndigats av kommissionen, och revisioner som genomförs av revisionsrätten, vid behov på plats.

3.   Den berörda medlemsstaten och kommissionen skall omedelbart sinsemellan översända alla relevanta upplysningar som avser resultaten av de utförda kontrollerna.

KAPITEL IV

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 15

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

4.   EIB skall utse en företrädare utan rösträtt för kommittén.

Artikel 16

Utvärdering

1.   Kommissionen och medlemsstaterna får med bistånd från stödmottagarna göra en utvärdering av hur projekten har genomförts och vilken inverkan de har haft för att bedöma om de uppsatta målen, bland annat i fråga om miljöskydd, har uppnåtts.

2.   Kommissionen får begära att en stödmottagande medlemsstat tillhandahåller en särskild utvärdering av projekt som får stöd inom ramen för denna förordning, eller i förekommande fall förser kommissionen med de uppgifter och det bistånd som krävs för att utvärdera sådana projekt.

Artikel 17

Information och offentlighet

1.   Kommissionen skall vartannat år inför Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén lägga fram en rapport om den verksamhet som har genomförts inom ramen för denna förordning. Rapporten skall innehålla en utvärdering av de resultat som uppnåtts genom gemenskapens finansiella stöd på de olika tillämpningsområdena jämfört med de ursprungliga målen, samt ett kapitel om det löpande fleråriga programmets innehåll och genomförande. Rapporten skall även innehålla uppgifter om varje projekts finansieringskällor.

2.   De berörda medlemsstaterna, och vid behov stödmottagarna, skall se till att stöd som beviljas enligt denna förordning offentliggörs på lämpligt sätt, så att allmänheten får kännedom om gemenskapens roll när det gäller genomförandet av projekten.

Artikel 18

Budgetmedel

1.   Finansieringsramen för genomförandet av denna förordning under perioden 2007–2013 skall vara 8 168 000 000 EUR, varav 8 013 000 000 EUR skall gå till TEN-T och 155 000 000 EUR till TEN-E.

2.   De årliga anslagen skall beviljas av budgetmyndigheten inom den fleråriga budgetramen.

Artikel 19

Översynsklausul

Kommissionen skall före utgången av 2010 inför Europaparlamentet och rådet lägga fram en övergripande rapport om erfarenheterna av de förfaranden för beviljande av finansiellt stöd från gemenskapen som föreskrivs i denna förordning.

Europaparlamentet och rådet skall enligt förfarandet i artikel 156 första stycket i fördraget undersöka om och under vilka förhållanden de mekanismer som föreskrivs i denna förordning skall behållas eller ändras efter utgången av den period som anges i artikel 18 i denna förordning.

Artikel 20

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2007.

Förordning (EG) nr 2236/95 i den version som gäller den 31 december 2006 skall fortsätta att gälla för transport- och energiprojekt som redan har inletts den dag då den här förordningen skall börja tillämpas.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Strasbourg den 20 juni 2007.

På Europaparlamentets vägnar

H.-G. PÖTTERING

Ordförande

På rådets vägnar

G. GLOSER

Ordförande

---

(1)  EUT C 234, 22.9.2005, s. 69.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 26 oktober 2005 (EUT C 272 E, 9.11.2006, s. 405), rådets gemensamma ståndpunkt av den 22 mars 2007 (EUT C 103 E, 8.5.2007, s. 26) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 23 maj 2007 (ännu ej offentliggjord i EUT).

2

(3)  EGT L 228, 9.9.1996, s. 1. Beslutet senast ändrat genom rådets förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1).

3

(4)  EUT C 124 E, 25.5.2006, s. 373.

4

(5)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1364/2006/EG av den 6 september 2006 om riktlinjer för transeuropeiska energinät (EUT L 262, 22.9.2006, s. 1).

5

(6)  EGT L 228, 23.9.1995, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1159/2005 (EUT L 191, 22.7.2005, s. 16).

6

(7)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 1995/2006 (EUT L 390, 30.12.2006, s. 1).

7

(8)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

8

(9)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 27.7.2006 s. 11).

