# Uradni list L 121/11.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 121 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5011. maj 2007 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 121

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5011. maj 2007

---

| Vsebina | | | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Obvestilo bralcem | 1 |

Vsebina

Stran

*

Obvestilo bralcem

1

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Pravilnika št. 17 Ekonomske komisije za Evropo Združenih narodov (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji vozil glede na sedeže, njihova pritrdišča in naslone za glavo (UL L 373, 27.12.2006) | 3 |
| | * | Popravek Pravilnika št. 55 Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi o homologaciji mehanskih sestavnih delov za spenjanje skupin vozil (UL L 373, 27.12.2006) | 42 |
| | * | Popravek Pravilnika št. 107 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi o homologaciji vozil kategorije M2 ali M3 glede na splošno konstrukcijo (UL L 373, 27.12.2006) | 100 |
| | * | Popravek Pravilnika št. 114 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi za homologacijo: I. modula zračnih blazin za nadomestni sistem zračnih blazin; II. nadomestnega volana, opremljenega s homologiranim modulom zračnih blazin; III. nadomestnega sistema zračnih blazin, ki ni vgrajen v volan (UL L 373, 27.12.2006) | 203 |

Popravki

*

Popravek Pravilnika št. 17 Ekonomske komisije za Evropo Združenih narodov (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji vozil glede na sedeže, njihova pritrdišča in naslone za glavo (UL L 373, 27.12.2006)

(UL L 373, 27.12.2006)

3

*

Popravek Pravilnika št. 55 Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi o homologaciji mehanskih sestavnih delov za spenjanje skupin vozil (UL L 373, 27.12.2006)

(UL L 373, 27.12.2006)

42

*

Popravek Pravilnika št. 107 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi o homologaciji vozil kategorije M2 ali M3 glede na splošno konstrukcijo (UL L 373, 27.12.2006)

2

3

(UL L 373, 27.12.2006)

100

*

Popravek Pravilnika št. 114 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi za homologacijo: I. modula zračnih blazin za nadomestni sistem zračnih blazin; II. nadomestnega volana, opremljenega s homologiranim modulom zračnih blazin; III. nadomestnega sistema zračnih blazin, ki ni vgrajen v volan (UL L 373, 27.12.2006)

(UL L 373, 27.12.2006)

203

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

11.5.2007

| 11.5.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 121/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

L 121/1

---

OBVESTILO BRALCEM

BG:

| BG: | Настоящият брой на Официален вестник е публикуван на испански, чешки, датски, немски, естонски, гръцки, английски, френски, италиански, латвийски, литовски, унгарски, малтийски, нидерландски, полски, португалски, словашки, словенски, фински и шведски език.
  Поправката, включена в него, се отнася до актове, публикувани преди разширяването на Европейския съюз от 1 януари 2007 г. |
| --- | --- |

Настоящият брой на Официален вестник е публикуван на испански, чешки, датски, немски, естонски, гръцки, английски, френски, италиански, латвийски, литовски, унгарски, малтийски, нидерландски, полски, португалски, словашки, словенски, фински и шведски език.

Поправката, включена в него, се отнася до актове, публикувани преди разширяването на Европейския съюз от 1 януари 2007 г.

| CS: | Tento Úřední věstník se vydává ve španělštině, češtině, dánštině, němčině, estonštině, řečtině, angličtině, francouzštině, italštině, lotyštině, litevštině, maďarštině, maltštině, nizozemštině, polštině, portugalštině, slovenštině, slovinštině, finštině a švédštině.
  Oprava zde uvedená se vztahuje na akty uveřejněné před rozšířením Evropské unie dne 1. ledna 2007. |
| --- | --- |

CS:

Tento Úřední věstník se vydává ve španělštině, češtině, dánštině, němčině, estonštině, řečtině, angličtině, francouzštině, italštině, lotyštině, litevštině, maďarštině, maltštině, nizozemštině, polštině, portugalštině, slovenštině, slovinštině, finštině a švédštině.

Oprava zde uvedená se vztahuje na akty uveřejněné před rozšířením Evropské unie dne 1. ledna 2007.

| DA: | Denne EU-Tidende offentliggøres på dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk og ungarsk.
  Berigtigelserne heri henviser til retsakter, som blev offentliggjort før udvidelsen af Den Europæiske Union den 1. januar 2007. |
| --- | --- |

DA:

Denne EU-Tidende offentliggøres på dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk og ungarsk.

Berigtigelserne heri henviser til retsakter, som blev offentliggjort før udvidelsen af Den Europæiske Union den 1. januar 2007.

| DE: | Dieses Amtsblatt wird in Spanisch, Tschechisch, Dänisch, Deutsch, Estnisch, Griechisch, Englisch, Französisch, Italienisch, Lettisch, Litauisch, Ungarisch, Maltesisch, Niederländisch, Polnisch, Portugiesisch, Slowakisch, Slowenisch, Finnisch und Schwedisch veröffentlicht.
  Die darin enthaltenen Berichtigungen beziehen sich auf Rechtsakte, die vor der Erweiterung der Europäischen Union am 1. Januar 2007 veröffentlicht wurden. |
| --- | --- |

DE:

Dieses Amtsblatt wird in Spanisch, Tschechisch, Dänisch, Deutsch, Estnisch, Griechisch, Englisch, Französisch, Italienisch, Lettisch, Litauisch, Ungarisch, Maltesisch, Niederländisch, Polnisch, Portugiesisch, Slowakisch, Slowenisch, Finnisch und Schwedisch veröffentlicht.

Die darin enthaltenen Berichtigungen beziehen sich auf Rechtsakte, die vor der Erweiterung der Europäischen Union am 1. Januar 2007 veröffentlicht wurden.

| EL: | Η παρούσα Επίσημη Εφημερίδα δημοσιεύεται στην ισπανική, τσεχική, δανική, γερμανική, εσθονική, ελληνική, αγγλική, γαλλική, ιταλική, λεττονική, λιθουανική, ουγγρική, μαλτέζικη, ολλανδική, πολωνική, πορτογαλική, σλοβακική, σλοβενική, φινλανδική και σουηδική γλώσσα.
  Τα διορθωτικά που περιλαμβάνει αναφέρονται σε πράξεις που δημοσιεύθηκαν πριν από τη διεύρυνση της Ευρωπαϊκής Ένωσης την 1η Ιανουαρίου 2007. |
| --- | --- |

EL:

Η παρούσα Επίσημη Εφημερίδα δημοσιεύεται στην ισπανική, τσεχική, δανική, γερμανική, εσθονική, ελληνική, αγγλική, γαλλική, ιταλική, λεττονική, λιθουανική, ουγγρική, μαλτέζικη, ολλανδική, πολωνική, πορτογαλική, σλοβακική, σλοβενική, φινλανδική και σουηδική γλώσσα.

Τα διορθωτικά που περιλαμβάνει αναφέρονται σε πράξεις που δημοσιεύθηκαν πριν από τη διεύρυνση της Ευρωπαϊκής Ένωσης την 1η Ιανουαρίου 2007.

| EN: | This Official Journal is published in Spanish, Czech, Danish, German, Estonian, Greek, English, French, Italian, Latvian, Lithuanian, Hungarian, Maltese, Dutch, Polish, Portuguese, Slovak, Slovenian, Finnish and Swedish.
  The corrigenda contained herein refer to acts published prior to enlargement of the European Union on 1 January 2007. |
| --- | --- |

EN:

This Official Journal is published in Spanish, Czech, Danish, German, Estonian, Greek, English, French, Italian, Latvian, Lithuanian, Hungarian, Maltese, Dutch, Polish, Portuguese, Slovak, Slovenian, Finnish and Swedish.

The corrigenda contained herein refer to acts published prior to enlargement of the European Union on 1 January 2007.

| ES: | El presente Diario Oficial se publica en español, checo, danés, alemán, estonio, griego, inglés, francés, italiano, letón, lituano, húngaro, maltés, neerlandés, polaco, portugués, eslovaco, esloveno, finés y sueco.
  Las correcciones de errores que contiene se refieren a los actos publicados con anterioridad a la ampliación de la Unión Europea del 1 de enero de 2007. |
| --- | --- |

ES:

El presente Diario Oficial se publica en español, checo, danés, alemán, estonio, griego, inglés, francés, italiano, letón, lituano, húngaro, maltés, neerlandés, polaco, portugués, eslovaco, esloveno, finés y sueco.

Las correcciones de errores que contiene se refieren a los actos publicados con anterioridad a la ampliación de la Unión Europea del 1 de enero de 2007.

| ET: | Käesolev Euroopa Liidu Teataja ilmub hispaania, tšehhi, taani, saksa, eesti, kreeka, inglise, prantsuse, itaalia, läti, leedu, ungari, malta, hollandi, poola, portugali, slovaki, sloveeni, soome ja rootsi keeles.
  Selle parandustega viidatakse aktidele, mis on avaldatud enne Euroopa Liidu laienemist 1. jaanuaril 2007. |
| --- | --- |

ET:

Käesolev Euroopa Liidu Teataja ilmub hispaania, tšehhi, taani, saksa, eesti, kreeka, inglise, prantsuse, itaalia, läti, leedu, ungari, malta, hollandi, poola, portugali, slovaki, sloveeni, soome ja rootsi keeles.

Selle parandustega viidatakse aktidele, mis on avaldatud enne Euroopa Liidu laienemist 1. jaanuaril 2007.

| FI: | Tämä virallinen lehti on julkaistu espanjan, tšekin, tanskan, saksan, viron, kreikan, englannin, ranskan, italian, latvian, liettuan, unkarin, maltan, hollannin, puolan, portugalin, slovakin, sloveenin, suomen ja ruotsin kielellä.
  Lehden sisältämät oikaisut liittyvät ennen Euroopan unionin laajentumista 1. tammikuuta 2007 julkaistuihin säädöksiin. |
| --- | --- |

FI:

Tämä virallinen lehti on julkaistu espanjan, tšekin, tanskan, saksan, viron, kreikan, englannin, ranskan, italian, latvian, liettuan, unkarin, maltan, hollannin, puolan, portugalin, slovakin, sloveenin, suomen ja ruotsin kielellä.

Lehden sisältämät oikaisut liittyvät ennen Euroopan unionin laajentumista 1. tammikuuta 2007 julkaistuihin säädöksiin.

| FR: | Le présent Journal officiel est publié dans les langues espagnole, tchèque, danoise, allemande, estonienne, grecque, anglaise, française, italienne, lettone, lituanienne, hongroise, maltaise, néerlandaise, polonaise, portugaise, slovaque, slovène, finnoise et suédoise.
  Les rectificatifs qu'il contient se rapportent à des actes publiés antérieurement à l'élargissement de l'Union européenne du 1er janvier 2007. |
| --- | --- |

FR:

Le présent Journal officiel est publié dans les langues espagnole, tchèque, danoise, allemande, estonienne, grecque, anglaise, française, italienne, lettone, lituanienne, hongroise, maltaise, néerlandaise, polonaise, portugaise, slovaque, slovène, finnoise et suédoise.

Les rectificatifs qu'il contient se rapportent à des actes publiés antérieurement à l'élargissement de l'Union européenne du 1er janvier 2007.

| HU: | Ez a Hivatalos Lap spanyol, cseh, dán, német, észt, görög, angol, francia, olasz, lett, litván, magyar, máltai, holland, lengyel, portugál, szlovák, szlovén, finn és svéd nyelven jelenik meg.
  Az itt megjelent helyesbítések elsősorban a 2007. január 1-jei európai uniós bővítéssel kapcsolatos jogszabályokra vonatkoznak. |
| --- | --- |

HU:

Ez a Hivatalos Lap spanyol, cseh, dán, német, észt, görög, angol, francia, olasz, lett, litván, magyar, máltai, holland, lengyel, portugál, szlovák, szlovén, finn és svéd nyelven jelenik meg.

Az itt megjelent helyesbítések elsősorban a 2007. január 1-jei európai uniós bővítéssel kapcsolatos jogszabályokra vonatkoznak.

| IT: | La presente Gazzetta ufficiale è pubblicata nelle lingue spagnola, ceca, danese, tedesca, estone, greca, inglese, francese, italiana, lettone, lituana, ungherese, maltese, olandese, polacca, portoghese, slovacca, slovena, finlandese e svedese.
  Le rettifiche che essa contiene si riferiscono ad atti pubblicati anteriormente all'allargamento dell'Unione europea del 1o gennaio 2007. |
| --- | --- |

IT:

La presente Gazzetta ufficiale è pubblicata nelle lingue spagnola, ceca, danese, tedesca, estone, greca, inglese, francese, italiana, lettone, lituana, ungherese, maltese, olandese, polacca, portoghese, slovacca, slovena, finlandese e svedese.

Le rettifiche che essa contiene si riferiscono ad atti pubblicati anteriormente all'allargamento dell'Unione europea del 1o gennaio 2007.

| LT: | Šis Oficialusis leidinys išleistas ispanų, čekų, danų, vokiečių, estų, graikų, anglų, prancūzų, italų, latvių, lietuvių, vengrų, maltiečių, olandų, lenkų, portugalų, slovakų, slovėnų, suomių ir švedų kalbomis.
  Čia išspausdintas teisės aktų, paskelbtų iki Europos Sąjungos plėtros 2007 m. sausio 1 d., klaidų ištaisymas. |
| --- | --- |

LT:

Šis Oficialusis leidinys išleistas ispanų, čekų, danų, vokiečių, estų, graikų, anglų, prancūzų, italų, latvių, lietuvių, vengrų, maltiečių, olandų, lenkų, portugalų, slovakų, slovėnų, suomių ir švedų kalbomis.

Čia išspausdintas teisės aktų, paskelbtų iki Europos Sąjungos plėtros 2007 m. sausio 1 d., klaidų ištaisymas.

| LV: | Šis Oficiālais Vēstnesis publicēts spāņu, čehu, dāņu, vācu, igauņu, grieķu, angļu, franču, itāļu, latviešu, lietuviešu, ungāru, maltiešu, holandiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu un zviedru valodā.
  Šeit minētie labojumi attiecas uz tiesību aktiem, kas publicēti pirms Eiropas Savienības paplašināšanās 2007. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

LV:

Šis Oficiālais Vēstnesis publicēts spāņu, čehu, dāņu, vācu, igauņu, grieķu, angļu, franču, itāļu, latviešu, lietuviešu, ungāru, maltiešu, holandiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu un zviedru valodā.

Šeit minētie labojumi attiecas uz tiesību aktiem, kas publicēti pirms Eiropas Savienības paplašināšanās 2007. gada 1. janvārī.

| MT: | Dan il-Ġurnal Uffiċjali hu ppubblikat fil-ligwa Spanjola, Ċeka, Daniża, Ġermaniża, Estonjana, Griega, Ingliża, Franċiża, Taljana, Latvjana, Litwana, Ungeriża, Maltija, Olandiża, Pollakka, Portugiża, Slovakka, Slovena, Finlandiża u Żvediża.
  Il-corrigenda li tinstab hawnhekk tirreferi għal atti ppubblikati qabel it-tkabbir ta' l-Unjoni Ewropea fl-1 ta' Jannar 2007. |
| --- | --- |

MT:

Dan il-Ġurnal Uffiċjali hu ppubblikat fil-ligwa Spanjola, Ċeka, Daniża, Ġermaniża, Estonjana, Griega, Ingliża, Franċiża, Taljana, Latvjana, Litwana, Ungeriża, Maltija, Olandiża, Pollakka, Portugiża, Slovakka, Slovena, Finlandiża u Żvediża.

Il-corrigenda li tinstab hawnhekk tirreferi għal atti ppubblikati qabel it-tkabbir ta' l-Unjoni Ewropea fl-1 ta' Jannar 2007.

| NL: | Dit Publicatieblad wordt uitgegeven in de Spaanse, de Tsjechische, de Deense, de Duitse, de Estse, de Griekse, de Engelse, de Franse, de Italiaanse, de Letse, de Litouwse, de Hongaarse, de Maltese, de Nederlandse, de Poolse, de Portugese, de Slowaakse, de Sloveense, de Finse en de Zweedse taal.
  De rectificaties in dit Publicatieblad hebben betrekking op besluiten die vóór de uitbreiding van de Europese Unie op 1 januari 2007 zijn gepubliceerd. |
| --- | --- |

NL:

Dit Publicatieblad wordt uitgegeven in de Spaanse, de Tsjechische, de Deense, de Duitse, de Estse, de Griekse, de Engelse, de Franse, de Italiaanse, de Letse, de Litouwse, de Hongaarse, de Maltese, de Nederlandse, de Poolse, de Portugese, de Slowaakse, de Sloveense, de Finse en de Zweedse taal.

De rectificaties in dit Publicatieblad hebben betrekking op besluiten die vóór de uitbreiding van de Europese Unie op 1 januari 2007 zijn gepubliceerd.

| PL: | Niniejszy Dziennik Urzędowy jest wydawany w językach: hiszpańskim, czeskim, duńskim, niemieckim, estońskim, greckim, angielskim, francuskim, włoskim, łotewskim, litewskim, węgierskim, maltańskim, niderlandzkim, polskim, portugalskim, słowackim, słoweńskim, fińskim i szwedzkim.
  Sprostowania zawierają odniesienia do aktów opublikowanych przed rozszerzeniem Unii Europejskiej dnia 1 stycznia 2007 r. |
| --- | --- |

PL:

Niniejszy Dziennik Urzędowy jest wydawany w językach: hiszpańskim, czeskim, duńskim, niemieckim, estońskim, greckim, angielskim, francuskim, włoskim, łotewskim, litewskim, węgierskim, maltańskim, niderlandzkim, polskim, portugalskim, słowackim, słoweńskim, fińskim i szwedzkim.

Sprostowania zawierają odniesienia do aktów opublikowanych przed rozszerzeniem Unii Europejskiej dnia 1 stycznia 2007 r.

| PT: | O presente Jornal Oficial é publicado nas línguas espanhola, checa, dinamarquesa, alemã, estónia, grega, inglesa, francesa, italiana, letã, lituana, húngara, maltesa, neerlandesa, polaca, portuguesa, eslovaca, eslovena, finlandesa e sueca.
  As rectificações publicadas neste Jornal Oficial referem-se a actos publicados antes do alargamento da União Europeia de 1 de Janeiro de 2007. |
| --- | --- |

PT:

O presente Jornal Oficial é publicado nas línguas espanhola, checa, dinamarquesa, alemã, estónia, grega, inglesa, francesa, italiana, letã, lituana, húngara, maltesa, neerlandesa, polaca, portuguesa, eslovaca, eslovena, finlandesa e sueca.

As rectificações publicadas neste Jornal Oficial referem-se a actos publicados antes do alargamento da União Europeia de 1 de Janeiro de 2007.

| RO: | Prezentul Jurnal Oficial este publicat în limbile spaniolă, cehă, daneză, germană, estonă, greacă, engleză, franceză, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, olandeză, polonă, portugheză, slovacă, slovenă, finlandeză şi suedeză.
  Rectificările conţinute în acest Jurnal Oficial se referă la acte publicate anterior extinderii Uniunii Europene din 1 ianuarie 2007. |
| --- | --- |

RO:

Prezentul Jurnal Oficial este publicat în limbile spaniolă, cehă, daneză, germană, estonă, greacă, engleză, franceză, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, olandeză, polonă, portugheză, slovacă, slovenă, finlandeză şi suedeză.

Rectificările conţinute în acest Jurnal Oficial se referă la acte publicate anterior extinderii Uniunii Europene din 1 ianuarie 2007.

| SK: | Tento úradný vestník vychádza v španielskom, českom, dánskom, nemeckom, estónskom, gréckom, anglickom, francúzskom, talianskom, lotyšskom, litovskom, maďarskom, maltskom, holandskom, poľskom, portugalskom, slovenskom, slovinskom, fínskom a švédskom jazyku.
  Korigendá, ktoré obsahuje, odkazujú na akty uverejnené pred rozšírením Európskej únie 1. januára 2007. |
| --- | --- |

SK:

Tento úradný vestník vychádza v španielskom, českom, dánskom, nemeckom, estónskom, gréckom, anglickom, francúzskom, talianskom, lotyšskom, litovskom, maďarskom, maltskom, holandskom, poľskom, portugalskom, slovenskom, slovinskom, fínskom a švédskom jazyku.

Korigendá, ktoré obsahuje, odkazujú na akty uverejnené pred rozšírením Európskej únie 1. januára 2007.

| SL: | Ta Uradni list je objavljen v španskem, češkem, danskem, nemškem, estonskem, grškem, angleškem, francoskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, finskem in švedskem jeziku.
  Vsebovani popravki se nanašajo na akte, objavljene pred širitvijo Evropske unije 1. januarja 2007. |
| --- | --- |

SL:

Ta Uradni list je objavljen v španskem, češkem, danskem, nemškem, estonskem, grškem, angleškem, francoskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, finskem in švedskem jeziku.

Vsebovani popravki se nanašajo na akte, objavljene pred širitvijo Evropske unije 1. januarja 2007.

| SV: | Denna utgåva av Europeiska unionens officiella tidning publiceras på spanska, tjeckiska, danska, tyska, estniska, grekiska, engelska, franska, italienska, lettiska, litauiska, ungerska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska, finska och svenska.
  Rättelserna som den innehåller avser rättsakter som publicerades före utvidgningen av Europeiska unionen den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

SV:

Denna utgåva av Europeiska unionens officiella tidning publiceras på spanska, tjeckiska, danska, tyska, estniska, grekiska, engelska, franska, italienska, lettiska, litauiska, ungerska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska, finska och svenska.

Rättelserna som den innehåller avser rättsakter som publicerades före utvidgningen av Europeiska unionen den 1 januari 2007.

---

Popravki

| 11.5.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 121/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 121/3

---

Popravek Pravilnika št. 17 Ekonomske komisije za Evropo Združenih narodov (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji vozil glede na sedeže, njihova pritrdišča in naslone za glavo

(
  Uradni list Evropske unije L 373 z dne 27.12.2006
  )

Pravilnik št. 17 se glasi:

Pravilnik št. 17 Ekonomske komisije za Evropo Združenih narodov (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji vozil glede na sedeže, njihova pritrdišča in naslone za glavo

Revizija 4

Vključuje:

Spremembe 07 – datum veljavnosti: 6. avgust 1998

Dodatek 1 k spremembam 07 – datum veljavnosti: 17. november 1999

Dodatek 2 k spremembam 07 – datum veljavnosti: 13. januar 2000

Popravek 1 sprememb 06 ob upoštevanju notifikacije pri depozitarju C.N.655.1999.TREATIES-1 z dne 19. julija 1999

Popravek 1 sprememb 07 ob upoštevanju notifikacije pri depozitarju C.N.425.2000.TREATIES-1 z dne 27. junija 2000

Popravek 1 Dodatka 1 k spremembam 07 ob upoštevanju notifikacije pri depozitarju C.N.814.2001.TREATIES-1 z dne 23. avgusta 2001

Popravek 1 Revizije 4 Pravilnika ob upoštevanju notifikacije pri depozitarju C.N. 165.2004. TREATIES-1 z dne 4. marca 2004

Popravek 2 Revizije 4 Pravilnika ob upoštevanju notifikacije pri depozitarju C.N. 1035.2004. TREATIES-1 z dne 4. oktobra 2004

1.   PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za trdnost sedežev, njihova pritrdišča in naslone za glavo vozil kategorij M1 in N ter za trdnost sedežev, njihova pritrdišča in naslone za glavo vozil kategorij M2 in M3, ki jih ne vključujejo spremembe 01 Pravilnika št. 80. (1)
   (2)

Prav tako se uporablja za konstrukcijo zadnjih delov naslonov sedežev (2) in za naprave, namenjene za zaščito oseb pred nevarnostjo zaradi naleta prtljage pri čelnem trčenju, vozil kategorije M1.

Ne uporablja se za zložljive, vstran ali nazaj obrnjene sedeže ali za kakršne koli naslone za glavo, nameščene na te sedeže.

2.   OPREDELITVE POJMOV

V tem pravilniku:

| 2.1 | „homologacija vozila“ pomeni homologacijo vozila glede na trdnost sedežev in njihovih pritrdišč, konstrukcijo zadnjih delov naslonov sedežev in značilnosti naslonov za glavo; |
| --- | --- |

2.1

„homologacija vozila“ pomeni homologacijo vozila glede na trdnost sedežev in njihovih pritrdišč, konstrukcijo zadnjih delov naslonov sedežev in značilnosti naslonov za glavo;

| 2.2 | „tip vozila“ pomeni kategorijo motornih vozil, ki se ne razlikujejo v tako bistvenih vidikih, kot so: |
| --- | --- |

2.2

„tip vozila“ pomeni kategorijo motornih vozil, ki se ne razlikujejo v tako bistvenih vidikih, kot so:

| 2.2.1 | konstrukcija, oblika, mere, materiali in masa sedežev, čeprav se sedeži lahko razlikuje v prevleki in barvi; razlike, ki ne presegajo 5 % mase homologiranega tipa sedeža, se ne štejejo za pomembne; |
| --- | --- |

2.2.1

konstrukcija, oblika, mere, materiali in masa sedežev, čeprav se sedeži lahko razlikuje v prevleki in barvi; razlike, ki ne presegajo 5 % mase homologiranega tipa sedeža, se ne štejejo za pomembne;

| 2.2.2 | tip in mere sistemov za nastavitev, premikanje in blokiranje naslonov sedežev, sedežev in njihovih delov; |
| --- | --- |

2.2.2

tip in mere sistemov za nastavitev, premikanje in blokiranje naslonov sedežev, sedežev in njihovih delov;

| 2.2.3 | tip in mere pritrdišč sedežev; |
| --- | --- |

2.2.3

tip in mere pritrdišč sedežev;

| 2.2.4 | mere, okvir, materiali in polnilo naslonov za glavo, čeprav se lahko razlikujejo v barvi in prevleki; |
| --- | --- |

2.2.4

mere, okvir, materiali in polnilo naslonov za glavo, čeprav se lahko razlikujejo v barvi in prevleki;

| 2.2.5 | tip in mere pritrdišč naslonov za glavo in pri ločenem naslonu za glavo značilnosti dela vozila, na katerega je pritrjen naslon za glavo; |
| --- | --- |

2.2.5

tip in mere pritrdišč naslonov za glavo in pri ločenem naslonu za glavo značilnosti dela vozila, na katerega je pritrjen naslon za glavo;

| 2.3 | „sedež“ pomeni konstrukcijo, vključno z opremo, ki je lahko del konstrukcije vozila ali ne in je namenjen za sedenje ene odrasle osebe. Izraz zajema posamezen sedež ali del sedežne klopi, namenjen za sedenje ene osebe; |
| --- | --- |

2.3

„sedež“ pomeni konstrukcijo, vključno z opremo, ki je lahko del konstrukcije vozila ali ne in je namenjen za sedenje ene odrasle osebe. Izraz zajema posamezen sedež ali del sedežne klopi, namenjen za sedenje ene osebe;

| 2.4 | „sedežna klop“ pomeni konstrukcijo, vključno z opremo, namenjeno sedenju več kot ene odrasle osebe; |
| --- | --- |

2.4

„sedežna klop“ pomeni konstrukcijo, vključno z opremo, namenjeno sedenju več kot ene odrasle osebe;

| 2.5 | „pritrdišče“ pomeni sistem, s katerim je sklop sedeža pritrjen na konstrukcijo vozila, vključno z zadevnimi deli konstrukcije vozila; |
| --- | --- |

2.5

„pritrdišče“ pomeni sistem, s katerim je sklop sedeža pritrjen na konstrukcijo vozila, vključno z zadevnimi deli konstrukcije vozila;

| 2.6 | „sistem za nastavitev“ pomeni napravo, s katero se lahko sedež ali njegovi deli nastavijo v položaj, ki ustreza obliki telesa sedečega uporabnika. Ta naprava lahko zlasti omogoča: |
| --- | --- |

2.6

„sistem za nastavitev“ pomeni napravo, s katero se lahko sedež ali njegovi deli nastavijo v položaj, ki ustreza obliki telesa sedečega uporabnika. Ta naprava lahko zlasti omogoča:

| 2.6.1 | vzdolžno nastavitev; |
| --- | --- |

2.6.1

vzdolžno nastavitev;

| 2.6.2 | navpično nastavitev; |
| --- | --- |

2.6.2

navpično nastavitev;

| 2.6.3 | nastavitev kota. |
| --- | --- |

2.6.3

nastavitev kota.

| 2.7 | „sistem za premikanje“ pomeni napravo, s katero se lahko sedež ali eden njegovih delov brez trajnega vmesnega položaja premakne in/ali obrne, da omogoči lažji dostop uporabnika do prostora za zadevnim sedežem; |
| --- | --- |

2.7

„sistem za premikanje“ pomeni napravo, s katero se lahko sedež ali eden njegovih delov brez trajnega vmesnega položaja premakne in/ali obrne, da omogoči lažji dostop uporabnika do prostora za zadevnim sedežem;

| 2.8 | „sistem za blokiranje“ pomeni napravo, ki zagotavlja, da sedež in njegovi deli ostajajo v položaju uporabe; |
| --- | --- |

2.8

„sistem za blokiranje“ pomeni napravo, ki zagotavlja, da sedež in njegovi deli ostajajo v položaju uporabe;

| 2.9 | „sklopni sedež“ pomeni pomožni sedež za občasno uporabo, ki je običajno sklopljen; |
| --- | --- |

2.9

„sklopni sedež“ pomeni pomožni sedež za občasno uporabo, ki je običajno sklopljen;

| 2.10 | „prečna ravnina“ pomeni navpično ravnino, pravokotno na srednjo vzdolžno ravnino vozila; |
| --- | --- |

2.10

„prečna ravnina“ pomeni navpično ravnino, pravokotno na srednjo vzdolžno ravnino vozila;

| 2.11 | „vzdolžna ravnina“ pomeni ravnino, vzporedno s srednjo vzdolžno ravnino vozila; |
| --- | --- |

2.11

„vzdolžna ravnina“ pomeni ravnino, vzporedno s srednjo vzdolžno ravnino vozila;

| 2.12 | „naslon za glavo“ pomeni pripomoček, katerega namen je omejiti premik glave odraslega uporabnika nazaj glede na trup, da se zmanjša nevarnost poškodb vratnega dela hrbtenice v primeru nesreče; |
| --- | --- |

2.12

„naslon za glavo“ pomeni pripomoček, katerega namen je omejiti premik glave odraslega uporabnika nazaj glede na trup, da se zmanjša nevarnost poškodb vratnega dela hrbtenice v primeru nesreče;

| 2.12.1 | „vgrajen naslon za glavo“ pomeni naslon za glavo, ki ga tvori zgornji del naslona sedeža. Nasloni za glavo, ki ustrezajo opredelitvam v spodnjih odstavkih 2.12.2 in 2.12.3, vendar jih je mogoče ločiti od sedeža ali konstrukcije vozila samo z orodjem ali z delno ali popolno odstranitvijo sedežne prevleke, ustrezajo tej opredelitvi; |
| --- | --- |

2.12.1

„vgrajen naslon za glavo“ pomeni naslon za glavo, ki ga tvori zgornji del naslona sedeža. Nasloni za glavo, ki ustrezajo opredelitvam v spodnjih odstavkih 2.12.2 in 2.12.3, vendar jih je mogoče ločiti od sedeža ali konstrukcije vozila samo z orodjem ali z delno ali popolno odstranitvijo sedežne prevleke, ustrezajo tej opredelitvi;

| 2.12.2 | „snemljiv naslon za glavo“ pomeni naslon za glavo, sestavljen iz dela, ki ga je mogoče ločiti od sedeža in je načrtovan tako, da ga je mogoče vstaviti v konstrukcijo naslona sedeža in v tej legi tudi blokirati; |
| --- | --- |

2.12.2

„snemljiv naslon za glavo“ pomeni naslon za glavo, sestavljen iz dela, ki ga je mogoče ločiti od sedeža in je načrtovan tako, da ga je mogoče vstaviti v konstrukcijo naslona sedeža in v tej legi tudi blokirati;

| 2.12.3 | „ločen naslon za glavo“ pomeni naslon za glavo, sestavljen iz dela, ki je ločen od sedeža in je načrtovan tako, da ga je mogoče vstaviti v konstrukcijo vozila in/ali v tej legi tudi blokirati; |
| --- | --- |

2.12.3

„ločen naslon za glavo“ pomeni naslon za glavo, sestavljen iz dela, ki je ločen od sedeža in je načrtovan tako, da ga je mogoče vstaviti v konstrukcijo vozila in/ali v tej legi tudi blokirati;

| 2.13 | „točka R“ pomeni referenčno točko sedenja, kot je opredeljena v Prilogi 3 k temu pravilniku; |
| --- | --- |

2.13

„točka R“ pomeni referenčno točko sedenja, kot je opredeljena v Prilogi 3 k temu pravilniku;

| 2.14 | „referenčna črta“ pomeni črto na preskusni lutki, prikazano na sliki 1 v dodatku 1 Priloge 3 k temu pravilniku; |
| --- | --- |

2.14

„referenčna črta“ pomeni črto na preskusni lutki, prikazano na sliki 1 v dodatku 1 Priloge 3 k temu pravilniku;

| 2.15 | „pregradni sistem“ pomeni dele ali naprave, ki so tako kot nasloni sedežev namenjeni zaščiti oseb pred naletom prtljage; pregradni sistem je lahko zlasti sestavljen iz mreže ali žične mreže, ki je nad ravnjo naslonov sedežev v navpičnem ali sklopljenem položaju. Nasloni za glavo, ki so vgrajeni kot del standardne opreme vozil in opremljeni s takšnimi deli ali napravami, se štejejo za del pregradnega sistema. Vendar se sedež, opremljen z naslonom za glavo, ne šteje za pregradni sistem. |
| --- | --- |

2.15

„pregradni sistem“ pomeni dele ali naprave, ki so tako kot nasloni sedežev namenjeni zaščiti oseb pred naletom prtljage; pregradni sistem je lahko zlasti sestavljen iz mreže ali žične mreže, ki je nad ravnjo naslonov sedežev v navpičnem ali sklopljenem položaju. Nasloni za glavo, ki so vgrajeni kot del standardne opreme vozil in opremljeni s takšnimi deli ali napravami, se štejejo za del pregradnega sistema. Vendar se sedež, opremljen z naslonom za glavo, ne šteje za pregradni sistem.

3.   VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

| 3.1 | Vlogo za podelitev homologacije za tip vozila vloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik. |
| --- | --- |

3.1

Vlogo za podelitev homologacije za tip vozila vloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik.

| 3.2 | Vlogi se v treh izvodih priložijo naslednji dokumenti in naslednji podatki: |
| --- | --- |

3.2

Vlogi se v treh izvodih priložijo naslednji dokumenti in naslednji podatki:

| 3.2.1 | podroben opis tipa vozila v zvezi s konstrukcijo sedežev, njihovimi pritrdišči ter sistemi za nastavitev, premikanje in blokiranje; |
| --- | --- |

3.2.1

podroben opis tipa vozila v zvezi s konstrukcijo sedežev, njihovimi pritrdišči ter sistemi za nastavitev, premikanje in blokiranje;

| 3.2.1.1 | Podroben opis in/ali risbe pregradnega sistema, če je potrebno. |
| --- | --- |

3.2.1.1

Podroben opis in/ali risbe pregradnega sistema, če je potrebno.

| 3.2.2 | risbe v primernem merilu in z dovolj podrobnim prikazom sedežev, njihovih pritrdišč v vozilu ter njihovih sistemov za nastavitev, premikanje in blokiranje; |
| --- | --- |

3.2.2

risbe v primernem merilu in z dovolj podrobnim prikazom sedežev, njihovih pritrdišč v vozilu ter njihovih sistemov za nastavitev, premikanje in blokiranje;

| 3.2.3 | Pri sedežu s snemljivim naslonom za glavo: |
| --- | --- |

3.2.3

Pri sedežu s snemljivim naslonom za glavo:

| 3.2.3.1 | podroben opis naslona za glavo, v katerem je zlasti navedena vrsta polnilnega materiala ali materialov; |
| --- | --- |

3.2.3.1

podroben opis naslona za glavo, v katerem je zlasti navedena vrsta polnilnega materiala ali materialov;

| 3.2.3.2 | podroben opis lege, vrste podpore in pritrdilnih elementov za namestitev naslona za glavo na sedež. |
| --- | --- |

3.2.3.2

podroben opis lege, vrste podpore in pritrdilnih elementov za namestitev naslona za glavo na sedež.

| 3.2.4 | Pri ločenem naslonu za glavo: |
| --- | --- |

3.2.4

Pri ločenem naslonu za glavo:

| 3.2.4.1 | podroben opis naslona za glavo, v katerem je zlasti navedena vrsta polnilnega materiala ali materialov; |
| --- | --- |

3.2.4.1

podroben opis naslona za glavo, v katerem je zlasti navedena vrsta polnilnega materiala ali materialov;

| 3.2.4.2 | podroben opis lege in pritrdilnih elementov za namestitev naslona za glavo na konstrukcijo vozila. |
| --- | --- |

3.2.4.2

podroben opis lege in pritrdilnih elementov za namestitev naslona za glavo na konstrukcijo vozila.

| 3.3 | Tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse, se predložijo: |
| --- | --- |

3.3

Tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse, se predložijo:

| 3.3.1 | vozilo, ki je vzorčni tip vozila v postopku homologacije, ali deli vozila, ki so po oceni tehnične službe potrebni za homologacijske preskuse; |
| --- | --- |

3.3.1

vozilo, ki je vzorčni tip vozila v postopku homologacije, ali deli vozila, ki so po oceni tehnične službe potrebni za homologacijske preskuse;

| 3.3.2 | dodaten komplet sedežev, s katerimi je opremljeno vozilo, skupaj z njihovimi pritrdišči. |
| --- | --- |

3.3.2

dodaten komplet sedežev, s katerimi je opremljeno vozilo, skupaj z njihovimi pritrdišči.

| 3.3.3 | Za vozila s sedeži, ki so opremljeni z nasloni za glavo ali se z njimi lahko opremijo, poleg zahtev iz odstavkov 3.3.1 in 3.3.2: |
| --- | --- |

3.3.3

Za vozila s sedeži, ki so opremljeni z nasloni za glavo ali se z njimi lahko opremijo, poleg zahtev iz odstavkov 3.3.1 in 3.3.2:

| 3.3.3.1 | Pri snemljivem naslonu za glavo: dodaten komplet sedežev, opremljenih z nasloni za glavo, s katerimi je opremljeno vozilo, skupaj z njihovimi pritrdišči. |
| --- | --- |

3.3.3.1

Pri snemljivem naslonu za glavo: dodaten komplet sedežev, opremljenih z nasloni za glavo, s katerimi je opremljeno vozilo, skupaj z njihovimi pritrdišči.

| 3.3.3.2 | Pri ločenem naslonu za glavo: dodaten komplet sedežev, s katerimi je opremljeno vozilo, skupaj z njihovimi pritrdišči, dodaten komplet ustreznih naslonov za glavo in del konstrukcije vozila, na katerega je naslon za glavo nameščen, ali celotno konstrukcijo. |
| --- | --- |

3.3.3.2

Pri ločenem naslonu za glavo: dodaten komplet sedežev, s katerimi je opremljeno vozilo, skupaj z njihovimi pritrdišči, dodaten komplet ustreznih naslonov za glavo in del konstrukcije vozila, na katerega je naslon za glavo nameščen, ali celotno konstrukcijo.

4.   HOMOLOGACIJA

| 4.1 | Če vozilo, predloženo v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje ustrezne zahteve (sedeži, ki so opremljeni z nasloni za glavo ali ki se z njimi lahko opremijo), se homologacija tega tipa vozila podeli. |
| --- | --- |

4.1

Če vozilo, predloženo v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje ustrezne zahteve (sedeži, ki so opremljeni z nasloni za glavo ali ki se z njimi lahko opremijo), se homologacija tega tipa vozila podeli.

| 4.2 | Številka homologacije se določi za vsak homologirani tip. Prvi dve števki (zdaj 07 v skladu s spremembami 07) navajata spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme podeliti iste številke istemu tipu vozila, opremljenemu z drugimi tipi sedežev ali nasloni za glavo ali s sedeži, ki so na vozilo drugače pritrjeni (to velja za sedeže z nasloni za glavo in tiste brez njih), ali drugemu tipu vozila. |
| --- | --- |

4.2

Številka homologacije se določi za vsak homologirani tip. Prvi dve števki (zdaj 07 v skladu s spremembami 07) navajata spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme podeliti iste številke istemu tipu vozila, opremljenemu z drugimi tipi sedežev ali nasloni za glavo ali s sedeži, ki so na vozilo drugače pritrjeni (to velja za sedeže z nasloni za glavo in tiste brez njih), ali drugemu tipu vozila.

| 4.3 | Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.3

Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

| 4.4 | Na vsakem vozilu, ki je v skladu s tipom vozila, homologiranim v skladu tem pravilnikom, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, opredeljenem na homologacijskem certifikatu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz: |
| --- | --- |

4.4

Na vsakem vozilu, ki je v skladu s tipom vozila, homologiranim v skladu tem pravilnikom, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, opredeljenem na homologacijskem certifikatu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

| 4.4.1 | kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo; (3) |
| --- | --- |

4.4.1

kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo; (3)

| 4.4.2 | številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in številka homologacije na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2

številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in številka homologacije na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1.

| 4.4.3 | Če je vozilo opremljeno z enim ali več sedeži, ki so opremljeni z nasloni za glavo ali pa se z njimi lahko opremijo in so homologirani v skladu z zahtevami iz spodnjih odstavkov 5.1 in 5.2, številki tega pravilnika sledita črki „RA“. Oblika, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku, navaja, kateri sedež(-i) vozila je (so) opremljen(-i) z nasloni za glavo ali se z njimi lahko opremi(-jo). Oznaka navaja tudi, ali so kakršni koli preostali sedeži v vozilu, ki niso opremljeni z nasloni za glavo ali jih z njimi ni mogoče opremiti, homologirani in izpolnjujejo zahteve iz spodnjega odstavka 5.1 tega pravilnika. |
| --- | --- |

4.4.3

Če je vozilo opremljeno z enim ali več sedeži, ki so opremljeni z nasloni za glavo ali pa se z njimi lahko opremijo in so homologirani v skladu z zahtevami iz spodnjih odstavkov 5.1 in 5.2, številki tega pravilnika sledita črki „RA“. Oblika, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku, navaja, kateri sedež(-i) vozila je (so) opremljen(-i) z nasloni za glavo ali se z njimi lahko opremi(-jo). Oznaka navaja tudi, ali so kakršni koli preostali sedeži v vozilu, ki niso opremljeni z nasloni za glavo ali jih z njimi ni mogoče opremiti, homologirani in izpolnjujejo zahteve iz spodnjega odstavka 5.1 tega pravilnika.

| 4.5 | Če je vozilo skladno s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je homologacijo podelila v skladu s tem pravilnikom, ni treba ponoviti simbola iz odstavka 4.4.1; v takem primeru se v stolpce na desni strani simbola iz odstavka 4.4.1 vstavijo številka Pravilnika, številke homologacije in dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

4.5

Če je vozilo skladno s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je homologacijo podelila v skladu s tem pravilnikom, ni treba ponoviti simbola iz odstavka 4.4.1; v takem primeru se v stolpce na desni strani simbola iz odstavka 4.4.1 vstavijo številka Pravilnika, številke homologacije in dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom.

| 4.6 | Homologacijska oznaka je jasno čitljiva in neizbrisna. |
| --- | --- |

4.6

Homologacijska oznaka je jasno čitljiva in neizbrisna.

| 4.7 | Homologacijska oznaka se namesti v bližino napisne ploščice vozila, ki jo je pritrdil proizvajalec, ali nanjo. |
| --- | --- |

4.7

Homologacijska oznaka se namesti v bližino napisne ploščice vozila, ki jo je pritrdil proizvajalec, ali nanjo.

| 4.8 | Primeri namestitev homologacijskih oznak so v Prilogi 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.8

Primeri namestitev homologacijskih oznak so v Prilogi 2 k temu pravilniku.

5.   ZAHTEVE

5.1   Splošne zahteve, ki veljajo za vse sedeže vozil kategorije M1 (4)

| 5.1.1 | Vsak predviden sistem za nastavitev in premikanje vključuje sistem za blokiranje, ki deluje samodejno. Sistemi blokiranja za naslone za roke ali druge naprave za udobje niso potrebni, razen če bi prisotnost teh naprav povzročila dodatno tveganje poškodb za potnike v vozilu v primeru trčenja. |
| --- | --- |

5.1.1

Vsak predviden sistem za nastavitev in premikanje vključuje sistem za blokiranje, ki deluje samodejno. Sistemi blokiranja za naslone za roke ali druge naprave za udobje niso potrebni, razen če bi prisotnost teh naprav povzročila dodatno tveganje poškodb za potnike v vozilu v primeru trčenja.

| 5.1.2 | Naprava za deblokiranje sistema iz odstavka 2.7, se namesti na zunanji del sedeža v bližini vrat. Zlahka je dostopna, tudi za uporabnika sedeža neposredno za tem sedežem. |
| --- | --- |

5.1.2

Naprava za deblokiranje sistema iz odstavka 2.7, se namesti na zunanji del sedeža v bližini vrat. Zlahka je dostopna, tudi za uporabnika sedeža neposredno za tem sedežem.

| 5.1.3 | Zadnji deli sedežev, ki so na površini 1, opredeljeni v odstavku 6.8.1.1, zadovoljivo opravijo preskus porazdelitve energije v skladu z zahtevami iz Priloge 6 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.1.3

Zadnji deli sedežev, ki so na površini 1, opredeljeni v odstavku 6.8.1.1, zadovoljivo opravijo preskus porazdelitve energije v skladu z zahtevami iz Priloge 6 k temu pravilniku.

| 5.1.3.1 | Šteje se, da je ta zahteva izpolnjena, če v preskusih, opravljenih po postopku iz Priloge 6 zmanjšanje hitrosti modela glave nepretrgoma ne presega 80 g za več kot 3 ms. Razen tega se med preskusom ali po njem ne pojavijo nevarni robovi. |
| --- | --- |

5.1.3.1

Šteje se, da je ta zahteva izpolnjena, če v preskusih, opravljenih po postopku iz Priloge 6 zmanjšanje hitrosti modela glave nepretrgoma ne presega 80 g za več kot 3 ms. Razen tega se med preskusom ali po njem ne pojavijo nevarni robovi.

| 5.1.3.2 | Zahteve iz odstavka 5.1.3 se ne uporabljajo za skrajne zadnje sedeže ali za sedeže, obrnjene s hrbti skupaj. |
| --- | --- |

5.1.3.2

Zahteve iz odstavka 5.1.3 se ne uporabljajo za skrajne zadnje sedeže ali za sedeže, obrnjene s hrbti skupaj.

| 5.1.4 | Površina zadnjih delov sedežev ne sme imeti nobenih nevarnih grobih površin ali ostrih robov, ki lahko povečajo tveganje resnosti poškodb za potnike v vozilu. Ta zahteva se šteje za izpolnjeno, če površina zadnjih delov sedežev, preskušenih v pogojih iz odstavka 6.1, ne kaže premerov krivine, manjših od: | 2,5 mm na površini 1, |
| --- | --- | --- |

5.1.4

Površina zadnjih delov sedežev ne sme imeti nobenih nevarnih grobih površin ali ostrih robov, ki lahko povečajo tveganje resnosti poškodb za potnike v vozilu. Ta zahteva se šteje za izpolnjeno, če površina zadnjih delov sedežev, preskušenih v pogojih iz odstavka 6.1, ne kaže premerov krivine, manjših od:

2,5 mm na površini 1,

| | 5,0 mm na površini 2, |
| --- | --- |

5,0 mm na površini 2,

| | 3,2 mm na površini 3. |
| --- | --- |

3,2 mm na površini 3.

Te površine so opredeljene v odstavku 6.8.1.

| 5.1.4.1 | Ta zahteva ne velja za: |
| --- | --- |

5.1.4.1

Ta zahteva ne velja za:

| 5.1.4.1.1 | dele različnih površin, ki kažejo izbočino iz okoliške površine, manjšo od 3,2 mm, ki naj ima tope robove, če višina izbočine ni večja od polovice njene širine; |
| --- | --- |

5.1.4.1.1

dele različnih površin, ki kažejo izbočino iz okoliške površine, manjšo od 3,2 mm, ki naj ima tope robove, če višina izbočine ni večja od polovice njene širine;

| 5.1.4.1.2 | skrajne zadnje sedeže in sedeže, obrnjene s hrbti skupaj; |
| --- | --- |

5.1.4.1.2

skrajne zadnje sedeže in sedeže, obrnjene s hrbti skupaj;

| 5.1.4.1.3 | zadnje dele sedežev, nameščene pod vodoravno ravnino, ki gre skozi najnižjo točko R v vsaki vrsti sedežev. (Kadar imajo vrste sedežev različne višine, začenši od zadaj, se ravnina obrne gor ali dol, da oblikuje navpično stopnico, ki gre skozi točko R vrste sedežev, ki so neposredno spredaj); |
| --- | --- |

5.1.4.1.3

zadnje dele sedežev, nameščene pod vodoravno ravnino, ki gre skozi najnižjo točko R v vsaki vrsti sedežev. (Kadar imajo vrste sedežev različne višine, začenši od zadaj, se ravnina obrne gor ali dol, da oblikuje navpično stopnico, ki gre skozi točko R vrste sedežev, ki so neposredno spredaj);

| 5.1.4.1.4 | dele kot je „prožna žična mreža“. |
| --- | --- |

5.1.4.1.4

dele kot je „prožna žična mreža“.

| 5.1.4.2 | Na površini 2 iz odstavka 6.8.1.2, imajo površine lahko premere manjše od 5 mm, vendar ne manjše od 2,5 mm, če uspešno opravijo preskus porazdelitve energije, predpisan v Prilogi 6 k temu pravilniku. Razen tega morajo biti te površine podložene, da se prepreči neposreden stik glave s konstrukcijo okvira sedeža. |
| --- | --- |

5.1.4.2

Na površini 2 iz odstavka 6.8.1.2, imajo površine lahko premere manjše od 5 mm, vendar ne manjše od 2,5 mm, če uspešno opravijo preskus porazdelitve energije, predpisan v Prilogi 6 k temu pravilniku. Razen tega morajo biti te površine podložene, da se prepreči neposreden stik glave s konstrukcijo okvira sedeža.

| 5.1.4.3 | Če opredeljene površine vključujejo dele, prekrite z materialom, mehkejšim od Shore A 50, zgoraj navedene zahteve z izjemo zahtev v zvezi s preskusom porazdelitve energije v skladu z zahtevami iz Priloge 6, veljajo le za toge dele. |
| --- | --- |

5.1.4.3

Če opredeljene površine vključujejo dele, prekrite z materialom, mehkejšim od Shore A 50, zgoraj navedene zahteve z izjemo zahtev v zvezi s preskusom porazdelitve energije v skladu z zahtevami iz Priloge 6, veljajo le za toge dele.

| 5.1.5 | Med preskusi iz odstavkov 6.2 in 6.3 ali po njih ne pride do okvar na okviru sedeža ali pritrdišču, sistemih za nastavitev in premikanje ali njihovih napravah za blokiranje. Trajne deformacije, vključno z razpokami, so lahko sprejemljive, če ne povečajo tveganja poškodbe v primeru trčenja in so prenesle predpisane obremenitve. |
| --- | --- |

5.1.5

Med preskusi iz odstavkov 6.2 in 6.3 ali po njih ne pride do okvar na okviru sedeža ali pritrdišču, sistemih za nastavitev in premikanje ali njihovih napravah za blokiranje. Trajne deformacije, vključno z razpokami, so lahko sprejemljive, če ne povečajo tveganja poškodbe v primeru trčenja in so prenesle predpisane obremenitve.

| 5.1.6 | Med preskusi iz odstavka 6.3 in odstavka 2.1 Priloge 9 ne pride do sprostitve sistemov blokiranja. |
| --- | --- |

5.1.6

Med preskusi iz odstavka 6.3 in odstavka 2.1 Priloge 9 ne pride do sprostitve sistemov blokiranja.

| 5.1.7 | Po preskusih morajo sistemi za premikanje, ki potnikom dovoljujejo ali olajšujejo dostop, delovati; vsaj enkrat jih mora biti mogoče deblokirati in dopustiti morajo premik sedeža ali dela sedeža, za katerega so predvideni.
  Za vse druge sisteme za premikanje in tudi sisteme za nastavitev ter njihove sisteme za blokiranje se ne zahteva, da delujejo.
  Pri sedežih, opremljenih z nasloni za glavo, velja, da trdnost naslona sedeža in njegovih naprav za blokiranje izpolnjuje zahteve iz odstavka 6.2, če po preskušanju v skladu z odstavkom 6.4.3.6 ne pride do zloma sedeža ali naslona sedeža: sicer je treba prikazati, da sedež lahko izpolnjuje preskusne zahteve iz odstavka 6.2.
  Pri sedežih (klopeh) z več prostori za sedenje, kot je naslonov za glavo, se izvede preskus iz odstavka 6.2. |
| --- | --- |

5.1.7

Po preskusih morajo sistemi za premikanje, ki potnikom dovoljujejo ali olajšujejo dostop, delovati; vsaj enkrat jih mora biti mogoče deblokirati in dopustiti morajo premik sedeža ali dela sedeža, za katerega so predvideni.

Za vse druge sisteme za premikanje in tudi sisteme za nastavitev ter njihove sisteme za blokiranje se ne zahteva, da delujejo.

Pri sedežih, opremljenih z nasloni za glavo, velja, da trdnost naslona sedeža in njegovih naprav za blokiranje izpolnjuje zahteve iz odstavka 6.2, če po preskušanju v skladu z odstavkom 6.4.3.6 ne pride do zloma sedeža ali naslona sedeža: sicer je treba prikazati, da sedež lahko izpolnjuje preskusne zahteve iz odstavka 6.2.

Pri sedežih (klopeh) z več prostori za sedenje, kot je naslonov za glavo, se izvede preskus iz odstavka 6.2.

5.2   Splošne specifikacije, ki veljajo za sedeže vozil kategorij N1, N2 in N3 in sedeže vozil kategorij M2 in M3, ki jih ne vključuje Pravilnik št. 80

| 5.2.1 | Sedeži in sedežne klopi morajo biti čvrsto pritrjeni na vozilo. |
| --- | --- |

5.2.1

Sedeži in sedežne klopi morajo biti čvrsto pritrjeni na vozilo.

| 5.2.2 | Drsni sedeži in sedežne klopi se morajo samodejno blokirati v vseh predvidenih položajih. |
| --- | --- |

5.2.2

Drsni sedeži in sedežne klopi se morajo samodejno blokirati v vseh predvidenih položajih.

| 5.2.3 | Nastavljive naslone sedežev mora biti mogoče blokirati v vseh predvidenih položajih. |
| --- | --- |

5.2.3

Nastavljive naslone sedežev mora biti mogoče blokirati v vseh predvidenih položajih.

| 5.2.4 | Vsi sedeži, ki jih je mogoče prevrniti naprej ali imajo sklopne naslone, se morajo samodejno blokirati v običajnem položaju. |
| --- | --- |

5.2.4

Vsi sedeži, ki jih je mogoče prevrniti naprej ali imajo sklopne naslone, se morajo samodejno blokirati v običajnem položaju.

5.3   Vgradnja naslonov za glavo

| 5.3.1 | Na vsakem zunanjem sprednjem sedežu v vsakem vozilu kategorije M1 je vgrajen naslon za glavo. Sedeže, ki so opremljeni z nasloni za glavo, namenjenimi za vgradnjo na drugih sedežnih mestih in v drugih kategorijah vozil, se prav tako lahko homologira v skladu s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

5.3.1

Na vsakem zunanjem sprednjem sedežu v vsakem vozilu kategorije M1 je vgrajen naslon za glavo. Sedeže, ki so opremljeni z nasloni za glavo, namenjenimi za vgradnjo na drugih sedežnih mestih in v drugih kategorijah vozil, se prav tako lahko homologira v skladu s tem pravilnikom.

| 5.3.2 | Na vsakem zunanjem sprednjem sedežu v vsakem vozilu kategorije M2 z največjo dovoljeno maso, ki ne presega 3 500 kg, in kategorije N1, je vgrajen naslon za glavo; Nasloni za glavo, vgrajeni v takšna vozila, izpolnjujejo zahteve Pravilnika št. 25, kakor je bil spremenjen s spremembami 03. |
| --- | --- |

5.3.2

Na vsakem zunanjem sprednjem sedežu v vsakem vozilu kategorije M2 z največjo dovoljeno maso, ki ne presega 3 500 kg, in kategorije N1, je vgrajen naslon za glavo; Nasloni za glavo, vgrajeni v takšna vozila, izpolnjujejo zahteve Pravilnika št. 25, kakor je bil spremenjen s spremembami 03.

5.4   Posebne zahteve za sedeže, ki so opremljeni z nasloni za glavo ali ki se jih z njimi lahko opremi

| 5.4.1 | Prisotnost naslona za glavo ne sme biti dodaten vir nevarnosti za potnike v vozilu. Zlasti v nobenem primeru uporabe nima nevarnih grobih površin ali ostrih robov, ki lahko povečajo tveganje ali resnost poškodb potnikov. |
| --- | --- |

5.4.1

Prisotnost naslona za glavo ne sme biti dodaten vir nevarnosti za potnike v vozilu. Zlasti v nobenem primeru uporabe nima nevarnih grobih površin ali ostrih robov, ki lahko povečajo tveganje ali resnost poškodb potnikov.

| 5.4.2 | Deli sprednjih ali zadnjih strani naslonov za glavo, nameščeni na površini 1, kot je opredeljeno v spodnjem odstavku 6.8.1.1.3, uspešno opravijo preskus absorpcije energije. |
| --- | --- |

5.4.2

Deli sprednjih ali zadnjih strani naslonov za glavo, nameščeni na površini 1, kot je opredeljeno v spodnjem odstavku 6.8.1.1.3, uspešno opravijo preskus absorpcije energije.

| 5.4.2.1 | Šteje se, da je ta zahteva izpolnjena, če v preskusih, opravljenih po postopku iz Priloge 6, zmanjšanje hitrosti modela glave nepretrgoma ne presega 80 g za več kot 3 ms. Razen tega se med preskusom ali po njem ne pojavijo nevarni robovi. |
| --- | --- |

5.4.2.1

Šteje se, da je ta zahteva izpolnjena, če v preskusih, opravljenih po postopku iz Priloge 6, zmanjšanje hitrosti modela glave nepretrgoma ne presega 80 g za več kot 3 ms. Razen tega se med preskusom ali po njem ne pojavijo nevarni robovi.

| 5.4.3 | Deli sprednjih ali zadnjih strani naslonov za glavo, nameščeni na površini 2, kot je opredeljeno v spodnjem odstavku 6.8.1.2.2, so podloženi tako, da preprečujejo neposreden stik glave s sestavnimi deli konstrukcije, in izpolnjujejo zahteve iz zgornjega odstavka 5.1.4, ki se uporabljajo za zadnje dele sedežev, nameščene na površini 2. |
| --- | --- |

5.4.3

Deli sprednjih ali zadnjih strani naslonov za glavo, nameščeni na površini 2, kot je opredeljeno v spodnjem odstavku 6.8.1.2.2, so podloženi tako, da preprečujejo neposreden stik glave s sestavnimi deli konstrukcije, in izpolnjujejo zahteve iz zgornjega odstavka 5.1.4, ki se uporabljajo za zadnje dele sedežev, nameščene na površini 2.

| 5.4.4 | Zahteve iz zgornjih odstavkov 5.4.2 in 5.4.3 ne veljajo za dele zadnjih strani naslonov za glavo, ki so načrtovani za namestitev na sedeže, za katerimi ni predviden noben sedež. |
| --- | --- |

5.4.4

Zahteve iz zgornjih odstavkov 5.4.2 in 5.4.3 ne veljajo za dele zadnjih strani naslonov za glavo, ki so načrtovani za namestitev na sedeže, za katerimi ni predviden noben sedež.

| 5.4.5 | Naslon za glavo je varno pritrjen na sedež ali konstrukcijo vozila, tako da iz obloge naslona za glavo ali njegovega pritrdišča na naslon sedeža ne pomolijo togi in nevarni deli kot posledica pritiska, ki ga med preskusom izvaja model glave. |
| --- | --- |

5.4.5

Naslon za glavo je varno pritrjen na sedež ali konstrukcijo vozila, tako da iz obloge naslona za glavo ali njegovega pritrdišča na naslon sedeža ne pomolijo togi in nevarni deli kot posledica pritiska, ki ga med preskusom izvaja model glave.

| 5.4.6 | Pri sedežu, opremljenem z naslonom za glavo, se lahko, če se tehnična služba strinja, šteje, da so določbe iz odstavka 5.1.3 izpolnjene, če sedež, opremljen z naslonom za glavo, izpolnjuje določbe iz zgornjega odstavka 5.4.2. |
| --- | --- |

5.4.6

Pri sedežu, opremljenem z naslonom za glavo, se lahko, če se tehnična služba strinja, šteje, da so določbe iz odstavka 5.1.3 izpolnjene, če sedež, opremljen z naslonom za glavo, izpolnjuje določbe iz zgornjega odstavka 5.4.2.

5.5   Višina naslonov za glavo

| 5.5.1 | Višina naslonov za glavo se izmeri, kot je opisano v spodnjem odstavku 6.5. |
| --- | --- |

5.5.1

Višina naslonov za glavo se izmeri, kot je opisano v spodnjem odstavku 6.5.

| 5.5.2 | Nasloni za glavo, katerih višina ni nastavljiva, pri sprednjih sedežih niso nižji od 800 mm in 750 mm pri drugih sedežih. |
| --- | --- |

5.5.2

Nasloni za glavo, katerih višina ni nastavljiva, pri sprednjih sedežih niso nižji od 800 mm in 750 mm pri drugih sedežih.

| 5.5.3 | Nasloni za glavo, katerih višina je nastavljiva: |
| --- | --- |

5.5.3

Nasloni za glavo, katerih višina je nastavljiva:

| 5.5.3.1 | višina sprednjih sedežev ni nižja od 800 mm in 750 mm pri drugih sedežih; ta vrednost se dobi v legi, ki je med najvišjo in najnižjo nastavljivo lego; |
| --- | --- |

5.5.3.1

višina sprednjih sedežev ni nižja od 800 mm in 750 mm pri drugih sedežih; ta vrednost se dobi v legi, ki je med najvišjo in najnižjo nastavljivo lego;

| 5.5.3.2 | „položaj uporabe“ z višino manjšo od 750 mm se ne uporablja; |
| --- | --- |

5.5.3.2

„položaj uporabe“ z višino manjšo od 750 mm se ne uporablja;

| 5.5.3.3 | pri sedežih, ki niso sprednji sedeži, so nasloni za glavo lahko takšni, da se lahko nastavijo v položaj z višino manj kot 750 mm, če je ta položaj uporabniku jasno prepoznaven kot tak, ki ni namenjen uporabi naslona za glavo; |
| --- | --- |

5.5.3.3

pri sedežih, ki niso sprednji sedeži, so nasloni za glavo lahko takšni, da se lahko nastavijo v položaj z višino manj kot 750 mm, če je ta položaj uporabniku jasno prepoznaven kot tak, ki ni namenjen uporabi naslona za glavo;

| 5.5.3.4 | pri sprednjih sedežih so nasloni za glavo lahko takšni, da se lahko samodejno premaknejo, ko sedež ni zaseden, v položaj z višino manj kot 750 mm, če se samodejno povrnejo v položaj uporabe, ko je sedež zaseden. |
| --- | --- |

5.5.3.4

pri sprednjih sedežih so nasloni za glavo lahko takšni, da se lahko samodejno premaknejo, ko sedež ni zaseden, v položaj z višino manj kot 750 mm, če se samodejno povrnejo v položaj uporabe, ko je sedež zaseden.

| 5.5.4 | Mere iz zgornjih odstavkov 5.5.2 in 5.5.3.1 so lahko manj kot 800 mm za sprednje sedeže in 750 mm za druge sedeže, da je razdalja med naslonom za glavo in notranjo površino strehe, okni ali katerim koli delom konstrukcije vozila dovolj velika; vendar ta razdalja ni večja od 25 mm. Pri sedežih, opremljenih s sistemi za premikanje in/ali nastavljanje, to velja za vse položaje sedeža. Razen tega, z odstopanjem od zgornjega odstavka 5.5.3.2, ni nobenega „položaja uporabe“, v katerem je višina manj kot 700 mm. |
| --- | --- |

5.5.4

Mere iz zgornjih odstavkov 5.5.2 in 5.5.3.1 so lahko manj kot 800 mm za sprednje sedeže in 750 mm za druge sedeže, da je razdalja med naslonom za glavo in notranjo površino strehe, okni ali katerim koli delom konstrukcije vozila dovolj velika; vendar ta razdalja ni večja od 25 mm. Pri sedežih, opremljenih s sistemi za premikanje in/ali nastavljanje, to velja za vse položaje sedeža. Razen tega, z odstopanjem od zgornjega odstavka 5.5.3.2, ni nobenega „položaja uporabe“, v katerem je višina manj kot 700 mm.

| 5.5.5 | Z odstopanjem od zahtev glede višine iz zgornjih odstavkov 5.5.2 in 5.5.3.1, višina naslonov za glavo, namenjenih za zadnje sredinske sedeže ali sedežna mesta, ni manjša od 700 mm. |
| --- | --- |

5.5.5

Z odstopanjem od zahtev glede višine iz zgornjih odstavkov 5.5.2 in 5.5.3.1, višina naslonov za glavo, namenjenih za zadnje sredinske sedeže ali sedežna mesta, ni manjša od 700 mm.

| 5.6 | Pri sedežu, na katerega je mogoče namestiti naslon za glavo, se preverijo določbe iz zgornjih odstavkov 5.1.3 in 5.4.2. |
| --- | --- |

5.6

Pri sedežu, na katerega je mogoče namestiti naslon za glavo, se preverijo določbe iz zgornjih odstavkov 5.1.3 in 5.4.2.

| 5.6.1 | Višina dela naprave za naslanjanje glave, izmerjena v skladu s spodnjim odstavkom 6.5, pri naslonu za glavo z nastavljivo višino ni manjša od 100 mm. |
| --- | --- |

5.6.1

Višina dela naprave za naslanjanje glave, izmerjena v skladu s spodnjim odstavkom 6.5, pri naslonu za glavo z nastavljivo višino ni manjša od 100 mm.

| 5.7 | Reža med naslonom sedeža in naslonom za glavo pri napravi, ki nima nastavljive višine, ni večja od 60 mm. Če ima naslon za glavo nastavljivo višino, ta v najnižji legi ni večja od 25 mm, merjeno od vrha naslona sedeža. Pri sedežih ali sedežnih klopeh s prilagodljivo višino, opremljenih z ločenimi nasloni za glavo, se ta zahteva preveri za vse položaje sedeža ali sedežne klopi. |
| --- | --- |

5.7

Reža med naslonom sedeža in naslonom za glavo pri napravi, ki nima nastavljive višine, ni večja od 60 mm. Če ima naslon za glavo nastavljivo višino, ta v najnižji legi ni večja od 25 mm, merjeno od vrha naslona sedeža. Pri sedežih ali sedežnih klopeh s prilagodljivo višino, opremljenih z ločenimi nasloni za glavo, se ta zahteva preveri za vse položaje sedeža ali sedežne klopi.

| 5.8 | Pri naslonih za glavo, ki so del naslona sedeža, je treba upoštevati naslednjo površino:
  nad ravnino, pravokotno na referenčno črto, 540 mm od točke R.
  Med dvema navpičnima vzdolžnima ravninama, ki potekata na razdalji 85 mm na vsaki strani referenčne črte. Na tem območju so dovoljene reže, ki imajo ne glede na svojo obliko razdaljo „a“, izmerjeno v skladu s spodnjim odstavkom 6.7, večjo od 60 mm, če so po dodatnem preskusu v skladu s spodnjim odstavkom 6.4.3.3.2 še vedno izpolnjene zahteve iz spodnjega odstavka 5.11. |
| --- | --- |

5.8

Pri naslonih za glavo, ki so del naslona sedeža, je treba upoštevati naslednjo površino:

nad ravnino, pravokotno na referenčno črto, 540 mm od točke R.

Med dvema navpičnima vzdolžnima ravninama, ki potekata na razdalji 85 mm na vsaki strani referenčne črte. Na tem območju so dovoljene reže, ki imajo ne glede na svojo obliko razdaljo „a“, izmerjeno v skladu s spodnjim odstavkom 6.7, večjo od 60 mm, če so po dodatnem preskusu v skladu s spodnjim odstavkom 6.4.3.3.2 še vedno izpolnjene zahteve iz spodnjega odstavka 5.11.

| 5.9 | Pri naslonih za glavo z nastavljivo višino so na delu naprave, ki služi kot naslon za glavo, dovoljene reže, ki imajo ne glede na svojo obliko razdaljo „a“, izmerjeno v skladu s spodnjim odstavkom 6.7, večjo od 60 mm, če so po dodatnem preskusu v skladu s spodnjim odstavkom 6.4.3.3.2 še vedno izpolnjene zahteve iz spodnjega odstavka 5.11. |
| --- | --- |

5.9

Pri naslonih za glavo z nastavljivo višino so na delu naprave, ki služi kot naslon za glavo, dovoljene reže, ki imajo ne glede na svojo obliko razdaljo „a“, izmerjeno v skladu s spodnjim odstavkom 6.7, večjo od 60 mm, če so po dodatnem preskusu v skladu s spodnjim odstavkom 6.4.3.3.2 še vedno izpolnjene zahteve iz spodnjega odstavka 5.11.

| 5.10 | Širina naslona za glavo je taka, da normalno sedeči osebi zagotavlja ustrezno podporo glave. Kot je določeno v skladu s postopkom iz spodnjega odstavka 6.6, naslon za glavo pokriva površino, ki sega najmanj 85 mm na vsako stran navpične srednje ravnine sedeža, za katerega je naslon za glavo namenjen. |
| --- | --- |

5.10

Širina naslona za glavo je taka, da normalno sedeči osebi zagotavlja ustrezno podporo glave. Kot je določeno v skladu s postopkom iz spodnjega odstavka 6.6, naslon za glavo pokriva površino, ki sega najmanj 85 mm na vsako stran navpične srednje ravnine sedeža, za katerega je naslon za glavo namenjen.

| 5.11 | Naslon za glavo in njegovo pritrdišče sta taka, da je največji premik glave nazaj X, ki ga dovoljuje naslon za glavo in ki je izmerjen v skladu s statičnim postopkom iz spodnjega odstavka 6.4.3, manjši od 102 mm. |
| --- | --- |

5.11

Naslon za glavo in njegovo pritrdišče sta taka, da je največji premik glave nazaj X, ki ga dovoljuje naslon za glavo in ki je izmerjen v skladu s statičnim postopkom iz spodnjega odstavka 6.4.3, manjši od 102 mm.

| 5.12 | Naslon za glavo in njegovo pritrdišče sta dovolj močna, da brez zloma zdržita obremenitev iz spodnjega odstavka 6.4.3.6. Pri naslonih za glavo, ki so del naslona sedeža, veljajo zahteve iz tega odstavka za dele konstrukcije naslona sedeža, ki so nad ravnino, pravokotno na referenčno črto, 540 mm od točke R. |
| --- | --- |

5.12

Naslon za glavo in njegovo pritrdišče sta dovolj močna, da brez zloma zdržita obremenitev iz spodnjega odstavka 6.4.3.6. Pri naslonih za glavo, ki so del naslona sedeža, veljajo zahteve iz tega odstavka za dele konstrukcije naslona sedeža, ki so nad ravnino, pravokotno na referenčno črto, 540 mm od točke R.

| 5.13 | Če je naslon za glavo nastavljiv, ga ni mogoče dvigniti nad največjo delovno višino, razen s premišljenim dejanjem uporabnika, ki se razlikuje od ravnanja, potrebnega za njegovo nastavitev. |
| --- | --- |

5.13

Če je naslon za glavo nastavljiv, ga ni mogoče dvigniti nad največjo delovno višino, razen s premišljenim dejanjem uporabnika, ki se razlikuje od ravnanja, potrebnega za njegovo nastavitev.

| 5.14 | Šteje se, da trdnost naslona sedeža in njegove naprave za blokiranje izpolnjuje zahteve iz spodnjega odstavka 6.2, če po preskušanju v skladu s spodnjim odstavkom 6.4.3.6 ne pride do zloma sedeža ali naslona sedeža; v nasprotnem primeru se pokaže, da sedež lahko izpolnjuje preskusne zahteve iz spodnjega odstavka 6.2. |
| --- | --- |

5.14

Šteje se, da trdnost naslona sedeža in njegove naprave za blokiranje izpolnjuje zahteve iz spodnjega odstavka 6.2, če po preskušanju v skladu s spodnjim odstavkom 6.4.3.6 ne pride do zloma sedeža ali naslona sedeža; v nasprotnem primeru se pokaže, da sedež lahko izpolnjuje preskusne zahteve iz spodnjega odstavka 6.2.

5.15   Posebne zahteve za zaščito oseb pred naletom prtljage

| 5.15.1 | Nasloni sedežev
  Nasloni sedežev in/ali nasloni za glavo, ki so nameščeni tako, da tvorijo sprednjo mejo prtljažnika, vsi sedeži, ki so nameščeni in v običajnem položaju uporabe, ki ga je določil proizvajalec, so dovolj trdni, da zaščitijo potnike v vozilu pred naletom prtljage pri čelnem trčenju. Šteje se, da je ta zahteva izpolnjena, če med preskusom iz Priloge 9 in po njem nasloni sedežev in mehanizmi za blokiranje ostanejo v prvotnem položaju. Vendar je deformacija naslonov sedežev in njihovih pritrdilnih elementov med preskusom dovoljena, če se sprednji obris delov preskušanega naslona sedeža in/ali naslonov za glavo, ki so trdnejši od Shore A 50, ne premakne naprej od prečne navpične ravnine, ki poteka skozi:






  (a) | točko 150 mm pred točko R zadevnega sedeža za dele naslona za glavo; |
| --- | --- | --- |

5.15.1

Nasloni sedežev

Nasloni sedežev in/ali nasloni za glavo, ki so nameščeni tako, da tvorijo sprednjo mejo prtljažnika, vsi sedeži, ki so nameščeni in v običajnem položaju uporabe, ki ga je določil proizvajalec, so dovolj trdni, da zaščitijo potnike v vozilu pred naletom prtljage pri čelnem trčenju. Šteje se, da je ta zahteva izpolnjena, če med preskusom iz Priloge 9 in po njem nasloni sedežev in mehanizmi za blokiranje ostanejo v prvotnem položaju. Vendar je deformacija naslonov sedežev in njihovih pritrdilnih elementov med preskusom dovoljena, če se sprednji obris delov preskušanega naslona sedeža in/ali naslonov za glavo, ki so trdnejši od Shore A 50, ne premakne naprej od prečne navpične ravnine, ki poteka skozi:

(a)

točko 150 mm pred točko R zadevnega sedeža za dele naslona za glavo;

| (b) | točko 100 mm pred točko R zadevnega sedeža za dele naslona sedeža; |
| --- | --- |

(b)

točko 100 mm pred točko R zadevnega sedeža za dele naslona sedeža;

razen v fazah odboja preskusnih blokov.

Pri vgrajenih naslonih za glavo določa mejo med naslonom za glavo in naslonom sedeža ravnina, ki je pravokotna na referenčno črto v razdalji 540 mm od točke R.

Vse meritve se opravijo na vzdolžni srednji ravnini zadevnega sedeža ali sedežnega mesta za vsako sedežno mesto, ki tvori sprednjo mejo prtljažnika.

Med preskusom iz Priloge 9 ostanejo preskusni bloki za zadevnim/zadevnimi naslonom/nasloni sedeža/sedežev.

| 5.15.2 | Pregradni sistemi
  Na zahtevo proizvajalca vozila se preskus iz Priloge 9 lahko izvede z nameščenimi pregradnimi sistemi, če so ti sistemi vgrajeni kot del standardne opreme za določen tip vozila.
  Pregradni sistemi v obliki žične mreže, ki so nad nasloni sedežev v običajnem položaju uporabe, se preskusijo v skladu z odstavkom 2.2 Priloge 9.
  Šteje se, da je ta zahteva izpolnjena, če pregradni sistemi med preskusom ohranijo položaj. Vendar je deformacija pregradnih sistemov med preskusom dovoljena, če se sprednji obris pregrade (vključno z deli preskušanega naslona sedeža/naslonov sedežev in/ali naslona za glavo/naslonov za glavo, ki so trdnejši od Shore A 50), ne premakne naprej od prečne navpične ravnine, ki poteka skozi:






  (a) | točko 150 mm pred točko R zadevnega sedeža za dele naslona za glavo; |
| --- | --- | --- |

5.15.2

Pregradni sistemi

Na zahtevo proizvajalca vozila se preskus iz Priloge 9 lahko izvede z nameščenimi pregradnimi sistemi, če so ti sistemi vgrajeni kot del standardne opreme za določen tip vozila.

Pregradni sistemi v obliki žične mreže, ki so nad nasloni sedežev v običajnem položaju uporabe, se preskusijo v skladu z odstavkom 2.2 Priloge 9.

Šteje se, da je ta zahteva izpolnjena, če pregradni sistemi med preskusom ohranijo položaj. Vendar je deformacija pregradnih sistemov med preskusom dovoljena, če se sprednji obris pregrade (vključno z deli preskušanega naslona sedeža/naslonov sedežev in/ali naslona za glavo/naslonov za glavo, ki so trdnejši od Shore A 50), ne premakne naprej od prečne navpične ravnine, ki poteka skozi:

(a)

točko 150 mm pred točko R zadevnega sedeža za dele naslona za glavo;

| (b) | točko 100 mm pred točko R zadevnega sedeža za dele naslona sedeža in del pregradnega sistema, razen naslona za glavo. |
| --- | --- |

(b)

točko 100 mm pred točko R zadevnega sedeža za dele naslona sedeža in del pregradnega sistema, razen naslona za glavo.

Za vgrajen naslon za glavo je meja med naslonom za glavo in naslonom sedeža opredeljena v odstavku 5.15.1.

Vse meritve se opravijo na vzdolžni srednji ravnini zadevnega sedeža ali sedežnega mesta za vsako sedežno mesto, ki tvori sprednjo mejo prtljažnika.

Po preskusu ni nobenih hrapavih ali ostrih robov, ki lahko povečajo nevarnost ali resnost poškodb potnikov v vozilu.

| 5.15.3 | Zahteve iz zgornjih odstavkov 5.13.1 in 5.13.2 ne veljajo za sisteme za zadržanje prtljage, ki se v primeru trčenja samodejno sprožijo. Proizvajalec tehnični službi zadovoljivo pokaže, da je zaščita, ki jo omogoča tak sistem, enakovredna zaščiti iz odstavkov 5.15.1 in 5.15.2. |
| --- | --- |

5.15.3

Zahteve iz zgornjih odstavkov 5.13.1 in 5.13.2 ne veljajo za sisteme za zadržanje prtljage, ki se v primeru trčenja samodejno sprožijo. Proizvajalec tehnični službi zadovoljivo pokaže, da je zaščita, ki jo omogoča tak sistem, enakovredna zaščiti iz odstavkov 5.15.1 in 5.15.2.

6.   PRESKUSI

6.1   Splošne specifikacije, ki veljajo za vse preskuse

| 6.1.1 | Naslon sedeža, če je nastavljiv, se blokira v položaju, ki ustreza nagibu v smeri nazaj, kar se da mogoče blizu kota 25o od navpičnice referenčne črte trupa preskusne lutke, opisane v Prilogi 3, razen če proizvajalec ne določi drugače. |
| --- | --- |

6.1.1

Naslon sedeža, če je nastavljiv, se blokira v položaju, ki ustreza nagibu v smeri nazaj, kar se da mogoče blizu kota 25o od navpičnice referenčne črte trupa preskusne lutke, opisane v Prilogi 3, razen če proizvajalec ne določi drugače.

| 6.1.2 | Če so sedež, njegov mehanizem za blokiranje in njegova namestitev enaki ali simetrični glede na drug sedež v vozilu, lahko tehnična služba preskusi samo en tak sedež. |
| --- | --- |

6.1.2

Če so sedež, njegov mehanizem za blokiranje in njegova namestitev enaki ali simetrični glede na drug sedež v vozilu, lahko tehnična služba preskusi samo en tak sedež.

| 6.1.3 | Pri sedežih z nastavljivimi nasloni za glavo se preskusi izvedejo z nasloni za glavo, nameščenimi v najbolj neugodni legi (praviloma v najvišji legi), ki jo dopušča njihov sistem za nastavitev. |
| --- | --- |

6.1.3

Pri sedežih z nastavljivimi nasloni za glavo se preskusi izvedejo z nasloni za glavo, nameščenimi v najbolj neugodni legi (praviloma v najvišji legi), ki jo dopušča njihov sistem za nastavitev.

6.2   Preskus trdnosti naslona sedeža in njegovih sistemov za nastavitev

| 6.2.1 | Sila, ki povzroča navor 53 daNm glede na točko R, deluje vzdolžno in v smeri nazaj na zgornji del okvira naslona sedeža preko sestavnega dela, ki tvori hrbet preskusne lutke iz Priloge 3 k temu pravilniku. Pri sedežni klopi, kjer je del podpornega okvirja ali ves podporni okvir (vključno z okvirjem naslonov za glavo) skupen za več kot eno sedežno mesto, se preskus opravi hkrati za vsa ta sedežna mesta. |
| --- | --- |

6.2.1

Sila, ki povzroča navor 53 daNm glede na točko R, deluje vzdolžno in v smeri nazaj na zgornji del okvira naslona sedeža preko sestavnega dela, ki tvori hrbet preskusne lutke iz Priloge 3 k temu pravilniku. Pri sedežni klopi, kjer je del podpornega okvirja ali ves podporni okvir (vključno z okvirjem naslonov za glavo) skupen za več kot eno sedežno mesto, se preskus opravi hkrati za vsa ta sedežna mesta.

6.3   Preskus trdnosti pritrdišča sedeža ter sistemov za nastavitev, blokiranje in premikanje

| 6.3.1 | Z vzdolžnim vodoravnim zmanjšanjem hitrosti, ki ni manjši od 20 g, se za 30 ms deluje v smeri naprej na celotno školjko vozila v skladu z zahtevami iz odstavka 1 Priloge 7. Na zahtevo proizvajalca se lahko uporabi preskusni impulz iz dodatka Priloge 9. |
| --- | --- |

6.3.1

Z vzdolžnim vodoravnim zmanjšanjem hitrosti, ki ni manjši od 20 g, se za 30 ms deluje v smeri naprej na celotno školjko vozila v skladu z zahtevami iz odstavka 1 Priloge 7. Na zahtevo proizvajalca se lahko uporabi preskusni impulz iz dodatka Priloge 9.

| 6.3.2 | V smeri nazaj se uporabi vzdolžno zmanjšanje hitrosti v skladu z zahtevami iz odstavka 6.3.1. |
| --- | --- |

6.3.2

V smeri nazaj se uporabi vzdolžno zmanjšanje hitrosti v skladu z zahtevami iz odstavka 6.3.1.

| 6.3.3 | Zahteve iz zgornjih odstavkov 6.3.1 in 6.3.2 se preverijo za vse položaje sedeža. Pri sedežih z nastavljivim naslonom za glavo, se preskus opravi z nasloni za glavo, nameščenimi v najbolj neugoden položaj (praviloma najvišji položaj), ki ga dovoljuje sistem za nastavitev. Med preskusom je sedež nameščen tako, da noben zunanji dejavnik ne preprečuje sprostitve sistemov za blokiranje.
  Šteje se, da so ti pogoji izpolnjeni, če je sedež preskušen v naslednjih položajih: | vzdolžna nastavitev je določena eno stopnjo ali 10 mm v smeri nazaj od skrajnega sprednjega običajnega položaja za vožnjo ali položaja uporabe, kot ga navaja proizvajalec (za sedeže z neodvisno navpično nastavitvijo se blazina nastavi na najvišji položaj); |
| --- | --- | --- |

6.3.3

Zahteve iz zgornjih odstavkov 6.3.1 in 6.3.2 se preverijo za vse položaje sedeža. Pri sedežih z nastavljivim naslonom za glavo, se preskus opravi z nasloni za glavo, nameščenimi v najbolj neugoden položaj (praviloma najvišji položaj), ki ga dovoljuje sistem za nastavitev. Med preskusom je sedež nameščen tako, da noben zunanji dejavnik ne preprečuje sprostitve sistemov za blokiranje.

Šteje se, da so ti pogoji izpolnjeni, če je sedež preskušen v naslednjih položajih:

vzdolžna nastavitev je določena eno stopnjo ali 10 mm v smeri nazaj od skrajnega sprednjega običajnega položaja za vožnjo ali položaja uporabe, kot ga navaja proizvajalec (za sedeže z neodvisno navpično nastavitvijo se blazina nastavi na najvišji položaj);

| | vzdolžna nastavitev je določena eno stopnjo ali 10 mm v smeri naprej od skrajnega zadnjega običajnega položaja za vožnjo ali položaja uporabe, kot ga navaja proizvajalec (za sedeže z neodvisno navpično nastavitvijo se blazina nastavi na najnižji položaj) in, kjer je primerno, v skladu z zahtevami iz spodnjega odstavka 6.3.4. |
| --- | --- |

vzdolžna nastavitev je določena eno stopnjo ali 10 mm v smeri naprej od skrajnega zadnjega običajnega položaja za vožnjo ali položaja uporabe, kot ga navaja proizvajalec (za sedeže z neodvisno navpično nastavitvijo se blazina nastavi na najnižji položaj) in, kjer je primerno, v skladu z zahtevami iz spodnjega odstavka 6.3.4.

| 6.3.4 | Če je razporeditev sistemov za blokiranje taka, da bi bila v položaju sedeža, razen v položajih iz zgornjega odstavka 6.3.3, porazdelitev sil na napravo za blokiranje in pritrdišča sedežev manj ugodna, kot v katerem koli od položajev iz odstavka 6.3.3, se preskusi opravijo za manj ugoden položaj sedenja. |
| --- | --- |

6.3.4

Če je razporeditev sistemov za blokiranje taka, da bi bila v položaju sedeža, razen v položajih iz zgornjega odstavka 6.3.3, porazdelitev sil na napravo za blokiranje in pritrdišča sedežev manj ugodna, kot v katerem koli od položajev iz odstavka 6.3.3, se preskusi opravijo za manj ugoden položaj sedenja.

| 6.3.5 | Šteje se, da so preskusni pogoji iz odstavka 6.3.1 izpolnjeni, če jih na zahtevo proizvajalca zamenja preskus trčenja celotnega vozila v voznem stanju ob togo oviro, kot je določeno v odstavku 2 Priloge 7 k temu pravilniku. V tem primeru se sedež nastavi na najmanj ugodne pogoje porazdelitve napetosti v sistemu pritrdišča, kot je določeno v zgornjih odstavkih 6.1.1, 6.3.3 in 6.3.4. |
| --- | --- |

6.3.5

Šteje se, da so preskusni pogoji iz odstavka 6.3.1 izpolnjeni, če jih na zahtevo proizvajalca zamenja preskus trčenja celotnega vozila v voznem stanju ob togo oviro, kot je določeno v odstavku 2 Priloge 7 k temu pravilniku. V tem primeru se sedež nastavi na najmanj ugodne pogoje porazdelitve napetosti v sistemu pritrdišča, kot je določeno v zgornjih odstavkih 6.1.1, 6.3.3 in 6.3.4.