9

(10)  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

10

---

BILAGA

Huvudvillkor, övriga villkor och förfaranden för instrumentet för lånegarantier som avses i artikel 6.1 d

EIB skall vara en riskdelningspartner och skall förvalta gemenskapens bidrag till instrumentet för lånegarantier för gemenskapens räkning. Närmare detaljer och villkor för genomförandet av instrumentet för lånegarantier, inbegripet övervakning och kontroll av detta, skall fastställas i ett samarbetsavtal mellan kommissionen och EIB med beaktande av de bestämmelser som fastställs i denna bilaga.

| INSTRUMENT FÖR LÅNEGARANTIER TILL PROJEKT INOM DET TRANSEUROPEISKA TRANSPORTNÄTET |
| --- |
| Gemenskapens bidrag | 1. | Utan att det påverkar det anpassningsförfarande från och med 2010 som anges i punkt 2 skall bidraget ur EU:s allmänna budget till instrumentet för lånegarantier göras tillgängligt för EIB i enlighet med följande tidtabell:






  2007 | 10 miljoner EUR |
| 2008 | 35 miljoner EUR |
| 2009 | 60 miljoner EUR |
| 2010 | 80 miljoner EUR |
| 2011 | 105 miljoner EUR |
| 2012 | 110 miljoner EUR |
| 2013 | 100 miljoner EUR |

INSTRUMENT FÖR LÅNEGARANTIER TILL PROJEKT INOM DET TRANSEUROPEISKA TRANSPORTNÄTET

Gemenskapens bidrag

1.

Utan att det påverkar det anpassningsförfarande från och med 2010 som anges i punkt 2 skall bidraget ur EU:s allmänna budget till instrumentet för lånegarantier göras tillgängligt för EIB i enlighet med följande tidtabell:

2007

10 miljoner EUR

2008

35 miljoner EUR

2009

60 miljoner EUR

2010

80 miljoner EUR

2011

105 miljoner EUR

2012

110 miljoner EUR

2013

100 miljoner EUR

| 2. | Åren 2007-2009 skall kommissionen betala de årliga beloppen till EIB enligt ovan. Från och med 2010 skall EIB begära överföring av beloppen upp till det kumulerade belopp som anges i tidsplanen till förvaltningskontot. Begäran skall utfärdas senast den 31 december det föregående året och skall åtföljas av en prognos över behovet av det planerade gemenskapsbidraget. Denna prognos skall tjäna som underlag för en justering, som grundas på begäran, av de årliga betalningarna enligt ovan. Beslut om detta skall fattas i enlighet med förfarandet i artikel 15.2. |
| --- | --- |

2.

Åren 2007-2009 skall kommissionen betala de årliga beloppen till EIB enligt ovan. Från och med 2010 skall EIB begära överföring av beloppen upp till det kumulerade belopp som anges i tidsplanen till förvaltningskontot. Begäran skall utfärdas senast den 31 december det föregående året och skall åtföljas av en prognos över behovet av det planerade gemenskapsbidraget. Denna prognos skall tjäna som underlag för en justering, som grundas på begäran, av de årliga betalningarna enligt ovan. Beslut om detta skall fattas i enlighet med förfarandet i artikel 15.2.

Förvaltningskonto

| 1. | EIB skall upprätta ett förvaltningskonto som skall inbegripa gemenskapsbidraget och de intäkter som gemenskapsbidraget ger upphov till. |
| --- | --- |

1.

EIB skall upprätta ett förvaltningskonto som skall inbegripa gemenskapsbidraget och de intäkter som gemenskapsbidraget ger upphov till.

| 2. | Ränteintäkterna från förvaltningskontot och andra inkomster från gemenskapsbidraget, t.ex. garantiavgifter, ränta och riskmarginaler på belopp som utbetalats av EIB, skall läggas till förvaltningskontots tillgångar, om inte kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 15.2 beslutar att de skall återbetalas till budgetposten för TEN-T. |
| --- | --- |

2.

Ränteintäkterna från förvaltningskontot och andra inkomster från gemenskapsbidraget, t.ex. garantiavgifter, ränta och riskmarginaler på belopp som utbetalats av EIB, skall läggas till förvaltningskontots tillgångar, om inte kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 15.2 beslutar att de skall återbetalas till budgetposten för TEN-T.

| 3. | Ianspråktagna belopp för kapitaltilldelning skall återbetalas till förvaltningskontot efter det att de belopp som utbetalats av EIB genom instrumentet för lånegaranti har återbetalats i sin helhet. |
| --- | --- |

3.

Ianspråktagna belopp för kapitaltilldelning skall återbetalas till förvaltningskontot efter det att de belopp som utbetalats av EIB genom instrumentet för lånegaranti har återbetalats i sin helhet.