6.4   Preskus učinkovitosti naslona za glavo

| 6.4.1 | Če je naslon za glavo nastavljiv, se ga nastavi v najbolj neugoden položaj (navadno najvišji položaj), ki ga dopušča njegov sistem za nastavitev. |
| --- | --- |

6.4.1

Če je naslon za glavo nastavljiv, se ga nastavi v najbolj neugoden položaj (navadno najvišji položaj), ki ga dopušča njegov sistem za nastavitev.

| 6.4.2 | Pri sedežni klopi, kjer je del podpornega okvirja ali ves podporni okvir (vključno z okvirjem naslonov za glavo) skupen za več kot eno sedežno mesto, se preskus opravi hkrati za vsa ta sedežna mesta. |
| --- | --- |

6.4.2

Pri sedežni klopi, kjer je del podpornega okvirja ali ves podporni okvir (vključno z okvirjem naslonov za glavo) skupen za več kot eno sedežno mesto, se preskus opravi hkrati za vsa ta sedežna mesta.

6.4.3   Preskus

| 6.4.3.1 | Vse črte, vključno s projekcijami referenčne črte, potekajo v navpični srednji ravnini zadevnega sedeža ali sedežnega mesta (glej Prilogo 5 k temu pravilniku). |
| --- | --- |

6.4.3.1

Vse črte, vključno s projekcijami referenčne črte, potekajo v navpični srednji ravnini zadevnega sedeža ali sedežnega mesta (glej Prilogo 5 k temu pravilniku).

| 6.4.3.2 | Prestavljena referenčna črta se določi tako, da se na del, ki tvori hrbet preskusne lutke iz Priloge 3 k temu pravilniku, deluje z začetno silo, ki povzroči navor 37,3 daNm v smeri nazaj okoli točke R. |
| --- | --- |

6.4.3.2

Prestavljena referenčna črta se določi tako, da se na del, ki tvori hrbet preskusne lutke iz Priloge 3 k temu pravilniku, deluje z začetno silo, ki povzroči navor 37,3 daNm v smeri nazaj okoli točke R.

| 6.4.3.3 | S pomočjo okroglega modela glave premera 165 mm se z začetno silo, ki povzroči navor 37,3 daNm okoli točke R, deluje pravokotno na prestavljeno referenčno črto na razdalji 65 mm pod vrhom naslona za glavo, pri čemer referenčna črta ostaja v prestavljenem položaju v skladu z odstavkom 6.4.3.2. |
| --- | --- |

6.4.3.3

S pomočjo okroglega modela glave premera 165 mm se z začetno silo, ki povzroči navor 37,3 daNm okoli točke R, deluje pravokotno na prestavljeno referenčno črto na razdalji 65 mm pod vrhom naslona za glavo, pri čemer referenčna črta ostaja v prestavljenem položaju v skladu z odstavkom 6.4.3.2.

| 6.4.3.3.1 | Če prisotnost rež preprečuje uporabo sile iz odstavka 6.4.3.3 pri 65 mm od vrha naslona za glavo, se lahko razdalja zmanjša, tako da gre os sile skozi središčnico elementa okvira, ki je najbliže reži. |
| --- | --- |

6.4.3.3.1

Če prisotnost rež preprečuje uporabo sile iz odstavka 6.4.3.3 pri 65 mm od vrha naslona za glavo, se lahko razdalja zmanjša, tako da gre os sile skozi središčnico elementa okvira, ki je najbliže reži.

| 6.4.3.3.2 | V primerih, opisanih v zgornjih odstavkih 5.8 in 5.9, se preskus ponovi tako, da se z uporabo krogle s premerom 165 mm na vsako režo deluje s silo: | ki poteka skozi težišče najmanjšega od delov reže vzdolž prečnih ravnin, vzporednih z referenčno linijo, in |
| --- | --- | --- |

6.4.3.3.2

V primerih, opisanih v zgornjih odstavkih 5.8 in 5.9, se preskus ponovi tako, da se z uporabo krogle s premerom 165 mm na vsako režo deluje s silo:

ki poteka skozi težišče najmanjšega od delov reže vzdolž prečnih ravnin, vzporednih z referenčno linijo, in

| | ki ustvarja navor 37,3 daNm okoli točke R. |
| --- | --- |

ki ustvarja navor 37,3 daNm okoli točke R.

| 6.4.3.4 | Določi se tangenta Y na kroglasti model glave, vzporedno s prestavljeno referenčno črto. |
| --- | --- |

6.4.3.4

Določi se tangenta Y na kroglasti model glave, vzporedno s prestavljeno referenčno črto.

| 6.4.3.5 | Izmeri se razdalja X iz zgornjega odstavka 5.11 med tangento Y in prestavljeno referenčno črto. |
| --- | --- |

6.4.3.5

Izmeri se razdalja X iz zgornjega odstavka 5.11 med tangento Y in prestavljeno referenčno črto.

| 6.4.3.6. | Za preverjanje učinkovitosti naslona za glavo se začetno obremenitev iz odstavkov 6.4.3.3 in 6.4.3.3.2 poveča na 89 daN, razen če prej pride do zloma sedeža ali naslona sedeža. |
| --- | --- |

6.4.3.6.

Za preverjanje učinkovitosti naslona za glavo se začetno obremenitev iz odstavkov 6.4.3.3 in 6.4.3.3.2 poveča na 89 daN, razen če prej pride do zloma sedeža ali naslona sedeža.

6.5   Določanje višine naslona za glavo

| 6.5.1 | Vse črte, vključno s projekcijo referenčne črte, se začrtajo v navpični srednji ravnini zadevnega sedeža ali sedežnega mesta, pri čemer presek take ravnine s sedežem določa obris naslona za glavo in naslona sedeža (glej sliko 1 v Prilogi 4 k temu pravilniku). |
| --- | --- |

6.5.1

Vse črte, vključno s projekcijo referenčne črte, se začrtajo v navpični srednji ravnini zadevnega sedeža ali sedežnega mesta, pri čemer presek take ravnine s sedežem določa obris naslona za glavo in naslona sedeža (glej sliko 1 v Prilogi 4 k temu pravilniku).

| 6.5.2 | Preskusna lutka iz Priloge 3 k temu pravilniku se postavi v običajen položaj na sedež. |
| --- | --- |

6.5.2

Preskusna lutka iz Priloge 3 k temu pravilniku se postavi v običajen položaj na sedež.

| 6.5.3 | Projekcija referenčne črte preskusne lutke iz Priloge 3 k temu pravilniku se potem na zadevnem sedežu zariše v ravnini iz zgornjega odstavka 6.4.3.1.
  Pravokotno na referenčno črto se zariše tangenta S na vrh naslona za glavo. |
| --- | --- |

6.5.3

Projekcija referenčne črte preskusne lutke iz Priloge 3 k temu pravilniku se potem na zadevnem sedežu zariše v ravnini iz zgornjega odstavka 6.4.3.1.

Pravokotno na referenčno črto se zariše tangenta S na vrh naslona za glavo.

| 6.5.4 | Razdalja „h“ od točke R do tangente S je višina, ki jo je treba upoštevati pri izvajanju zahtev iz zgornjega odstavka 5.5. |
| --- | --- |

6.5.4

Razdalja „h“ od točke R do tangente S je višina, ki jo je treba upoštevati pri izvajanju zahtev iz zgornjega odstavka 5.5.

6.6   Določanje širine naslona za glavo (glej sliko 2 v Prilogi 4 k temu pravilniku)

| 6.6.1 | Ravnina S1, ki je pravokotna na referenčno črto in je 65 mm pod tangento S iz zgornjega odstavka 6.5.3, določa presek v naslonu za glavo, omejen z orisom C. |
| --- | --- |

6.6.1

Ravnina S1, ki je pravokotna na referenčno črto in je 65 mm pod tangento S iz zgornjega odstavka 6.5.3, določa presek v naslonu za glavo, omejen z orisom C.

| 6.6.2 | Širina naslona za glavo, ki jo je treba upoštevati pri izvajanju zahtev iz zgornjega odstavka 5.10, je razdalja „L“, izmerjena v ravnini S1 med navpičnima vzdolžnima ravninama P in P'. |
| --- | --- |

6.6.2

Širina naslona za glavo, ki jo je treba upoštevati pri izvajanju zahtev iz zgornjega odstavka 5.10, je razdalja „L“, izmerjena v ravnini S1 med navpičnima vzdolžnima ravninama P in P'.

| 6.6.3 | Širina naslona za glavo se po potrebi določi tudi v ravnini, pravokotni na referenčno črto 635 mm nad točko R sedeža, pri čemer je ta razdalja izmerjena vzdolž referenčne črte. |
| --- | --- |

6.6.3

Širina naslona za glavo se po potrebi določi tudi v ravnini, pravokotni na referenčno črto 635 mm nad točko R sedeža, pri čemer je ta razdalja izmerjena vzdolž referenčne črte.

6.7   Določitev razdalje „a“ reže pri naslonu za glavo (glej Prilogo 8 k temu pravilniku)

| 6.7.1 | Razdalja „a“ se določi za vsako režo glede na sprednjo stran naslona za glavo s pomočjo krogle s premerom 165 mm. |
| --- | --- |

6.7.1

Razdalja „a“ se določi za vsako režo glede na sprednjo stran naslona za glavo s pomočjo krogle s premerom 165 mm.

| 6.7.2 | Krogla se postavi v stik z režo v točki na območju reže, ki dopušča največji vdor krogle brez obremenitve. |
| --- | --- |

6.7.2

Krogla se postavi v stik z režo v točki na območju reže, ki dopušča največji vdor krogle brez obremenitve.

| 6.7.3 | Razdalja med dvema dotikališčema krogle z režo je razdalja „a“, ki se upošteva za ovrednotenje izpolnjevanja določb iz zgornjih odstavkov 5.8 in 5.9. |
| --- | --- |

6.7.3

Razdalja med dvema dotikališčema krogle z režo je razdalja „a“, ki se upošteva za ovrednotenje izpolnjevanja določb iz zgornjih odstavkov 5.8 in 5.9.

6.8   Preskusi za preverjanje porazdelitve energije na naslon sedeža in naslon za glavo

| 6.8.1 | Površine zadnjih delov sedežev, ki se preverjajo, so tiste, ki so na spodaj opredeljenih površinah, s katerimi lahko vstopi v stik krogla s premerom 165 mm, kadar je sedež vgrajen v vozilo. |
| --- | --- |

6.8.1

Površine zadnjih delov sedežev, ki se preverjajo, so tiste, ki so na spodaj opredeljenih površinah, s katerimi lahko vstopi v stik krogla s premerom 165 mm, kadar je sedež vgrajen v vozilo.

| 6.8.1.1 | Površina 1 |
| --- | --- |

6.8.1.1

Površina 1

| 6.8.1.1.1 | Pri ločenih sedežih brez naslonov za glavo ta površina vključuje zadnji del naslona sedeža med vzdolžnima navpičnima ravninama, ki sta pri 100 mm na vsaki strani vzdolžne srednje ravnine središčnice sedeža, in nad ravnino, pravokotno na referenčno črto, 100 mm pod vrhom naslona sedeža. |
| --- | --- |

6.8.1.1.1

Pri ločenih sedežih brez naslonov za glavo ta površina vključuje zadnji del naslona sedeža med vzdolžnima navpičnima ravninama, ki sta pri 100 mm na vsaki strani vzdolžne srednje ravnine središčnice sedeža, in nad ravnino, pravokotno na referenčno črto, 100 mm pod vrhom naslona sedeža.

| 6.8.1.1.2 | Pri sedežnih klopeh brez naslonov za glavo je ta površina med vzdolžnima navpičnima ravninama, ki sta pri 100 mm na vsaki strani vzdolžne srednje ravnine vsakega določenega zunanjega sedeža, ki ga je opredelil proizvajalec, in nad ravnino, pravokotno na referenčno črto, 100 mm pod vrhom naslona sedeža. |
| --- | --- |

6.8.1.1.2

Pri sedežnih klopeh brez naslonov za glavo je ta površina med vzdolžnima navpičnima ravninama, ki sta pri 100 mm na vsaki strani vzdolžne srednje ravnine vsakega določenega zunanjega sedeža, ki ga je opredelil proizvajalec, in nad ravnino, pravokotno na referenčno črto, 100 mm pod vrhom naslona sedeža.

| 6.8.1.1.3 | Pri sedežih ali sedežnih klopeh z nasloni za glavo se ta površina razteza med vzdolžnima navpičnima ravninama na vsaki strani in 70 mm od vzdolžne srednje ravnine določenega sedeža ali sedežnega mesta, ki sta nad ravnino, pravokotno na referenčno črto, 635 mm od točke R. Za preskus se naslon za glavo, če je nastavljiv, postavi v najbolj neugoden položaj (navadno najvišji), ki ga dopušča njegov sistem za nastavitev. |
| --- | --- |

6.8.1.1.3

Pri sedežih ali sedežnih klopeh z nasloni za glavo se ta površina razteza med vzdolžnima navpičnima ravninama na vsaki strani in 70 mm od vzdolžne srednje ravnine določenega sedeža ali sedežnega mesta, ki sta nad ravnino, pravokotno na referenčno črto, 635 mm od točke R. Za preskus se naslon za glavo, če je nastavljiv, postavi v najbolj neugoden položaj (navadno najvišji), ki ga dopušča njegov sistem za nastavitev.

| 6.8.1.2 | Površina 2 |
| --- | --- |

6.8.1.2

Površina 2

| 6.8.1.2.1 | Pri sedežih ali sedežnih klopeh brez naslonov za glavo in sedežih ali sedežnih klopeh s snemljivimi ali ločenimi nasloni za glavo je površina 2 nad ravnino, pravokotno na referenčno črto, 100 mm od vrha naslona sedeža, razen delov površine 1. |
| --- | --- |

6.8.1.2.1

Pri sedežih ali sedežnih klopeh brez naslonov za glavo in sedežih ali sedežnih klopeh s snemljivimi ali ločenimi nasloni za glavo je površina 2 nad ravnino, pravokotno na referenčno črto, 100 mm od vrha naslona sedeža, razen delov površine 1.

| 6.8.1.2.2 | Pri sedežih ali sedežnih klopeh z vgrajenimi nasloni za glavo se površina 2 širi nad ravnino, pravokotno na referenčno črto, 440 mm oddaljeno od točke R zadevnega sedeža ali sedežnega mesta, razen delov površine 1. |
| --- | --- |

6.8.1.2.2

Pri sedežih ali sedežnih klopeh z vgrajenimi nasloni za glavo se površina 2 širi nad ravnino, pravokotno na referenčno črto, 440 mm oddaljeno od točke R zadevnega sedeža ali sedežnega mesta, razen delov površine 1.

| 6.8.1.3 | Površina 3 |
| --- | --- |

6.8.1.3

Površina 3

| 6.8.1.3.1 | Površina 3 je opredeljena kot del naslona sedeža ali sedežne klopi, ki je nad vodoravno ravnino iz zgornjega odstavka 5.1.4.1.3, brez delov, ki so na površini 1 in površini 2. |
| --- | --- |

6.8.1.3.1

Površina 3 je opredeljena kot del naslona sedeža ali sedežne klopi, ki je nad vodoravno ravnino iz zgornjega odstavka 5.1.4.1.3, brez delov, ki so na površini 1 in površini 2.

6.9   Enakovredne preskusne metode

Če se uporablja preskusna metoda, ki se razlikuje od tistih iz zgornjih odstavkov 6.2, 6.3, 6.4 in v Prilogi 6, se dokaže njena enakovrednost.

7.   SKLADNOST PROIZVODNJE

Skladnost proizvodnih postopkov je v skladu z Dodatkom 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) v naslednjih zahtevah:

| 7.1 | Vsako vozilo, homologirano v skladu s tem pravilnikom, se izdela tako, da izpolnjuje zahteve iz zgornjega odstavka 5, da je skladen s homologiranim tipom. Vendar pri naslonih za glavo, kot so opredeljeni v zgornjih odstavkih 2.12.2 in 2.12.3, nič ne preprečuje skladnosti vozila s homologiranim tipom vozila, tudi če se trži s sedeži, ki niso opremljeni z nasloni za glavo. |
| --- | --- |

7.1

Vsako vozilo, homologirano v skladu s tem pravilnikom, se izdela tako, da izpolnjuje zahteve iz zgornjega odstavka 5, da je skladen s homologiranim tipom. Vendar pri naslonih za glavo, kot so opredeljeni v zgornjih odstavkih 2.12.2 in 2.12.3, nič ne preprečuje skladnosti vozila s homologiranim tipom vozila, tudi če se trži s sedeži, ki niso opremljeni z nasloni za glavo.

| 7.2 | Pristojni organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode preverjanja skladnosti za vsako proizvodno enoto. Organ lahko izvede tudi naključne preglede serijsko proizvedenih vozil v zvezi z zahtevami iz zgornjega odstavka 5. |
| --- | --- |

7.2

Pristojni organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode preverjanja skladnosti za vsako proizvodno enoto. Organ lahko izvede tudi naključne preglede serijsko proizvedenih vozil v zvezi z zahtevami iz zgornjega odstavka 5.

8.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 8.1 | Homologacija, ki se podeli za tip vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz zgornjega odstavka 7.1 ali če vozila uspešno ne opravijo preskusov iz zgornjega odstavka 7. |
| --- | --- |

8.1

Homologacija, ki se podeli za tip vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz zgornjega odstavka 7.1 ali če vozila uspešno ne opravijo preskusov iz zgornjega odstavka 7.

| 8.2 | Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

8.2

Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

9.   SPREMEMBE TIPA VOZILA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE GLEDE NA SEDEŽE, NJIHOVA PRITDIŠČA IN/ALI NJIHOVE NASLONE ZA GLAVO

| 9.1 | Vsaka sprememba tipa vozila v zvezi s sedeži, njihovimi pritrdišči in/ali nasloni za glavo se sporoči upravnemu organu, ki je podelil homologacijo. Organ lahko potem: |
| --- | --- |

9.1

Vsaka sprememba tipa vozila v zvezi s sedeži, njihovimi pritrdišči in/ali nasloni za glavo se sporoči upravnemu organu, ki je podelil homologacijo. Organ lahko potem:

| 9.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo imele znatnega škodljivega vpliva in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve; ali |
| --- | --- |

9.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo imele znatnega škodljivega vpliva in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve; ali

| 9.1.2 | meni, da spremembe niso tako pomembne za rezultate iz zgornjih odstavkov 6.2, 6.3 in 6.4, da bi jih bilo treba preveriti z izračuni, ki temeljijo na rezultatih homologacijskega preskusa; ali |
| --- | --- |

9.1.2

meni, da spremembe niso tako pomembne za rezultate iz zgornjih odstavkov 6.2, 6.3 in 6.4, da bi jih bilo treba preveriti z izračuni, ki temeljijo na rezultatih homologacijskega preskusa; ali

| 9.1.3 | od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva nadaljnje poročilo. |
| --- | --- |

9.1.3

od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva nadaljnje poročilo.

| 9.2 | Potrditev ali zavrnitev homologacije, ki opredeljuje spremembe, se sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v skladu s postopkom iz zgornjega odstavka 4.3. |
| --- | --- |

9.2

Potrditev ali zavrnitev homologacije, ki opredeljuje spremembe, se sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v skladu s postopkom iz zgornjega odstavka 4.3.

| 9.3 | Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko te razširitve in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

9.3

Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko te razširitve in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

10.   DOKONČNA PREKINITEV PROIZVODNJE

| 10.1 | Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati napravo, homologirano v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko ta organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

10.1

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati napravo, homologirano v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko ta organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

11.   NAVODILA ZA UPORABO

| 11.1 | Za sedeže, opremljene z nastavljivimi nasloni za glavo, proizvajalec zagotovi navodila, kako upravljati, nastaviti, blokirati in, kjer je primerno, odstraniti naslone za glavo. |
| --- | --- |

11.1

Za sedeže, opremljene z nastavljivimi nasloni za glavo, proizvajalec zagotovi navodila, kako upravljati, nastaviti, blokirati in, kjer je primerno, odstraniti naslone za glavo.

12.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in se jim pošljejo certifikati, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije.

13.   PREHODNE DOLOČBE

| 13.1 | Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 06 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne zavrne podelitve homologacij ECE v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 06. |
| --- | --- |

13.1

Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 06 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne zavrne podelitve homologacij ECE v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 06.

| 13.2 | Od 1. oktobra 1999 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacije ECE le, če so izpolnjene zahteve tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 06. |
| --- | --- |

13.2

Od 1. oktobra 1999 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacije ECE le, če so izpolnjene zahteve tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 06.

| 13.3 | Od 1. oktobra 2001 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo priznavanje homologacij, ki niso bile podeljene v skladu s spremembami 06 tega pravilnika. |
| --- | --- |

13.3

Od 1. oktobra 2001 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo priznavanje homologacij, ki niso bile podeljene v skladu s spremembami 06 tega pravilnika.

| 13.4 | Od uradnega datuma veljavnosti sprememb 07 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne zavrne podelitve homologacij ECE v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 07. |
| --- | --- |

13.4

Od uradnega datuma veljavnosti sprememb 07 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne zavrne podelitve homologacij ECE v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 07.

| 13.5 | Po 24 mesecih od datuma veljavnosti sprememb 07 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacijo ECE le, če tip vozila, ki je v postopku homologacije, izpolnjuje zahteve tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 07. |
| --- | --- |

13.5

Po 24 mesecih od datuma veljavnosti sprememb 07 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacijo ECE le, če tip vozila, ki je v postopku homologacije, izpolnjuje zahteve tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 07.

| 13.6 | Po 48 mesecih od datuma veljavnosti sprememb 07 prenehajo veljati obstoječe homologacije v skladu s tem pravilnikom, razen za tipe vozil, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 07. |
| --- | --- |

13.6

Po 48 mesecih od datuma veljavnosti sprememb 07 prenehajo veljati obstoječe homologacije v skladu s tem pravilnikom, razen za tipe vozil, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 07.

PRILOGA 1

SPOROČILO

(največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

PRILOGA 2

NAMESTITEV HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

Vzorec A

(glej odstavke 4.4, 4.4.1, 4.4.2 in 4.4.3 tega pravilnika)

Vozilo z najmanj enim sedežem, opremljenim z naslonom za glavo ali ki se ga z njim lahko opremi

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila, glede na trdnost sedežev, opremljenih z nasloni za glavo ali ki se jih z njimi lahko opremi, in značilnosti naslonov za glavo, homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 17 pod številko homologacije 072439. Prvi dve števki številke homologacije pomenita, da je Pravilnik že ob podelitvi homologacije vključeval spremembe 07. Zgornja homologacijska oznaka pomeni tudi, da je bil tip vozila homologiran v skladu s Pravilnikom št. 17 glede na trdnost katerih koli sedežev v vozilu, ki niso opremljeni z nasloni za glavo ali jih z njimi ni mogoče opremiti.

Vzorec B

(glej odstavke 4.4, 4.4.1 in 4.4.2 tega pravilnika)

Vozila s sedeži, ki niso opremljeni z nasloni za glavo ali jih z njimi ni mogoče opremiti

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da ima tip vozila sedeže, ki niso opremljeni z nasloni za glavo ali jih z njimi ni mogoče opremiti, in da je bil tip vozila, glede na trdnost sedežev in njihovih pritrdišč, homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 17 pod številko homologacije 072439. Prvi dve števki številke homologacije pomenita, da je Pravilnik že ob podelitvi homologacije vključeval spremembe 07.

Vzorec C

(glej odstavek 4.5 tega pravilnika)

Vozilo z najmanj enim sedežem, opremljenim z naslonom za glavo ali ki se ga z njim lahko opremi

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da ima tip vozila vsaj en sedež, opremljen z naslonom za glavo ali ki se ga z njim lahko opremi, in je bil homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikoma št. 17 in 33 (5).

Številke homologacije pomenijo, da je na dan podelitve homologacije Pravilnik št. 17 že vključeval spremembe 07, Pravilnik št. 33 pa je ohranil prvotno obliko. Zgornja homologacijska oznaka pomeni tudi, da je bil tip vozila homologiran v skladu s Pravilnikom št. 17 glede na trdnost katerih koli sedežev v vozilu, ki niso opremljeni z nasloni za glavo ali jih z njimi ni mogoče opremiti.

Vzorec D

(glej odstavek 4.5 tega pravilnika)

Vozila s sedeži, ki niso opremljeni z nasloni za glavo ali jih z njimi ni mogoče opremiti

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da ima tip vozila sedeže, ki niso opremljeni z naslonom za glavo ali ki jih z njimi ni mogoče opremiti, in je bil homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikoma št. 17 in 33 (5). Številke homologacije pomenijo, da je na dan podelitve homologacije Pravilnik št. 17 že vključeval spremembe 07, Pravilnik št. 33 pa je ohranil prvotno obliko.

PRILOGA 3

POSTOPEK ZA DOLOČANJE TOČKE H IN DEJANSKEGA NAKLONA TRUPA ZA SEDEŽNA MESTA V MOTORNIH VOZILIH

1.   NAMEN

Postopek iz te priloge se uporablja za določanje točke H in dejanskega naklona trupa za enega ali več sedežnih mest v motornem vozilu ter za preverjanje razmerja med izmerjenimi vrednostmi in konstrukcijsko določenimi vrednostmi po navedbi proizvajalca vozila (6).

2.   OPREDELITVE POJMOV

V tej prilogi:

| 2.1 | „referenčni podatki“ pomenijo eno ali več naslednjih značilnosti sedežnega mesta: |
| --- | --- |

2.1

„referenčni podatki“ pomenijo eno ali več naslednjih značilnosti sedežnega mesta:

| 2.1.1 | točka H in točka R ter razmerje med njima, |
| --- | --- |

2.1.1

točka H in točka R ter razmerje med njima,

| 2.1.2 | dejanski naklon trupa in konstrukcijsko določen naklon trupa ter razmerje med njima; |
| --- | --- |

2.1.2

dejanski naklon trupa in konstrukcijsko določen naklon trupa ter razmerje med njima;

| 2.2 | „tridimenzionalna naprava za določanje točke H“ (naprava 3-D H) pomeni napravo, ki se uporablja za določanje točk H in dejanskih naklonov trupa. Ta naprava je opisana v Dodatku 1 k tej prilogi; |
| --- | --- |

2.2

„tridimenzionalna naprava za določanje točke H“ (naprava 3-D H) pomeni napravo, ki se uporablja za določanje točk H in dejanskih naklonov trupa. Ta naprava je opisana v Dodatku 1 k tej prilogi;

| 2.3 | „točka H“ pomeni vrtišče med trupom in stegni naprave 3-D H, nameščene na sedež v vozilu v skladu s spodnjim odstavkom 4. Točka H je v središču središčne osi naprave, ki poteka med vizirnima gumboma točke H na obeh straneh naprave 3-D H. Točka H teoretično ustreza točki R (za dovoljena odstopanja glej spodnji odstavek 3.2.2). Ko je točka H po postopku iz odstavka 4. določena, se šteje, da je fiksna glede na konstrukcijo oblazinjenja sedea, in se premika skupaj s sedeem, ko se ta nastavlja; |
| --- | --- |

2.3

„točka H“ pomeni vrtišče med trupom in stegni naprave 3-D H, nameščene na sedež v vozilu v skladu s spodnjim odstavkom 4. Točka H je v središču središčne osi naprave, ki poteka med vizirnima gumboma točke H na obeh straneh naprave 3-D H. Točka H teoretično ustreza točki R (za dovoljena odstopanja glej spodnji odstavek 3.2.2). Ko je točka H po postopku iz odstavka 4. določena, se šteje, da je fiksna glede na konstrukcijo oblazinjenja sedea, in se premika skupaj s sedeem, ko se ta nastavlja;

| 2.4 | „točka R“ ali „referenčna točka sedeža“ pomeni konstrukcijsko določeno točko, ki jo določi proizvajalec vozila za vsako sedeno mesto glede na tridimenzionalni koordinatni sistem; |
| --- | --- |

2.4

„točka R“ ali „referenčna točka sedeža“ pomeni konstrukcijsko določeno točko, ki jo določi proizvajalec vozila za vsako sedeno mesto glede na tridimenzionalni koordinatni sistem;

| 2.5 | „linija trupa“ pomeni središčnico droga trupa naprave 3-D H v skrajni zadnji legi; |
| --- | --- |

2.5

„linija trupa“ pomeni središčnico droga trupa naprave 3-D H v skrajni zadnji legi;

| 2.6 | „dejanski naklon trupa“ pomeni kot med navpičnico skozi točko H in linijo trupa, izmerjen s kotomerom za kot naklona naslona na napravi 3-D H. Dejanski naklon trupa teoretično ustreza konstrukcijsko določenemu naklonu trupa (za dovoljena odstopanja glej spodnji odstavek 3.2.2); |
| --- | --- |

2.6

„dejanski naklon trupa“ pomeni kot med navpičnico skozi točko H in linijo trupa, izmerjen s kotomerom za kot naklona naslona na napravi 3-D H. Dejanski naklon trupa teoretično ustreza konstrukcijsko določenemu naklonu trupa (za dovoljena odstopanja glej spodnji odstavek 3.2.2);

| 2.7 | „konstrukcijsko določen naklon trupa“ pomeni kot med navpičnico skozi točko R in linijo trupa v legi, ki ustreza konstrukcijsko določeni legi naslona sedeža, kakor jo je določil proizvajalec vozila; |
| --- | --- |

2.7

„konstrukcijsko določen naklon trupa“ pomeni kot med navpičnico skozi točko R in linijo trupa v legi, ki ustreza konstrukcijsko določeni legi naslona sedeža, kakor jo je določil proizvajalec vozila;

| 2.8 | „srednja ravnina potnika“ (C/LO) pomeni srednjo ravnino naprave 3-D H, postavljene na vsako konstrukcijsko določeno sedežno mesto; predstavljena je s koordinato točke H na osi Y. Pri posameznih sedežih srednja ravnina sedeža ustreza srednji ravnini potnika. Pri drugih sedežih srednjo ravnino potnika določi proizvajalec; |
| --- | --- |

2.8

„srednja ravnina potnika“ (C/LO) pomeni srednjo ravnino naprave 3-D H, postavljene na vsako konstrukcijsko določeno sedežno mesto; predstavljena je s koordinato točke H na osi Y. Pri posameznih sedežih srednja ravnina sedeža ustreza srednji ravnini potnika. Pri drugih sedežih srednjo ravnino potnika določi proizvajalec;

| 2.9 | „tridimenzionalni koordinatni sistem“ pomeni sistem, kot je opisan v Dodatku 2 te priloge; |
| --- | --- |

2.9

„tridimenzionalni koordinatni sistem“ pomeni sistem, kot je opisan v Dodatku 2 te priloge;

| 2.10 | „izhodiščne oznake“ so fizične točke (odprtine, površine, oznake ali vdolbine) na karoseriji vozila, kakor jih je določil proizvajalec; |
| --- | --- |

2.10

„izhodiščne oznake“ so fizične točke (odprtine, površine, oznake ali vdolbine) na karoseriji vozila, kakor jih je določil proizvajalec;

| 2.11 | „postavitev vozila za meritve“ pomeni lego vozila, določeno s koordinatami izhodiščnih oznak v tridimenzionalnem koordinatnem sistemu. |
| --- | --- |

2.11

„postavitev vozila za meritve“ pomeni lego vozila, določeno s koordinatami izhodiščnih oznak v tridimenzionalnem koordinatnem sistemu.

3.   ZAHTEVE

3.1   Navajanje podatkov

Za vsako sedežno mesto, za katero so potrebni referenčni podatki zaradi dokazovanja skladnosti z določbami tega pravilnika, se na obrazcu iz Dodatka 3 te priloge predloijo vsi ali tisti od naslednjih podatkov, ki so primerni:

| 3.1.1 | koordinate točke R glede na tridimenzionalni koordinatni sistem; |
| --- | --- |

3.1.1

koordinate točke R glede na tridimenzionalni koordinatni sistem;

| 3.1.2 | konstrukcijsko določen naklon trupa; |
| --- | --- |

3.1.2

konstrukcijsko določen naklon trupa;

| 3.1.3 | vsi podatki, potrebni za nastavitev sedeža (če je nastavljiv) v poloaj za merjenje iz spodnjega odstavka 4.3. |
| --- | --- |

3.1.3

vsi podatki, potrebni za nastavitev sedeža (če je nastavljiv) v poloaj za merjenje iz spodnjega odstavka 4.3.

3.2   Razmerje med izmerjenimi vrednostmi in konstrukcijsko določenimi vrednostmi

| 3.2.1 | Koordinate točke H in vrednost dejanskega naklona trupa, dobljena po postopku iz spodnjega odstavka 4, se primerjajo s koordinatami točke R in vrednostjo konstrukcijsko določenega naklona trupa, ki jo je določil proizvajalec vozila. |
| --- | --- |

3.2.1

Koordinate točke H in vrednost dejanskega naklona trupa, dobljena po postopku iz spodnjega odstavka 4, se primerjajo s koordinatami točke R in vrednostjo konstrukcijsko določenega naklona trupa, ki jo je določil proizvajalec vozila.

| 3.2.2 | Relativni poloaji točke R in točke H ter razmerje med konstrukcijsko določenim naklonom trupa in dejanskim naklonom trupa se štejejo za zadovoljive za obravnavano sedežno mesto, če točka H, kakor je določena s svojimi koordinatami, leži v kvadratu s stranico 50 mm, katerega stranice potekajo v vodoravni in navpični smeri ter katerega diagonali se sekata v točki R, in če je dejanski naklon trupa v območju 5 stopinj glede na konstrukcijsko določen naklon trupa. |
| --- | --- |

3.2.2

Relativni poloaji točke R in točke H ter razmerje med konstrukcijsko določenim naklonom trupa in dejanskim naklonom trupa se štejejo za zadovoljive za obravnavano sedežno mesto, če točka H, kakor je določena s svojimi koordinatami, leži v kvadratu s stranico 50 mm, katerega stranice potekajo v vodoravni in navpični smeri ter katerega diagonali se sekata v točki R, in če je dejanski naklon trupa v območju 5 stopinj glede na konstrukcijsko določen naklon trupa.

| 3.2.3 | Če so ti pogoji izpolnjeni, se za dokazovanje skladnosti z določbami tega pravilnika uporabita točka R in konstrukcijsko določen naklon trupa. |
| --- | --- |

3.2.3

Če so ti pogoji izpolnjeni, se za dokazovanje skladnosti z določbami tega pravilnika uporabita točka R in konstrukcijsko določen naklon trupa.

| 3.2.4 | Če točka H ali dejanski naklon trupa ne ustreza zahtevam iz zgornjega odstavka 3.2.2, se točka H in dejanski naklon trupa določita še dvakrat (skupaj trikrat). Če rezultati dveh od treh meritev izpolnjujejo zahteve, veljajo pogoji iz zgornjega odstavka 3.2.3. |
| --- | --- |

3.2.4

Če točka H ali dejanski naklon trupa ne ustreza zahtevam iz zgornjega odstavka 3.2.2, se točka H in dejanski naklon trupa določita še dvakrat (skupaj trikrat). Če rezultati dveh od treh meritev izpolnjujejo zahteve, veljajo pogoji iz zgornjega odstavka 3.2.3.

| 3.2.5 | Če rezultati vsaj dveh od treh postopkov iz zgornjega odstavka 3.2.4 ne izpolnjujejo zahtev iz zgornjega odstavka 3.2.2, ali če ni mogoče opraviti preverjanja, ker proizvajalec vozila ni predložil podatkov o legi točke R ali konstrukcijsko določenem naklonu trupa, se uporabi srednja vrednost treh izmerjenih točk ali povprečna vrednost treh izmerjenih naklonov in se ti dve vrednosti štejeta za veljavni v vseh primerih, v katerih se ta pravilnik sklicuje na točko R ali konstrukcijsko določen naklon trupa. |
| --- | --- |

3.2.5

Če rezultati vsaj dveh od treh postopkov iz zgornjega odstavka 3.2.4 ne izpolnjujejo zahtev iz zgornjega odstavka 3.2.2, ali če ni mogoče opraviti preverjanja, ker proizvajalec vozila ni predložil podatkov o legi točke R ali konstrukcijsko določenem naklonu trupa, se uporabi srednja vrednost treh izmerjenih točk ali povprečna vrednost treh izmerjenih naklonov in se ti dve vrednosti štejeta za veljavni v vseh primerih, v katerih se ta pravilnik sklicuje na točko R ali konstrukcijsko določen naklon trupa.

4.   POSTOPEK ZA DOLOČANJE TOČKE H IN DEJANSKEGA NAKLONA TRUPA

| 4.1 | Po presoji proizvajalca se vozilo predkondicionira na temperaturi 20 ± 10 oC, da material oblazinjenja sedeža doseže sobno temperaturo. Če sedež, ki ga je treba preskušati, še ni bil uporabljen, se sede dvakrat po eno minuto obremeni z osebo ali napravo z maso od 70 do 80 kg, da bi blazinjenje sedea postalo prono. Na zahtevo proizvajalca ostanejo vsi sklopi sedea vsaj 30 minut pred postavljanjem naprave 3-D H neobremenjeni. |
| --- | --- |

4.1

Po presoji proizvajalca se vozilo predkondicionira na temperaturi 20 ± 10 oC, da material oblazinjenja sedeža doseže sobno temperaturo. Če sedež, ki ga je treba preskušati, še ni bil uporabljen, se sede dvakrat po eno minuto obremeni z osebo ali napravo z maso od 70 do 80 kg, da bi blazinjenje sedea postalo prono. Na zahtevo proizvajalca ostanejo vsi sklopi sedea vsaj 30 minut pred postavljanjem naprave 3-D H neobremenjeni.

| 4.2 | Vozilo je v postavitvi za meritve iz zgornjega odstavka 2.11. |
| --- | --- |

4.2

Vozilo je v postavitvi za meritve iz zgornjega odstavka 2.11.

| 4.3 | Če je sedež nastavljiv, se najprej nastavi v skrajno zadnjo lego za običajno uporabo med vožnjo, kakor je določil proizvajalec vozila, pri tem pa se upoštevajo izključno vzdolžne nastavitve sedeža, brez nastavitev sedeža za druge namene. Če obstajajo druge možnosti nastavitve sedeža (po višini, naklonu, naslonu itd.), se uporabi nastavitev, kakor jo je določil proizvajalec vozila. Pri vzmetenih sedežih se navpična lega togo fiksira za običajno uporabo med vožnjo, kakor jo je določil proizvajalec. |
| --- | --- |

4.3

Če je sedež nastavljiv, se najprej nastavi v skrajno zadnjo lego za običajno uporabo med vožnjo, kakor je določil proizvajalec vozila, pri tem pa se upoštevajo izključno vzdolžne nastavitve sedeža, brez nastavitev sedeža za druge namene. Če obstajajo druge možnosti nastavitve sedeža (po višini, naklonu, naslonu itd.), se uporabi nastavitev, kakor jo je določil proizvajalec vozila. Pri vzmetenih sedežih se navpična lega togo fiksira za običajno uporabo med vožnjo, kakor jo je določil proizvajalec.

| 4.4 | Površina sedežnega mesta, na katerem je postavljena naprava 3-D H, se prekrije z bombažno tkanino, ki je dovolj velika in s primerno teksturo, opisano kot čista bombažna tkanina z 18,9 vlakna na cm2 in s teo 0,228 kg/m2, ali pleteno ali netkano tkanino z enakovrednimi značilnostmi. Če se preskus opravlja na sedežu zunaj vozila, imajo tla, na katerih je sedež, enake značilnosti (7) kakor tla v vozilu, za katerega je sede namenjen. |
| --- | --- |

4.4

Površina sedežnega mesta, na katerem je postavljena naprava 3-D H, se prekrije z bombažno tkanino, ki je dovolj velika in s primerno teksturo, opisano kot čista bombažna tkanina z 18,9 vlakna na cm2 in s teo 0,228 kg/m2, ali pleteno ali netkano tkanino z enakovrednimi značilnostmi. Če se preskus opravlja na sedežu zunaj vozila, imajo tla, na katerih je sedež, enake značilnosti (7) kakor tla v vozilu, za katerega je sede namenjen.

| 4.5 | Sedalo in hrbtišče naprave 3-D H se postavita tako, da srednja ravnina potnika (C/LO) sovpada s srednjo ravnino naprave 3-D H. Na zahtevo proizvajalca se lahko naprava 3-D H premakne bolj navznoter glede na C/LO, če je naprava 3-D H postavljena proti zunanjosti tako, da rob sedea ne dovoli izravnave naprave 3-D H. |
| --- | --- |

4.5

Sedalo in hrbtišče naprave 3-D H se postavita tako, da srednja ravnina potnika (C/LO) sovpada s srednjo ravnino naprave 3-D H. Na zahtevo proizvajalca se lahko naprava 3-D H premakne bolj navznoter glede na C/LO, če je naprava 3-D H postavljena proti zunanjosti tako, da rob sedea ne dovoli izravnave naprave 3-D H.

| 4.6 | Stopalo in spodnji del noge se pritrdita na sklop sedala, posamično ali z uporabo droga T in sklopa spodnjega dela noge. Črta, ki poteka skozi vizirne gumbe točke H, je vzporedna s tlemi in pravokotna na vzdolno srednjo ravnino sedea. |
| --- | --- |

4.6

Stopalo in spodnji del noge se pritrdita na sklop sedala, posamično ali z uporabo droga T in sklopa spodnjega dela noge. Črta, ki poteka skozi vizirne gumbe točke H, je vzporedna s tlemi in pravokotna na vzdolno srednjo ravnino sedea.

| 4.7 | Lega stopala in noge naprave 3-D H se nastavi na naslednji način: |
| --- | --- |

4.7

Lega stopala in noge naprave 3-D H se nastavi na naslednji način:

| 4.7.1 | predvideno sedeno mesto: voznik in sopotnik na zunanjem sprednjem sedeu. |
| --- | --- |

4.7.1

predvideno sedeno mesto: voznik in sopotnik na zunanjem sprednjem sedeu.

| 4.7.1.1 | Sklopi stopal in nog se pomaknejo naprej tako, da so stopala v naravni legi na tleh, po potrebi med pedali. Če je mogoče, je levo stopalo približno enako oddaljeno od levega roba srednje ravnine naprave 3-D H kakor desno stopalo od desnega roba. Libela za namestitev prečne lege naprave 3-D H se namesti v vodoravno lego, po potrebi z nastavitvijo sedala ali sklopa noge in stopala nazaj. Črta, ki poteka skozi vizirne gumbe točke H, se ohrani pravokotno na vzdolno srednjo ravnino sedea. |
| --- | --- |

4.7.1.1

Sklopi stopal in nog se pomaknejo naprej tako, da so stopala v naravni legi na tleh, po potrebi med pedali. Če je mogoče, je levo stopalo približno enako oddaljeno od levega roba srednje ravnine naprave 3-D H kakor desno stopalo od desnega roba. Libela za namestitev prečne lege naprave 3-D H se namesti v vodoravno lego, po potrebi z nastavitvijo sedala ali sklopa noge in stopala nazaj. Črta, ki poteka skozi vizirne gumbe točke H, se ohrani pravokotno na vzdolno srednjo ravnino sedea.

| 4.7.1.2 | Če leve noge ni mogoče obdržati vzporedno z desno nogo in levega stopala oprtega na vozilo, se levo stopalo premika, dokler ni oprto. Lega vizirnih gumbov ostane nespremenjena. |
| --- | --- |

4.7.1.2

Če leve noge ni mogoče obdržati vzporedno z desno nogo in levega stopala oprtega na vozilo, se levo stopalo premika, dokler ni oprto. Lega vizirnih gumbov ostane nespremenjena.

| 4.7.2 | Predvideno sedeno mesto: zadnje zunanje
  Za zadnje sedeže ali pomožne sedeže se noge nastavijo po navedbi proizvajalca. Če so stopala naslonjena na dele tal z različnimi ravnmi, je stopalo, ki pride prvo v stik s sprednjim sedežem, referenčno, drugo stopalo pa se namesti tako, da prečna libela sedala naprave kaže vodoravni položaj. |
| --- | --- |

4.7.2

Predvideno sedeno mesto: zadnje zunanje

Za zadnje sedeže ali pomožne sedeže se noge nastavijo po navedbi proizvajalca. Če so stopala naslonjena na dele tal z različnimi ravnmi, je stopalo, ki pride prvo v stik s sprednjim sedežem, referenčno, drugo stopalo pa se namesti tako, da prečna libela sedala naprave kaže vodoravni položaj.

| 4.7.3 | Druga predvidena sedena mesta:
  Uporabi se splošni postopek iz zgornjega odstavka 4.7.1, razen da se stopala postavijo, kakor je določil proizvajalec vozila. |
| --- | --- |

4.7.3

Druga predvidena sedena mesta:

Uporabi se splošni postopek iz zgornjega odstavka 4.7.1, razen da se stopala postavijo, kakor je določil proizvajalec vozila.

| 4.8 | Namestijo se utei spodnjega dela noge in stegna, naprava 3-D H pa se poravna. |
| --- | --- |

4.8

Namestijo se utei spodnjega dela noge in stegna, naprava 3-D H pa se poravna.

| 4.9 | Hrbtna plošča se nagne naprej do sprednjega omejevalnika in naprava 3-D H se z drogom T odmakne od naslona sedea. Potem se naprava 3-D H znova postavi na sede po enem od naslednjih postopkov: |
| --- | --- |

4.9

Hrbtna plošča se nagne naprej do sprednjega omejevalnika in naprava 3-D H se z drogom T odmakne od naslona sedea. Potem se naprava 3-D H znova postavi na sede po enem od naslednjih postopkov:

| 4.9.1 | Če naprava 3-D H drsi nazaj, se uporabi naslednji postopek. Napravo 3-D H se pusti drseti nazaj, dokler vodoravna, naprej usmerjena omejevalna obremenitev na drogu T ni več potrebna, tj., dokler se sedalo ne dotakne naslona sedeža. Po potrebi se ponovno namesti spodnji del noge. |
| --- | --- |

4.9.1

Če naprava 3-D H drsi nazaj, se uporabi naslednji postopek. Napravo 3-D H se pusti drseti nazaj, dokler vodoravna, naprej usmerjena omejevalna obremenitev na drogu T ni več potrebna, tj., dokler se sedalo ne dotakne naslona sedeža. Po potrebi se ponovno namesti spodnji del noge.

| 4.9.2 | Če naprava 3-D H ne drsi nazaj, se uporabi naslednji postopek. Naprava 3-D H se z delovanjem vodoravne, nazaj usmerjene obremenitve na drog T premakne nazaj, dokler se sedalo ne dotakne naslona sedea (glej sliko 2 v Dodatku 1 te priloge). |
| --- | --- |

4.9.2

Če naprava 3-D H ne drsi nazaj, se uporabi naslednji postopek. Naprava 3-D H se z delovanjem vodoravne, nazaj usmerjene obremenitve na drog T premakne nazaj, dokler se sedalo ne dotakne naslona sedea (glej sliko 2 v Dodatku 1 te priloge).

| 4.10 | S silo 100  10 N se deluje na hrbet in sedalo naprave 3-D H v presečišču kotomera za kot kolka in ohišja droga T. Delovanje sile se obdrži v smeri črte, ki poteka vzdolž zgornjega presečišča do točke neposredno nad ohišjem stegenskega droga (glej sliko 2 v Dodatku 1 te priloge). Potem se hrbtna plošča previdno nasloni na naslon sedeža. Pri nadaljevanju postopka je treba paziti, da naprava 3-D H ne zdrsne naprej. |
| --- | --- |

4.10

S silo 100  10 N se deluje na hrbet in sedalo naprave 3-D H v presečišču kotomera za kot kolka in ohišja droga T. Delovanje sile se obdrži v smeri črte, ki poteka vzdolž zgornjega presečišča do točke neposredno nad ohišjem stegenskega droga (glej sliko 2 v Dodatku 1 te priloge). Potem se hrbtna plošča previdno nasloni na naslon sedeža. Pri nadaljevanju postopka je treba paziti, da naprava 3-D H ne zdrsne naprej.

| 4.11 | Namestita se desna in leva utež sedala, potem izmenično osem uteži trupa. Naprava 3-D H ostane poravnana. |
| --- | --- |

4.11

Namestita se desna in leva utež sedala, potem izmenično osem uteži trupa. Naprava 3-D H ostane poravnana.

| 4.12 | Hrbtna plošča se nagne naprej, da se zmanjša pritisk na naslon sedeža. Naprava 3-D H se trikrat premakne z ene strani na drugo v loku 10o (5o na vsako stran od navpične srednje ravnine) zaradi odprave morebitnega trenja, nastalega med napravo 3-D H in sedežem.
  Med premikanjem se lahko zgodi, da se drog T naprave 3-D H premakne iz predpisane vodoravne in navpične lege. Zato je treba drog T med premikanjem naprave zadrževati s primerno bočno obremenitvijo. Pri zadrževanju droga T in premikanju naprave 3-D H se pazi, da ne nastanejo naključne zunanje obremenitve v navpični smeri ali v smeri naprej in nazaj.
  Med tem postopkom se stopala naprave 3-D H ne smejo ovirati ali zadrževati. Če stopala spremenijo lego, jih je treba za kratek čas pustiti v tej legi.
  Hrbtna plošča se previdno pomakne nazaj na naslon sedeža in preveri se, ali sta obe libeli na ničli. Če so se stopala med premikanjem naprave 3-D H premaknila, jih je treba vrniti v prvotno lego po naslednjem postopku:
  vsako stopalo posebej se dvigne od poda vsaj tako visoko, da ga ni več mogoče premakniti. Med tem dvigovanjem mora biti mogoče stopala prosto obračati; ne sme se uporabiti sprednja ali bočna obremenitev. Ko se vsako stopalo vrne v prvotno lego, se morajo pete dotikati za to predvidenega dela konstrukcije.
  Bočna libela mora kazati ničlo; po potrebi se na zgornjem delu hrbtne plošče uporabi bočna obremenitev, ki zadošča za izravnavo sedala naprave 3-D H na sedežu. |
| --- | --- |

4.12

Hrbtna plošča se nagne naprej, da se zmanjša pritisk na naslon sedeža. Naprava 3-D H se trikrat premakne z ene strani na drugo v loku 10o (5o na vsako stran od navpične srednje ravnine) zaradi odprave morebitnega trenja, nastalega med napravo 3-D H in sedežem.

Med premikanjem se lahko zgodi, da se drog T naprave 3-D H premakne iz predpisane vodoravne in navpične lege. Zato je treba drog T med premikanjem naprave zadrževati s primerno bočno obremenitvijo. Pri zadrževanju droga T in premikanju naprave 3-D H se pazi, da ne nastanejo naključne zunanje obremenitve v navpični smeri ali v smeri naprej in nazaj.

Med tem postopkom se stopala naprave 3-D H ne smejo ovirati ali zadrževati. Če stopala spremenijo lego, jih je treba za kratek čas pustiti v tej legi.

Hrbtna plošča se previdno pomakne nazaj na naslon sedeža in preveri se, ali sta obe libeli na ničli. Če so se stopala med premikanjem naprave 3-D H premaknila, jih je treba vrniti v prvotno lego po naslednjem postopku:

vsako stopalo posebej se dvigne od poda vsaj tako visoko, da ga ni več mogoče premakniti. Med tem dvigovanjem mora biti mogoče stopala prosto obračati; ne sme se uporabiti sprednja ali bočna obremenitev. Ko se vsako stopalo vrne v prvotno lego, se morajo pete dotikati za to predvidenega dela konstrukcije.

Bočna libela mora kazati ničlo; po potrebi se na zgornjem delu hrbtne plošče uporabi bočna obremenitev, ki zadošča za izravnavo sedala naprave 3-D H na sedežu.

| 4.13 | Med držanjem droga T, s čimer se prepreči drsenje naprave 3-D H na sedežu naprej, se ravna na naslednji način:






  (a) | hrbtna plošča se nasloni na naslon sedea; |
| --- | --- | --- |

4.13

Med držanjem droga T, s čimer se prepreči drsenje naprave 3-D H na sedežu naprej, se ravna na naslednji način:

(a)

hrbtna plošča se nasloni na naslon sedea;

| (b) | izmenično vodoravna nazaj usmerjena sila, ki ne presega 25 N, deluje na drog naklona naslona približno na sredini uteži trupa, dokler kotomer za kot kolka ne pokaže, da je stabilna lega dosežena tudi po prenehanju delovanja sile. Zagotovi se, da na napravo 3-D H ne deluje zunanja obremenitev v smeri navzdol ali bočna obremenitev. Če je potrebna dodatna izravnava naprave 3-D H, se hrbtna plošča obrne v smeri naprej, ponovno izravna ter ponovi postopek iz odstavka 4.12. |
| --- | --- |

(b)

izmenično vodoravna nazaj usmerjena sila, ki ne presega 25 N, deluje na drog naklona naslona približno na sredini uteži trupa, dokler kotomer za kot kolka ne pokaže, da je stabilna lega dosežena tudi po prenehanju delovanja sile. Zagotovi se, da na napravo 3-D H ne deluje zunanja obremenitev v smeri navzdol ali bočna obremenitev. Če je potrebna dodatna izravnava naprave 3-D H, se hrbtna plošča obrne v smeri naprej, ponovno izravna ter ponovi postopek iz odstavka 4.12.

| 4.14 | Opravijo se vse meritve: |
| --- | --- |

4.14

Opravijo se vse meritve:

| 4.14.1 | Izmerijo se koordinate točke H glede na tridimenzionalni koordinatni sistem. |
| --- | --- |

4.14.1

Izmerijo se koordinate točke H glede na tridimenzionalni koordinatni sistem.

| 4.14.2 | Na kotomeru za kot naklona naslona na napravi 3-D H se odčita dejanski kot naklona trupa, pri čemer je drog trupa v skrajni zadnji legi. |
| --- | --- |

4.14.2

Na kotomeru za kot naklona naslona na napravi 3-D H se odčita dejanski kot naklona trupa, pri čemer je drog trupa v skrajni zadnji legi.

| 4.15 | Če se eli ponovno postaviti napravo 3-D H, mora sklop sedea ostati neobremenjen vsaj 30 minut pred ponovno postavitvijo. Naprava 3-D H ne sme ostati na sedeu dlje, kakor je potrebno za opravljanje preskusa. |
| --- | --- |

4.15

Če se eli ponovno postaviti napravo 3-D H, mora sklop sedea ostati neobremenjen vsaj 30 minut pred ponovno postavitvijo. Naprava 3-D H ne sme ostati na sedeu dlje, kakor je potrebno za opravljanje preskusa.

| 4.16 | Če se sedeži v isti vrsti lahko štejejo za podobne (sedena klop, enaki sedei itd.), se za vsako vrsto sedežev določita le ena točka H in en dejanski naklon trupa tako, da se naprava 3-D H iz Dodatka 1 te priloge, postavi na prostor, ki se šteje za značilnega za to vrsto. Ta prostor je: |
| --- | --- |

4.16

Če se sedeži v isti vrsti lahko štejejo za podobne (sedena klop, enaki sedei itd.), se za vsako vrsto sedežev določita le ena točka H in en dejanski naklon trupa tako, da se naprava 3-D H iz Dodatka 1 te priloge, postavi na prostor, ki se šteje za značilnega za to vrsto. Ta prostor je:

| 4.16.1 | v sprednji vrsti voznikov sede; |
| --- | --- |

4.16.1

v sprednji vrsti voznikov sede;

| 4.16.2 | v zadnji vrsti ali vrstah zunanji sede. |
| --- | --- |

4.16.2

v zadnji vrsti ali vrstah zunanji sede.

PRILOGA 3

Dodatek 1

OPIS TRIDIMENZIONALNE NAPRAVE ZA TOČKO H (8)

(Naprava 3-D H)

1.   Hrbtna plošča in sedalo

Hrbtna plošča in sedalo sta izdelana iz armirane plastike in kovine; ponazarjata trup in stegno človeškega telesa ter sta vrtljivo pritrjena v točki H. Za merjenje dejanskega kota trupa je na drogu trupa, vrtljivem v točki H, pritrjen kotomer. Nastavljivi stegenski drog, pritrjen na sedalo, določa središčnico stegna in se uporablja kot osnovnica za kotomer za kot kolka.

2.   Elementi trupa in nog

Segmenti spodnjega dela noge so povezani s sedalom na drogu T, ki povezuje kolena in je bočni podaljšek nastavljivega stegenskega droga. V spodnjem delu nog so vgrajeni kotomeri za merjenje kotov kolen. Sklopi čevlja in stopala so umerjeni za meritev kota stopala. Dve libeli se uporabljata za uravnavanje naprave v prostoru. Uteži elementov trupa so nameščene v ustreznih težiščih, da na sedež deluje pritisk, ki ustreza pritisku 76 kg težkega moškega. Preveriti je treba gibljivost vseh sklepov naprave 3-D H, pri čemer mora biti trenje zanemarljivo.

Image

Image

PRILOGA 3

Dodatek 2

TRIDIMENZIONALNI KOORDINATNI SISTEM

| 1. | Tridimenzionalni koordinatni sistem je določen s tremi pravokotnimi ravninami, kakor jih je določil proizvajalec vozila (glej sliko) (9). |
| --- | --- |

1.

Tridimenzionalni koordinatni sistem je določen s tremi pravokotnimi ravninami, kakor jih je določil proizvajalec vozila (glej sliko) (9).

| 2. | Pri meritvah se vozilo postavi na površino podlage tako, da koordinate izhodiščnih oznak ustrezajo vrednostim po navedbi proizvajalca. |
| --- | --- |

2.

Pri meritvah se vozilo postavi na površino podlage tako, da koordinate izhodiščnih oznak ustrezajo vrednostim po navedbi proizvajalca.

| 3. | Koordinate točke R in točke H se določijo glede na izhodiščne oznake, kakor jih je določil proizvajalec vozila. |
| --- | --- |

3.

Koordinate točke R in točke H se določijo glede na izhodiščne oznake, kakor jih je določil proizvajalec vozila.

Image

PRILOGA 3

Dodatek 3

REFERENČNI PODATKI ZA SEDEŽNA MESTA

1.   Kodiranje referenčnih podatkov

Referenčni podatki so navedeni zaporedno za vsako sedežno mesto. Sedežna mesta so označena z dvomestno kodo. Na prvem mestu je arabska številka in označuje vrsto sedežev, ki se šteje od sprednjega proti zadnjemu delu vozila. Na drugem mestu je velika tiskana črka, ki označuje položaj sedežnega mesta v vrsti, gledano v smeri vožnje naprej; uporabijo se naslednje črke:

| | L = levi |
| --- | --- |

L = levi

| | C = sredinski |
| --- | --- |

C = sredinski

| | R = desni |
| --- | --- |

R = desni

2.   Opis postavitve vozila za meritve

| 2.1 | Koordinate izhodiščnih oznak
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

2.1

Koordinate izhodiščnih oznak

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

3.   Seznam referenčnih podatkov

| 3.1 | Sedežno mesto: .............................. |
| --- | --- |

3.1

Sedežno mesto: ..............................

| 3.1.1 | Koordinate točke R
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

3.1.1

Koordinate točke R

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

| 3.1.2 | Konstrukcijsko določen naklon trupa: .............................. |
| --- | --- |

3.1.2

Konstrukcijsko določen naklon trupa: ..............................

| 3.1.3 | Specifikacije za nastavitev sedeža (10)

  vodoravno: ..............................
  navpično: ..............................
  naklon sedeža: ..............................
  naklon trupa: .............................. |
| --- | --- |

3.1.3

Specifikacije za nastavitev sedeža (10)

vodoravno: ..............................

navpično: ..............................

naklon sedeža: ..............................

naklon trupa: ..............................

Opomba: Referenčni podatki za nadaljnja sedežna mesta se navedejo v odstavkih 3.2, 3.3 itd.

PRILOGA 4

DOLOČANJE VIŠINE IN ŠIRINE NASLONOV ZA GLAVO

Image

Image

PRILOGA 5

PODROBNOSTI O ČRTAH IN MERITVAH, OPRAVLJENIH MED PRESKUSI

Image

| 1. | Prvotni neobremenjeni položaj. |
| --- | --- |

1.

Prvotni neobremenjeni položaj.

| 2a. | Prestavljeni položaj po delovanju na hrbet preskusne lutke z navorom 373 Nm okoli točke R, ki opredeljuje položaj premaknjene referenčne črte r1. |
| --- | --- |

2a.

Prestavljeni položaj po delovanju na hrbet preskusne lutke z navorom 373 Nm okoli točke R, ki opredeljuje položaj premaknjene referenčne črte r1.

| 2b. | Prestavljeni položaj po delovanju na kroglo s premerom 165 mm s silo F, ki povzroči navor 373 Nm v smeri okoli točke R, ob ohranjeni premaknjeni referenčni črti r1. |
| --- | --- |

2b.

Prestavljeni položaj po delovanju na kroglo s premerom 165 mm s silo F, ki povzroči navor 373 Nm v smeri okoli točke R, ob ohranjeni premaknjeni referenčni črti r1.

| 3. | Prestavljeni položaj po delovanju s povečano silo F = 890 N. |
| --- | --- |

3.

Prestavljeni položaj po delovanju s povečano silo F = 890 N.

Image

PRILOGA 6

PRESKUSNI POSTOPEK ZA PREVERJANJE PORAZDELITVE ENERGIJE

1.   Namestitev, preskusna naprava, naprave za beleženje merilnih rezultatov in postopek

1.1   Namestitev

Ko se sedež vgradi v vozilo, se trdno pritrdi na napravo za preskušanje z deli za pritrditev, ki jih zagotovi proizvajalec, da se pri udarcu ne premakne.

Naslon sedeža, če je nastavljiv, se blokira v položaj iz odstavka 6.1.1 tega pravilnika.

Če je sedež opremljen z naslonom za glavo, se naslon za glavo pritrdi na naslon za sedež, kot v vozilu. Pri ločenem naslonu za glavo se ta pritrdi na del konstrukcije vozila, na katerega se običajno pritrdi.

Če je naslon za glavo nastavljiv, se ga nastavi v najbolj neugoden položaj, ki ga omogoča naprava za nastavitev.

1.2   Preskusna naprava

| 1.2.1 | Napravo sestavlja nihalo, katerega os je vpeta v kroglični ležaj in katerega zmanjšana masa (11) v središču udarca je 6,8 kg. Spodnji konec nihala je toga udarna glava s premerom 165 mm, katere središče je enako središču udarca nihala. |
| --- | --- |

1.2.1

Napravo sestavlja nihalo, katerega os je vpeta v kroglični ležaj in katerega zmanjšana masa (11) v središču udarca je 6,8 kg. Spodnji konec nihala je toga udarna glava s premerom 165 mm, katere središče je enako središču udarca nihala.

| 1.2.2 | Udarna glava je opremljena z dvema merilcema pospeška in z merilcem hitrosti, s katerimi je mogoče izmeriti vrednosti v smeri udarca. |
| --- | --- |

1.2.2

Udarna glava je opremljena z dvema merilcema pospeška in z merilcem hitrosti, s katerimi je mogoče izmeriti vrednosti v smeri udarca.

1.3   Naprave za beleženje merilnih rezultatov

Uporabljene naprave za beleženje merilnih rezultatov so takšne, da omogočajo meritve z naslednjo točnostjo:

| 1.3.1 | Pospešek:
  točnost = ± 5 % dejanske vrednosti
  frekvenčni razred podatkovnega kanala: razred 600 ustreza standardu ISO 6487 (1980);
  prečna občutljivost = < 5 % najnižje točke na skali. |
| --- | --- |

1.3.1

Pospešek:

točnost = ± 5 % dejanske vrednosti

frekvenčni razred podatkovnega kanala: razred 600 ustreza standardu ISO 6487 (1980);

prečna občutljivost = < 5 % najnižje točke na skali.

| 1.3.2 | Hitrost:
  točnost = ±2,5 % dejanske vrednosti;
  občutljivost = 0,5 km/h. |
| --- | --- |

1.3.2

Hitrost:

točnost = ±2,5 % dejanske vrednosti;

občutljivost = 0,5 km/h.

| 1.3.3 | Beleženje časa:
  naprava omogoča beleženje poteka celotnega preskusa in točnost odčitavanja na tisočinko sekunde;
  v zapisu podatkov, ki se uporabljajo za analizo preskusa, se zabeleži začetek udarca v trenutku prvega stika med udarno glavo in preskušanim elementom. |
| --- | --- |

1.3.3

Beleženje časa:

naprava omogoča beleženje poteka celotnega preskusa in točnost odčitavanja na tisočinko sekunde;

v zapisu podatkov, ki se uporabljajo za analizo preskusa, se zabeleži začetek udarca v trenutku prvega stika med udarno glavo in preskušanim elementom.

1.4.   Preskusni postopek

| 1.4.1 | Preskusi naslona sedeža
  Pri sedežu, vgrajenem v skladu z odstavkom 1.1 te priloge, poteka smer udarca od zadnjega proti sprednjemu delu v vzdolžni ravnini pod kotom 45o na navpično ravnino.
  Točke udarca na površini 1, kot je opredeljena v odstavku 6.8.1.1 tega pravilnika, ali, po potrebi, na površini 2, kot je opredeljena v odstavku 6.8.1.2 tega pravilnika, izbere preskusni laboratorij na površinah, katerih krivinski polmeri so manjši od 5 mm. |
| --- | --- |

1.4.1

Preskusi naslona sedeža

Pri sedežu, vgrajenem v skladu z odstavkom 1.1 te priloge, poteka smer udarca od zadnjega proti sprednjemu delu v vzdolžni ravnini pod kotom 45o na navpično ravnino.

Točke udarca na površini 1, kot je opredeljena v odstavku 6.8.1.1 tega pravilnika, ali, po potrebi, na površini 2, kot je opredeljena v odstavku 6.8.1.2 tega pravilnika, izbere preskusni laboratorij na površinah, katerih krivinski polmeri so manjši od 5 mm.

| 1.4.2 | Preskusi naslona za glavo
  Naslon za glavo se namesti in nastavi, kot je navedeno v odstavku 1.1 te priloge. Udarci se izvedejo na točkah, ki jih izbere preskusni laboratorij na površini 1, kot je opredeljena v odstavku 6.8.1.1 tega pravilnika, in po možnosti na površini 2, kot je opredeljena v odstavku 6.8.1.2 tega pravilnika, na površinah, katerih krivinski polmeri so manjši od 5 mm. |
| --- | --- |

1.4.2

Preskusi naslona za glavo

Naslon za glavo se namesti in nastavi, kot je navedeno v odstavku 1.1 te priloge. Udarci se izvedejo na točkah, ki jih izbere preskusni laboratorij na površini 1, kot je opredeljena v odstavku 6.8.1.1 tega pravilnika, in po možnosti na površini 2, kot je opredeljena v odstavku 6.8.1.2 tega pravilnika, na površinah, katerih krivinski polmeri so manjši od 5 mm.

| 1.4.2.1 | Na zadnji površini je smer udarca od zadnjega proti sprednjemu delu v vzdolžni ravnini pod kotom 45o na navpično ravnino. |
| --- | --- |

1.4.2.1

Na zadnji površini je smer udarca od zadnjega proti sprednjemu delu v vzdolžni ravnini pod kotom 45o na navpično ravnino.

| 1.4.2.2 | Na sprednji površini je smer udarca od sprednjega proti zadnjemu delu v vzdolžni ravnini vodoravna. |
| --- | --- |

1.4.2.2

Na sprednji površini je smer udarca od sprednjega proti zadnjemu delu v vzdolžni ravnini vodoravna.

| 1.4.2.3 | Sprednje in zadnje mesto udarca sta omejena z vodoravno ravnino, ki je tangencialna na vrh naslona za glavo, kot je določeno v odstavku 6.5 tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.4.2.3

Sprednje in zadnje mesto udarca sta omejena z vodoravno ravnino, ki je tangencialna na vrh naslona za glavo, kot je določeno v odstavku 6.5 tega pravilnika.

| 1.4.3 | Udarna glava udari v preskušani element s hitrostjo 24,1 km/h; ta hitrost se doseže s samo energijo pogona ali dodatno pogonsko napravo. |
| --- | --- |

1.4.3

Udarna glava udari v preskušani element s hitrostjo 24,1 km/h; ta hitrost se doseže s samo energijo pogona ali dodatno pogonsko napravo.

2.   Rezultati

Za izmerjeno vrednost zmanjšanja hitrosti se upošteva povprečje odčitanih vrednosti obeh naprav za merjenje zmanjšanja hitrosti.

| 3. | Enakovredni postopki (glej odstavek 6.9 tega pravilnika). |
| --- | --- |

3.

Enakovredni postopki (glej odstavek 6.9 tega pravilnika).

PRILOGA 7

METODA PRESKUŠANJA TRDNOSTI PRITRDIŠČ SEDEŽEV IN NJIHOVIH SISTEMOV ZA NASTAVITEV, BLOKIRANJE IN PREMIKANJE

1.   Preskus odpornosti na učinke vztrajnosti

| 1.1 | Sedeži, ki se preskušajo, se pritrdijo na karoserijo vozila, za katero so načrtovani. Karoserija vozila se trdno pritrdi na preskusni voziček, kot je določeno v naslednjih odstavkih. |
| --- | --- |

1.1

Sedeži, ki se preskušajo, se pritrdijo na karoserijo vozila, za katero so načrtovani. Karoserija vozila se trdno pritrdi na preskusni voziček, kot je določeno v naslednjih odstavkih.

| 1.2 | Postopek za pritrditev karoserije vozila na preskusni voziček ne povzroči okrepitve pritrdišč sedežev. |
| --- | --- |

1.2

Postopek za pritrditev karoserije vozila na preskusni voziček ne povzroči okrepitve pritrdišč sedežev.

| 1.3 | Sedeži in njihovi deli se nastavijo in blokirajo, kot je predpisano v odstavku 6.1.1, in v enem od položajev iz odstavka 6.3.3 ali 6.3.4 tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.3

Sedeži in njihovi deli se nastavijo in blokirajo, kot je predpisano v odstavku 6.1.1, in v enem od položajev iz odstavka 6.3.3 ali 6.3.4 tega pravilnika.

| 1.4 | Če sedeži neke skupine ne kažejo bistvenih razlik v smislu odstavka 2.2 tega pravilnika, se preskusi iz odstavkov 6.3.1 in 6.3.2 tega pravilnika, lahko izvedejo z enim sedežem, nastavljenim v skrajno sprednjo lego, in z drugim sedežem, nastavljenim v skrajno zadnjo lego. |
| --- | --- |

1.4

Če sedeži neke skupine ne kažejo bistvenih razlik v smislu odstavka 2.2 tega pravilnika, se preskusi iz odstavkov 6.3.1 in 6.3.2 tega pravilnika, lahko izvedejo z enim sedežem, nastavljenim v skrajno sprednjo lego, in z drugim sedežem, nastavljenim v skrajno zadnjo lego.

| 1.5 | Zmanjšanje hitrosti vozička se meri s podatkovnimi kanali frekvenčnega razreda (CFC) 60, ki ustrezajo tehničnim značilnostim mednarodnega standarda ISO 6487 (1980). |
| --- | --- |

1.5

Zmanjšanje hitrosti vozička se meri s podatkovnimi kanali frekvenčnega razreda (CFC) 60, ki ustrezajo tehničnim značilnostim mednarodnega standarda ISO 6487 (1980).

2.   Preskus trčenja celotnega vozila ob togo oviro

| 2.1 | Oviro sestavlja blok iz armiranega betona s širino najmanj 3 m, višino najmanj 1,5 m in debelino najmanj 0,6 m. Sprednja stena je pravokotna na zadnji del zaletne steze in prekrita z lesenimi vezanimi ploščami, debelimi 19 ± 1 mm. Za betonskim blokom je vsaj 90 ton nabite zemlje. Oviro iz armiranega betona in zemlje je mogoče nadomestiti z ovirami, ki imajo enako čelno površino, če dajo enakovredne rezultate. |
| --- | --- |

2.1

Oviro sestavlja blok iz armiranega betona s širino najmanj 3 m, višino najmanj 1,5 m in debelino najmanj 0,6 m. Sprednja stena je pravokotna na zadnji del zaletne steze in prekrita z lesenimi vezanimi ploščami, debelimi 19 ± 1 mm. Za betonskim blokom je vsaj 90 ton nabite zemlje. Oviro iz armiranega betona in zemlje je mogoče nadomestiti z ovirami, ki imajo enako čelno površino, če dajo enakovredne rezultate.

| 2.2 | V času udarca se vozilo prosto premika. Vozilo doseže oviro v smeri, ki je pravokotna na steno trčenja; največji sprejemljiv stranski odmik med navpično srednjo linijo sprednjega dela vozila in navpično srednjo linijo stene trčenja je ±30 cm; v času trčenja na vozilo ne sme več delovati dodatna krmilna ali pogonska naprava. Hitrost ob trčenju je med 48,3 km/h in 53,1 km/h. |
| --- | --- |

2.2

V času udarca se vozilo prosto premika. Vozilo doseže oviro v smeri, ki je pravokotna na steno trčenja; največji sprejemljiv stranski odmik med navpično srednjo linijo sprednjega dela vozila in navpično srednjo linijo stene trčenja je ±30 cm; v času trčenja na vozilo ne sme več delovati dodatna krmilna ali pogonska naprava. Hitrost ob trčenju je med 48,3 km/h in 53,1 km/h.

| 2.3 | Sistem za napajanje z gorivom se napolni do najmanj 90 % prostornine z gorivom ali enakovredno tekočino. |
| --- | --- |

2.3

Sistem za napajanje z gorivom se napolni do najmanj 90 % prostornine z gorivom ali enakovredno tekočino.

PRILOGA 8

DOLOČANJE MERE „a“ REŽE PRI NASLONU ZA GLAVO

Image

Opomba: Presek A–A je v točki območja reže, ki omogoča največji vdor krogle, brez kakršne koli obremenitve.

Image

Opomba: Presek A–A je v točki območja reže, ki omogoča največji vdor krogle, brez kakršne koli obremenitve.

PRILOGA 9

PRESKUSNI POSTOPEK ZA NAPRAVE, NAMENJENE ZAŠČITI OSEB PRED NALETOM PRTLJAGE

1.   Preskusni bloki

Togi bloki s središčem vztrajnosti v geometrijskem središču.

Tip 1

| Mere: | 300 mm × 300 mm × 300 mm
  Vsi robovi in koti so zaobljeni na 20 mm. |
| --- | --- |
| Masa: | 18 kg |

Mere:

300 mm × 300 mm × 300 mm

Vsi robovi in koti so zaobljeni na 20 mm.

Masa:

18 kg

Tip 2

| Mere: | 500 mm × 350 mm × 125 mm
  Vsi robovi in koti so zaobljeni na 20 mm. |
| --- | --- |
| Masa: | 10 kg |

Mere:

500 mm × 350 mm × 125 mm

Vsi robovi in koti so zaobljeni na 20 mm.

Masa:

10 kg

2.   Priprava preskusa

2.1   Preskus naslonov sedežev (glej sliko 1)

2.1.1   Splošne zahteve

| 2.1.1.1 | Po izbiri proizvajalca vozila se lahko deli, katerih trdnost je manjša od Shore A 50, med preskusom odstranijo iz preskušanega sedeža in naslona za glavo. |
| --- | --- |

2.1.1.1

Po izbiri proizvajalca vozila se lahko deli, katerih trdnost je manjša od Shore A 50, med preskusom odstranijo iz preskušanega sedeža in naslona za glavo.

| 2.1.1.2 | Dva preskusna bloka tipa 1 se postavita v prtljažnik. Za določitev mesta preskusnih blokov v vzdolžni smeri se bloka najprej postavita tako, da se njuna sprednja stran dotika dela vozila, ki tvori sprednjo mejo prtljažnika, in da je njuna spodnja stran na tleh prtljažnika. Potem se pomikata nazaj in vzporedno z vzdolžno srednjo ravnino vozila, dokler njuno geometrično središče ne prepotuje vodoravne razdalje 200 mm. Če mere prtljažnika ne omogočajo razdalje 200 mm in če so zadnji sedeži nastavljivi v vodoravni smeri, se ti sedeži premaknejo naprej do meje območja nastavitve, namenjeni za običajno uporabo potnika, ali v položaj z razdaljo 200 mm, kar koli je manj. V drugih primerih se preskusna bloka postavita čim bolj za zadnje sedeže. Razdalja med vzdolžno srednjo ravnino vozila in stranjo posameznega preskusnega bloka, usmerjeno navznoter, je 25 mm, da se med obema preskusnima blokoma doseže razdalja 50 mm. |
| --- | --- |

2.1.1.2

Dva preskusna bloka tipa 1 se postavita v prtljažnik. Za določitev mesta preskusnih blokov v vzdolžni smeri se bloka najprej postavita tako, da se njuna sprednja stran dotika dela vozila, ki tvori sprednjo mejo prtljažnika, in da je njuna spodnja stran na tleh prtljažnika. Potem se pomikata nazaj in vzporedno z vzdolžno srednjo ravnino vozila, dokler njuno geometrično središče ne prepotuje vodoravne razdalje 200 mm. Če mere prtljažnika ne omogočajo razdalje 200 mm in če so zadnji sedeži nastavljivi v vodoravni smeri, se ti sedeži premaknejo naprej do meje območja nastavitve, namenjeni za običajno uporabo potnika, ali v položaj z razdaljo 200 mm, kar koli je manj. V drugih primerih se preskusna bloka postavita čim bolj za zadnje sedeže. Razdalja med vzdolžno srednjo ravnino vozila in stranjo posameznega preskusnega bloka, usmerjeno navznoter, je 25 mm, da se med obema preskusnima blokoma doseže razdalja 50 mm.

| 2.1.1.3 | Med preskusom morajo biti sedeži nastavljeni tako, da se zagotovi, da sistema za blokiranje ne morejo sprostiti zunanji dejavniki. Po potrebi, se sedeži nastavijo na naslednji način:
  Vzdolžna nastavitev se določi eno stopnjo ali 10 mm pred skrajnim zadnjim položajem za uporabo, kot ga navaja proizvajalec (za sedeže z neodvisno navpično nastavitvijo se blazina nastavi na najnižji možni položaj). Preskus se izvede z nasloni sedežev v običajnem položaju uporabe. |
| --- | --- |

2.1.1.3

Med preskusom morajo biti sedeži nastavljeni tako, da se zagotovi, da sistema za blokiranje ne morejo sprostiti zunanji dejavniki. Po potrebi, se sedeži nastavijo na naslednji način:

Vzdolžna nastavitev se določi eno stopnjo ali 10 mm pred skrajnim zadnjim položajem za uporabo, kot ga navaja proizvajalec (za sedeže z neodvisno navpično nastavitvijo se blazina nastavi na najnižji možni položaj). Preskus se izvede z nasloni sedežev v običajnem položaju uporabe.

| 2.1.1.4 | Če je naslon sedeža opremljen z naslonom za glavo, ki je nastavljiv, je treba preskus izvesti z naslonom za glavo v najvišjem položaju. |
| --- | --- |

2.1.1.4

Če je naslon sedeža opremljen z naslonom za glavo, ki je nastavljiv, je treba preskus izvesti z naslonom za glavo v najvišjem položaju.

| 2.1.1.5 | Če se naslon/nasloni zadnjega sedeža/zadnjih sedežev lahko sklopi/sklopijo, se nastavi/nastavijo v običajen pokončen položaj s standardnim mehanizmom za blokiranje. |
| --- | --- |

2.1.1.5

Če se naslon/nasloni zadnjega sedeža/zadnjih sedežev lahko sklopi/sklopijo, se nastavi/nastavijo v običajen pokončen položaj s standardnim mehanizmom za blokiranje.

| 2.1.1.6 | Sedeži, za katerimi vgradnja preskusnih blokov tipa 1 ni mogoča, so izvzeti iz tega preskusa. |
| --- | --- |

2.1.1.6

Sedeži, za katerimi vgradnja preskusnih blokov tipa 1 ni mogoča, so izvzeti iz tega preskusa.

Image

2.1.2   Vozila z več kot dvema vrstama sedežev

| 2.1.2.1 | Če je skrajna zadnja vrsta sedežev odstranljiva in/ali jo uporabnik lahko sklopi v skladu z navodili proizvajalca, da se poveča prostornina prtljažnika, se vrsta sedežev takoj pred skrajno zadnjo vrsto prav tako preskusi. |
| --- | --- |

2.1.2.1

Če je skrajna zadnja vrsta sedežev odstranljiva in/ali jo uporabnik lahko sklopi v skladu z navodili proizvajalca, da se poveča prostornina prtljažnika, se vrsta sedežev takoj pred skrajno zadnjo vrsto prav tako preskusi.

| 2.1.2.2 | Vendar se v tem primeru tehnična služba po posvetovanju s proizvajalcem lahko odloči, da ne bo preskusila ene od dveh skrajno zadnjih vrst sedežev, če imajo sedeži in njihova pritrdišča podobno konstrukcijo in če se upošteva zahteva o razdalji 200 mm. |
| --- | --- |

2.1.2.2

Vendar se v tem primeru tehnična služba po posvetovanju s proizvajalcem lahko odloči, da ne bo preskusila ene od dveh skrajno zadnjih vrst sedežev, če imajo sedeži in njihova pritrdišča podobno konstrukcijo in če se upošteva zahteva o razdalji 200 mm.

| 2.1.3 | Če obstaja odprtina, ki omogoča drsenje enega preskusnega bloka tipa 1 mimo sedežev, se preskusna obremenitev (dva bloka tipa 1) pritrdi za sedeži, po dogovoru med tehnično službo in proizvajalcem. |
| --- | --- |

2.1.3

Če obstaja odprtina, ki omogoča drsenje enega preskusnega bloka tipa 1 mimo sedežev, se preskusna obremenitev (dva bloka tipa 1) pritrdi za sedeži, po dogovoru med tehnično službo in proizvajalcem.

| 2.1.4 | Natančna razporeditev pri preskusu se navede v poročilu o preskusu. |
| --- | --- |

2.1.4

Natančna razporeditev pri preskusu se navede v poročilu o preskusu.

| 2.2 | Preskus pregradnih sistemov
  Za preskus pregradnih sistemov nad nasloni sedežev se vozilo opremi s pritrjenim dvignjenim preskusnim dnom, ki ima prostor za tovor, ki določa lego težišča preskusnega bloka na sredini med zgornjim robom naslona sedeža, na katerega meji (brez upoštevanja naslonov za glavo), in spodnjim robom podlage strehe. Preskusni blok tipa 2 se postavi na dvignjeno preskusno dno z največjo površino 500 × 350 mm na sredini glede na vzdolžno os vozila in s površino 500 × 125 mm, obrnjeno naprej. Pregradni sistemi, za katerimi vgradnja preskusnih blokov tipa 2 ni mogoča, so izvzeti iz tega preskusa. Preskusni blok se postavi tako, da je v neposrednem stiku s pregradnim sistemom. Razen tega se dva preskusna bloka tipa 1 postavita v skladu z odstavkom 2.1, da se istočasno izvede preskus na naslonih sedežev (glej sliko 2). |
| --- | --- |

2.2

Preskus pregradnih sistemov

Za preskus pregradnih sistemov nad nasloni sedežev se vozilo opremi s pritrjenim dvignjenim preskusnim dnom, ki ima prostor za tovor, ki določa lego težišča preskusnega bloka na sredini med zgornjim robom naslona sedeža, na katerega meji (brez upoštevanja naslonov za glavo), in spodnjim robom podlage strehe. Preskusni blok tipa 2 se postavi na dvignjeno preskusno dno z največjo površino 500 × 350 mm na sredini glede na vzdolžno os vozila in s površino 500 × 125 mm, obrnjeno naprej. Pregradni sistemi, za katerimi vgradnja preskusnih blokov tipa 2 ni mogoča, so izvzeti iz tega preskusa. Preskusni blok se postavi tako, da je v neposrednem stiku s pregradnim sistemom. Razen tega se dva preskusna bloka tipa 1 postavita v skladu z odstavkom 2.1, da se istočasno izvede preskus na naslonih sedežev (glej sliko 2).

Image

| 2.2.1 | Če je naslon sedeža opremljen z naslonom za glavo, ki je nastavljiv, je treba preskus izvesti z naslonom za glavo v najvišjem položaju. |
| --- | --- |

2.2.1

Če je naslon sedeža opremljen z naslonom za glavo, ki je nastavljiv, je treba preskus izvesti z naslonom za glavo v najvišjem položaju.

3.   Dinamično preskušanje naslonov sedežev in pregradnih sistemov, ki se uporabljajo kot sistemi za zadržanje prtljage

| 3.1 | Karoserija osebnega avtomobila se trdno pritrdi na preskusne sani in to pritrdišče nima vloge ojačevalca naslonov sedežev in pregradnega sistema. Po namestitvi preskusnih blokov, kot je opisano v odstavku 2.1 ali 2.2, se karoserija osebnega avtomobila pospešuje, kot je prikazano v dodatku Priloge 9, da je v času trčenja hitrost vožnje 50 +0/-2 km/h. S soglasjem proizvajalca se zgoraj opisani razpon preskusnega impulza lahko uporabi za izvedbo preskusa trdnosti sedeža v skladu z odstavkom 6.3.1. |
| --- | --- |

3.1

Karoserija osebnega avtomobila se trdno pritrdi na preskusne sani in to pritrdišče nima vloge ojačevalca naslonov sedežev in pregradnega sistema. Po namestitvi preskusnih blokov, kot je opisano v odstavku 2.1 ali 2.2, se karoserija osebnega avtomobila pospešuje, kot je prikazano v dodatku Priloge 9, da je v času trčenja hitrost vožnje 50 +0/-2 km/h. S soglasjem proizvajalca se zgoraj opisani razpon preskusnega impulza lahko uporabi za izvedbo preskusa trdnosti sedeža v skladu z odstavkom 6.3.1.

PRILOGA 9

Dodatek

RAZPON POJEMANJA HITROSTI SANI KOT FUNKCIJA ČASA

(Čelno trčenje)

Image

---

(1)  Kot je določeno v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o proizvodnji vozil (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

1

(2)  Zadnji deli naslonov sedežev vozil kategorije M1 se štejejo za skladne z določbami iz odstavkov 5.1.3 in 5.1.4 tega pravilnika, če so v skladu z določbami pravilnika št. 21 „Enotni predpisi za homologacijo vozil v zvezi z njihovo notranjo opremo“ (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.20/Rev.2).

2

(3)  1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Jugoslavijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35 (prosto), 36 za Litvo, 37 za Turčijo, 38 (prosto), 39 za Azerbajdžan, 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije dodelijo države članice z uporabo svojih oznak ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Južno Afriko in 48 za Novo Zelandijo. Naslednje številčne oznake se dodelijo drugim državam v kronološkem zaporedju, po katerem ratificirajo ali pristopijo k Sporazumu o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za kolesna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v kolesna vozila in/ali uporabijo na njih, in pogojih za vzajemno priznanje homologacij, ki so podeljene na podlagi teh predpisov, in generalni sekretar Združenih narodov pa tako podeljene številčne oznake sporoči pogodbenicam Sporazuma.

3

(4)  Vozila kategorije M2, ki so homologirana v skladu s tem pravilnikom kot alternativa Pravilniku št. 80 (v skladu z odstavkom 1.2 navedenega pravilnika), prav tako izpolnjujejo zahteve iz tega odstavka.

4

(5)  Druga številka je navedena le kot primer.

5

(6)  V primeru katerega koli sedenega mesta, razen sprednjih sedeev, kjer točke H ni mogoče določiti s tridimenzionalno napravo za točko H ali postopki, se točka R, ki jo je označil proizvajalec, lahko upošteva kot referenca po presoji pristojnega organa.

6

(7)  Kot naklona, razlika v višini pri vgradnji sedea, struktura površine itd.

7

(8)  Za podrobnosti konstrukcije naprave 3-D H se obrnite na Society of Automotive Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, United States of America.