Användning av gemenskapens bidrag

EIB skall använda gemenskapens bidrag

| — | till att för varje stödberättigat projekt genomföra överföring till reserver för förväntade förluster och kapitaltilldelning, i enlighet med de tillämpliga bestämmelserna i EIB och en riskbedömning som görs av EIB i enlighet med dess tillämpliga politik för strukturerade finansieringsfaciliteter, |
| --- | --- |

—

till att för varje stödberättigat projekt genomföra överföring till reserver för förväntade förluster och kapitaltilldelning, i enlighet med de tillämpliga bestämmelserna i EIB och en riskbedömning som görs av EIB i enlighet med dess tillämpliga politik för strukturerade finansieringsfaciliteter,

| — | till att täcka eventuella icke projektrelaterade stödberättigande kostnader som rör upprättande och förvaltning av lånegarantiinstrumentet. Dessa kostnader skall definieras i förvaltningsavtalet mellan kommissionen och EIB. |
| --- | --- |

—

till att täcka eventuella icke projektrelaterade stödberättigande kostnader som rör upprättande och förvaltning av lånegarantiinstrumentet. Dessa kostnader skall definieras i förvaltningsavtalet mellan kommissionen och EIB.

Riskdelning

| 1. | Gemenskapens bidrag skall användas av EIB till att för varje stödberättigat projekt genomföra överföring till reserver för förväntade förluster och kapitaltilldelning. |
| --- | --- |

1.

Gemenskapens bidrag skall användas av EIB till att för varje stödberättigat projekt genomföra överföring till reserver för förväntade förluster och kapitaltilldelning.

| 2. | Överföringen till reserver för förväntade förluster skall täcka de förväntade förlusterna i ett projekt. Den andel av gemenskapens bidrag som täcker överföringen till reserver för statistiskt förväntade förluster för varje stödberättigande operation skall betalas från förvaltningskontot till EIB, och täcker sålunda en viss procentandel av risken. Denna procentandel skall variera och vara beroende av operationens riskgradering och utvecklingsgrad. |
| --- | --- |

2.

Överföringen till reserver för förväntade förluster skall täcka de förväntade förlusterna i ett projekt. Den andel av gemenskapens bidrag som täcker överföringen till reserver för statistiskt förväntade förluster för varje stödberättigande operation skall betalas från förvaltningskontot till EIB, och täcker sålunda en viss procentandel av risken. Denna procentandel skall variera och vara beroende av operationens riskgradering och utvecklingsgrad.

| 3. | Kapitaltilldelningen skall täcka de icke förväntade förlusterna i projektet. Den andel av gemenskapens bidrag som motsvarar kapitaltilldelningen skall öronmärkas i förvaltningskontot för varje underliggande operation. Detta belopp får krävas av EIB i det fall den garanti som utfärdats av EIB åberopas genom instrumentet för lånegaranti, och täcker således ytterligare en procentandel av risken för detta. |
| --- | --- |

3.

Kapitaltilldelningen skall täcka de icke förväntade förlusterna i projektet. Den andel av gemenskapens bidrag som motsvarar kapitaltilldelningen skall öronmärkas i förvaltningskontot för varje underliggande operation. Detta belopp får krävas av EIB i det fall den garanti som utfärdats av EIB åberopas genom instrumentet för lånegaranti, och täcker således ytterligare en procentandel av risken för detta.

| 4. | Det riskdelningsschema som följer av ovanstående mekanism skall återspeglas i en lämplig delning mellan förvaltningskontot och EIB av den riskmarginal som EIB kräver av dess motpart i enlighet med den underliggande operationen inom instrumentet för lånegaranti. |
| --- | --- |

4.

Det riskdelningsschema som följer av ovanstående mekanism skall återspeglas i en lämplig delning mellan förvaltningskontot och EIB av den riskmarginal som EIB kräver av dess motpart i enlighet med den underliggande operationen inom instrumentet för lånegaranti.

Europeiska investeringsbankens garanti

| 1. | Instrumentet för lånegaranti skall bestå av en garanti från EIB för en standby-likviditetsfacilitet som skall beviljas ett stödberättigat projekt enligt villkor som överensstämmer med instrumentet för lånegaranti. |
| --- | --- |

1.

Instrumentet för lånegaranti skall bestå av en garanti från EIB för en standby-likviditetsfacilitet som skall beviljas ett stödberättigat projekt enligt villkor som överensstämmer med instrumentet för lånegaranti.

| 2. | Om långivare i standby-likviditetsfaciliteten är berättigade att åberopa EIB:s garanti i enlighet med villkoren i instrumentet för lånegaranti, skall EIB betala ut alla förfallna belopp till långivarna i standby-likviditetsfaciliteten och bli kreditgivare till projektet. |
| --- | --- |

2.