8

Naprava je skladna z napravo, navedeno v standardu ISO 6549:1980.

(9)  Koordinatni sistem ustreza standardu ISO 4130:1978.

9

(10)  Neustrezno prečrtati.

10

(11)  Razmerje med zmanjšano maso „mr“ nihala in skupno maso „m“ nihala na razdalji „a“ med središčem udarca in osjo vrtenja in na razdalji „l“ med težiščem in osjo vrtenja je izraženo s formulo:

11

Formula

---

| 11.5.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 121/42 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 121/42

---

Popravek Pravilnika št. 55 Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi o homologaciji mehanskih sestavnih delov za spenjanje skupin vozil

(
  Uradni list Evropske unije L 373 z dne 27.12.2006
  )

Pravilnik št. 55 Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo (ZN/ECE) se glasi:

Pravilnik št. 55 Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo (ZN/ECE) – Enotni predpisi o homologaciji mehanskih sestavnih delov za spenjanje skupin vozil

Revizija 1

ki vključuje:

Spremembe 01 – datum veljavnosti: 16. september 2001

Popravek 1 sprememb 01 ob upoštevanju notifikacije pri depozitarju

C.N.602.2002.TREATIES z dne 13. junija 2002

1.   PODROČJE UPORABE

| 1.1 | Ta pravilnik vsebuje zahteve, ki jih morajo izpolnjevati mehanske naprave in sestavni deli za spenjanje, da se lahko štejejo za mednarodno združljive. |
| --- | --- |

1.1

Ta pravilnik vsebuje zahteve, ki jih morajo izpolnjevati mehanske naprave in sestavni deli za spenjanje, da se lahko štejejo za mednarodno združljive.

| 1.2 | Ta pravilnik velja za naprave in sestavne dele, ki so namenjeni za: |
| --- | --- |

1.2

Ta pravilnik velja za naprave in sestavne dele, ki so namenjeni za:

| 1.2.1 | motorna in priklopna vozila, namenjena, da skupaj oblikujejo skupino vozil (1), |
| --- | --- |

1.2.1

motorna in priklopna vozila, namenjena, da skupaj oblikujejo skupino vozil (1),

| 1.2.2 | motorna in priklopna vozila, namenjena, da skupaj oblikujejo zgibna vozila (1), pri čemer navpična obremenitev, ki jo na motornem vozilu povzroča priklopno vozilo, ne presega 200 kN. |
| --- | --- |

1.2.2

motorna in priklopna vozila, namenjena, da skupaj oblikujejo zgibna vozila (1), pri čemer navpična obremenitev, ki jo na motornem vozilu povzroča priklopno vozilo, ne presega 200 kN.

| 1.3 | Ta pravilnik se uporablja za: |
| --- | --- |

1.3

Ta pravilnik se uporablja za:

| 1.3.1 | standardne naprave in sestavne dele, kakor so opredeljeni v odstavku 2.3; |
| --- | --- |

1.3.1

standardne naprave in sestavne dele, kakor so opredeljeni v odstavku 2.3;

| 1.3.2 | nestandardne naprave in sestavne dele, kakor so opredeljeni v odstavku 2.4; |
| --- | --- |

1.3.2

nestandardne naprave in sestavne dele, kakor so opredeljeni v odstavku 2.4;

| 1.3.3 | razne nestandardne naprave in sestavne dele, kakor so opredeljeni v odstavku 2.5; |
| --- | --- |

1.3.3

razne nestandardne naprave in sestavne dele, kakor so opredeljeni v odstavku 2.5;

2.   OPREDELITVE

V tem pravilniku:

| 2.1 | „Mehanske naprave in sestavni deli za spenjanje“ pomenijo vse tiste elemente okvirja, nosilnih delov nadgradnje in šasije motornega vozila in priklopnika, s katerimi sta povezana in oblikujeta skupino vozil ali zgibno vozilo. Vključeni so tudi vsi fiksni ali snemljivi deli za pritrditev ali upravljanje mehanske naprave za spenjanje. |
| --- | --- |

2.1

„Mehanske naprave in sestavni deli za spenjanje“ pomenijo vse tiste elemente okvirja, nosilnih delov nadgradnje in šasije motornega vozila in priklopnika, s katerimi sta povezana in oblikujeta skupino vozil ali zgibno vozilo. Vključeni so tudi vsi fiksni ali snemljivi deli za pritrditev ali upravljanje mehanske naprave za spenjanje.

| 2.2 | Postopek spenjanja je samodejen, če vzvratni pomik vlečnega vozila k priklopniku brez kakršnih koli zunanjih posegov zadostuje za popoln vprijem naprave za spenjanje, za samodejno zavarovanje spoja in prikaz pravilnega vprijema blokirnih naprav.
  Pri kavljastih vlečnih sklopkah je postopek spenjanja samodejen, če se naprava za blokiranje sklopke odpre in zapre brez kakršnih koli zunanjih posegov, ko se vlečno uho vstavi v kavljasto sklopko. |
| --- | --- |

2.2

Postopek spenjanja je samodejen, če vzvratni pomik vlečnega vozila k priklopniku brez kakršnih koli zunanjih posegov zadostuje za popoln vprijem naprave za spenjanje, za samodejno zavarovanje spoja in prikaz pravilnega vprijema blokirnih naprav.

Pri kavljastih vlečnih sklopkah je postopek spenjanja samodejen, če se naprava za blokiranje sklopke odpre in zapre brez kakršnih koli zunanjih posegov, ko se vlečno uho vstavi v kavljasto sklopko.

| 2.3 | Standardne mehanske naprave in sestavni deli za spenjanje so skladni s standardnimi merami in značilnostmi, navedenimi v tem pravilniku. So medsebojno zamenljive v okviru svojih razredov, neodvisno od proizvajalca. |
| --- | --- |

2.3

Standardne mehanske naprave in sestavni deli za spenjanje so skladni s standardnimi merami in značilnostmi, navedenimi v tem pravilniku. So medsebojno zamenljive v okviru svojih razredov, neodvisno od proizvajalca.

| 2.4 | Nestandardne naprave in sestavni deli za spenjanje niso v celoti skladni s standardnimi merami in značilnostmi, navedenimi v tem pravilniku, vendar jih je mogoče povezati s standardnimi napravami in sestavnimi deli za spenjanje ustreznih razredov. |
| --- | --- |

2.4

Nestandardne naprave in sestavni deli za spenjanje niso v celoti skladni s standardnimi merami in značilnostmi, navedenimi v tem pravilniku, vendar jih je mogoče povezati s standardnimi napravami in sestavnimi deli za spenjanje ustreznih razredov.

| 2.5 | Razne nestandardne mehanske naprave in sestavni deli za spenjanje niso skladni s standardnimi merami in značilnostmi, navedenimi v tem pravilniku, in jih ni mogoče povezati s standardnimi napravami in sestavnimi deli za spenjanje. Sem sodijo na primer naprave, ki ne spadajo v nobenega od razredov A do L in T, navedenih v odstavku 2.6, kot so naprave za posebne in težke tovore ter razne naprave, skladne z obstoječimi nacionalnimi standardi. |
| --- | --- |

2.5

Razne nestandardne mehanske naprave in sestavni deli za spenjanje niso skladni s standardnimi merami in značilnostmi, navedenimi v tem pravilniku, in jih ni mogoče povezati s standardnimi napravami in sestavnimi deli za spenjanje. Sem sodijo na primer naprave, ki ne spadajo v nobenega od razredov A do L in T, navedenih v odstavku 2.6, kot so naprave za posebne in težke tovore ter razne naprave, skladne z obstoječimi nacionalnimi standardi.

| 2.6 | Mehanske naprave in sestavni deli za vlečenje so razvrščeni glede na tip: |
| --- | --- |

2.6

Mehanske naprave in sestavni deli za vlečenje so razvrščeni glede na tip:

| 2.6.1 | Razred A Vlečne krogle z nosilci, ki imajo kroglasto napravo s premerom 50 mm in nosilce na vlečnem vozilu za povezavo s priklopnim vozilom z vlečno glavo – glej odstavek 1 Priloge 5: |
| --- | --- |

2.6.1

Razred A Vlečne krogle z nosilci, ki imajo kroglasto napravo s premerom 50 mm in nosilce na vlečnem vozilu za povezavo s priklopnim vozilom z vlečno glavo – glej odstavek 1 Priloge 5:

| 2.6.1.1 | Razred A 50-1 do 50-5 Standardne vlečne krogle s premerom 50 mm s prirobnico za pritrditev z vijaki. |
| --- | --- |

2.6.1.1

Razred A 50-1 do 50-5 Standardne vlečne krogle s premerom 50 mm s prirobnico za pritrditev z vijaki.

| 2.6.1.2 | Razred A 50-X Nestandardne vlečne krogle s premerom 50 mm z nosilci. |
| --- | --- |

2.6.1.2

Razred A 50-X Nestandardne vlečne krogle s premerom 50 mm z nosilci.

| 2.6.2 | Razred B Vlečne glave, pritrjene na oje priklopnih vozil, za povezavo z vlečno kroglo s premerom 50 mm na vlečnem vozilu – glej odstavek 2 Priloge 5: |
| --- | --- |

2.6.2

Razred B Vlečne glave, pritrjene na oje priklopnih vozil, za povezavo z vlečno kroglo s premerom 50 mm na vlečnem vozilu – glej odstavek 2 Priloge 5:

| 2.6.2.1 | Razred B 50-X Nestandardne vlečne glave s premerom 50 mm. |
| --- | --- |

2.6.2.1

Razred B 50-X Nestandardne vlečne glave s premerom 50 mm.

| 2.6.3 | Razred C Vlečne sklopke s sornikom za ojesa s premerom 50 mm in lovilnikom ter samodejnim zapiranjem in blokiranjem sornika, vgrajene na vlečnem vozilu za povezavo s priklopnim vozilom z vlečnim ušesom – glej odstavek 3 Priloge 5: |
| --- | --- |

2.6.3

Razred C Vlečne sklopke s sornikom za ojesa s premerom 50 mm in lovilnikom ter samodejnim zapiranjem in blokiranjem sornika, vgrajene na vlečnem vozilu za povezavo s priklopnim vozilom z vlečnim ušesom – glej odstavek 3 Priloge 5:

| 2.6.3.1 | Razred C 50-1 do 50-7 Standarde vlečne sklopke s sornikom za ojesa s premerom 50 mm. |
| --- | --- |

2.6.3.1

Razred C 50-1 do 50-7 Standarde vlečne sklopke s sornikom za ojesa s premerom 50 mm.

| 2.6.3.2 | Razred C 50-X Nestandardne vlečne sklopke s sornikom za ojesa s premerom 50 mm. |
| --- | --- |

2.6.3.2

Razred C 50-X Nestandardne vlečne sklopke s sornikom za ojesa s premerom 50 mm.

| 2.6.4 | Razred D Vlečna ušesa z odprtino z vzporednimi stenami, prirejena za sornik s premerom 50 mm in pritrjena na ojesa priklopnih vozil za povezavo s samodejnimi vlečnimi sklopkami – glej odstavek 4 Priloge 5: |
| --- | --- |

2.6.4

Razred D Vlečna ušesa z odprtino z vzporednimi stenami, prirejena za sornik s premerom 50 mm in pritrjena na ojesa priklopnih vozil za povezavo s samodejnimi vlečnimi sklopkami – glej odstavek 4 Priloge 5:

| 2.6.4.1 | Razred D 50-A Standardna vlečna ušesa za sornik s premerom 50 mm za pritrditev z varjenjem. |
| --- | --- |

2.6.4.1

Razred D 50-A Standardna vlečna ušesa za sornik s premerom 50 mm za pritrditev z varjenjem.

| 2.6.4.2 | Razred D 50-B Standardna vlečna ušesa za sornik s premerom 50 mm z navojem za pritrditev z matico. |
| --- | --- |

2.6.4.2

Razred D 50-B Standardna vlečna ušesa za sornik s premerom 50 mm z navojem za pritrditev z matico.

| 2.6.4.3 | Razred D 50-C in 50-D Standardna vlečna ušesa za sornik s premerom 50 mm s prirobnico za pritrditev z vijaki. |
| --- | --- |

2.6.4.3

Razred D 50-C in 50-D Standardna vlečna ušesa za sornik s premerom 50 mm s prirobnico za pritrditev z vijaki.

| 2.6.4.4 | Razred D 50-X Nestandardna vlečna ušesa za sornik s premerom 50 mm. |
| --- | --- |

2.6.4.4

Razred D 50-X Nestandardna vlečna ušesa za sornik s premerom 50 mm.

| 2.6.5 | Razred E Nestandardna ojesa, ki vključujejo naletne naprave in podobno opremo, vgrajeno na prednjem delu vlečenega vozila ali na njegovi šasiji, ki so primerni za spenjanje z vlečnim vozilom z vlečnimi ušesi, vlečnimi glavami ali podobnimi napravami za spenjanje – glej odstavek 5 Priloge 5.
  Ojesa so lahko pritrjena na tečajih tako, da se njihovi konci neovirano premikajo v navpični smeri in ne prenašajo navpičnih obremenitev, ali trdno pritrjena v navpični ravnini tako, da lahko prenašajo navpične obremenitve (toga ojesa). Toga ojesa so lahko popolnoma toga ali pa gibljivo vgrajena.
  Ojesa so lahko sestavljena iz več delov in so lahko nastavljiva ali kolenasta.
  Ta pravilnik velja za ojesa, ki so samostojne enote in niso sestavni del šasije vlečenega vozila. |
| --- | --- |

2.6.5

Razred E Nestandardna ojesa, ki vključujejo naletne naprave in podobno opremo, vgrajeno na prednjem delu vlečenega vozila ali na njegovi šasiji, ki so primerni za spenjanje z vlečnim vozilom z vlečnimi ušesi, vlečnimi glavami ali podobnimi napravami za spenjanje – glej odstavek 5 Priloge 5.

Ojesa so lahko pritrjena na tečajih tako, da se njihovi konci neovirano premikajo v navpični smeri in ne prenašajo navpičnih obremenitev, ali trdno pritrjena v navpični ravnini tako, da lahko prenašajo navpične obremenitve (toga ojesa). Toga ojesa so lahko popolnoma toga ali pa gibljivo vgrajena.

Ojesa so lahko sestavljena iz več delov in so lahko nastavljiva ali kolenasta.

Ta pravilnik velja za ojesa, ki so samostojne enote in niso sestavni del šasije vlečenega vozila.

| 2.6.6 | Razred F Nestandardni vezni nosilci, ki vključujejo vse dele in naprave, nameščene med napravami za spenjanje, kot so vlečne krogle in vlečne sklopke, in okvirjem (na primer zadnjim prečnim nosilcem), nosilno nadgradnjo ali šasijo vlečnega vozila – glej odstavek 6 Priloge 5. |
| --- | --- |

2.6.6

Razred F Nestandardni vezni nosilci, ki vključujejo vse dele in naprave, nameščene med napravami za spenjanje, kot so vlečne krogle in vlečne sklopke, in okvirjem (na primer zadnjim prečnim nosilcem), nosilno nadgradnjo ali šasijo vlečnega vozila – glej odstavek 6 Priloge 5.

| 2.6.7 | Razred G Sedla (sedlaste sklopke) so ploščate naprave za spenjanje, ki se pri spetju samodejno zaprejo in blokirajo ter so pritrjene na vlečnem vozilu za povezavo s kraljevim čepom s premerom 50 mm, pritrjenim na polpriklopniku – glej odstavek 7 Priloge 5. |
| --- | --- |

2.6.7

Razred G Sedla (sedlaste sklopke) so ploščate naprave za spenjanje, ki se pri spetju samodejno zaprejo in blokirajo ter so pritrjene na vlečnem vozilu za povezavo s kraljevim čepom s premerom 50 mm, pritrjenim na polpriklopniku – glej odstavek 7 Priloge 5.

| 2.6.7.1 | Razred G 50 Standardna sedla za čep s premerom 50 mm. |
| --- | --- |

2.6.7.1

Razred G 50 Standardna sedla za čep s premerom 50 mm.

| 2.6.7.2 | Razred G 50-X Nestandardna sedla za čep s premerom 50 mm. |
| --- | --- |

2.6.7.2

Razred G 50-X Nestandardna sedla za čep s premerom 50 mm.

| 2.6.8 | Razred H Kraljevi čepi s premerom 50 mm so naprave, pritrjene na polpriklopnik, za povezavo s sedlom vlečnega vozila – glej odstavek 8 Priloge 5: |
| --- | --- |

2.6.8

Razred H Kraljevi čepi s premerom 50 mm so naprave, pritrjene na polpriklopnik, za povezavo s sedlom vlečnega vozila – glej odstavek 8 Priloge 5:

| 2.6.8.1 | Razred H 50-X Nestandardni kraljevi čepi s premerom 50 mm. |
| --- | --- |

2.6.8.1

Razred H 50-X Nestandardni kraljevi čepi s premerom 50 mm.

| 2.6.9 | Razred J Nestandardne montažne plošče, ki vključujejo vse sestavne dele in naprave za pritrditev sedla na okvir ali šasijo vlečnega vozila. Montažna plošča je lahko prirejena tako, da se premika v vodoravni smeri in tako oblikuje drsno sedlo – glej odstavek 9 Priloge 5. |
| --- | --- |

2.6.9

Razred J Nestandardne montažne plošče, ki vključujejo vse sestavne dele in naprave za pritrditev sedla na okvir ali šasijo vlečnega vozila. Montažna plošča je lahko prirejena tako, da se premika v vodoravni smeri in tako oblikuje drsno sedlo – glej odstavek 9 Priloge 5.

| 2.6.10 | Razred K Standardne kavljaste vlečne sklopke za uporabo z ustreznimi obročastimi (toroidnimi) vlečnimi ušesi razreda L – glej odstavek 10 Priloge 5. |
| --- | --- |

2.6.10

Razred K Standardne kavljaste vlečne sklopke za uporabo z ustreznimi obročastimi (toroidnimi) vlečnimi ušesi razreda L – glej odstavek 10 Priloge 5.

| 2.6.11 | Razred L Standardna obročasta (toroidna) vlečna ušesa za uporabo z ustreznimi kavljastimi vlečnimi sklopkami razreda K – glej odstavek 4 Priloge 5. |
| --- | --- |

2.6.11

Razred L Standardna obročasta (toroidna) vlečna ušesa za uporabo z ustreznimi kavljastimi vlečnimi sklopkami razreda K – glej odstavek 4 Priloge 5.

| 2.6.12 | Razred S Naprave in sestavni deli, ki niso skladni z nobenim od zgoraj navedenih razredov A do L ali T in se na primer uporabljajo pri posebnih in težkih prevozih, ali naprave, ki se uporabljajo izključno v posameznih državah in jih urejajo obstoječi nacionalni standardi. |
| --- | --- |

2.6.12

Razred S Naprave in sestavni deli, ki niso skladni z nobenim od zgoraj navedenih razredov A do L ali T in se na primer uporabljajo pri posebnih in težkih prevozih, ali naprave, ki se uporabljajo izključno v posameznih državah in jih urejajo obstoječi nacionalni standardi.

| 2.6.13 | Razred T Nestandardne nesamodejne naprave za spenjanje z vlečnimi ojesi, katerih spoje je mogoče ločiti samo z orodjem in se tipično uporabljajo za priklopna vozila za prevoz osebnih vozil. Homologirajo se v paru. |
| --- | --- |

2.6.13

Razred T Nestandardne nesamodejne naprave za spenjanje z vlečnimi ojesi, katerih spoje je mogoče ločiti samo z orodjem in se tipično uporabljajo za priklopna vozila za prevoz osebnih vozil. Homologirajo se v paru.

| 2.7 | Krmilni klini so naprave ali sestavni deli, vgrajeni na polpriklopnikih, ki v povezavi s sedlom upravljajo prisilno krmiljenje polpriklopnika. |
| --- | --- |

2.7

Krmilni klini so naprave ali sestavni deli, vgrajeni na polpriklopnikih, ki v povezavi s sedlom upravljajo prisilno krmiljenje polpriklopnika.

| 2.8 | Sistemi za daljinsko upravljanje so naprave ali sestavni deli, ki omogočajo upravljanje naprave za spenjanje z bočne strani vozila ali vozniške kabine. |
| --- | --- |

2.8

Sistemi za daljinsko upravljanje so naprave ali sestavni deli, ki omogočajo upravljanje naprave za spenjanje z bočne strani vozila ali vozniške kabine.

| 2.9 | Daljinski kazalniki so naprave in sestavni deli, ki v vozniški kabini kažejo, da je bilo spenjanje opravljeno in da so naprave za blokiranje vprijele. |
| --- | --- |

2.9

Daljinski kazalniki so naprave in sestavni deli, ki v vozniški kabini kažejo, da je bilo spenjanje opravljeno in da so naprave za blokiranje vprijele.

| 2.10 | Izraz „tip naprave ali sestavnega dela za spenjanje“ pomeni naprave ali sestavne dele, ki se med seboj ne razlikujejo po naslednjih bistvenih značilnostih: |
| --- | --- |

2.10

Izraz „tip naprave ali sestavnega dela za spenjanje“ pomeni naprave ali sestavne dele, ki se med seboj ne razlikujejo po naslednjih bistvenih značilnostih:

| 2.10.1 | blagovna znamka ali oznaka proizvajalca ali dobavitelja; |
| --- | --- |

2.10.1

blagovna znamka ali oznaka proizvajalca ali dobavitelja;

| 2.10.2 | razred naprave za spenjanje, kakor je opredeljen v odstavku 2.6; |
| --- | --- |

2.10.2

razred naprave za spenjanje, kakor je opredeljen v odstavku 2.6;

| 2.10.3 | zunanja oblika, glavne mere ali temeljne razlike v konstrukciji, vključno z uporabljenimi materiali; in |
| --- | --- |

2.10.3

zunanja oblika, glavne mere ali temeljne razlike v konstrukciji, vključno z uporabljenimi materiali; in

| 2.10.4 | značilne vrednosti D, Dc, S, V in U, kakor so opredeljene v odstavku 2.11. |
| --- | --- |

2.10.4

značilne vrednosti D, Dc, S, V in U, kakor so opredeljene v odstavku 2.11.

| 2.11 | Značilne vrednosti D, Dc, S, V in U so opredeljene ali določene kot: |
| --- | --- |

2.11

Značilne vrednosti D, Dc, S, V in U so opredeljene ali določene kot:

| 2.11.1 | Vrednost D ali Dc je teoretična referenčna vrednost za vodoravne sile med vlečnim in priklopnim vozilom ter se uporablja kot podlaga za vodoravne obremenitve pri dinamičnih preskusih.
  Pri mehanskih napravah in sestavnih delih, neprimernih za prenos navpičnih obremenitev, je vrednost:





  Pri mehanskih napravah in sestavnih delih za spenjanje za priklopnike s centralno osjo, kakor so opredeljeni v 2.13, je vrednost:





  Pri sedlih razreda G, kraljevih čepih razreda H in montažnih ploščah razreda J, kakor so opredeljene v odstavku 2.6, je vrednost:





  pri čemer je:
  T največja tehnično dovoljena masa vlečnega vozila v tonah. Po potrebi vključuje navpično obremenitev, ki jo povzroča priklopnik s centralno osjo.
  R največja tehnično dovoljena masa v tonah priklopnika z ojesom, ki se lahko prosto giblje v navpični smeri, ali polpriklopnika. (2)

  C masa v tonah, ki deluje na podlago z osjo ali osmi priklopnika s centralno osjo, kakor je opredeljen v odstavku 2.13, ko je ta pripet na vlečno vozilo in natovorjen do največje tehnično dovoljene mase (2). Za priklopnike s centralno osjo kategorij O1 in O2
   (3) je največja tehnična dovoljena masa tista, ki jo navede proizvajalec vlečnega vozila.
  g težnostni pospešek (privzeta vrednost 9,81 m/s2).
  U opredeljen v odstavku 2.11.2.
  S opredeljen v odstavku 2.11.3. |
| --- | --- |

2.11.1

Vrednost D ali Dc je teoretična referenčna vrednost za vodoravne sile med vlečnim in priklopnim vozilom ter se uporablja kot podlaga za vodoravne obremenitve pri dinamičnih preskusih.

Pri mehanskih napravah in sestavnih delih, neprimernih za prenos navpičnih obremenitev, je vrednost:

Formula

Pri mehanskih napravah in sestavnih delih za spenjanje za priklopnike s centralno osjo, kakor so opredeljeni v 2.13, je vrednost:

Formula

Pri sedlih razreda G, kraljevih čepih razreda H in montažnih ploščah razreda J, kakor so opredeljene v odstavku 2.6, je vrednost:

Formula

pri čemer je:

T največja tehnično dovoljena masa vlečnega vozila v tonah. Po potrebi vključuje navpično obremenitev, ki jo povzroča priklopnik s centralno osjo.

R največja tehnično dovoljena masa v tonah priklopnika z ojesom, ki se lahko prosto giblje v navpični smeri, ali polpriklopnika. (2)

C masa v tonah, ki deluje na podlago z osjo ali osmi priklopnika s centralno osjo, kakor je opredeljen v odstavku 2.13, ko je ta pripet na vlečno vozilo in natovorjen do največje tehnično dovoljene mase (2). Za priklopnike s centralno osjo kategorij O1 in O2
   (3) je največja tehnična dovoljena masa tista, ki jo navede proizvajalec vlečnega vozila.

g težnostni pospešek (privzeta vrednost 9,81 m/s2).

U opredeljen v odstavku 2.11.2.

S opredeljen v odstavku 2.11.3.

| 2.11.2 | Vrednost U je navpična obremenitev v tonah, ki jo na sedlu povzroča polpriklopnik z največjo tehnično dovoljeno maso (2). |
| --- | --- |

2.11.2

Vrednost U je navpična obremenitev v tonah, ki jo na sedlu povzroča polpriklopnik z največjo tehnično dovoljeno maso (2).

| 2.11.3 | Vrednost S je navpična obremenitev v kilogramih, ki jo na vlečni sklopki v statičnih pogojih povzroča priklopnik s centralno osjo, kakor je opredeljen v odstavku 2.13, z največjo tehnično dovoljeno maso (2). |
| --- | --- |

2.11.3

Vrednost S je navpična obremenitev v kilogramih, ki jo na vlečni sklopki v statičnih pogojih povzroča priklopnik s centralno osjo, kakor je opredeljen v odstavku 2.13, z največjo tehnično dovoljeno maso (2).

| 2.11.4 | Vrednost V je teoretična referenčna vrednost velikosti navpične sile, ki jo na vlečni sklopki povzroča priklopnik s centralno osjo z največjo tehnično dovoljeno maso večjo od 3,5 ton. Vrednost V se uporablja kot podlaga za navpične sile pri dinamičnih preskusih.


  (glej opombo spodaj)

  pri čemer je:
  a enakovreden navpični pospešek na vlečni sklopki, ki je odvisen od tipa sistema vzmetenja zadnje osi vlečnega vozila.
  Za pnevmatsko vzmetenje koles (ali sisteme vzmetenja z enakovrednimi dušilnimi značilnostmi):
  a = 1,8 m/s2

  Za druge tipe vzmetenja koles:
  a = 2,4 m/s2

  X je dolžina prostora za tovor na priklopniku v metrih (glej sliko 1).
  L je razdalja med središčem ušesa na ojesu in središčem sklopa osi v metrih (glej sliko 1).
  Opomba: (Če je rezultat manjši od 1,0, se uporabi vrednost 1,0): |
| --- | --- |

2.11.4

Vrednost V je teoretična referenčna vrednost velikosti navpične sile, ki jo na vlečni sklopki povzroča priklopnik s centralno osjo z največjo tehnično dovoljeno maso večjo od 3,5 ton. Vrednost V se uporablja kot podlaga za navpične sile pri dinamičnih preskusih.

Formula (glej opombo spodaj)

pri čemer je:

a enakovreden navpični pospešek na vlečni sklopki, ki je odvisen od tipa sistema vzmetenja zadnje osi vlečnega vozila.

Za pnevmatsko vzmetenje koles (ali sisteme vzmetenja z enakovrednimi dušilnimi značilnostmi):

a = 1,8 m/s2

Za druge tipe vzmetenja koles:

a = 2,4 m/s2

X je dolžina prostora za tovor na priklopniku v metrih (glej sliko 1).

L je razdalja med središčem ušesa na ojesu in središčem sklopa osi v metrih (glej sliko 1).

Opomba: (Če je rezultat manjši od 1,0, se uporabi vrednost 1,0):

Formula

Image

| 2.12 | Simboli in opredelitve v Prilogi 6 k temu pravilniku:






  Av = | največja dovoljena osna masa na krmiljeni osi v tonah |
| --- | --- | --- |
| C = | masa priklopnika s centralno osjo v tonah – glej odstavek 2.11.1 tega pravilnika |
| D = | vrednost D v kN – glej odstavek 2.11.1 tega pravilnika |
| Dc = | vrednost Dc za priklopnike s centralno osjo v kN – glej odstavek 2.11.1 tega pravilnika |
| R = | masa vlečenega vozila v tonah – glej odstavek 2.11.1 tega pravilnika |
| T = | masa vlečnega vozila v tonah – glej odstavek 2.11.1 tega pravilnika |
| Fa = | statična dvižna sila v kN |
| Fh = | vodoravna komponenta preskusne sile v vzdolžni osi vozila v kN |
| Fs = | navpična komponenta preskusne sile v kN |
| S = | statična navpična obremenitev v kg |
| U = | navpična obremenitev sedla v tonah |
| V = | vrednost V v kN – glej odstavek 2.11.4 tega pravilnika |
| a = | faktor enakovrednega navpičnega pospeška v priklopni točki priklopnikov s centralno osjo, odvisen od tipa obesitve koles na zadnji(-h) osi(-eh) vlečnega vozila – glej odstavek 2.11.4 tega pravilnika |
| e = | vzdolžna razdalja med priklopno točko pri snemljivih vlečnih kroglah in navpično ravnino skozi pritrdilne točke (glej slike 20c do 20f) v mm |
| f = | navpična razdalja med priklopno točko pri snemljivih vlečnih kroglah in vodoravno ravnino skozi pritrdilne točke (glej slike 20c do 20f) v mm |
| g = | težnostni pospešek, privzeta vrednost 9,81 m/s2 |
| L = | teoretična dolžina vlečnega ojesa od središča vlečnega ušesa do središča sklopa osi v metrih |
| X = | dolžina prostora za tovor priklopnika s centralno osjo v metrih |

2.12

Simboli in opredelitve v Prilogi 6 k temu pravilniku:

Av =

največja dovoljena osna masa na krmiljeni osi v tonah

C =

masa priklopnika s centralno osjo v tonah – glej odstavek 2.11.1 tega pravilnika

D =

vrednost D v kN – glej odstavek 2.11.1 tega pravilnika

Dc =

vrednost Dc za priklopnike s centralno osjo v kN – glej odstavek 2.11.1 tega pravilnika

R =

masa vlečenega vozila v tonah – glej odstavek 2.11.1 tega pravilnika

T =

masa vlečnega vozila v tonah – glej odstavek 2.11.1 tega pravilnika

Fa =

statična dvižna sila v kN

Fh =

vodoravna komponenta preskusne sile v vzdolžni osi vozila v kN

Fs =

navpična komponenta preskusne sile v kN

S =

statična navpična obremenitev v kg

U =

navpična obremenitev sedla v tonah

V =

vrednost V v kN – glej odstavek 2.11.4 tega pravilnika

a =

faktor enakovrednega navpičnega pospeška v priklopni točki priklopnikov s centralno osjo, odvisen od tipa obesitve koles na zadnji(-h) osi(-eh) vlečnega vozila – glej odstavek 2.11.4 tega pravilnika

e =

vzdolžna razdalja med priklopno točko pri snemljivih vlečnih kroglah in navpično ravnino skozi pritrdilne točke (glej slike 20c do 20f) v mm

f =

navpična razdalja med priklopno točko pri snemljivih vlečnih kroglah in vodoravno ravnino skozi pritrdilne točke (glej slike 20c do 20f) v mm

g =

težnostni pospešek, privzeta vrednost 9,81 m/s2

L =

teoretična dolžina vlečnega ojesa od središča vlečnega ušesa do središča sklopa osi v metrih

X =

dolžina prostora za tovor priklopnika s centralno osjo v metrih

Indeksi:

| O = | največja preskusna sila |
| --- | --- |
| U = | najmanjša preskusna sila |
| a = | statična sila |
| h = | vodoraven |
| p = | nihajoč |
| res = | rezultanta |
| s = | navpičen |
| w = | izmenična sila |

O =

največja preskusna sila

U =

najmanjša preskusna sila

a =

statična sila

h =

vodoraven

p =

nihajoč

res =

rezultanta

s =

navpičen

w =

izmenična sila

| 2.13 | „Priklopnik s centralno osjo“ pomeni priklopno vozilo, opremljeno z ojesom, ki se ne more gibati v navpični smeri glede na priklopnik, in pri katerem je(so) os(-i) pri enakomerni obremenitvi blizu težišča vozila. Navpična obremenitev vlečne sklopke vlečnega vozila ne sme presegati 10 % največje mase priklopnika ali 1 000 kg (pri čemer se uporabi manjša od obeh vrednosti).
  Največja masa priklopnika s centralno osjo pomeni skupno maso, ki deluje na podlago z osjo(-mi) priklopnika, ko je ta pripet na vlečno vozilo in natovorjen do največje tehnično dovoljene mase (4). |
| --- | --- |

2.13

„Priklopnik s centralno osjo“ pomeni priklopno vozilo, opremljeno z ojesom, ki se ne more gibati v navpični smeri glede na priklopnik, in pri katerem je(so) os(-i) pri enakomerni obremenitvi blizu težišča vozila. Navpična obremenitev vlečne sklopke vlečnega vozila ne sme presegati 10 % največje mase priklopnika ali 1 000 kg (pri čemer se uporabi manjša od obeh vrednosti).

Največja masa priklopnika s centralno osjo pomeni skupno maso, ki deluje na podlago z osjo(-mi) priklopnika, ko je ta pripet na vlečno vozilo in natovorjen do največje tehnično dovoljene mase (4).

| 2.14 | „Oblikovni mehanski vprijem“ pomeni, da oblika in geometrija naprave in njenih sestavnih delov zagotavljata, da se pod vplivom katerih koli sil ali delov sil, ki jim je naprava izpostavljena med normalno uporabo ali preskušanjem, naprava ne odpre ali razklene. |
| --- | --- |

2.14

„Oblikovni mehanski vprijem“ pomeni, da oblika in geometrija naprave in njenih sestavnih delov zagotavljata, da se pod vplivom katerih koli sil ali delov sil, ki jim je naprava izpostavljena med normalno uporabo ali preskušanjem, naprava ne odpre ali razklene.

| 2.15 | „Tip vozila“ pomeni vozila, ki se ne razlikujejo po takih bistvenih značilnostih, kot so struktura, mere, oblika in materiali na predelih, na katera je mehanska naprava ali sestavni del za spenjanje pritrjen. To velja tako za vlečno kot tudi priklopno vozilo. |
| --- | --- |

2.15

„Tip vozila“ pomeni vozila, ki se ne razlikujejo po takih bistvenih značilnostih, kot so struktura, mere, oblika in materiali na predelih, na katera je mehanska naprava ali sestavni del za spenjanje pritrjen. To velja tako za vlečno kot tudi priklopno vozilo.

3.   VLOGA ZA HOMOLOGACIJO

| 3.1 | Vlogo za homologacijo vloži imetnik blagovne znamke ali oznake ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik. |
| --- | --- |

3.1

Vlogo za homologacijo vloži imetnik blagovne znamke ali oznake ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik.

| 3.2 | Pri vsakem tipu mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje so vlogi priloženi naslednji podatki, na primer z obrazcem sporočila iz Priloge 1: |
| --- | --- |

3.2

Pri vsakem tipu mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje so vlogi priloženi naslednji podatki, na primer z obrazcem sporočila iz Priloge 1:

| 3.2.1 | podrobnosti o blagovnih znamkah ali oznakah proizvajalca ali dobavitelja, ki se namestijo na napravo ali sestavni del za spenjanje; |
| --- | --- |

3.2.1

podrobnosti o blagovnih znamkah ali oznakah proizvajalca ali dobavitelja, ki se namestijo na napravo ali sestavni del za spenjanje;

| 3.2.2 | trije sklopi risb, ki so dovolj natančne, da opredelijo napravo ali sestavni del in način njene pritrditve na vozilo; risbe prikazujejo položaj in prostor, ki sta namenjena za homologacijsko številko in druge oznake iz odstavka 7; |
| --- | --- |

3.2.2

trije sklopi risb, ki so dovolj natančne, da opredelijo napravo ali sestavni del in način njene pritrditve na vozilo; risbe prikazujejo položaj in prostor, ki sta namenjena za homologacijsko številko in druge oznake iz odstavka 7;

| 3.2.3 | navedba vrednosti D, Dc, S, V in U, kakor je ustrezno in opredeljeno v odstavku 2.11.
  Pri vlečnih nosilcih razreda A navedba največjih dovoljenih mas vlečnega vozila in priklopnika ter največja dovoljena statična navpična obremenitev vlečne krogle, ki jo priporoča proizvajalec vlečnega vozila; |
| --- | --- |

3.2.3

navedba vrednosti D, Dc, S, V in U, kakor je ustrezno in opredeljeno v odstavku 2.11.

Pri vlečnih nosilcih razreda A navedba največjih dovoljenih mas vlečnega vozila in priklopnika ter največja dovoljena statična navpična obremenitev vlečne krogle, ki jo priporoča proizvajalec vlečnega vozila;

| 3.2.3.1 | Značilne vrednosti so vsaj enake tistim, ki se uporabljajo za največji dovoljeni masi vlečnega vozila in priklopnika ter kombinirano maso. |
| --- | --- |

3.2.3.1

Značilne vrednosti so vsaj enake tistim, ki se uporabljajo za največji dovoljeni masi vlečnega vozila in priklopnika ter kombinirano maso.

| 3.2.4 | podroben tehnični opis naprave ali sestavnega dela, ki podrobno navede zlasti tip in uporabljene materiale; |
| --- | --- |

3.2.4

podroben tehnični opis naprave ali sestavnega dela, ki podrobno navede zlasti tip in uporabljene materiale;

| 3.2.5 | omejitve pri vozilih, na katera se lahko pritrdi naprava za spenjanje – glej odstavek 12 Priloge 1 in odstavek 3.4 Priloge 5; |
| --- | --- |

3.2.5

omejitve pri vozilih, na katera se lahko pritrdi naprava za spenjanje – glej odstavek 12 Priloge 1 in odstavek 3.4 Priloge 5;

| 3.2.6 | vzorec in dodatni vzorci, kakor zahteva homologacijski organ ali tehnična služba; |
| --- | --- |

3.2.6

vzorec in dodatni vzorci, kakor zahteva homologacijski organ ali tehnična služba;

| 3.2.7 | vsi vzorci so povsem dodelani s končno površinsko obdelavo. Če pa je končna obdelava barvanje ali prevleka z epoksi prahom, se mora to izpustiti; |
| --- | --- |

3.2.7

vsi vzorci so povsem dodelani s končno površinsko obdelavo. Če pa je končna obdelava barvanje ali prevleka z epoksi prahom, se mora to izpustiti;

| 3.2.8 | pri mehanski napravi ali sestavnem delu za spenjanje, konstruiranem za poseben tip vozila, proizvajalec naprave ali sestavnega dela predloži tudi podatke o vgradnji, ki jih navaja proizvajalec vozila. Homologacijski organ ali tehnična služba lahko zahteva tudi predložitev vozila, ki je predstavnik tega tipa. |
| --- | --- |

3.2.8

pri mehanski napravi ali sestavnem delu za spenjanje, konstruiranem za poseben tip vozila, proizvajalec naprave ali sestavnega dela predloži tudi podatke o vgradnji, ki jih navaja proizvajalec vozila. Homologacijski organ ali tehnična služba lahko zahteva tudi predložitev vozila, ki je predstavnik tega tipa.

4.   SPLOŠNE ZAHTEVE ZA MEHANSKE NAPRAVE ALI SESTAVNE DELE ZA SPENJANJE

| 4.1 | Vsak vzorec je po merah in trdnostnih lastnostih skladen z zahtevami iz Prilog 5 in 6. Po opravljenih preskusih, opredeljenih v Prilogi 6, ni nobenih razpok, lomov ali čezmernih trajnih deformacij, ki bi lahko škodljivo vplivale na zadovoljivo delovanje naprave ali sestavnega dela. |
| --- | --- |

4.1

Vsak vzorec je po merah in trdnostnih lastnostih skladen z zahtevami iz Prilog 5 in 6. Po opravljenih preskusih, opredeljenih v Prilogi 6, ni nobenih razpok, lomov ali čezmernih trajnih deformacij, ki bi lahko škodljivo vplivale na zadovoljivo delovanje naprave ali sestavnega dela.

| 4.2 | Vsi deli mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje, katerih odpoved bi povzročila ločitev vlečnega in priklopnega vozila, so jekleni. Uporabijo se lahko drugi materiali, če proizvajalec dokaže njihovo enakovrednost homologacijskemu organu ali tehnični službi pogodbene stranke, ki uporablja ta pravilnik. |
| --- | --- |

4.2

Vsi deli mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje, katerih odpoved bi povzročila ločitev vlečnega in priklopnega vozila, so jekleni. Uporabijo se lahko drugi materiali, če proizvajalec dokaže njihovo enakovrednost homologacijskemu organu ali tehnični službi pogodbene stranke, ki uporablja ta pravilnik.

| 4.3 | Mehanske naprave ali sestavni deli za spenjanje so varne za uporabo, spenjanje in odpenjanje pa lahko opravi ena sama oseba brez uporabe orodja. Z izjemo vlečnih sklopk razreda T se za spenjanje priklopnih vozil z največjo tehnično dovoljeno maso, večjo od 3,5 ton, dovolijo le naprave, ki omogočajo samodejno spenjanje. |
| --- | --- |

4.3

Mehanske naprave ali sestavni deli za spenjanje so varne za uporabo, spenjanje in odpenjanje pa lahko opravi ena sama oseba brez uporabe orodja. Z izjemo vlečnih sklopk razreda T se za spenjanje priklopnih vozil z največjo tehnično dovoljeno maso, večjo od 3,5 ton, dovolijo le naprave, ki omogočajo samodejno spenjanje.

| 4.4 | Mehanske naprave ali sestavni deli za spenjanje so konstruirane in izdelane tako, da ob normalni uporabi in pravilnem vzdrževanju ter zamenjavi obrabnih delov še naprej delujejo zadovoljivo in pri tem obdržijo vse značilnosti, ki jih predpisuje ta pravilnik. |
| --- | --- |

4.4

Mehanske naprave ali sestavni deli za spenjanje so konstruirane in izdelane tako, da ob normalni uporabi in pravilnem vzdrževanju ter zamenjavi obrabnih delov še naprej delujejo zadovoljivo in pri tem obdržijo vse značilnosti, ki jih predpisuje ta pravilnik.

| 4.5 | Vse mehanske naprave ali sestavni deli za spenjanje so konstruirane tako, da imajo oblikovni mehanski vprijem in da so v zaprti legi najmanj enkrat zavarovane z dodatnim oblikovnim mehanskim vprijemom, če v Prilogi 5 niso navedene še dodatne zahteve. Celovitost naprave lahko zagotovita tudi dve ali več posebnih pritrditev, ki pa so konstruirana tako, da ima vsaka oblikovni mehanski vprijem, in se preskusijo posamezno glede na zahteve iz Priloge 6. Oblikovni mehanski vprijem je opredeljen v odstavku 2.14.
  Vzmetne sile se lahko uporabijo samo za zapiranje naprave in preprečevanje, da bi učinki tresljajev povzročili premik naprave v lego, v kateri bi se lahko odprla ali razklenila.
  Odpoved ali opustitev ene od vzmeti ne omogoča odprtja ali razklenitve celotne naprave. |
| --- | --- |

4.5

Vse mehanske naprave ali sestavni deli za spenjanje so konstruirane tako, da imajo oblikovni mehanski vprijem in da so v zaprti legi najmanj enkrat zavarovane z dodatnim oblikovnim mehanskim vprijemom, če v Prilogi 5 niso navedene še dodatne zahteve. Celovitost naprave lahko zagotovita tudi dve ali več posebnih pritrditev, ki pa so konstruirana tako, da ima vsaka oblikovni mehanski vprijem, in se preskusijo posamezno glede na zahteve iz Priloge 6. Oblikovni mehanski vprijem je opredeljen v odstavku 2.14.

Vzmetne sile se lahko uporabijo samo za zapiranje naprave in preprečevanje, da bi učinki tresljajev povzročili premik naprave v lego, v kateri bi se lahko odprla ali razklenila.

Odpoved ali opustitev ene od vzmeti ne omogoča odprtja ali razklenitve celotne naprave.

| 4.6 | Vsem napravam ali sestavnim delom so priložena navodila za vgradnjo in uporabo z zadostnimi podatki, da jo lahko usposobljena oseba pravilno vgradi v vozilo in upravlja – glej tudi Prilogo 7. Navodila so vsaj v jeziku države, v kateri bo naprava naprodaj. Navodila za vgradnjo se lahko pri napravah in sestavnih delih za prvo vgradnjo pri proizvajalcu vozila ali nadgraditelju opustijo, vendar je proizvajalec vozila ali nadgraditelj dolžan upravljavcu vozila zagotoviti potrebna navodila za pravilno upravljanje naprave ali sestavnega dela. |
| --- | --- |

4.6

Vsem napravam ali sestavnim delom so priložena navodila za vgradnjo in uporabo z zadostnimi podatki, da jo lahko usposobljena oseba pravilno vgradi v vozilo in upravlja – glej tudi Prilogo 7. Navodila so vsaj v jeziku države, v kateri bo naprava naprodaj. Navodila za vgradnjo se lahko pri napravah in sestavnih delih za prvo vgradnjo pri proizvajalcu vozila ali nadgraditelju opustijo, vendar je proizvajalec vozila ali nadgraditelj dolžan upravljavcu vozila zagotoviti potrebna navodila za pravilno upravljanje naprave ali sestavnega dela.

| 4.7 | Pri napravah in sestavnih delih razreda A ali po potrebi razreda S, ki so za uporabo s priklopnimi vozili, katerih največja dovoljena masa ne presega 3,5 ton, in jih izdelujejo proizvajalci, ki niso povezani s proizvajalci vozil, ter so namenjeni za naknadno vgradnjo, v vseh primerih preveri višino in druge značilnosti vgradnje homologacijski organ ali tehnična služba v skladu z odstavkom 1 Priloge 7. |
| --- | --- |

4.7

Pri napravah in sestavnih delih razreda A ali po potrebi razreda S, ki so za uporabo s priklopnimi vozili, katerih največja dovoljena masa ne presega 3,5 ton, in jih izdelujejo proizvajalci, ki niso povezani s proizvajalci vozil, ter so namenjeni za naknadno vgradnjo, v vseh primerih preveri višino in druge značilnosti vgradnje homologacijski organ ali tehnična služba v skladu z odstavkom 1 Priloge 7.

| 4.8 | Pri težkih in drugih raznih nestandardnih napravah ali sestavnih delih za spenjanje iz razredov S in T se uporabijo ustrezne zahteve za najbližjo standardno ali nestandardno napravo ali sestavni del iz Prilog 5, 6 in 7. |
| --- | --- |

4.8

Pri težkih in drugih raznih nestandardnih napravah ali sestavnih delih za spenjanje iz razredov S in T se uporabijo ustrezne zahteve za najbližjo standardno ali nestandardno napravo ali sestavni del iz Prilog 5, 6 in 7.

5.   VLOGA ZA HOMOLOGACIJO VOZILA, OPREMLJENEGA Z MEHANSKO NAPRAVO ALI SESTAVNIM DELOM ZA SPENJANJE

| 5.1 | Kadar proizvajalec vozila vloži vlogo za homologacijo vozila, opremljenega z mehansko napravo ali sestavnim delom za spenjanje, ali nameni vozilo za vleko kakršne koli vrste priklopnika, na zahtevo dobrovernega prosilca za morebitno homologacijo mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje ali na zahtevo homologacijskega organa ali tehnične službe pogodbene stranke navedenemu prosilcu ali organu ali tehnični službi takoj da na voljo podatke, kot zahteva odstavek 5.3 spodaj, in omogoči proizvajalcu naprave ali sestavnega dela za spenjanje, da pravilno skonstruira in izdela mehansko napravo ali sestavni del za spenjanje za to vozilo. Na zahtevo dobrovernega prosilca za morebitno homologacijo mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje se vsi podatki iz odstavka 5.3 spodaj, s katerim razpologa homologacijski organ, posredujejo navedenemu prosilcu. |
| --- | --- |

5.1

Kadar proizvajalec vozila vloži vlogo za homologacijo vozila, opremljenega z mehansko napravo ali sestavnim delom za spenjanje, ali nameni vozilo za vleko kakršne koli vrste priklopnika, na zahtevo dobrovernega prosilca za morebitno homologacijo mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje ali na zahtevo homologacijskega organa ali tehnične službe pogodbene stranke navedenemu prosilcu ali organu ali tehnični službi takoj da na voljo podatke, kot zahteva odstavek 5.3 spodaj, in omogoči proizvajalcu naprave ali sestavnega dela za spenjanje, da pravilno skonstruira in izdela mehansko napravo ali sestavni del za spenjanje za to vozilo. Na zahtevo dobrovernega prosilca za morebitno homologacijo mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje se vsi podatki iz odstavka 5.3 spodaj, s katerim razpologa homologacijski organ, posredujejo navedenemu prosilcu.

| 5.2 | Vlogo za homologacijo tipa vozila glede pritrditve mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje predloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik. |
| --- | --- |

5.2

Vlogo za homologacijo tipa vozila glede pritrditve mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje predloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik.

| 5.3 | Priložijo se ji naslednji podatki, ki homologacijskemu organu omogočijo, da izpolni obrazec sporočila iz Priloge 2: |
| --- | --- |

5.3

Priložijo se ji naslednji podatki, ki homologacijskemu organu omogočijo, da izpolni obrazec sporočila iz Priloge 2:

| 5.3.1 | podroben opis tipa vozila in mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje in na zahtevo homologacijskega organa ali tehnične službe kopija homologacijskega obrazca za napravo ali sestavni del; |
| --- | --- |

5.3.1

podroben opis tipa vozila in mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje in na zahtevo homologacijskega organa ali tehnične službe kopija homologacijskega obrazca za napravo ali sestavni del;

| 5.3.2 | podatki vključujejo tudi največje dovoljene mase vlečnih in vlečenih vozil, porazdelitev največje dovoljene mase vlečnega vozila na oseh, največje dovoljene osne mase, največjo dovoljeno navpično obremenitev zadnjega dela vlečnega vozila in podrobnosti in/ali risbe pritrdilnih točk za napravo ali sestavni del in kakršnih koli dodatnih plošč za ojačitev, podpornih nosilcev in tako naprej, potrebnih za varno pritrditev mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje na vlečno vozilo; |
| --- | --- |

5.3.2

podatki vključujejo tudi največje dovoljene mase vlečnih in vlečenih vozil, porazdelitev največje dovoljene mase vlečnega vozila na oseh, največje dovoljene osne mase, največjo dovoljeno navpično obremenitev zadnjega dela vlečnega vozila in podrobnosti in/ali risbe pritrdilnih točk za napravo ali sestavni del in kakršnih koli dodatnih plošč za ojačitev, podpornih nosilcev in tako naprej, potrebnih za varno pritrditev mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje na vlečno vozilo;

| 5.3.2.1 | pogoji obremenitve, pod katerimi se meri višina vlečne krogle vozil kategorije M1 – glej odstavek 2 Dodatka 1 k Prilogi 7. |
| --- | --- |

5.3.2.1

pogoji obremenitve, pod katerimi se meri višina vlečne krogle vozil kategorije M1 – glej odstavek 2 Dodatka 1 k Prilogi 7.

| 5.3.3 | trije sklopi risb, ki so dovolj natančne, da opredelijo napravo ali sestavni del in način njene pritrditve na vozilo; risbe prikazujejo položaj in prostor, ki sta namenjena za homologacijsko številko in druge oznake iz odstavka 7; |
| --- | --- |

5.3.3

trije sklopi risb, ki so dovolj natančne, da opredelijo napravo ali sestavni del in način njene pritrditve na vozilo; risbe prikazujejo položaj in prostor, ki sta namenjena za homologacijsko številko in druge oznake iz odstavka 7;

| 5.3.4 | podroben tehnični opis naprave ali sestavnega dela, ki podrobno navaja zlasti tip in uporabljene materiale; |
| --- | --- |

5.3.4

podroben tehnični opis naprave ali sestavnega dela, ki podrobno navaja zlasti tip in uporabljene materiale;

| 5.3.5 | navedba vrednosti D, Dc, S, V in U, kakor je ustrezno in opredeljeno v odstavku 2.11. |
| --- | --- |

5.3.5

navedba vrednosti D, Dc, S, V in U, kakor je ustrezno in opredeljeno v odstavku 2.11.

| 5.3.5.1 | Značilne vrednosti so vsaj enake tistim, ki se uporabljajo za največji dovoljeni masi vlečnega vozila in priklopnika ter kombinirano maso. |
| --- | --- |

5.3.5.1

Značilne vrednosti so vsaj enake tistim, ki se uporabljajo za največji dovoljeni masi vlečnega vozila in priklopnika ter kombinirano maso.

| 5.3.6 | vozilo, predstavnik tipa, ki se homologira in opremlja z mehansko napravo za spenjanje, se predloži homologacijskemu organu ali tehnični službi, ki lahko zahteva tudi dodatne vzorce naprave ali sestavnega dela; |
| --- | --- |

5.3.6

vozilo, predstavnik tipa, ki se homologira in opremlja z mehansko napravo za spenjanje, se predloži homologacijskemu organu ali tehnični službi, ki lahko zahteva tudi dodatne vzorce naprave ali sestavnega dela;

| 5.3.7 | vozilo, ki nima vseh delov, primernih za ta tip, se lahko sprejme, če prosilec dokaže homologacijskemu organu ali tehnični službi, da odsotnost delov ne vpliva na rezultate pregleda glede na zahteve tega pravilnika. |
| --- | --- |

5.3.7

vozilo, ki nima vseh delov, primernih za ta tip, se lahko sprejme, če prosilec dokaže homologacijskemu organu ali tehnični službi, da odsotnost delov ne vpliva na rezultate pregleda glede na zahteve tega pravilnika.

6.   SPLOŠNE ZAHTEVE ZA VOZILA, OPREMLJENA Z MEHANSKO NAPRAVO ALI SESTAVNIM DELOM ZA SPENJANJE

| 6.1 | Mehanska naprava ali sestavni del za spenjanje, pritrjena na vozilu, se homologira skladno z zahtevami iz odstavkov 3 in 4 in Prilog 5 in 6 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

6.1

Mehanska naprava ali sestavni del za spenjanje, pritrjena na vozilu, se homologira skladno z zahtevami iz odstavkov 3 in 4 in Prilog 5 in 6 k temu pravilniku.

| 6.2 | Vgradnja mehanske naprave ali sestavnega dela izpolnjuje zahteve iz Priloge 7 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

6.2

Vgradnja mehanske naprave ali sestavnega dela izpolnjuje zahteve iz Priloge 7 k temu pravilniku.

| 6.3 | Za uporabo naprave ali sestavnega dela za spenjanje se zagotovijo navodila za uporabo, ki vsebujejo vsa posebna navodila za uporabo, ki se razlikujejo od običajnih navodil za ta tip naprave ali sestavnega dela, in navodila za spenjanje in odpenjanje pod drugačnimi pogoji, na primer pri različnih kotih med vlečnim in vlečenim vozilom. Vsakemu vozilu se priložijo navedena navodila za uporabo, ki so vsaj v jeziku države, v kateri bo naprava naprodaj. |
| --- | --- |

6.3

Za uporabo naprave ali sestavnega dela za spenjanje se zagotovijo navodila za uporabo, ki vsebujejo vsa posebna navodila za uporabo, ki se razlikujejo od običajnih navodil za ta tip naprave ali sestavnega dela, in navodila za spenjanje in odpenjanje pod drugačnimi pogoji, na primer pri različnih kotih med vlečnim in vlečenim vozilom. Vsakemu vozilu se priložijo navedena navodila za uporabo, ki so vsaj v jeziku države, v kateri bo naprava naprodaj.

7.   OZNAKE

| 7.1 | Tipi mehanskih naprav in delov za spenjanje, predloženi za homologacijo, so opremljeni z blagovno znamko ali oznako proizvajalca, dobavitelja ali prosilca. |
| --- | --- |

7.1

Tipi mehanskih naprav in delov za spenjanje, predloženi za homologacijo, so opremljeni z blagovno znamko ali oznako proizvajalca, dobavitelja ali prosilca.

| 7.2 | Na voljo je dovolj velik prostor za namestitev homologacijske oznake iz odstavka 8.5, prikazane v Prilogi 3. Ta prostor prikazujejo risbe iz odstavka 3.2.2. |
| --- | --- |

7.2

Na voljo je dovolj velik prostor za namestitev homologacijske oznake iz odstavka 8.5, prikazane v Prilogi 3. Ta prostor prikazujejo risbe iz odstavka 3.2.2.

| 7.3 | Na mehansko napravo ali sestavni del za spenjanje se ob homologacijski oznaki iz odstavkov 7.2 in 8.5 označi razred vlečne sklopke, kakor je opredeljen v odstavku 2.6, in ustreznih značilnih vrednosti, kakor so opredeljene v odstavku 2.11 in prikazane v Prilogi 4. Položaj teh oznak prikazujejo risbe iz odstavka 3.2.2.
  Značilnih vrednosti ni treba označiti v primerih, ko so te vrednosti opredeljene v razvrstitvi v tem pravilniku, na primer razredi A 50-1 do A 50-5. |
| --- | --- |

7.3

Na mehansko napravo ali sestavni del za spenjanje se ob homologacijski oznaki iz odstavkov 7.2 in 8.5 označi razred vlečne sklopke, kakor je opredeljen v odstavku 2.6, in ustreznih značilnih vrednosti, kakor so opredeljene v odstavku 2.11 in prikazane v Prilogi 4. Položaj teh oznak prikazujejo risbe iz odstavka 3.2.2.

Značilnih vrednosti ni treba označiti v primerih, ko so te vrednosti opredeljene v razvrstitvi v tem pravilniku, na primer razredi A 50-1 do A 50-5.

| 7.4 | Kadar se mehanska naprava ali sestavni del za spenjanje homologira za druge značilne vrednosti znotraj istega razreda vlečne sklopke ali naprave, se naprava ali sestavni del označi z največ dvema drugima vrednostma. |
| --- | --- |

7.4

Kadar se mehanska naprava ali sestavni del za spenjanje homologira za druge značilne vrednosti znotraj istega razreda vlečne sklopke ali naprave, se naprava ali sestavni del označi z največ dvema drugima vrednostma.

| 7.5 | Če je uporaba mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje kakor koli omejena, na primer, če se naprava ne sme uporabljati s krmilnimi klini, se ta omejitev označi na napravi ali sestavnem delu. |
| --- | --- |

7.5

Če je uporaba mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje kakor koli omejena, na primer, če se naprava ne sme uporabljati s krmilnimi klini, se ta omejitev označi na napravi ali sestavnem delu.

| 7.6 | Vse oznake so trajne in čitljive, ko je naprava ali sestavni del vgrajena v vozilu. |
| --- | --- |

7.6

Vse oznake so trajne in čitljive, ko je naprava ali sestavni del vgrajena v vozilu.

8.   HOMOLOGACIJA

| 8.1 | Če vzorec(-ci) tipa mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje izpolnjuje(-jo) zahteve tega pravilnika, se homologacija podeli ob upoštevanju zadovoljivega izpolnjevanja zahtev iz odstavka 10. |
| --- | --- |

8.1

Če vzorec(-ci) tipa mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje izpolnjuje(-jo) zahteve tega pravilnika, se homologacija podeli ob upoštevanju zadovoljivega izpolnjevanja zahtev iz odstavka 10.

| 8.2 | Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki pomenita serijo sprememb, ki vključuje zadnje večje tehnične spremembe Pravilnika v času izdaje homologacije. Ista pogodbena stranka ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu naprave ali sestavnega dela iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

8.2

Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki pomenita serijo sprememb, ki vključuje zadnje večje tehnične spremembe Pravilnika v času izdaje homologacije. Ista pogodbena stranka ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu naprave ali sestavnega dela iz tega pravilnika.

| 8.3 | Obvestilo o homologaciji ali razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali popolnem prenehanju proizvodnje tipa mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje, homologirane skladno s tem pravilnikom, se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem sporočila, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1 ali Priloge 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

8.3

Obvestilo o homologaciji ali razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali popolnem prenehanju proizvodnje tipa mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje, homologirane skladno s tem pravilnikom, se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem sporočila, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1 ali Priloge 2 k temu pravilniku.

| 8.4 | Poleg oznake, predpisane v odstavku 7.1, je na vsaki mehanski napravi ali sestavnemu delu za spenjanje, homologirani na podlagi tega pravilnika, na prostoru iz odstavka 7.2 nameščena homologacijska oznaka, kakor je opisana v odstavku 8.5. |
| --- | --- |

8.4

Poleg oznake, predpisane v odstavku 7.1, je na vsaki mehanski napravi ali sestavnemu delu za spenjanje, homologirani na podlagi tega pravilnika, na prostoru iz odstavka 7.2 nameščena homologacijska oznaka, kakor je opisana v odstavku 8.5.

| 8.5 | Homologacijska oznaka je mednarodna in vsebuje: |
| --- | --- |

8.5

Homologacijska oznaka je mednarodna in vsebuje:

| 8.5.1 | krog, ki obdaja črko „E“ in ki mu sledi številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (5); |
| --- | --- |

8.5.1

krog, ki obdaja črko „E“ in ki mu sledi številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (5);

| 8.5.2 | homologacijsko številko, predpisano v odstavku 8.2; |
| --- | --- |

8.5.2

homologacijsko številko, predpisano v odstavku 8.2;

| 8.5.3 | homologacijska oznaka in številka sta navedeni, kakor je prikazano v primeru v Prilogi 3. |
| --- | --- |

8.5.3

homologacijska oznaka in številka sta navedeni, kakor je prikazano v primeru v Prilogi 3.

9.   SPREMEMBE MEHANSKE NAPRAVE ALI SESTAVNEGA DELA ZA SPENJANJE ALI VOZILA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE

| 9.1 | O vsaki spremembi tipa mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje ali vozila iz odstavka 2.10 se obvesti homologacijski organ ali tehnična služba, ki podeli homologacijo. Homologacijski organ ali tehnična služba lahko nato: |
| --- | --- |

9.1

O vsaki spremembi tipa mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje ali vozila iz odstavka 2.10 se obvesti homologacijski organ ali tehnična služba, ki podeli homologacijo. Homologacijski organ ali tehnična služba lahko nato:

| 9.1.1 | ugotovi, da ni verjetno, da bi imele spremembe občuten škodljiv vpliv, in da je naprava, sestavni del ali vozilo v vsakem primeru še vedno v skladu z zahtevami; ali |
| --- | --- |

9.1.1

ugotovi, da ni verjetno, da bi imele spremembe občuten škodljiv vpliv, in da je naprava, sestavni del ali vozilo v vsakem primeru še vedno v skladu z zahtevami; ali

| 9.1.2 | zahteva nadaljnje poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

9.1.2

zahteva nadaljnje poročilo o preskusu.

| 9.2 | Potrditev ali zavrnitev homologacije s podrobno navedbo spremembe se pogodbenim strankam, ki uporabljajo ta pravilnik, predloži po postopku, predpisanem v odstavku 8.3. |
| --- | --- |

9.2

Potrditev ali zavrnitev homologacije s podrobno navedbo spremembe se pogodbenim strankam, ki uporabljajo ta pravilnik, predloži po postopku, predpisanem v odstavku 8.3.

| 9.3 | Homologacijski organ ali tehnična služba, ki izda razširitev homologacije, tej razširitvi dodeli serijsko številko in po postopku, predpisanem v odstavku 8.3, obvesti pogodbene stranke, ki uporabljajo ta pravilnik. |
| --- | --- |

9.3

Homologacijski organ ali tehnična služba, ki izda razširitev homologacije, tej razširitvi dodeli serijsko številko in po postopku, predpisanem v odstavku 8.3, obvesti pogodbene stranke, ki uporabljajo ta pravilnik.

10.   SKLADNOST PROIZVODNIH POSTOPKOV

| 10.1 | Imetnik homologacije mora zagotoviti, da se rezultati preskusov o skladnosti proizvodnje zapisujejo in da so priloženi dokumenti na voljo za obdobje, dogovorjeno s homologacijskim organom ali tehnično službo. To obdobje ne sme biti daljše od 10 let po popolnem prenehanju proizvodnje. |
| --- | --- |

10.1

Imetnik homologacije mora zagotoviti, da se rezultati preskusov o skladnosti proizvodnje zapisujejo in da so priloženi dokumenti na voljo za obdobje, dogovorjeno s homologacijskim organom ali tehnično službo. To obdobje ne sme biti daljše od 10 let po popolnem prenehanju proizvodnje.

| 10.2 | Homologacijski organ ali tehnična služba, ki podeli homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Ta preverjanja se običajno opravljajo enkrat na dve leti. |
| --- | --- |

10.2

Homologacijski organ ali tehnična služba, ki podeli homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Ta preverjanja se običajno opravljajo enkrat na dve leti.

11.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 11.1 | Homologacija, podeljena za tip mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje skladno s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso upoštevane zahteve ali če naprava ali sestavni del s homologacijsko oznako ni v skladu s homologiranim tipom. |
| --- | --- |

11.1

Homologacija, podeljena za tip mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje skladno s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso upoštevane zahteve ali če naprava ali sestavni del s homologacijsko oznako ni v skladu s homologiranim tipom.

| 11.2 | Če pogodbena stranka Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem nemudoma obvesti druge pogodbene stranke, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem sporočila, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1 ali Priloge 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

11.2

Če pogodbena stranka Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem nemudoma obvesti druge pogodbene stranke, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem sporočila, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1 ali Priloge 2 k temu pravilniku.

12.   POPOLNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

| 12.1 | Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje, ki je homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti homologacijski organ ali tehnično službo, ki je podelil(-a) homologacijo. Navedeni homologacijski organ ali tehnična služba po prejetju ustreznega sporočila o tem obvesti druge pogodbene stranke Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem sporočila, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1 ali Priloge 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

12.1

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje, ki je homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti homologacijski organ ali tehnično službo, ki je podelil(-a) homologacijo. Navedeni homologacijski organ ali tehnična služba po prejetju ustreznega sporočila o tem obvesti druge pogodbene stranke Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem sporočila, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1 ali Priloge 2 k temu pravilniku.

13.   PREHODNE DOLOČBE

Dokler generalni sekretar Združenih narodov ni uradno obveščen drugače, pogodbene stranke, ki uporabljajo ta pravilnik in so države članice Evropske skupnosti (v času sprejetja serije sprememb 01 Italija, Nizozemska, Belgija, Združeno kraljestvo, Luksembug, Finska in Grčija), izjavljajo, da jih v povezavi z mehanskimi napravami in sestavnimi deli za spenjanje zavezujejo samo obveznosti Sporazuma, h kateremu je ta pravilnik priložen za naprave in sestavne dele, namenjene za vozila kategorij, ki niso M1.

14.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, ODGOVORNIH ZA HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV

| 14.1 | Pogodbene stranke Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov predložijo imena in naslove tehničnih služb, odgovornih za opravljanje homologacijskih preskusov, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in katerim se pošljejo obrazci, ki potrjujejo homologacijo ali razširitev ali zavrnitev ali preklic homologacije ali popolno prenehanje proizvodnje, izdani v drugih državah. |
| --- | --- |

14.1

Pogodbene stranke Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov predložijo imena in naslove tehničnih služb, odgovornih za opravljanje homologacijskih preskusov, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in katerim se pošljejo obrazci, ki potrjujejo homologacijo ali razširitev ali zavrnitev ali preklic homologacije ali popolno prenehanje proizvodnje, izdani v drugih državah.

PRILOGA 1

SPOROČILO O HOMOLOGACIJI

(največji format: A4 (210 × 297 mm)

Image

Image

PRILOGA 2

SPOROČILO O HOMOLOGACIJI

(največji format: A4 (210 × 297 mm)

Image

Image

PRILOGA 3

PRIMER NAMESTIVE HOMOLOGACIJSKE OZNAKE

Image

a = najmanj 8 mm

Mehanska naprava ali sestavni del za spenjanje ali vozilo s homoogacijsko oznako, prikazano zgoraj, je naprava ali sestavni del, homologirana na Nizozemskem (E4) pod homologacijsko številko 2439, ki izpolnjuje zahteve sprememb serije 01 k temu pravilniku.

Opomba: Homologacijska številka in dodatni simboli se postavijo blizu kroga in nad ali pod črko „E“ ali pa desno ali levo od te črke. Števke homologacijske številke so na isti strani črke „E“ in so obrnjene v isto smer. Izogibati se je treba uporabi rimskih številk za homologacijske številke, da se prepreči morebitna zamenjava z drugimi simboli.

PRILOGA 4

PRIMERI NAMESTITVE OZNAK ZNAČILNIH VREDNOSTI

| 1. | Vse mehanske naprave ali sestavni deli za spenjanje se označijo z razredom naprave ali sestavnega dela. Poleg tega je oznaka, ki prikazuje zmogljivost v značilnih vrednostih, kakor so opredeljene v odstavku 2.11 tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.

Vse mehanske naprave ali sestavni deli za spenjanje se označijo z razredom naprave ali sestavnega dela. Poleg tega je oznaka, ki prikazuje zmogljivost v značilnih vrednostih, kakor so opredeljene v odstavku 2.11 tega pravilnika.

| 1.1 | Višina vseh črk in številk ne sme biti manjša od višine števk homologacijske številke, torej a/3, pri čemer je a 8 mm. |
| --- | --- |

1.1

Višina vseh črk in številk ne sme biti manjša od višine števk homologacijske številke, torej a/3, pri čemer je a 8 mm.

| 1.2 | Značilne vrednosti, ki se uporabljajo za vsako napravo ali sestavni del, ki se mora označiti, so prikazane v spodnji tabeli – glej tudi odstavek 7.3 tega pravilnika:TABELA 1 – Ustrezne značilne vrednosti, ki se označijo na napravah ali sestavnih delih za spenjanje











  Opis mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje | Ustrezne značilne vrednosti, ki se označijo |
| --- | --- | --- |
| Razred | D | Dc | S | U | V |
| Vlečne krogle z nosilci – glej odstavek 1 Priloge 5 k temu pravilniku | * | * | | * | | |
| Vlečne glave | * | * | | * | | |
| Vlečne sklopke | * | * | * | * | | * |
| Vlečna ušesa | * | * | * | * | | * |
| Ojesa | * | * | * | * | | * |
| Vezni nosilci | * | * | * | * | | * |
| Sedla (sedlaste sklopke) | * | * | | | * | |
| Kraljevi čepi | * | * | | | | |
| Montažne plošče | * | * | | | * | |
| Kavljaste vlečne sklopke | * | * | * | * | | * |

1.2

TABELA 1 – Ustrezne značilne vrednosti, ki se označijo na napravah ali sestavnih delih za spenjanje

Opis mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje

Ustrezne značilne vrednosti, ki se označijo

Razred

D

Dc

S

U

V

Vlečne krogle z nosilci – glej odstavek 1 Priloge 5 k temu pravilniku

*

*

*

Vlečne glave

*

*

*

Vlečne sklopke

*

*

*

*

*

Vlečna ušesa

*

*

*

*

*

Ojesa

*

*

*

*

*

Vezni nosilci

*

*

*

*

*

Sedla (sedlaste sklopke)

*

*

*

Kraljevi čepi

*

*

Montažne plošče

*

*

*

Kavljaste vlečne sklopke

*

*

*

*

*

Primeri: C 50-X D 130 Dc 90 S 1000 V 35 bi označevalo nestandardno vlečno sklopko razreda C 50-X z največjo vrednostjo D 130 kN, največjo dovoljeno vrednostjo Dc 90 kN, največjo dovoljeno statično navpično obremenitev 1 000 kg in največjo dovoljeno vrednost V 35 kN.

A 50-X D 20 S 120 bi označevalo standarden vlečni nosilec z vlečno kroglo razreda A 50-X z največjo vrednostjo D 20 kN in največjo dovoljeno statično navpično obremenitev 120 kg.

PRILOGA 5

ZAHTEVE ZA MEHANSKE NAPRAVE ALI SESTAVNE DELE ZA SPENJANJE

1.   VLEČNE KROGLE Z NOSILCI

Zahteve, navedene v odstavkih 1.1 do 1.5 te priloge, se uporabljajo za vse vlečne krogle z nosilci razreda A. Odstavek 1.6 določa dodatne zahteve, ki morajo biti izpolnjene pri standardnih vlečnih kroglah s premerom 50 mm s prirobnico za pritrditev z vijaki.

| 1.1 | Vlečne krogle razreda A so po zunanji obliki in merah skladne s sliko 2. |
| --- | --- |

1.1

Vlečne krogle razreda A so po zunanji obliki in merah skladne s sliko 2.

Image

| 1.2 | Oblika in mere vlečnih nosilcev izpolnjujejo zahteve proizvajalca vozila glede pritrdilnih točk in drugih pritrdilnih naprav, če so potrebne. |
| --- | --- |

1.2

Oblika in mere vlečnih nosilcev izpolnjujejo zahteve proizvajalca vozila glede pritrdilnih točk in drugih pritrdilnih naprav, če so potrebne.

| 1.3 | Snemljive vlečne krogle: |
| --- | --- |

1.3

Snemljive vlečne krogle:

| 1.3.1 | Pri snemljivih vlečnih kroglah ali sestavnih delih, ki niso pritrjene z vijaki, na primer razreda A 50-X, sta točka priključitve in zaklepanje konstruirana za oblikovni mehanski vprijem. |
| --- | --- |

1.3.1

Pri snemljivih vlečnih kroglah ali sestavnih delih, ki niso pritrjene z vijaki, na primer razreda A 50-X, sta točka priključitve in zaklepanje konstruirana za oblikovni mehanski vprijem.

| 1.3.2 | Pri snemljivi vlečni krogli ali sestavnemu delu, ki se lahko posamično homologira za uporabo z različnimi vlečnimi nosilci za različna vozila, na primer razreda A 50-X, je prosti prostor, ko je takšna vlečna krogla pritrjena na nosilec, tak, kakršen je predpisan v Prilogi 7, slika 25. |
| --- | --- |

1.3.2

Pri snemljivi vlečni krogli ali sestavnemu delu, ki se lahko posamično homologira za uporabo z različnimi vlečnimi nosilci za različna vozila, na primer razreda A 50-X, je prosti prostor, ko je takšna vlečna krogla pritrjena na nosilec, tak, kakršen je predpisan v Prilogi 7, slika 25.

| 1.4 | Vlečne krogle in vlečne naprave so takšne, da uspešno opravijo preskuse, določene v odstavku 3.1 Priloge 6. |
| --- | --- |

1.4

Vlečne krogle in vlečne naprave so takšne, da uspešno opravijo preskuse, določene v odstavku 3.1 Priloge 6.

| 1.5 | Proizvajalci vlečnih nosilcev dodajo pritrdilne točke, na katere se lahko pritrdijo pomožne vlečne sklopke ali naprave, potrebne za samodejno zaustavitev priklopnika v primeru ločitve glavne vlečne sklopke. Ta zahteva je potrebna za skladnost vozila z zahtevami iz odstavka 5.2.2.9 Pravilnika ZN/ECE št. 13 – Enotni predpisi o homologaciji vozil kategorij M, N in O glede na zavorni sistem. |
| --- | --- |

1.5

Proizvajalci vlečnih nosilcev dodajo pritrdilne točke, na katere se lahko pritrdijo pomožne vlečne sklopke ali naprave, potrebne za samodejno zaustavitev priklopnika v primeru ločitve glavne vlečne sklopke. Ta zahteva je potrebna za skladnost vozila z zahtevami iz odstavka 5.2.2.9 Pravilnika ZN/ECE št. 13 – Enotni predpisi o homologaciji vozil kategorij M, N in O glede na zavorni sistem.

| 1.5.1 | Pritrdilne točke za pomožno vlečno sklopko in/ali zaviralni kabel so na takšnem položaju, da ob uporabi pomožna vlečna sklopka ali zaviralni kabel ne omejuje običajnega prostega gibanja vlečne sklopke ali ovira običajnega delovanja vztrajnostnega zavornega sistema.
  Pritrdilna točka se nahaja znotraj 100 mm od navpične ravnine, ki poteka po središču prostega gibanja vlečne sklopke. Če to ni izvedljivo, se zagotovita dve pritrdilni točki, vsaka na eni strani navpične srednjice in od srednjice oddaljene največ 250 mm. Pritrdilna(-i) točka(-i) je(sta) čim bolj zadaj in visoko. |
| --- | --- |

1.5.1

Pritrdilne točke za pomožno vlečno sklopko in/ali zaviralni kabel so na takšnem položaju, da ob uporabi pomožna vlečna sklopka ali zaviralni kabel ne omejuje običajnega prostega gibanja vlečne sklopke ali ovira običajnega delovanja vztrajnostnega zavornega sistema.

Pritrdilna točka se nahaja znotraj 100 mm od navpične ravnine, ki poteka po središču prostega gibanja vlečne sklopke. Če to ni izvedljivo, se zagotovita dve pritrdilni točki, vsaka na eni strani navpične srednjice in od srednjice oddaljene največ 250 mm. Pritrdilna(-i) točka(-i) je(sta) čim bolj zadaj in visoko.

| 1.6 | Posebne zahteve za standardne vlečne krogle in nosilce s prirobnico razredov A 50-1 do A 50-5: |
| --- | --- |

1.6

Posebne zahteve za standardne vlečne krogle in nosilce s prirobnico razredov A 50-1 do A 50-5:

| 1.6.1 | Mere vlečnih krogel in nosilcev s prirobnico razreda A 50-1 so take, kakršne so navedene na sliki 3 in v tabeli 2. |
| --- | --- |

1.6.1

Mere vlečnih krogel in nosilcev s prirobnico razreda A 50-1 so take, kakršne so navedene na sliki 3 in v tabeli 2.

| 1.6.2 | Mere vlečnih krogel in nosilcev s prirobnico razreda A 50-2, A 50-3, A 50-4 in A 50-5 so take, kakršne so navedene na sliki 4 in v tabeli 2. |
| --- | --- |

1.6.2

Mere vlečnih krogel in nosilcev s prirobnico razreda A 50-2, A 50-3, A 50-4 in A 50-5 so take, kakršne so navedene na sliki 4 in v tabeli 2.

| 1.6.3 | Vlečne krogle in nosilci s prirobnico razredov A 50-1 do A 50-5 so primerne in preskušene glede značilnih vrednosti, navedenih v tabeli 3.






  TABELA 2 – Mere standardnih vlečnih krogel s prirobnico (mm), glej sliki 3 in 4.









  Razred | A 50-1 | A 50-2, A 50-4 | A 50-3, A 50-5 | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 90 | 83 | 120 | ±0,5 |
| e2 | — | 56 | 55 | ±0,5 |
| d2 | 17 | 10,5 | 15 | H13 |
| f | 130 | 110 | 155 | +6,0 –0 |
| g | 50 | 85 | 90 | +6,0 –0 |
| c | 15 | 15 | 15 | maksimum |
| l | 55 | 110 | 120 | ±5,0 |
| h | 70 | 80 | 80 | ±5,0 |

1.6.3

Vlečne krogle in nosilci s prirobnico razredov A 50-1 do A 50-5 so primerne in preskušene glede značilnih vrednosti, navedenih v tabeli 3.

Image

Image

TABELA 2 – Mere standardnih vlečnih krogel s prirobnico (mm), glej sliki 3 in 4.

Razred

A 50-1

A 50-2, A 50-4

A 50-3, A 50-5

Opombe

e1

90

83

120

±0,5

e2

—

56

55

±0,5

d2

17

10,5

15

H13

f

130

110

155

+6,0 –0

g

50

85

90

+6,0 –0

c

15

15

15

maksimum

l

55

110

120

±5,0

h

70

80

80

±5,0

TABELA 3 – Značilne vrednosti za standardne vlečne krogle s prirobnico

| Razred | A 50-1 | A 50-2 | A 50-3 | A 50-4 | A 50-5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 17 | 20 | 30 | 20 | 30 |
| S | 120 | 120 | 120 | 150 | 150 |

Razred

A 50-1

A 50-2

A 50-3

A 50-4

A 50-5

D

17

20

30

20

30

S

120

120

120

150

150

| D = | največja vrednost D (kN) |
| --- | --- |
| S = | največja statična navpična obremenitev (kg) |

D =

največja vrednost D (kN)

S =

največja statična navpična obremenitev (kg)

| 1.7 | Proizvajalci vlečnih krogel z nosilci, ki so namenjene za naknadno vgradnjo in niso kako povezane s proizvajalcem ustreznega vozila, so seznanjeni z zahtevami glede prostega gibanja vlečne sklopke, navedenimi v odstavku 2 te priloge, in upoštevajo ustrezne zahteve iz Priloge 7 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

1.7

Proizvajalci vlečnih krogel z nosilci, ki so namenjene za naknadno vgradnjo in niso kako povezane s proizvajalcem ustreznega vozila, so seznanjeni z zahtevami glede prostega gibanja vlečne sklopke, navedenimi v odstavku 2 te priloge, in upoštevajo ustrezne zahteve iz Priloge 7 k temu pravilniku.

2.   VLEČNE GLAVE

| 2.1 | Vlečne glave razreda B 50 so konstruirane tako, da se lahko varno uporabljajo skupaj z vlečnimi kroglami, opisanimi v odstavku 1 te priloge, in pri tem obdržijo predpisane značilnosti.
  Vlečne glave so konstruirane tako, da je zagotovljeno varno spenjanje, pri tem pa je treba upoštevati tudi obrabo naprav za spenjanje. |
| --- | --- |

2.1

Vlečne glave razreda B 50 so konstruirane tako, da se lahko varno uporabljajo skupaj z vlečnimi kroglami, opisanimi v odstavku 1 te priloge, in pri tem obdržijo predpisane značilnosti.

Vlečne glave so konstruirane tako, da je zagotovljeno varno spenjanje, pri tem pa je treba upoštevati tudi obrabo naprav za spenjanje.

| 2.2 | Vlečne glave so take, da uspešno opravijo preskuse, določene v odstavku 3.2 Priloge 6. |
| --- | --- |

2.2

Vlečne glave so take, da uspešno opravijo preskuse, določene v odstavku 3.2 Priloge 6.

| 2.3 | Kakršne koli dodatne naprave (npr. zavore, stabilizatorji itn.) nimajo škodljivega vpliva na mehansko povezavo. |
| --- | --- |

2.3

Kakršne koli dodatne naprave (npr. zavore, stabilizatorji itn.) nimajo škodljivega vpliva na mehansko povezavo.

| 2.4 | Kadar vlečna glava ni priklopljena na vozilo, je njeno vodoravno vrtenje za vsaj 90 o na vsako stran od srednjice vlečne krogle in pritrdilnih naprav, opisanih v odstavku 1 te priloge. Sočasno je mogoče prosto navpično nihanje za 20 o navzgor in navzdol od vodoravne ravnine. Ob kotu vrtenja v vodoravni smeri 90 o je mogoč tudi zasuk do 25 o na obe strani okoli vodoravne osi. Možno je naslednje gibanje pri katerem koli kotu vrtenja v vodoravni smeri:






  (i) | navpično nihanje ± 15 o z zasukom okoli osi ± 25 o |
| --- | --- | --- |

2.4

Kadar vlečna glava ni priklopljena na vozilo, je njeno vodoravno vrtenje za vsaj 90 o na vsako stran od srednjice vlečne krogle in pritrdilnih naprav, opisanih v odstavku 1 te priloge. Sočasno je mogoče prosto navpično nihanje za 20 o navzgor in navzdol od vodoravne ravnine. Ob kotu vrtenja v vodoravni smeri 90 o je mogoč tudi zasuk do 25 o na obe strani okoli vodoravne osi. Možno je naslednje gibanje pri katerem koli kotu vrtenja v vodoravni smeri:

(i)

navpično nihanje ± 15 o z zasukom okoli osi ± 25 o

| (ii) | zasuk okoli osi ± 10 o z navpičnim nihanjem ± 20 o |
| --- | --- |

(ii)

zasuk okoli osi ± 10 o z navpičnim nihanjem ± 20 o

3.   VLEČNE SKLOPKE

Zahteve iz odstavkov 3.1 do 3.6 te priloge veljajo za vse vlečne sklopke razreda C 50. Dodatne zahteve, ki morajo biti izpolnjene pri standardnih vlečnih sklopkah razredov C 50-1 do C 50-6, so navedene v odstavku 3.7.

| 3.1 | Zahteve glede zmogljivosti – Vse vlečne sklopke so take, da uspešno opravijo preskuse, določene v odstavku 3.3 Priloge 6. |
| --- | --- |

3.1

Zahteve glede zmogljivosti – Vse vlečne sklopke so take, da uspešno opravijo preskuse, določene v odstavku 3.3 Priloge 6.

| 3.2 | Primerna vlečna ušesa – Vlečne sklopke razreda C 50 so združljive z vsemi vlečnimi ušesi razreda D 50 in napravami za spenjanje z določenimi značilnostmi. |
| --- | --- |

3.2

Primerna vlečna ušesa – Vlečne sklopke razreda C 50 so združljive z vsemi vlečnimi ušesi razreda D 50 in napravami za spenjanje z določenimi značilnostmi.

3.3   Lovilec

Vlečna sklopka razreda C 50 ima lovilec, konstruiran tako, da pri spenjanju vodi ustrezna vlečna ušesa v sklopko.

Če se lovilec ali njegov podporni del lahko suka okoli navpične osi, se samodejno postavi v normalen položaj in je pri odprtem spenjalnem sorniku učinkovito blokiran v tem položaju, tako da zagotavlja zadovoljivo vodenje vlečnemu ušesu med spenjanjem.

Če se lovilec ali njegov podporni del lahko suka okoli vodoravne prečne osi, je zgib, ki omogoča to sukanje, blokiran v svojem normalnem položaju z blokirnim navorom. Ta je dovolj velik, da prepreči, da bi sila 200 N, ki deluje navpično navzgor, na zgornjem robu lovilca povzročila kakršen koli odklon zgiba iz normalnega položaja. Blokirni navor je večji od tistega, ki se ustvari z vzvodom za ročno upravljanje, opisanem v odstavku 3.6 te priloge. Lovilec omogoča ročno postavitev v normalni položaj. Lovilec, ki se lahko suka okoli vodoravne prečne osi, je lahko homologiran le za maso S do 50 kg in vrednost V do 5 kN.

Če se lovilec ali njegov podporni del suka okoli vzdolžne osi, je vrtenje omejeno z blokirnim navorom vsaj 100 Nm.

Najmanjša predpisana velikost lovilca je odvisna od vrednosti D naprave za spenjanje:

vrednost D ≤ 18 kN – širina 150 mm, višina 100 mm

vrednost D > 18 kN ≤ 25 kN – širina 280 mm, višina 170 mm

vrednost D > 25 kN – širina 360 mm, višina 200 mm

Zunanji vogali lovilca so lahko zaokroženi.