Om långivare i standby-likviditetsfaciliteten är berättigade att åberopa EIB:s garanti i enlighet med villkoren i instrumentet för lånegaranti, skall EIB betala ut alla förfallna belopp till långivarna i standby-likviditetsfaciliteten och bli kreditgivare till projektet.

| 3. | När EIB har blivit kreditgivare till ett projekt, skall EIB:s rättigheter i enlighet med instrumentet för lånegaranti prioriteras lägre än skuldbetalning till den tidigare kreditfaciliteten och högre än finansiering med eget kapital och därtillhörande finansiering. |
| --- | --- |

3.

När EIB har blivit kreditgivare till ett projekt, skall EIB:s rättigheter i enlighet med instrumentet för lånegaranti prioriteras lägre än skuldbetalning till den tidigare kreditfaciliteten och högre än finansiering med eget kapital och därtillhörande finansiering.

| 4. | Standby-likviditetsfaciliteten bör inte överskrida 20 % av det totala beloppet för skuldförbindelsen med förmånsrätt vid bokslut. |
| --- | --- |

4.

Standby-likviditetsfaciliteten bör inte överskrida 20 % av det totala beloppet för skuldförbindelsen med förmånsrätt vid bokslut.

Prissättning

Prissättningen för garantier enligt instrumentet för lånegaranti, grundad på riskmarginal och täckning av alla projektrelaterade administrativa kostnader för garantiinstrumentet, skall fastställas i enlighet med EIB:s tillämpliga gängse regler och kriterier.

Ansökningsförfarande

Ansökningar om risktäckning enligt instrumentet för lånegaranti skall sändas till EIB i enlighet med EIB:s normala ansökningsförfarande.

Förfarande för godkännande

EIB skall tillämpa vederbörlig ekonomisk, teknisk och rättslig omsorg när det gäller risken och skall besluta om utfärdandet av en garanti genom instrumentet för lånegaranti i enlighet med sina sedvanliga regler och kriterier, vilket bl.a. skall omfatta kvaliteten i enskilda förslag, låntagarnas kreditvärdighet, acceptabla villkor och efterfrågan på marknaden.

Löptid för instrumentet för lånegaranti

| 1. | Gemenskapens åtagande om bidrag till instrumentet för lånegaranti skall vara gjort senast den 31 december 2013. Det egentliga godkännandet av garantierna måste vara slutfört senast den 31 december 2014. |
| --- | --- |

1.

Gemenskapens åtagande om bidrag till instrumentet för lånegaranti skall vara gjort senast den 31 december 2013. Det egentliga godkännandet av garantierna måste vara slutfört senast den 31 december 2014.

| 2. | Om instrumentet för lånegaranti upphör inom den nuvarande finansieringsramen skall alla de tillgodohavanden på förvaltningskontot som inte utgörs av medel som det redan finns åtaganden för samt medel som kan krävas för att täcka övriga bidragsberättigande kostnader och utgifter återbetalas till budgetposten för TEN-T. Om instrumentet för lånegaranti inte förlängs i nästa finansieringsram skall alla tillgodohavanden återföras till inkomstsidan i EU:s allmänna budget. |
| --- | --- |

2.

Om instrumentet för lånegaranti upphör inom den nuvarande finansieringsramen skall alla de tillgodohavanden på förvaltningskontot som inte utgörs av medel som det redan finns åtaganden för samt medel som kan krävas för att täcka övriga bidragsberättigande kostnader och utgifter återbetalas till budgetposten för TEN-T. Om instrumentet för lånegaranti inte förlängs i nästa finansieringsram skall alla tillgodohavanden återföras till inkomstsidan i EU:s allmänna budget.

| 3. | Medel som har tilldelats instrumentet för lånegaranti får utnyttjas fram till dess att den sista garantin löper ut eller fram till dess att den sista mindre prioriterade skulden har återbetalats, beroende på vilket som inträffar först. |
| --- | --- |

3.

Medel som har tilldelats instrumentet för lånegaranti får utnyttjas fram till dess att den sista garantin löper ut eller fram till dess att den sista mindre prioriterade skulden har återbetalats, beroende på vilket som inträffar först.

Rapportering

Kommissionen och EIB skall komma överens om formerna för årlig rapportering om genomförandet av instrumentet för lånegaranti.

---