Pri vlečnih sklopkah razreda C 50-X so dovoljeni manjši lovilci, če je njihova uporaba omejena na priklopnike s centralno osjo z največjo dovoljeno maso do 3,5 tone ali če je uporaba lovilca po gornji tabeli nemogoča iz tehničnih razlogov ter če obstajajo posebne okoliščine, npr. vizualni pripomočki za zagotavljanje varnega samodejnega spenjanja, in je področje uporabe ustrezno omejeno v dokumentu o podelitvi homologacije v skladu s podatki, ki jih proizvajalec naprave za spenjanje navede v obrazcu sporočila iz Priloge 1.

3.4   Najmanjša prostost gibanja spetega vlečnega ušesa

Vlečno uho, speto na vlečno sklopko, a ne pritrjeno na vozilo, se giblje pri spodaj navedenih kotih. Če del gibanja omogoča poseben zgib (samo pri vlečnih sklopkah razreda C 50-X), je področje uporabe, navedeno v obrazcu sporočila iz Priloge 1, omejeno na primere, naštete v odstavku 1.3.8 Priloge 7.

| 3.4.1 | Vodoravno vrtenje okoli navpične osi ± 90 o od vzdolžne osi vozila – glej sliko 5. |
| --- | --- |

3.4.1

Vodoravno vrtenje okoli navpične osi ± 90 o od vzdolžne osi vozila – glej sliko 5.

Image

| 3.4.2 | Navpično vrtenje okoli prečne osi ± 20 o od vodoravne ravnine vozila – glej sliko 6. |
| --- | --- |

3.4.2

Navpično vrtenje okoli prečne osi ± 20 o od vodoravne ravnine vozila – glej sliko 6.

Image

| 3.4.3 | Zasuk okoli vzdolžne osi ± 25 o od vodoravne ravnine vozila – glej sliko 7. |
| --- | --- |

3.4.3

Zasuk okoli vzdolžne osi ± 25 o od vodoravne ravnine vozila – glej sliko 7.

Image

| 3.5 | Blokiranje proti nehotenemu odpetju:
  V spetem položaju je spenjalni sornik zavarovan z dvema blokirnima napravama za oblikovni mehanski vprijem, od katerih vsaka posamično ostane učinkovita, tudi če druga odpove.
  Zaprto in zavarovano stanje vlečne sklopke je jasno prikazano z mehansko napravo. Prikazovalnik deluje tako, da je mogoče preveriti stanje z otipom, na primer v temi.
  Mehanska prikazovalna naprava prikazuje vprijem obeh blokirnih naprav (povezava pogojev).
  Vendar zadostuje prikaz vprijema ene same blokirne naprave, kadar je vprijem druge blokirne naprave v takem stanju zagotovljen z njeno konstrukcijo. |
| --- | --- |

3.5

Blokiranje proti nehotenemu odpetju:

V spetem položaju je spenjalni sornik zavarovan z dvema blokirnima napravama za oblikovni mehanski vprijem, od katerih vsaka posamično ostane učinkovita, tudi če druga odpove.

Zaprto in zavarovano stanje vlečne sklopke je jasno prikazano z mehansko napravo. Prikazovalnik deluje tako, da je mogoče preveriti stanje z otipom, na primer v temi.

Mehanska prikazovalna naprava prikazuje vprijem obeh blokirnih naprav (povezava pogojev).

Vendar zadostuje prikaz vprijema ene same blokirne naprave, kadar je vprijem druge blokirne naprave v takem stanju zagotovljen z njeno konstrukcijo.

3.6   Vzvodi za ročno upravljanje

Vzvodi za ročno upravljanje so konstruirani tako, da omogočajo preprosto uporabo, njihovi konci pa so zaokroženi. Vlečna sklopka nima v bližini vzvoda za ročno upravljanje nobenih ostrih robov ali mest, na katerih bi lahko prišlo do priščipnjenja in poškodb pri njenem upravljanju. Sila, potrebna za sprostitev vlečne sklopke, merjena brez ušesa vlečnega ojesa, ne presega 250 N pravokotno na vzvod za ročno upravljanje v smeri premikanja.

| 3.7 | Posebne zahteve za standardne vlečne sklopke razredov C 50-1 do C 50-6: |
| --- | --- |

3.7

Posebne zahteve za standardne vlečne sklopke razredov C 50-1 do C 50-6:

| 3.7.1 | Sukanje ušesa vlečnega ojesa okoli prečne osi mora omogočati krogelna oblika spenjalnega sornika (nikakor ne zgib). |
| --- | --- |

3.7.1

Sukanje ušesa vlečnega ojesa okoli prečne osi mora omogočati krogelna oblika spenjalnega sornika (nikakor ne zgib).

| 3.7.2 | Natezne in tlačne udarne obremenitve vzdolž vzdolžne osi, ki se pojavijo zaradi zračnosti med spenjalnim sornikom in ušesom vlečnega ojesa, duši(-ta) vzmet in/ali dušilna naprava (razen pri razredu C 50-1). |
| --- | --- |

3.7.2

Natezne in tlačne udarne obremenitve vzdolž vzdolžne osi, ki se pojavijo zaradi zračnosti med spenjalnim sornikom in ušesom vlečnega ojesa, duši(-ta) vzmet in/ali dušilna naprava (razen pri razredu C 50-1).

| 3.7.3 | Mere so take, kakršne so prikazane na sliki 8 in v tabeli 4. |
| --- | --- |

3.7.3

Mere so take, kakršne so prikazane na sliki 8 in v tabeli 4.

| 3.7.4 | Vlečne sklopke so ustrezne in preskušene za značilne vrednosti, navedene v tabeli 5. |
| --- | --- |

3.7.4

Vlečne sklopke so ustrezne in preskušene za značilne vrednosti, navedene v tabeli 5.

| 3.7.5 | Vlečno sklopko je mogoče odpreti z ročnim vzvodom na sami napravi (ne z daljinskim upravljalnikom).



  TABELA 4 – Mere standardnih vlečnih sklopk (mm), glej sliko 8












  Razred | C 50-1 | C 50-2 | C 50-3 | C 50-4 | C 50-5 | C 50-6
  C 50-7 | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 83 | 83 | 120 | 140 | 160 | 160 | ±0,5 |
| e2 | 56 | 56 | 55 | 80 | 100 | 100 | ±0,5 |
| d1 | — | 54 | 74 | 84 | 94 | 94 | maksimum |
| d2 | 10,5 | 10,5 | 15 | 17 | 21 | 21 | H13 |
| F | 110 | 110 | 155 | 180 | 200 | 200 | +6,0 –0 |
| G | 85 | 85 | 90 | 120 | 140 | 140 | ±3,0 |
| A | 100 | 170 | 200 | 200 | 200 | 200 | +20,0 –0 |
| B | 150 | 280 | 360 | 360 | 360 | 360 | +20,0 –0 |
| C | 20 | 20 | 24 | 30 | 30 | 30 | maksimum |
| H | 150 | 190 | 265 | 265 | 265 | 265 | maksimum |
| l1 | — | 150 | 250 | 300 | 300 | 300 | maksimum |
| l2 | 150 | 300 | 330 | 330 | 330 | 330 | maksimum |
| l3 | 100 | 160 | 180 | 180 | 180 | 180 | ±20,0 |
| T | — | 15 | 20 | 35 | 35 | 35 | maksimum |

3.7.5

Vlečno sklopko je mogoče odpreti z ročnim vzvodom na sami napravi (ne z daljinskim upravljalnikom).

Image

TABELA 4 – Mere standardnih vlečnih sklopk (mm), glej sliko 8

Razred

C 50-1

C 50-2

C 50-3

C 50-4

C 50-5

C 50-6

C 50-7

Opombe

e1

83

83

120

140

160

160

±0,5

e2

56

56

55

80

100

100

±0,5

d1

—

54

74

84

94

94

maksimum

d2

10,5

10,5

15

17

21

21

H13

F

110

110

155

180

200

200

+6,0 –0

G

85

85

90

120

140

140

±3,0

A

100

170

200

200

200

200

+20,0 –0

B

150

280

360

360

360

360

+20,0 –0

C

20

20

24

30

30

30

maksimum

H

150

190

265

265

265

265

maksimum

l1

—

150

250

300

300

300

maksimum

l2

150

300

330

330

330

330

maksimum

l3

100

160

180

180

180

180

±20,0

T

—

15

20

35

35

35

maksimum

TABELA 5 – Značilne vrednosti za standardne vlečne sklopke

| Razred | C 50-1 | C 50-2 | C 50-3 | C 50-4 | C 50-5 | C 50-6 | C 50-7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 18 | 25 | 70 | 100 | 130 | 190 | 190 |
| Dc | 18 | 25 | 50 | 70 | 90 | 120 | 130 |
| S | 200 | 250 | 650 | 900 | 1 000 | 1 000 | 1 000 |
| V | 12 | 10 | 18 | 25 | 35 | 50 | 75 |

Razred

C 50-1

C 50-2

C 50-3

C 50-4

C 50-5

C 50-6

C 50-7

D

18

25

70

100

130

190

190

Dc

18

25

50

70

90

120

130

S

200

250

650

900

1 000

1 000

1 000

V

12

10

18

25

35

50

75

| D = | največja vrednost D (kN) |
| --- | --- |
| Dc = | največja vrednost D (kN) za uporabo na priklopnikih s centralno osjo |
| S = | največja statična navpična obremenitev vlečne sklopke (kg) |
| V = | največja vrednost V (kN) |

D =

največja vrednost D (kN)

Dc =

največja vrednost D (kN) za uporabo na priklopnikih s centralno osjo

S =

največja statična navpična obremenitev vlečne sklopke (kg)

V =

največja vrednost V (kN)

4.   VLEČNA UŠESA

| 4.1 | Splošne zahteve za vlečna ušesa razreda D 50:
  Vsa vlečna ušesa razreda D 50 so taka, da uspešno opravijo preskuse, določene v odstavku 3.4 Priloge 6.
  Vlečna ušesa razreda D 50 so namenjena za uporabo z vlečnimi sklopkami razreda C 50. Vlečna ušesa niso osno vrtljiva (ker je osno vrtljiv ustrezni del vlečne sklopke).
  Če so vlečna ušesa razreda D 50 opremljena s pušo, njene mere ustrezajo meram, prikazanim na sliki 9 (ni dovoljeno za razred D 50-C) ali sliki 10.
  Puše ne smejo biti privarjene na vlečna ušesa.
  Vlečna ušesa razreda D 50 imajo mere, kakršne so navedene v odstavku 4.2. Oblika stebla vlečnega ušesa razreda D 50-X ni predpisana, vendar je na razdalji 210 mm od središča ušesa višina „h“ in širina „b“ v mejah, navedenih v tabeli 6.






  TABELA 6 – Mere vlečnih ušes razredov D 50-A in D 50-X, glej sliko 11







  Razred | h (mm) | b (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| D 50-A | 65 +2/-1 | 60 +2/-1 |
| D 50-X | 80 maksimum | 62 maksimum |

4.1

Splošne zahteve za vlečna ušesa razreda D 50:

Vsa vlečna ušesa razreda D 50 so taka, da uspešno opravijo preskuse, določene v odstavku 3.4 Priloge 6.

Vlečna ušesa razreda D 50 so namenjena za uporabo z vlečnimi sklopkami razreda C 50. Vlečna ušesa niso osno vrtljiva (ker je osno vrtljiv ustrezni del vlečne sklopke).

Če so vlečna ušesa razreda D 50 opremljena s pušo, njene mere ustrezajo meram, prikazanim na sliki 9 (ni dovoljeno za razred D 50-C) ali sliki 10.

Puše ne smejo biti privarjene na vlečna ušesa.

Vlečna ušesa razreda D 50 imajo mere, kakršne so navedene v odstavku 4.2. Oblika stebla vlečnega ušesa razreda D 50-X ni predpisana, vendar je na razdalji 210 mm od središča ušesa višina „h“ in širina „b“ v mejah, navedenih v tabeli 6.

Image

Image

TABELA 6 – Mere vlečnih ušes razredov D 50-A in D 50-X, glej sliko 11

Razred

h (mm)

b (mm)

D 50-A

65 +2/-1

60 +2/-1

D 50-X

80 maksimum

62 maksimum

TABELA 7 – Značilne vrednosti za standardna vlečna ušesa

| Razred | D | Dc | S | V |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| D 50-A | 130 | 90 | 1 000 | 30 |
| D 50-B | 130 | 90 | 1 000 | 25 |
| D 50-C | 190 | 120 | 1 000 | 50 |
| D 50-D | 190 | 130 | 1 000 | 75 |

Razred

D

Dc

S

V

D 50-A

130

90

1 000

30

D 50-B

130

90

1 000

25

D 50-C

190

120

1 000

50

D 50-D

190

130

1 000

75

| 4.2 | Posebne zahteve za vlečna ušesa razreda D 50: |
| --- | --- |

4.2

Posebne zahteve za vlečna ušesa razreda D 50:

| 4.2.1 | Vlečna ušesa razredov D 50-A in D 50-X imajo mere, prikazane na sliki 11. |
| --- | --- |

4.2.1

Vlečna ušesa razredov D 50-A in D 50-X imajo mere, prikazane na sliki 11.

Image

| 4.2.2 | Vlečna ušesa razreda D 50-B imajo mere, prikazane na sliki 12. |
| --- | --- |

4.2.2

Vlečna ušesa razreda D 50-B imajo mere, prikazane na sliki 12.

Image

| 4.2.3 | Vlečna ušesa razredov D 50-C in D 50-D imajo mere, prikazane na sliki 13. |
| --- | --- |

4.2.3

Vlečna ušesa razredov D 50-C in D 50-D imajo mere, prikazane na sliki 13.

Image

| 4.2.4 | Vlečna ušesa razredov D 50-C in D 50-D so opremljena z neprerezanimi pušami, prikazanimi na sliki 10. |
| --- | --- |

4.2.4

Vlečna ušesa razredov D 50-C in D 50-D so opremljena z neprerezanimi pušami, prikazanimi na sliki 10.

| 4.3 | Vrednosti obremenitev standardnih vlečnih ušes
  Standardna vlečna ušesa in oprema za njihovo pritrjevanje so primerna in preskušena za vrednosti obremenitev, navedene v tabeli 7. |
| --- | --- |

4.3

Vrednosti obremenitev standardnih vlečnih ušes

Standardna vlečna ušesa in oprema za njihovo pritrjevanje so primerna in preskušena za vrednosti obremenitev, navedene v tabeli 7.

| 4.4 | Splošne zahteve za obročasta (toroidna) vlečna ušesa razreda L: |
| --- | --- |

4.4

Splošne zahteve za obročasta (toroidna) vlečna ušesa razreda L:

| 4.4.1 | Obročasta (toroidna) vlečna ušesa razreda L so namenjena za uporabo s kavljastimi vlečnimi sklopkami razreda K. |
| --- | --- |

4.4.1

Obročasta (toroidna) vlečna ušesa razreda L so namenjena za uporabo s kavljastimi vlečnimi sklopkami razreda K.

| 4.4.2 | Kadar se uporabljajo s kavljasto vlečno sklopko razreda K, izpolnjujejo zahteve glede prostega gibanja, navedene v odstavku 10.2 te priloge. |
| --- | --- |

4.4.2

Kadar se uporabljajo s kavljasto vlečno sklopko razreda K, izpolnjujejo zahteve glede prostega gibanja, navedene v odstavku 10.2 te priloge.

| 4.4.3 | Obročasta (toroidna) vlečna ušesa razreda L imajo mere, prikazane na sliki 14 in v tabeli 8. |
| --- | --- |

4.4.3

Obročasta (toroidna) vlečna ušesa razreda L imajo mere, prikazane na sliki 14 in v tabeli 8.

Image

| 4.4.4 | Obročasta (toroidna) vlečna ušesa razreda L so taka, da uspešno opravijo preskuse, navedene v odstavku 3.4 Priloge 6, in so primerna za značilne vrednosti, navedene v tabeli 9.TABELA 8 – Mere obročastih (toroidnih) vlečnih ušes razreda L – glej sliko 14 (mere v mm)











  Razred | L1 | L2 | L3 | L4 | L5 | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a | 68 + 1,6/– 0,0 | 76,2 ± 0,8 | 76,2 ± 0,8 | 76,2 ± 0,8 | 68 + 1,6/– 0,0 | |
| b | 41,2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | |
| c | 70 | 65 | 65 | 65 | 70 | Min. |

4.4.4

TABELA 8 – Mere obročastih (toroidnih) vlečnih ušes razreda L – glej sliko 14 (mere v mm)

Razred

L1

L2

L3

L4

L5

Opombe

a

68 + 1,6/– 0,0

76,2 ± 0,8

76,2 ± 0,8

76,2 ± 0,8

68 + 1,6/– 0,0

b

41,2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

c

70

65

65

65

70

Min.

TABELA 9 – Značilne vrednosti za obročasta (toroidna) vlečna ušesa razreda L

| Razred | L1 | L2 | L3 | L4 | L5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D kN | 30 | 70 | 100 | 130 | 180 |
| Dc kN | 27 | 54 | 70 | 90 | 120 |
| S kg | 200 | 700 | 950 | 1 000 | 1 000 |
| V kN | 12 | 18 | 25 | 35 | 50 |

Razred

L1

L2

L3

L4

L5

D kN

30

70

100

130

180

Dc kN

27

54

70

90

120

S kg

200

700

950

1 000

1 000

V kN

12

18

25

35

50

5.   VLEČNA OJESA

| 5.1 | Vlečna ojesa razreda E so taka, da uspešno opravijo preskuse, predpisane v odstavku 3.3 Priloge 6. |
| --- | --- |

5.1

Vlečna ojesa razreda E so taka, da uspešno opravijo preskuse, predpisane v odstavku 3.3 Priloge 6.

| 5.2 | Za zagotovitev povezave z vlečnim vozilom se lahko vlečna ojesa opremijo z vlečnimi glavami po odstavku 2 ali vlečnimi ušesi po odstavku 4 te priloge. Vlečne glave in vlečna ušesa se lahko pritrdijo z navojem, z vijaki ali z varjenjem. |
| --- | --- |

5.2

Za zagotovitev povezave z vlečnim vozilom se lahko vlečna ojesa opremijo z vlečnimi glavami po odstavku 2 ali vlečnimi ušesi po odstavku 4 te priloge. Vlečne glave in vlečna ušesa se lahko pritrdijo z navojem, z vijaki ali z varjenjem.

| 5.3 | Naprave za prilagajanje višine vlečnih ojes na tečajih |
| --- | --- |

5.3

Naprave za prilagajanje višine vlečnih ojes na tečajih

| 5.3.1 | Vlečna ojesa na tečajih so opremljena z napravami za prilagajanje višine ojesa višini priklopne naprave ali lovilca. Te naprave so konstruirane tako, da lahko višino ojesa nastavlja ena sama oseba brez orodja ali drugih pripomočkov. |
| --- | --- |

5.3.1

Vlečna ojesa na tečajih so opremljena z napravami za prilagajanje višine ojesa višini priklopne naprave ali lovilca. Te naprave so konstruirane tako, da lahko višino ojesa nastavlja ena sama oseba brez orodja ali drugih pripomočkov.

| 5.3.2 | Naprave za prilagajanje višine omogočajo nastavitev višine vlečnega ušesa ali vlečne krogle vsaj 300 mm navzgor in navzdol od vodoravne lege. V tem območju je nastavljanje višine zvezno ali po korakih največ 50 mm, merjeno na vlečnem ušesu ali vlečni krogli. |
| --- | --- |

5.3.2

Naprave za prilagajanje višine omogočajo nastavitev višine vlečnega ušesa ali vlečne krogle vsaj 300 mm navzgor in navzdol od vodoravne lege. V tem območju je nastavljanje višine zvezno ali po korakih največ 50 mm, merjeno na vlečnem ušesu ali vlečni krogli.

| 5.3.3 | Naprave za prilagajanje višine ne ovirajo prostega gibanja vlečnega ojesa po spenjanju. |
| --- | --- |

5.3.3

Naprave za prilagajanje višine ne ovirajo prostega gibanja vlečnega ojesa po spenjanju.

| 5.3.4 | Naprave za prilagajanje višine ne ovirajo delovanja kakršnih koli vztrajnostnih (naletnih) zavor. |
| --- | --- |

5.3.4

Naprave za prilagajanje višine ne ovirajo delovanja kakršnih koli vztrajnostnih (naletnih) zavor.

| 5.4 | Pri vlečnih ojesih, kombiniranih z vztrajnostnimi (naletnimi) zavorami, razdalja med središčem vlečnega ušesa in koncem prostega dela stebla vlečnega ušesa ni manjša od 200 mm v položaju sproščene zavore. Ko je steblo vlečnega ušesa vtisnjeno do konca, ta razdalja ni manjša od 150 mm. |
| --- | --- |

5.4

Pri vlečnih ojesih, kombiniranih z vztrajnostnimi (naletnimi) zavorami, razdalja med središčem vlečnega ušesa in koncem prostega dela stebla vlečnega ušesa ni manjša od 200 mm v položaju sproščene zavore. Ko je steblo vlečnega ušesa vtisnjeno do konca, ta razdalja ni manjša od 150 mm.

| 5.5 | Vlečna ojesa za priklopnike s centralno osjo imajo odpornostni moment proti bočnim silam vsaj pol tolikšen kot odpornostni moment proti navpičnim silam. |
| --- | --- |

5.5

Vlečna ojesa za priklopnike s centralno osjo imajo odpornostni moment proti bočnim silam vsaj pol tolikšen kot odpornostni moment proti navpičnim silam.

6.   VEZNI NOSILCI

| 6.1 | Vezni nosilci razreda F so taki, da uspešno opravijo preskuse, predpisane v odstavku 3.3 Priloge 6. |
| --- | --- |

6.1

Vezni nosilci razreda F so taki, da uspešno opravijo preskuse, predpisane v odstavku 3.3 Priloge 6.

| 6.2 | Način vrtanja za vgradnjo standardnih vlečnih sklopk je v skladu s sliko 15 in tabelo 10 spodaj. |
| --- | --- |

6.2

Način vrtanja za vgradnjo standardnih vlečnih sklopk je v skladu s sliko 15 in tabelo 10 spodaj.

| 6.3 | Vezni nosilci niso privarjeni na šasijo, nadgradnjo ali drug del vozila.



  TABELA 10 – Vgradne mere standardnih vlečnih sklopk (mm) – glej sliko 15












  Razred | C 50-1 | C 50-2 | C 50-3 | C 50-4 | C 50-5 | C 50-6 C
  50-7 | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 83 | 83 | 120 | 140 | 160 | 160 | ±0,5 |
| e2 | 56 | 56 | 55 | 80 | 100 | 100 | ±0,5 |
| d1 | — | 55 | 75 | 85 | 95 | 95 | +1,0/–0,5 |
| d2 | 10,5 | 10,5 | 15 | 17 | 21 | 21 | H13 |
| T | — | 15 | 20 | 35 | 35 | 35 | maksimum |
| F | 120 | 120 | 165 | 190 | 210 | 210 | minimum |
| G | 95 | 95 | 100 | 130 | 150 | 150 | minimum |
| L1 | — | 200 | 300 | 400 | 400 | 400 | minimum |

6.3

Vezni nosilci niso privarjeni na šasijo, nadgradnjo ali drug del vozila.

Image

TABELA 10 – Vgradne mere standardnih vlečnih sklopk (mm) – glej sliko 15

Razred

C 50-1

C 50-2

C 50-3

C 50-4

C 50-5

C 50-6 C

50-7

Opombe

e1

83

83

120

140

160

160

±0,5

e2

56

56

55

80

100

100

±0,5

d1

—

55

75

85

95

95

+1,0/–0,5

d2

10,5

10,5

15

17

21

21

H13

T

—

15

20

35

35

35

maksimum

F

120

120

165

190

210

210

minimum

G

95

95

100

130

150

150

minimum

L1

—

200

300

400

400

400

minimum

7.   SEDLA IN KRMILNI KLINI

Zahteve iz odstavkov 7.1 do 7.7 veljajo za vsa sedla razreda G 50.

Dodatne zahteve, ki jih izpolnjujejo standardne naprave za spenjanje, so navedene v odstavku 7.9.

Krmilni klini izpolnjujejo zahteve, naštete v odstavku 7.8.

| 7.1 | Kraljevi čepi polpriklopnikov
  Sedla razreda G 50 so konstruirana tako, da jih je mogoče uporabljati s kraljevimi čepi razreda H 50 in da skupaj zagotavljajo predpisane značilnosti. |
| --- | --- |

7.1

Kraljevi čepi polpriklopnikov

Sedla razreda G 50 so konstruirana tako, da jih je mogoče uporabljati s kraljevimi čepi razreda H 50 in da skupaj zagotavljajo predpisane značilnosti.

| 7.2 | Vodila
  Sedla so opremljena z vodilom, ki zagotavlja zanesljivo in varno spetje kraljevega čepa polpriklopnika. Vstopna širina vodila za standardna sedla s premerom 50 mm je vsaj 350 mm (glej sliko 16).
  Pri majhnih nestandardnih sedlih razreda G 50-X z največjo vrednostjo „D“ 25 kN je vstopna širina vsaj 250 mm.






  TABELA 11 – Mere standardnih sedel (mm), glej sliko 16











  Razred | G 50-1 | G 50-2 | G 50-3 | G 50-4 | G 50-5 | G 50-6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| H | 140–159 | 160–179 | 180–199 | 200–219 | 220–239 | 240–260 |

7.2

Vodila

Sedla so opremljena z vodilom, ki zagotavlja zanesljivo in varno spetje kraljevega čepa polpriklopnika. Vstopna širina vodila za standardna sedla s premerom 50 mm je vsaj 350 mm (glej sliko 16).

Pri majhnih nestandardnih sedlih razreda G 50-X z največjo vrednostjo „D“ 25 kN je vstopna širina vsaj 250 mm.

Image

Image

TABELA 11 – Mere standardnih sedel (mm), glej sliko 16

Razred

G 50-1

G 50-2

G 50-3

G 50-4

G 50-5

G 50-6

H

140–159

160–179

180–199

200–219

220–239

240–260

7.3   Najmanjša prostost gibanja sedla

Pri spetem kraljevem čepu, ne da bi bilo sedlo pritrjeno na vozilo ali montažno ploščo, pri čemer pa se upošteva učinek pritrdilnih vijakov, sedlo hkrati dovoljuje naslednje najmanjše vrednosti prostega gibanja kraljevega čepa:

| 7.3.1 | ± 90 o okoli navpične osi (ne velja za sedla s prisilnim krmiljenjem); |
| --- | --- |

7.3.1

± 90 o okoli navpične osi (ne velja za sedla s prisilnim krmiljenjem);

| 7.3.2 | ± 12 o okoli vodoravne osi, pravokotne na smer vožnje. Ta kot ni nujno dovolj velik za terensko vožnjo. |
| --- | --- |

7.3.2

± 12 o okoli vodoravne osi, pravokotne na smer vožnje. Ta kot ni nujno dovolj velik za terensko vožnjo.

| 7.3.3 | Dovoljeno je nihanje okoli vzdolžne osi do ± 3 o. Pri polno nihajočem sedlu pa je ta kot lahko večji, če omejevalni mehanizem omogoča omejitev nagibanja na največ ± 3 o. |
| --- | --- |

7.3.3

Dovoljeno je nihanje okoli vzdolžne osi do ± 3 o. Pri polno nihajočem sedlu pa je ta kot lahko večji, če omejevalni mehanizem omogoča omejitev nagibanja na največ ± 3 o.

7.4   Blokirne naprave za preprečevanje odpenjanja vrtljivega sedla

Sedlo je zavarovano v spetem položaju z dvema blokirnima napravama za oblikovni mehanski vprijem, od katerih vsaka posamično ostane učinkovita, tudi če druga odpove.

Prva blokirna naprava deluje samodejno, druga blokirna naprava pa lahko vprime samodejno ali ročno. Druga blokirna naprava je lahko konstruirana tako, da deluje v povezavi s prvo blokirno napravo in slednji zagotavlja dodaten oblikovni mehanski vprijem. Drugo blokirno napravo je mogoče vprijeti le, če je pravilno vprijeta prva.

Blokirni napravi se ne moreta sprostiti sami od sebe. Sprostitev zahteva namerno ukrepanje voznika ali upravljavca vozila.

Zaprto in zavarovano stanje vlečne sklopke je vizualno prikazano z mehansko napravo, prikazovalnik pa deluje tako, da je mogoče preveriti stanje z otipom, na primer v temi. Prikazovalna naprava prikazuje vprijem tako prve kot druge blokirne naprave, vendar zadostuje prikaz vprijema ene same blokirne naprave, kadar je vprijem druge blokirne naprave v tem stanju zagotovljen hkrati z njeno konstrukcijo.

7.5   Naprave za upravljanje ali sprostitveni mehanizmi

V zaprtem položaju naprav za upravljanje ali sprostitvenih mehanizmov ni mogoče premikati nehote ali po naključju. Blokirni sistem je tak, da zahteva prisilno, zavestno ukrepanje za sprostitev blokirne naprave, da se omogoči premikanje sprostitvenega mehanizma naprave za spenjanje.

7.6   Površinska obdelava

Površine naležne plošče sedla in zapiralnega mehanizma so funkcionalno ustrezne in natančno strojno obdelane, kovane, ulite ali izdelane s tiskanjem.

7.7   Zahteve glede obremenitev

Vsa sedla so taka, da uspešno opravijo preskuse, opisane v odstavku 3.7 Priloge 6.

7.8   Krmilni klini

| 7.8.1 | Krmilni klini za prisilno krmiljenje polpriklopnikov ustrezajo meram na sliki 17. |
| --- | --- |

7.8.1

Krmilni klini za prisilno krmiljenje polpriklopnikov ustrezajo meram na sliki 17.

Image

| 7.8.2 | Krmilni klin omogoča nenevarno in pravilno spenjanje ter je vzmeten. Sila vzmeti se izbere tako, da je mogoče speti neobremenjen polpriklopnik, in tako, da je pri polno obremenjenem polpriklopniku krmilni klin med uporabo trdno v stiku z boki sedla. Odpenjanje sedla je mogoče pri obremenjenem in neobremenjenem polpriklopniku. |
| --- | --- |

7.8.2

Krmilni klin omogoča nenevarno in pravilno spenjanje ter je vzmeten. Sila vzmeti se izbere tako, da je mogoče speti neobremenjen polpriklopnik, in tako, da je pri polno obremenjenem polpriklopniku krmilni klin med uporabo trdno v stiku z boki sedla. Odpenjanje sedla je mogoče pri obremenjenem in neobremenjenem polpriklopniku.

| 7.9 | Posebne zahteve za standardna sedla: |
| --- | --- |

7.9

Posebne zahteve za standardna sedla:

| 7.9.1 | Mere so take, kakršne so prikazane na sliki 16 in v tabeli 11, |
| --- | --- |

7.9.1

Mere so take, kakršne so prikazane na sliki 16 in v tabeli 11,

| 7.9.2 | Standardna sedla so ustrezna in preskušena za vrednost D 150 kN in vrednost U 20 ton. |
| --- | --- |

7.9.2

Standardna sedla so ustrezna in preskušena za vrednost D 150 kN in vrednost U 20 ton.

| 7.9.3 | Sprostitev zapiralnega mehanizma je mogoča z ročico, pritrjeno neposredno na sedlu. |
| --- | --- |

7.9.3

Sprostitev zapiralnega mehanizma je mogoča z ročico, pritrjeno neposredno na sedlu.

| 7.9.4 | Standardna sedla so primerna za prisilno krmiljenje polpriklopnikov s krmilnim klinom – glej odstavek 7.8. |
| --- | --- |

7.9.4

Standardna sedla so primerna za prisilno krmiljenje polpriklopnikov s krmilnim klinom – glej odstavek 7.8.

8.   KRALJEVI ČEPI

| 8.1 | Kraljevi čepi razreda H 50 (ISO 337) imajo mere, prikazane na sliki 18. |
| --- | --- |

8.1

Kraljevi čepi razreda H 50 (ISO 337) imajo mere, prikazane na sliki 18.

Image

| 8.2 | Kraljevi čepi so taki, da uspešno opravijo preskuse, opisane v odstavku 3.9 Priloge 6. |
| --- | --- |

8.2

Kraljevi čepi so taki, da uspešno opravijo preskuse, opisane v odstavku 3.9 Priloge 6.

9.   MONTAŽNE PLOŠČE

| 9.1 | Montažne plošče razreda J za sedla, če so namenjene za standarnda sedla, imajo okrogle montažne izvrtine, razporejene, kakor je prikazano na sliki 16a. Premer izvrtin pa je 17 mm + 2,0 mm/– 0,0 mm. So okrogle in NE v obliki rež (glej sliko 16a). |
| --- | --- |

9.1

Montažne plošče razreda J za sedla, če so namenjene za standarnda sedla, imajo okrogle montažne izvrtine, razporejene, kakor je prikazano na sliki 16a. Premer izvrtin pa je 17 mm + 2,0 mm/– 0,0 mm. So okrogle in NE v obliki rež (glej sliko 16a).

| 9.2 | Montažne plošče za standardna sedla so primerne za prisilno krmiljenje polpriklopnikov (s krmilnimi klini). Montažne plošče za nestandardna sedla, ki niso primerna za prisilno krmiljenje, so ustrezno označene. |
| --- | --- |

9.2

Montažne plošče za standardna sedla so primerne za prisilno krmiljenje polpriklopnikov (s krmilnimi klini). Montažne plošče za nestandardna sedla, ki niso primerna za prisilno krmiljenje, so ustrezno označene.

| 9.3 | Montažne plošče za sedla so take, da uspešno opravijo preskuse, opisane v odstavku 3.8 Priloge 6. |
| --- | --- |

9.3

Montažne plošče za sedla so take, da uspešno opravijo preskuse, opisane v odstavku 3.8 Priloge 6.

10.   KAVLJASTE VLEČNE SKLOPKE

| 10.1 | Splošne zahteve za kavljaste vlečne sklopke razreda K: |
| --- | --- |

10.1

Splošne zahteve za kavljaste vlečne sklopke razreda K:

| 10.1.1 | Vse kavljaste vlečne sklopke razreda K so take, da uspešno opravijo preskuse, navedene v odstavku 3.5 Priloge 6, in ustrezajo značilnim vrednostim, navedenim v tabeli 13. |
| --- | --- |

10.1.1

Vse kavljaste vlečne sklopke razreda K so take, da uspešno opravijo preskuse, navedene v odstavku 3.5 Priloge 6, in ustrezajo značilnim vrednostim, navedenim v tabeli 13.

| 10.1.2 | Kavljaste vlečne sklopke razreda K imajo mere, kakršne so prikazane na sliki 19 in v tabeli 12. Sklopke razredov K1 do K4 so nesamodejne in se uporabljajo le na priklopnikih, katerih največja dovoljena masa ne presega 3,5 ton, sklopke razredov KA1 do KA3 pa so samodejne. |
| --- | --- |

10.1.2

Kavljaste vlečne sklopke razreda K imajo mere, kakršne so prikazane na sliki 19 in v tabeli 12. Sklopke razredov K1 do K4 so nesamodejne in se uporabljajo le na priklopnikih, katerih največja dovoljena masa ne presega 3,5 ton, sklopke razredov KA1 do KA3 pa so samodejne.

Image

| 10.1.3 | Kavljasta vlečna sklopka se uporablja le z obročastim (toroidnim) vlečnim ušesom, in kadar se uporablja z obročastim (toroidnim) vlečnim ušesom razreda L, se sklopka razreda K giblje pri kotih, navedenih v odstavku 10.2 te priloge. |
| --- | --- |

10.1.3

Kavljasta vlečna sklopka se uporablja le z obročastim (toroidnim) vlečnim ušesom, in kadar se uporablja z obročastim (toroidnim) vlečnim ušesom razreda L, se sklopka razreda K giblje pri kotih, navedenih v odstavku 10.2 te priloge.

| 10.1.4 | Kavljasta vlečna sklopka razreda K se uporablja z obročastim (toroidnim) ušesom, ki dovoljuje najmanjšo zračnost ali prosto gibanje 3 mm in največjo zračnost 5 mm, ko je novo. Ustrezna vlečna ušesa navede proizvajalec vlečnih naprav v obrazcu sporočila iz Priloge 1. |
| --- | --- |

10.1.4

Kavljasta vlečna sklopka razreda K se uporablja z obročastim (toroidnim) ušesom, ki dovoljuje najmanjšo zračnost ali prosto gibanje 3 mm in največjo zračnost 5 mm, ko je novo. Ustrezna vlečna ušesa navede proizvajalec vlečnih naprav v obrazcu sporočila iz Priloge 1.

| 10.2 | Sklopka razreda K, kadar se uporablja z obročastim (toroidnim) ušesom razreda L, a ni pritrjena na vozilo, se izmenično giblje pri naslednjih kotih – glej tudi sliko 19: |
| --- | --- |

10.2

Sklopka razreda K, kadar se uporablja z obročastim (toroidnim) ušesom razreda L, a ni pritrjena na vozilo, se izmenično giblje pri naslednjih kotih – glej tudi sliko 19:

| 10.2.1 | vodoravno vrtenje okoli navpične osi sklopke ± 90 o; |
| --- | --- |

10.2.1

vodoravno vrtenje okoli navpične osi sklopke ± 90 o;

| 10.2.2 | navpično vrtenje okoli vodoravne prečne osi sklopke ± 40 o; |
| --- | --- |

10.2.2

navpično vrtenje okoli vodoravne prečne osi sklopke ± 40 o;

| 10.2.3 | zasuk okoli vodoravne vzdolžne srednjice sklopke ± 20 o. |
| --- | --- |

10.2.3

zasuk okoli vodoravne vzdolžne srednjice sklopke ± 20 o.

| 10.3 | Samodejne kavljaste vlečne sklopke razreda K imajo lovilec, konstruiran tako, da pri spenjanju vodi vlečno uho v sklopko. |
| --- | --- |

10.3

Samodejne kavljaste vlečne sklopke razreda K imajo lovilec, konstruiran tako, da pri spenjanju vodi vlečno uho v sklopko.

| 10.4 | Blokiranje proti nehotenemu odpetju:
  V spetem položaju je vlečna sklopka zavarovana z dvema blokirnima napravama za oblikovni mehanski vprijem, od katerih vsaka posamično ostane učinkovita, tudi če druga odpove.
  Zaprto in zavarovano stanje vlečne sklopke je jasno prikazano z mehansko napravo. Prikazovalnik deluje tako, da je mogoče preveriti stanje z otipom, na primer v temi.
  Mehanska prikazovalna naprava prikazuje vprijem obeh blokirnih naprav (povezava pogojev).
  Vendar zadostuje prikaz vprijema ene same blokirne naprave, kadar je vprijem druge blokirne naprave v takem stanju zagotovljen z njeno konstrukcijo. |
| --- | --- |

10.4

Blokiranje proti nehotenemu odpetju:

V spetem položaju je vlečna sklopka zavarovana z dvema blokirnima napravama za oblikovni mehanski vprijem, od katerih vsaka posamično ostane učinkovita, tudi če druga odpove.

Zaprto in zavarovano stanje vlečne sklopke je jasno prikazano z mehansko napravo. Prikazovalnik deluje tako, da je mogoče preveriti stanje z otipom, na primer v temi.

Mehanska prikazovalna naprava prikazuje vprijem obeh blokirnih naprav (povezava pogojev).

Vendar zadostuje prikaz vprijema ene same blokirne naprave, kadar je vprijem druge blokirne naprave v takem stanju zagotovljen z njeno konstrukcijo.

10.5   Vzvodi za ročno upravljanje

Vzvodi za ročno upravljanje so konstruirani tako, da omogočajo preprosto uporabo, njihovi konci pa so zaokroženi. Vlečna sklopka nima v bližini vzvoda za ročno upravljanje nobenih ostrih robov ali mest, na katerih bi lahko prišlo do priščipnjenja in poškodb pri njenem upravljanju. Sila, potrebna za sprostitev vlečne sklopke, merjena brez ušesa vlečnega ojesa, ne presega 250 N pravokotno na vzvod za ročno upravljanje v smeri premikanja.

TABELA 12 – Mere kavljastih vlečnih sklopk razreda K – glej sliko 19

| Razred | K1 | K2 | K3 | K4 | KA1 | KA2 | KA3 | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | — | 83 | 83 | 120 | 120 | 140 | 160 | ±0,5 |
| e2 | — | 56 | 56 | 55 | 55 | 80 | 100 | ±0,5 |
| e3 | 90 | — | — | — | — | — | — | ±0,5 |
| d2 | 17 | 10,5 | 10,5 | 15 | 15 | 17 | 21 | H13 |
| c | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | Min. |
| f | 130 | 175 | 175 | 180 | 180 | 200 | 200 | Maks. |
| g | 100 | 100 | 100 | 120 | 120 | 140 | 200 | Maks. |
| a | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | +1,6/–0,0 |
| | 120 | 120 | 120 | 120 | 250 | 300 | 300 | Maks. |
| L2 | 74 | 74 | 63 | 74 | 90 | 90 | 90 | Maks. |
| L3 | 110 | 130 | 130 | 150 | 150 | 200 | 200 | Maks. |

Razred

K1

K2

K3

K4

KA1

KA2

KA3

Opombe

e1

—

83

83

120

120

140

160

±0,5

e2

—

56

56

55

55

80

100

±0,5

e3

90

—

—

—

—

—

—

±0,5

d2

17

10,5

10,5

15

15

17

21

H13

c

3

3

3

3

3

3

3

Min.

f

130

175

175

180

180

200

200

Maks.

g

100

100

100

120

120

140

200

Maks.

a

45

45

45

45

45

45

45

+1,6/–0,0

120

120

120

120

250

300

300

Maks.

L2

74

74

63

74

90

90

90

Maks.

L3

110

130

130

150

150

200

200

Maks.

TABELA 13 – Značilne vrednosti za kavljaste vlečne sklopke razreda K

| Razred | K1 | K2 | K3 | K4 | KA1 | KA2 | KA3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D kN | 17 | 20 | 20 | 25 | 70 | 100 | 130 |
| Dc kN | — | — | 17 | 20 | 54 | 70 | 90 |
| S kg | 120 | 120 | 200 | 250 | 700 | 900 | 1 000 |
| V kN | — | — | 10 | 10 | 18 | 25 | 35 |

Razred

K1

K2

K3

K4

KA1

KA2

KA3

D kN

17

20

20

25

70

100

130

Dc kN

—

—

17

20

54

70

90

S kg

120

120

200

250

700

900

1 000

V kN

—

—

10

10

18

25

35

11.   NAPRAVE ZA SPENJANJE Z VLEČNIMI OJESI – RAZRED T

| 11.1 | Naprave za spenjanje z vlečnimi ojesi razreda T so namenjene za uporabo na posebnih skupinah vozil, na primer priklopnih vozilih za prevoz osebnih vozil. Ta vozila imajo posebno strukturo in morda potrebujejo določen in nenavaden položaj naprave za spenjanje. |
| --- | --- |

11.1

Naprave za spenjanje z vlečnimi ojesi razreda T so namenjene za uporabo na posebnih skupinah vozil, na primer priklopnih vozilih za prevoz osebnih vozil. Ta vozila imajo posebno strukturo in morda potrebujejo določen in nenavaden položaj naprave za spenjanje.

| 11.2 | Naprave za spenjanje razreda T so omejene na uporabo s priklopniki s centralno osjo, o tej omejitvi se obvesti z obrazcem sporočila iz Priloge 1. |
| --- | --- |

11.2

Naprave za spenjanje razreda T so omejene na uporabo s priklopniki s centralno osjo, o tej omejitvi se obvesti z obrazcem sporočila iz Priloge 1.

| 11.3 | Naprave za spenjanje razreda T se homologirajo v paru, njihove spoje pa je mogoče ločiti samo v delavnici z orodji, ki jih običajno ni na vozilu. |
| --- | --- |

11.3

Naprave za spenjanje razreda T se homologirajo v paru, njihove spoje pa je mogoče ločiti samo v delavnici z orodji, ki jih običajno ni na vozilu.

| 11.4 | Naprave za spenjanje razreda T ne delujejo samodejno. |
| --- | --- |

11.4

Naprave za spenjanje razreda T ne delujejo samodejno.

| 11.5 | Naprave za spenjanje razreda T izpolnjujejo zahteve preskusov, navedene v odstavku 3.3 Priloge 6, razen odstavka 3.3.4. |
| --- | --- |

11.5

Naprave za spenjanje razreda T izpolnjujejo zahteve preskusov, navedene v odstavku 3.3 Priloge 6, razen odstavka 3.3.4.

| 11.6 | Pri napravi za spenjanje, ki ni pritrjena na vozilo, a je sestavljena in je v enakem običajnem položaju, kakršnega bi imela na vozilu, so sočasno mogoči naslednji najmanjši koti prostega gibanja; |
| --- | --- |

11.6

Pri napravi za spenjanje, ki ni pritrjena na vozilo, a je sestavljena in je v enakem običajnem položaju, kakršnega bi imela na vozilu, so sočasno mogoči naslednji najmanjši koti prostega gibanja;

| 11.6.1 | vodoravno vrtenje okoli navpične osi ± 90 o; |
| --- | --- |

11.6.1

vodoravno vrtenje okoli navpične osi ± 90 o;

| 11.6.2 | navpično vrtenje okoli vodoravne prečne osi ± 8 o; |
| --- | --- |

11.6.2

navpično vrtenje okoli vodoravne prečne osi ± 8 o;

| 11.6.3 | zasuk okoli vodoravne vzdolžne osi ± 3 o. |
| --- | --- |

11.6.3

zasuk okoli vodoravne vzdolžne osi ± 3 o.

12.   NAPRAVE ZA DALJINSKO PRIKAZOVANJE IN DALJINSKO UPRAVLJANJE

12.1   Splošne zahteve

Naprave za daljinsko prikazovanje in daljinsko upravljanje so dovoljene le pri samodejnih napravah za spenjanje razredov C 50-X in G 50-X.

Naprave za daljinsko prikazovanje in daljinsko upravljanje ne ovirajo najmanjšega zahtevanega prostega gibanja spetega vlečnega ušesa ali spetega polpriklopnika.

So trajno nameščene na vozilo. Preskušanje in homologacija naprave za spenjanje zajemata tudi vse naprave za daljinsko prikazovanje ali daljinsko upravljanje, skupaj z vsemi deli naprav za upravljanje in prenos.

12.2   Daljinsko prikazovanje

| 12.2.1 | Pri samodejnem spenjanju naprave za daljinsko prikazovanje vizualno prikažejo zaprto in dvojno zavarovano stanje naprave za spenjanje skladno z odstavkom 12.2.2. Poleg tega je lahko prikazano odprto stanje skladno z odstavkom 12.2.3.
  Naprava za daljinsko prikazovanje se samodejno aktivira in ponastavi med vsakim odpiranjem in zapiranjem naprave za spenjanje. |
| --- | --- |

12.2.1

Pri samodejnem spenjanju naprave za daljinsko prikazovanje vizualno prikažejo zaprto in dvojno zavarovano stanje naprave za spenjanje skladno z odstavkom 12.2.2. Poleg tega je lahko prikazano odprto stanje skladno z odstavkom 12.2.3.

Naprava za daljinsko prikazovanje se samodejno aktivira in ponastavi med vsakim odpiranjem in zapiranjem naprave za spenjanje.

| 12.2.2 | Sprememba iz odprtega stanja v zaprto in dvojno zavarovano stanje je prikazana z zeleno kontrolno svetilko. |
| --- | --- |

12.2.2

Sprememba iz odprtega stanja v zaprto in dvojno zavarovano stanje je prikazana z zeleno kontrolno svetilko.

| 12.2.3 | Če se prikazuje tudi odprto in/ali nezavarovano stanje, se za to uporabi rdeča kontrolna svetilka. |
| --- | --- |

12.2.3

Če se prikazuje tudi odprto in/ali nezavarovano stanje, se za to uporabi rdeča kontrolna svetilka.

| 12.2.4 | Pri prikazovanju izvršitve samodejnega spenjanja daljinski prikazovalnik kaže zaprto stanje šele, ko je čep naprave za spenjanje dosegel svoj dvojno zavarovani končni položaj. |
| --- | --- |

12.2.4

Pri prikazovanju izvršitve samodejnega spenjanja daljinski prikazovalnik kaže zaprto stanje šele, ko je čep naprave za spenjanje dosegel svoj dvojno zavarovani končni položaj.

| 12.2.5 | Ob kakršni koli odpovedi v sistemu daljinskega prikazovanja sistem ne prikaže zaprtega in dvojno zavarovanega stanja med spenjanjem, če še ni dosežen končni položaj. |
| --- | --- |

12.2.5

Ob kakršni koli odpovedi v sistemu daljinskega prikazovanja sistem ne prikaže zaprtega in dvojno zavarovanega stanja med spenjanjem, če še ni dosežen končni položaj.

| 12.2.6 | Odprtje ene od blokirnih naprav povzroči, da zelena kontrolna svetilka ugasne in da se prižge rdeča kontrolna svetilka (če je nameščena). |
| --- | --- |

12.2.6

Odprtje ene od blokirnih naprav povzroči, da zelena kontrolna svetilka ugasne in da se prižge rdeča kontrolna svetilka (če je nameščena).

| 12.2.7 | Mehanski prikazovalniki neposredno na napravi za spenjanje ostanejo vgrajeni. |
| --- | --- |

12.2.7

Mehanski prikazovalniki neposredno na napravi za spenjanje ostanejo vgrajeni.

| 12.2.8 | Voznik lahko izklopi sistem daljinskega prikazovanja, če bi ga ta motil med vožnjo, vendar se sistem samodejno ponovno aktivira, ko se naprava za spenjanje spet odpre in zapre – glej odstavek 12.2.1. |
| --- | --- |

12.2.8

Voznik lahko izklopi sistem daljinskega prikazovanja, če bi ga ta motil med vožnjo, vendar se sistem samodejno ponovno aktivira, ko se naprava za spenjanje spet odpre in zapre – glej odstavek 12.2.1.

| 12.2.9 | Naprave za upravljanje in prikazovalniki naprav za daljinsko prikazovanje so vgrajeni v voznikovem vidnem polju ter trajno in jasno označeni. |
| --- | --- |

12.2.9

Naprave za upravljanje in prikazovalniki naprav za daljinsko prikazovanje so vgrajeni v voznikovem vidnem polju ter trajno in jasno označeni.

12.3   Daljinsko upravljanje

| 12.3.1 | Če se uporablja naprava za daljinsko upravljanje, opredeljena v odstavku 2.8, je vgrajena tudi naprava za daljinsko prikazovanje, opisana v odstavku 12.2, ki prikazuje vsaj odprto stanje naprave za spenjanje. |
| --- | --- |

12.3.1

Če se uporablja naprava za daljinsko upravljanje, opredeljena v odstavku 2.8, je vgrajena tudi naprava za daljinsko prikazovanje, opisana v odstavku 12.2, ki prikazuje vsaj odprto stanje naprave za spenjanje.

| 12.3.2 | Vgrajeno je namensko stikalo (tj. glavno stikalo, ročica ali ventil), ki omogoča odpiranje ali zapiranje naprave za spenjanje z napravo za daljinsko upravljanje. Če to glavno stikalo ni vgrajeno v vozniški kabini, ni nameščeno tam, kjer bi bilo dostopno nepooblaščenim osebam, ali pa se da zakleniti. Dejansko upravljanje naprave za spenjanje iz kabine je lahko možno le tako, da je preprečeno nehoteno sproženje, na primer z upravljanjem, ki zahteva uporabo obeh rok.
  Mogoče je ugotoviti, ali je odpiranje naprave za spenjanje z daljinskim upravljanjem že dokončano ali še ne. |
| --- | --- |

12.3.2

Vgrajeno je namensko stikalo (tj. glavno stikalo, ročica ali ventil), ki omogoča odpiranje ali zapiranje naprave za spenjanje z napravo za daljinsko upravljanje. Če to glavno stikalo ni vgrajeno v vozniški kabini, ni nameščeno tam, kjer bi bilo dostopno nepooblaščenim osebam, ali pa se da zakleniti. Dejansko upravljanje naprave za spenjanje iz kabine je lahko možno le tako, da je preprečeno nehoteno sproženje, na primer z upravljanjem, ki zahteva uporabo obeh rok.

Mogoče je ugotoviti, ali je odpiranje naprave za spenjanje z daljinskim upravljanjem že dokončano ali še ne.

| 12.3.3 | Če je pri daljinskem upravljanju za odpiranje naprave za spenjanje potrebna zunanja sila, so vozniku ustrezno prikazani pogoji, po katerih zunanja sila deluje na napravo za spenjanje. To ni potrebno, če zunanja sila lahko deluje le med delovanjem daljinskega upravljanja. |
| --- | --- |

12.3.3

Če je pri daljinskem upravljanju za odpiranje naprave za spenjanje potrebna zunanja sila, so vozniku ustrezno prikazani pogoji, po katerih zunanja sila deluje na napravo za spenjanje. To ni potrebno, če zunanja sila lahko deluje le med delovanjem daljinskega upravljanja.

| 12.3.4 | Če je izvršilna naprava za odpiranje naprave za spenjanje pri daljinskem upravljanju vgrajena v zunanji del vozila, je omogočen nadzor prostora med voziloma, ki se spenjata, ni pa potrebno vstopati v ta prostor zaradi upravljanje te naprave. |
| --- | --- |

12.3.4

Če je izvršilna naprava za odpiranje naprave za spenjanje pri daljinskem upravljanju vgrajena v zunanji del vozila, je omogočen nadzor prostora med voziloma, ki se spenjata, ni pa potrebno vstopati v ta prostor zaradi upravljanje te naprave.

| 12.3.5 | Nobena posamična napaka pri upravljanju in nobena posamična odpoved v sistemu ne povzročita nehotenega odpiranja naprave za spenjanje med normalno cestno uporabo. Vsaka napaka v sistemu je prikazana neposredno takoj ali najkasneje pri naslednjem delu s sistemom, npr. kot odpoved delovanja. |
| --- | --- |

12.3.5

Nobena posamična napaka pri upravljanju in nobena posamična odpoved v sistemu ne povzročita nehotenega odpiranja naprave za spenjanje med normalno cestno uporabo. Vsaka napaka v sistemu je prikazana neposredno takoj ali najkasneje pri naslednjem delu s sistemom, npr. kot odpoved delovanja.

| 12.3.6 | Pri odpovedi daljinskega upravljanja je v sili mogoče odpreti napravo za spenjanje po vsaj eni drugi poti. Če je za to potrebno kakšno orodje, je to v kompletu orodja v vozilu. Zahteve iz odstavka 3.6 te priloge ne veljajo za vzvode za ročno upravljanje, ki se uporabljajo izključno za odpiranje naprave za spenjanje v sili. |
| --- | --- |

12.3.6

Pri odpovedi daljinskega upravljanja je v sili mogoče odpreti napravo za spenjanje po vsaj eni drugi poti. Če je za to potrebno kakšno orodje, je to v kompletu orodja v vozilu. Zahteve iz odstavka 3.6 te priloge ne veljajo za vzvode za ročno upravljanje, ki se uporabljajo izključno za odpiranje naprave za spenjanje v sili.

| 12.3.7 | Naprave za upravljanje in prikazovalniki naprav za daljinsko upravljanje so trajno in jasno označeni. |
| --- | --- |

12.3.7

Naprave za upravljanje in prikazovalniki naprav za daljinsko upravljanje so trajno in jasno označeni.

PRILOGA 6

PRESKUŠANJE MEHANSKIH NAPRAV ALI SESTAVNIH DELOV ZA SPENJANJE

1.   SPLOŠNE ZAHTEVE ZA PRESKUŠANJE

| 1.1 | Vzorci naprav za spenjanje se preskusijo glede na trdnost in uspešnost delovanja. Kadar je mogoče, se opravijo fizični preskusi, toda če ni določeno drugače, lahko homologacijski organ ali tehnična služba opusti fizične preskuse trdnosti, če preprosta konstrukcija sestavnega dela omogoča teoretično preverjanje. Teoretična preverjanja se lahko opravijo za opredelitev najneugodnejših primerov. V vseh primerih zagotavljajo enako kakovost rezultatov kot dinamični ali statični preskusi. V dvomljivih primerih prevladajo rezultati fizičnih preskusov.
  Glej tudi odstavek 4.8 tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.1

Vzorci naprav za spenjanje se preskusijo glede na trdnost in uspešnost delovanja. Kadar je mogoče, se opravijo fizični preskusi, toda če ni določeno drugače, lahko homologacijski organ ali tehnična služba opusti fizične preskuse trdnosti, če preprosta konstrukcija sestavnega dela omogoča teoretično preverjanje. Teoretična preverjanja se lahko opravijo za opredelitev najneugodnejših primerov. V vseh primerih zagotavljajo enako kakovost rezultatov kot dinamični ali statični preskusi. V dvomljivih primerih prevladajo rezultati fizičnih preskusov.

Glej tudi odstavek 4.8 tega pravilnika.

| 1.2 | Pri napravah za spenjanje se trdnost preveri z dinamičnim preskusom (preskus trajne dinamične trdnosti). V posebnih primerih so lahko potrebni dodatni statični preskusi (glej odstavek 3 te priloge). |
| --- | --- |

1.2

Pri napravah za spenjanje se trdnost preveri z dinamičnim preskusom (preskus trajne dinamične trdnosti). V posebnih primerih so lahko potrebni dodatni statični preskusi (glej odstavek 3 te priloge).

| 1.3 | Dinamični preskus se opravi s približno sinusno obremenitvijo (izmenično in/ali nihajoče) s številom nihajev obremenitve, ki ustreza materialu. Ne pojavijo se nikakršne razpoke ali lomi. |
| --- | --- |

1.3

Dinamični preskus se opravi s približno sinusno obremenitvijo (izmenično in/ali nihajoče) s številom nihajev obremenitve, ki ustreza materialu. Ne pojavijo se nikakršne razpoke ali lomi.

| 1.4 | Pri predpisanih statičnih preskusih so dovoljene le majhne trajne deformacije. Če ni določeno drugače, trajna plastična deformacija po sprostitvi ne presega 10 % največje deformacije, izmerjene med preskusom. Kadar merjenje deformacije med preskusom ogroža napravo za preskušanje, se ta del statičnega preskusa lahko opusti pod pogojem, da se ta parameter preveri med drugimi preskusi, kot je dinamični preskus. |
| --- | --- |

1.4

Pri predpisanih statičnih preskusih so dovoljene le majhne trajne deformacije. Če ni določeno drugače, trajna plastična deformacija po sprostitvi ne presega 10 % največje deformacije, izmerjene med preskusom. Kadar merjenje deformacije med preskusom ogroža napravo za preskušanje, se ta del statičnega preskusa lahko opusti pod pogojem, da se ta parameter preveri med drugimi preskusi, kot je dinamični preskus.

| 1.5 | Obremenitvene predpostavke za dinamične preskuse temeljijo na vodoravni komponenti sile v vzdolžni osi vozila in na navpični komponenti sile. Vodoravne komponente sil, ki delujejo prečno na vzdolžno os vozila, in navori, če so manj pomembni, se ne upoštevajo.
  Če konstrukcija naprave za spenjanje ali njena pritrditev na vozilo ali pritrditev dodatnih sistemov (kot so stabilizatorji, naprave za kratko spenjanje itn.) povzroča dodatne sile ali navore, lahko homologacijski organ ali tehnična služba zahteva dodatne preskuse.
  Vodoravna komponenta sile v vzdolžni osi vozila je teoretično določena referenčna sila, vrednost D ali Dc. Kadar pride v poštev, navpično komponento sile predstavljata statična navpična nosilnost S na priklopni točki in predpostavljena navpična obremenitev V, ali pri sedlih statična navpična nosilnost U. |
| --- | --- |

1.5

Obremenitvene predpostavke za dinamične preskuse temeljijo na vodoravni komponenti sile v vzdolžni osi vozila in na navpični komponenti sile. Vodoravne komponente sil, ki delujejo prečno na vzdolžno os vozila, in navori, če so manj pomembni, se ne upoštevajo.

Če konstrukcija naprave za spenjanje ali njena pritrditev na vozilo ali pritrditev dodatnih sistemov (kot so stabilizatorji, naprave za kratko spenjanje itn.) povzroča dodatne sile ali navore, lahko homologacijski organ ali tehnična služba zahteva dodatne preskuse.

Vodoravna komponenta sile v vzdolžni osi vozila je teoretično določena referenčna sila, vrednost D ali Dc. Kadar pride v poštev, navpično komponento sile predstavljata statična navpična nosilnost S na priklopni točki in predpostavljena navpična obremenitev V, ali pri sedlih statična navpična nosilnost U.

| 1.6 | Značilne vrednosti D, Dc, S, V in U, na katerih temeljijo preskusi in so opredeljene v odstavku 2.11 tega pravilnika, se vzamejo iz podatkov, ki jih proizvajalec navede v vlogi za homologacijo – glej obrazec sporočila iz Priloge 1 in Priloge 2. |
| --- | --- |

1.6

Značilne vrednosti D, Dc, S, V in U, na katerih temeljijo preskusi in so opredeljene v odstavku 2.11 tega pravilnika, se vzamejo iz podatkov, ki jih proizvajalec navede v vlogi za homologacijo – glej obrazec sporočila iz Priloge 1 in Priloge 2.

| 1.7 | Vsaka blokirna naprava za oblikovni vprijem, ki jo v položaju ohranja vzmetna sila, ostane v zavarovanem položaju, kadar je izpostavljena sili, ki deluje v najmanj ugodni smeri in je enakovredna trikratni masi omejevalnega mehanizma. |
| --- | --- |

1.7

Vsaka blokirna naprava za oblikovni vprijem, ki jo v položaju ohranja vzmetna sila, ostane v zavarovanem položaju, kadar je izpostavljena sili, ki deluje v najmanj ugodni smeri in je enakovredna trikratni masi omejevalnega mehanizma.

2.   PRESKUSNI POSTOPKI

| 2.1 | Pri dinamičnih in statičnih preskusih je vzorec postavljen na ustrezno preskuševalno napravo, opremljeno za obremenjevanje s silami, tako da nanj ne deluje nobena druga sila ali navor razen predpisane preskusne sile. Pri preskusih z izmeničnim obremenjevanjem smer delovanja sile ne odstopa za več kot ± 1 o od predpisane. Pri preskusih z nihajočo obremenitvijo in statičnih preskusih je kot nastavljen za največjo silo. Običajno je za to treba vgraditi zgib na točki prijemanja sile (tj. na priklopni točki) in drug zgib na zadostni razdalji od te točke. |
| --- | --- |

2.1

Pri dinamičnih in statičnih preskusih je vzorec postavljen na ustrezno preskuševalno napravo, opremljeno za obremenjevanje s silami, tako da nanj ne deluje nobena druga sila ali navor razen predpisane preskusne sile. Pri preskusih z izmeničnim obremenjevanjem smer delovanja sile ne odstopa za več kot ± 1 o od predpisane. Pri preskusih z nihajočo obremenitvijo in statičnih preskusih je kot nastavljen za največjo silo. Običajno je za to treba vgraditi zgib na točki prijemanja sile (tj. na priklopni točki) in drug zgib na zadostni razdalji od te točke.

| 2.2 | Preskusna frekvenca ne presega 35 Hz. Izbrana frekvenca je dovolj različna od lastnih frekvenc preskuševalne naprave z vstavljeno preskušano napravo. Pri asinhronih preskusih se frekvenci obeh komponent sile razlikujeta za približno 1 % do največ 3 %. Pri napravah za spenjanje iz jekla je število ciklov obremenjevanja 2 × 106. Pri napravah za spenjanje iz drugih materialov je morda potrebnih več ciklov obremenjevanja. Uporabi se metoda ugotavljanja razpok s penetracijo barvila ali kaka druga enakovredna metoda za ugotovitev kakršnih koli razpok med preskusom. |
| --- | --- |

2.2

Preskusna frekvenca ne presega 35 Hz. Izbrana frekvenca je dovolj različna od lastnih frekvenc preskuševalne naprave z vstavljeno preskušano napravo. Pri asinhronih preskusih se frekvenci obeh komponent sile razlikujeta za približno 1 % do največ 3 %. Pri napravah za spenjanje iz jekla je število ciklov obremenjevanja 2 × 106. Pri napravah za spenjanje iz drugih materialov je morda potrebnih več ciklov obremenjevanja. Uporabi se metoda ugotavljanja razpok s penetracijo barvila ali kaka druga enakovredna metoda za ugotovitev kakršnih koli razpok med preskusom.

| 2.3 | Pri preskusih z nihajočo obremenitvijo se preskusna sila giblje med največjo in spodnjo (najmanjšo) obremenitvijo, ki pa ne sme biti večja kot 5 % največje preskusne sile, razen če v posebnem preskusnem postopku ni določeno drugače. |
| --- | --- |

2.3

Pri preskusih z nihajočo obremenitvijo se preskusna sila giblje med največjo in spodnjo (najmanjšo) obremenitvijo, ki pa ne sme biti večja kot 5 % največje preskusne sile, razen če v posebnem preskusnem postopku ni določeno drugače.

| 2.4 | Pri statičnih preskusih, razen pri posebnih preskusih iz odstavka 3.2.3 te priloge, preskusna sila deluje enakomerno in hitro ter se vzdržuje vsaj 60 sekund. |
| --- | --- |

2.4

Pri statičnih preskusih, razen pri posebnih preskusih iz odstavka 3.2.3 te priloge, preskusna sila deluje enakomerno in hitro ter se vzdržuje vsaj 60 sekund.

| 2.5 | Preskušane naprave ali sestavni deli za spenjanje morajo biti praviloma pritrjene na preskuševalno napravo okvir čim bolj togo v položaju, v katerem bodo vgrajene na vozilu. Pritrdilni elementi morajo biti taki, kakršne navede proizvajalec ali prosilec in kakršni so namenjeni za pritrditev naprave ali sestavnega dela za spenjanje na vozilo in/ali imajo iste mehanske značilnosti. |
| --- | --- |

2.5

Preskušane naprave ali sestavni deli za spenjanje morajo biti praviloma pritrjene na preskuševalno napravo okvir čim bolj togo v položaju, v katerem bodo vgrajene na vozilu. Pritrdilni elementi morajo biti taki, kakršne navede proizvajalec ali prosilec in kakršni so namenjeni za pritrditev naprave ali sestavnega dela za spenjanje na vozilo in/ali imajo iste mehanske značilnosti.

| 2.6 | Naprave ali sestavni deli za spenjanje so preskušane v takem stanju, v kakršnem bodo uporabljene pri vožnji. Po presoji proizvajalca in dogovoru s tehnično službo pa se lahko elastični sestavni deli nevtralizirajo, če tako zahteva preskusni postopek in če zaradi tega rezultati preskušanja ne bodo nerealni.
  Elastični sestavni deli, ki se med temi pospešenimi preskusnimi postopki pregrevajo, se lahko med preskušanjem zamenjujejo. Preskusne obremenitve morajo delovati na preskušanec preko elementov brez zračnosti. |
| --- | --- |

2.6

Naprave ali sestavni deli za spenjanje so preskušane v takem stanju, v kakršnem bodo uporabljene pri vožnji. Po presoji proizvajalca in dogovoru s tehnično službo pa se lahko elastični sestavni deli nevtralizirajo, če tako zahteva preskusni postopek in če zaradi tega rezultati preskušanja ne bodo nerealni.

Elastični sestavni deli, ki se med temi pospešenimi preskusnimi postopki pregrevajo, se lahko med preskušanjem zamenjujejo. Preskusne obremenitve morajo delovati na preskušanec preko elementov brez zračnosti.

3.   POSEBNE ZAHTEVE ZA PRESKUŠANJE

3.1   Vlečne krogle in njihovi nosilci

| 3.1.1 | Mehanske naprave za spenjanje z vlečno kroglo so lahko teh tipov:






  (i) | enodelne vlečne krogle, vključno z napravami z nezamenljivo snemljivo kroglo (glej sliki 20a in 20b), |
| --- | --- | --- |

3.1.1

Mehanske naprave za spenjanje z vlečno kroglo so lahko teh tipov:

(i)

enodelne vlečne krogle, vključno z napravami z nezamenljivo snemljivo kroglo (glej sliki 20a in 20b),

| (ii) | vlečne krogle, sestavljene iz več delov, ki jih je mogoče razstaviti (glej slike 20c, 20d in 20e), |
| --- | --- |

(ii)

vlečne krogle, sestavljene iz več delov, ki jih je mogoče razstaviti (glej slike 20c, 20d in 20e),

| (iii) | vlečni nosilci brez pritrjene krogle (glej sliko 20f). |
| --- | --- |

(iii)

vlečni nosilci brez pritrjene krogle (glej sliko 20f).

| 3.1.2 | Osnovni preskus je preskus dinamične trdnosti. Preskusni vzorec sestavljajo vlečna krogla, vrat krogle in pritrdilni elementi, potrebni za pritrditev na vozilo. Vlečna krogla in njen nosilec sta togo pritrjena na preskusni okvir, ki omogoča ustvarjanje izmeničnih sil, v položaju, namenjenem za uporabo naprave. |
| --- | --- |

3.1.2

Osnovni preskus je preskus dinamične trdnosti. Preskusni vzorec sestavljajo vlečna krogla, vrat krogle in pritrdilni elementi, potrebni za pritrditev na vozilo. Vlečna krogla in njen nosilec sta togo pritrjena na preskusni okvir, ki omogoča ustvarjanje izmeničnih sil, v položaju, namenjenem za uporabo naprave.

| 3.1.3 | Mesta pritrdilnih točk za pritrditev vlečne krogle in njenega nosilca navede proizvajalec vozila (glej odstavek 5.3.2. tega pravilnika). |
| --- | --- |

3.1.3

Mesta pritrdilnih točk za pritrditev vlečne krogle in njenega nosilca navede proizvajalec vozila (glej odstavek 5.3.2. tega pravilnika).

| 3.1.4 | Naprave, predložene v preskušanje, so opremljene z vsemi deli in konstrukcijskimi dodatki, ki lahko vplivajo na trdnost (na primer plošča za električni priključek, oznake itn.). Preskusni vzorec vključuje vse dele do točk sidranja ali pritrditve na vozilo. Geometrijski položaj vlečne krogle in pritrdilnih točk naprave za spenjanje glede na referenčno os navede proizvajalec vozila in je prikazan v poročilu o preskusu. Vsi relativni položaji točk sidranja glede na referenčno os, za katere proizvajalec vlečnega vozila navede vse podatke proizvajalcu priklopne naprave, se ponovijo na preskuševalni pripravi. |
| --- | --- |

3.1.4

Naprave, predložene v preskušanje, so opremljene z vsemi deli in konstrukcijskimi dodatki, ki lahko vplivajo na trdnost (na primer plošča za električni priključek, oznake itn.). Preskusni vzorec vključuje vse dele do točk sidranja ali pritrditve na vozilo. Geometrijski položaj vlečne krogle in pritrdilnih točk naprave za spenjanje glede na referenčno os navede proizvajalec vozila in je prikazan v poročilu o preskusu. Vsi relativni položaji točk sidranja glede na referenčno os, za katere proizvajalec vlečnega vozila navede vse podatke proizvajalcu priklopne naprave, se ponovijo na preskuševalni pripravi.

| 3.1.5 | Na vzorcu, pritrjenem na preskuševalno napravo, se opravi preskus z izmenično obremenitvijo, ki deluje na kroglo pod kotom, prikazanem na sliki 21 ali 22.
  Smer kota preskušanja se določa z navpičnim razmerjem med vodoravno referenčno osjo, ki poteka skozi središče krogle, in vodoravno premico, ki poteka skozi pritrdilno točko naprave za spenjanje, ki je najvišja od najbližjih, merjeno na vodoravni ravnini proti prečni navpični ravnini, ki poteka skozi središče krogle. Če je premica, ki poteka skozi pritrdilno točko, nad vodoravno referenčno osjo, se preskus opravi pri kotu α = + 15 o ± 1 o, če pa je nad njo, se preskus opravi pri kotu α = –15 o ± 1 o (glej sliko 21). Pritrdilne točke, ki se jih upošteva pri določanju kota preskušanja, navede proizvajalec vozila in prenašajo največje vlečne sile na strukturo vlečnega vozila.
  Ta kot je izbran zaradi upoštevanja navpične statične in dinamične obremenitve ter se uporablja le za dovoljene statične navpične obremenitve, ki niso večje od:
  S = 120 × D [N]
  Kadar je statična navpična obremenitev večja od tiste, izračunane zgoraj, se kot v obeh pogojih poveča na 20 o.
  Dinamični preskus se opravi z naslednjo preskusno silo:
  Fhs res = ±0,6 D |
| --- | --- |

3.1.5

Na vzorcu, pritrjenem na preskuševalno napravo, se opravi preskus z izmenično obremenitvijo, ki deluje na kroglo pod kotom, prikazanem na sliki 21 ali 22.

Smer kota preskušanja se določa z navpičnim razmerjem med vodoravno referenčno osjo, ki poteka skozi središče krogle, in vodoravno premico, ki poteka skozi pritrdilno točko naprave za spenjanje, ki je najvišja od najbližjih, merjeno na vodoravni ravnini proti prečni navpični ravnini, ki poteka skozi središče krogle. Če je premica, ki poteka skozi pritrdilno točko, nad vodoravno referenčno osjo, se preskus opravi pri kotu α = + 15 o ± 1 o, če pa je nad njo, se preskus opravi pri kotu α = –15 o ± 1 o (glej sliko 21). Pritrdilne točke, ki se jih upošteva pri določanju kota preskušanja, navede proizvajalec vozila in prenašajo največje vlečne sile na strukturo vlečnega vozila.

Ta kot je izbran zaradi upoštevanja navpične statične in dinamične obremenitve ter se uporablja le za dovoljene statične navpične obremenitve, ki niso večje od:

S = 120 × D [N]

Kadar je statična navpična obremenitev večja od tiste, izračunane zgoraj, se kot v obeh pogojih poveča na 20 o.

Dinamični preskus se opravi z naslednjo preskusno silo:

Fhs res = ±0,6 D

| 3.1.6 | Preskusni postopek se uporablja za različne tipe naprav za spenjanje (glej odstavek 3.1.1 te priloge): |
| --- | --- |

3.1.6

Preskusni postopek se uporablja za različne tipe naprav za spenjanje (glej odstavek 3.1.1 te priloge):

| 3.1.6.1 | enodelne vlečne krogle, vključno z napravami z nezamenljivo snemljivo kroglo (glej sliki 20a in 20b); |
| --- | --- |

3.1.6.1

enodelne vlečne krogle, vključno z napravami z nezamenljivo snemljivo kroglo (glej sliki 20a in 20b);

| 3.1.6.1.1 | preskus trdnosti naprav, prikazanih na slikah 20a in 20b se opravi po zahtevah iz odstavka 3.1.5. |
| --- | --- |

3.1.6.1.1

preskus trdnosti naprav, prikazanih na slikah 20a in 20b se opravi po zahtevah iz odstavka 3.1.5.

Image

Image

| 3.1.6.2 | vlečne krogle, sestavljene iz več delov, ki jih je mogoče razstaviti. Določene so naslednje kategorije:






  (a) | vlečni nosilec in krogla (glej sliko 20c), |
| --- | --- | --- |

3.1.6.2

vlečne krogle, sestavljene iz več delov, ki jih je mogoče razstaviti. Določene so naslednje kategorije:

(a)

vlečni nosilec in krogla (glej sliko 20c),

| (b) | vlečni nosilec in krogla z integriranim nosilcem (glej sliko 20d), |
| --- | --- |

(b)

vlečni nosilec in krogla z integriranim nosilcem (glej sliko 20d),

| (a) | vlečni nosilec s snemljivo kroglo (glej sliko 20e), |
| --- | --- |

(a)

vlečni nosilec s snemljivo kroglo (glej sliko 20e),

| (d) | vlečni nosilec brez krogle (glej sliko 20f). |
| --- | --- |

(d)

vlečni nosilec brez krogle (glej sliko 20f).

| 3.1.6.2.1 | Preskus trdnosti naprav, prikazanih na slikah 20c do 20f, se opravi po zahtevah v odstavku 3.1.5. Meri e in f z izdelavno toleranco ± 5 mm sta navedeni v poročilu o preskusu.
  Preskus vlečnega nosilca (glej sliko 20f) se opravi s pritrjeno kroglo (na nosilcu). Upoštevajo se le rezultati preskusa na vlečnem nosilcu med pritrdilnimi točkami in ploskvijo za pritrditev nosilca krogle.
  Meri e in f z izdelavno toleranco ± 5 mm navede proizvajalec naprave za spenjanje. |
| --- | --- |

3.1.6.2.1

Preskus trdnosti naprav, prikazanih na slikah 20c do 20f, se opravi po zahtevah v odstavku 3.1.5. Meri e in f z izdelavno toleranco ± 5 mm sta navedeni v poročilu o preskusu.

Preskus vlečnega nosilca (glej sliko 20f) se opravi s pritrjeno kroglo (na nosilcu). Upoštevajo se le rezultati preskusa na vlečnem nosilcu med pritrdilnimi točkami in ploskvijo za pritrditev nosilca krogle.

Meri e in f z izdelavno toleranco ± 5 mm navede proizvajalec naprave za spenjanje.

| 3.1.6.3 | Naprave za spenjanje s spremenljivima merama e in f za snemljive in zamenljive vlečne krogle – glej sliko 22. |
| --- | --- |

3.1.6.3

Naprave za spenjanje s spremenljivima merama e in f za snemljive in zamenljive vlečne krogle – glej sliko 22.

| 3.1.6.3.1 | Preskusi trdnosti takih vlečnih nosilcev se opravijo po zahtevah iz odstavka 3.1.5. |
| --- | --- |

3.1.6.3.1

Preskusi trdnosti takih vlečnih nosilcev se opravijo po zahtevah iz odstavka 3.1.5.

| 3.1.6.3.2 | Če proizvajalec in homologacijski organ ali tehnična služba sporazumno opredelita najneugodnejši primer, zadostuje preskušanje tega posamičnega primera.
  Sicer se opravijo preskusi pri več različnih položajih krogle po poenostavljenem preskusnem programu v skladu z odstavkom 3.1.6.3.3. |
| --- | --- |

3.1.6.3.2

Če proizvajalec in homologacijski organ ali tehnična služba sporazumno opredelita najneugodnejši primer, zadostuje preskušanje tega posamičnega primera.

Sicer se opravijo preskusi pri več različnih položajih krogle po poenostavljenem preskusnem programu v skladu z odstavkom 3.1.6.3.3.

| 3.1.6.3.3 | Pri poenostavljenem preskusnem programu je vrednost f med določeno vrednostjo fmin in vrednostjo fmax, ki ne presega 100 mm. Krogla je na razdalji (emax) 130 mm od nosilca. Da se zajamejo vsi možni položaji krogle v območju, ki ga opredeljujeta vodoravna razdalja od pritrdilne površine in navpično območje f (od fmin do fmax), se preskušata dve napravi:






  (i) | ena s kroglo v gornjem položaju (fmax); in |
| --- | --- | --- |

3.1.6.3.3

Pri poenostavljenem preskusnem programu je vrednost f med določeno vrednostjo fmin in vrednostjo fmax, ki ne presega 100 mm. Krogla je na razdalji (emax) 130 mm od nosilca. Da se zajamejo vsi možni položaji krogle v območju, ki ga opredeljujeta vodoravna razdalja od pritrdilne površine in navpično območje f (od fmin do fmax), se preskušata dve napravi:

(i)

ena s kroglo v gornjem položaju (fmax); in

| (ii) | ena s kroglo v spodnjem položaju (fmax). |
| --- | --- |

(ii)

ena s kroglo v spodnjem položaju (fmax).

Kot obremenitve s preskusno silo se bo spreminjal, pozitivno ali negativno, odvisno od razmerja med vodoravno referenčno osjo skozi središče krogle in vzporedno premico, ki poteka skozi najvišjo in najbližjo pritrdilno točko naprave za spenjanje. Uporabljati se morajo koti, prikazani na sliki 22.

| 3.1.7 | Kadar se snemljive krogle ohranjajo v položaju, tako da se ne pritrdijo z vijaki, temveč na primer z vzmetnimi sponkami, in kadar se oblikovni mehanski vprijem te pritrditve ne preskuša med dinamičnim preskusom, se na krogli ali pritrditvi z oblikovnim mehanskim vprijemom v ustrezni smeri opravlja statični preskus. Kadar pritrditev z oblikovnim mehanskim vprijemom ohranja kroglo navpično, se krogla med statičnim preskusom obremeni z navpično silo navzgor, enako vrednosti „D“. Kadar pritrditev z oblikovnim mehanskim vprijemom ohranja kroglo s prečno vodoravno konstrukcijo, se med statičnim preskusom krogla obremeni s silo v tej smeri, enako vrednosti 0,25 D. Pri tem ne odpove naprava za oblikovni mehanski vprijem ali nastanejo kakršne koli deformacije, ki bi lahko škodljivo vplivale na njeno delovanje. |
| --- | --- |

3.1.7

Kadar se snemljive krogle ohranjajo v položaju, tako da se ne pritrdijo z vijaki, temveč na primer z vzmetnimi sponkami, in kadar se oblikovni mehanski vprijem te pritrditve ne preskuša med dinamičnim preskusom, se na krogli ali pritrditvi z oblikovnim mehanskim vprijemom v ustrezni smeri opravlja statični preskus. Kadar pritrditev z oblikovnim mehanskim vprijemom ohranja kroglo navpično, se krogla med statičnim preskusom obremeni z navpično silo navzgor, enako vrednosti „D“. Kadar pritrditev z oblikovnim mehanskim vprijemom ohranja kroglo s prečno vodoravno konstrukcijo, se med statičnim preskusom krogla obremeni s silo v tej smeri, enako vrednosti 0,25 D. Pri tem ne odpove naprava za oblikovni mehanski vprijem ali nastanejo kakršne koli deformacije, ki bi lahko škodljivo vplivale na njeno delovanje.

| 3.1.8 | Pritrdilne točke za pomožno vlečno sklopko iz odstavka 1.5 Priloge 5 vzdržijo vodoravno statično silo, enako vrednosti 2 D, z največ 15 kN. Posebna pritrdilna točka za zaviralni kabel vzdrži vodoravno statično silo, enako vrednosti D. |
| --- | --- |

3.1.8

Pritrdilne točke za pomožno vlečno sklopko iz odstavka 1.5 Priloge 5 vzdržijo vodoravno statično silo, enako vrednosti 2 D, z največ 15 kN. Posebna pritrdilna točka za zaviralni kabel vzdrži vodoravno statično silo, enako vrednosti D.

3.2   Vlečne glave

| 3.2.1 | Osnovni preskus vsakega preskusnega vzorca je preskus trajne dinamične trdnosti z izmenično preskusno silo, ki mu sledi statični preskus (preskus dviga – snetja). |
| --- | --- |

3.2.1

Osnovni preskus vsakega preskusnega vzorca je preskus trajne dinamične trdnosti z izmenično preskusno silo, ki mu sledi statični preskus (preskus dviga – snetja).

| 3.2.2 | Dinamični preskus se opravlja z vlečno kroglo razreda A ustrezne trdnosti. Na preskuševalni napravi sta vlečna krogla in vlečna glava nameščeni po navodilih proizvajalca in usmerjeni, kakor ustreza njunemu relativnemu položaju med normalno uporabo. Na vzorec ne sme delovati nobena druga sila razen preskusne. Preskusna sila deluje v črti, ki poteka skozi središče krogle in je nagnjena nazaj in navzdol za 15 o (glej sliko 23). Preskus trajne dinamične trdnosti mora biti opravljen na preskusnem vzorcu pri naslednji preskusni sili:
  Fhs res w = ±0,6 D
  Kadar je največja dovoljena statična vodoravna masa S večja od 120 D, se preskusni kot poveča na 20 o. |
| --- | --- |

3.2.2

Dinamični preskus se opravlja z vlečno kroglo razreda A ustrezne trdnosti. Na preskuševalni napravi sta vlečna krogla in vlečna glava nameščeni po navodilih proizvajalca in usmerjeni, kakor ustreza njunemu relativnemu položaju med normalno uporabo. Na vzorec ne sme delovati nobena druga sila razen preskusne. Preskusna sila deluje v črti, ki poteka skozi središče krogle in je nagnjena nazaj in navzdol za 15 o (glej sliko 23). Preskus trajne dinamične trdnosti mora biti opravljen na preskusnem vzorcu pri naslednji preskusni sili:

Fhs res w = ±0,6 D

Kadar je največja dovoljena statična vodoravna masa S večja od 120 D, se preskusni kot poveča na 20 o.

Image

| 3.2.3 | Opravlja se tudi statični preskus dviga (snetja vlečne glave s krogle). Vlečna krogla, uporabljena pri tem preskusu, ima premer 49,00 do 49,13 mm, tako da predstavlja obrabljeno vlečno kroglo. Dvižna sila Fa pravokotno na prečno in vzdolžno srednjico vlečne glave enakomerno in hitro narašča do vrednosti:
  Fa = g (C + S/1 000) kN
  ter deluje 10 sekund.
  Vlečna glava se ne loči od vlečne krogle in noben njen sestavni del ne kaže kake trajne deformacije, ki bi lahko škodljivo vplivala na njeno sposobnost delovanja. |
| --- | --- |

3.2.3

Opravlja se tudi statični preskus dviga (snetja vlečne glave s krogle). Vlečna krogla, uporabljena pri tem preskusu, ima premer 49,00 do 49,13 mm, tako da predstavlja obrabljeno vlečno kroglo. Dvižna sila Fa pravokotno na prečno in vzdolžno srednjico vlečne glave enakomerno in hitro narašča do vrednosti:

Fa = g (C + S/1 000) kN

ter deluje 10 sekund.

Vlečna glava se ne loči od vlečne krogle in noben njen sestavni del ne kaže kake trajne deformacije, ki bi lahko škodljivo vplivala na njeno sposobnost delovanja.

3.3   Vlečne sklopke in vezni nosilci

| 3.3.1 | Na preskusnem vzorcu se opravi preskus trajne dinamične trdnosti. Naprava za spenjanje je opremljena z vsemi deli, potrebnimi za pritrditev na vozilo. Vse morebitne vmesne naprave, vgrajene med vlečno sklopko in okvir vozila (tj. vezni nosilci) se preskusijo z istimi silami kot vlečna sklopka. Pri preskušanju veznih nosilcev, namenjenih za standardne vlečne sklopke, navpična obremenitev deluje na isti vzdolžni razdalji od navpične ravnine skozi pritrdilne točke kot pri ustrezni standardni vlečni sklopki. |
| --- | --- |

3.3.1

Na preskusnem vzorcu se opravi preskus trajne dinamične trdnosti. Naprava za spenjanje je opremljena z vsemi deli, potrebnimi za pritrditev na vozilo. Vse morebitne vmesne naprave, vgrajene med vlečno sklopko in okvir vozila (tj. vezni nosilci) se preskusijo z istimi silami kot vlečna sklopka. Pri preskušanju veznih nosilcev, namenjenih za standardne vlečne sklopke, navpična obremenitev deluje na isti vzdolžni razdalji od navpične ravnine skozi pritrdilne točke kot pri ustrezni standardni vlečni sklopki.

| 3.3.2 | Vlečne sklopke za ojesa na tečajih (S = 0).
  Opravljajo se dinamični preskusi z izmenično vodoravno silo Fhw= ±0,6 D, ki deluje v osi, vzporedni s podlago, in v vzdolžni srednji ravnini vlečnega vozila, ki poteka skozi središče spenjalnega sornika. |
| --- | --- |

3.3.2

Vlečne sklopke za ojesa na tečajih (S = 0).

Opravljajo se dinamični preskusi z izmenično vodoravno silo Fhw= ±0,6 D, ki deluje v osi, vzporedni s podlago, in v vzdolžni srednji ravnini vlečnega vozila, ki poteka skozi središče spenjalnega sornika.

| 3.3.3 | Vlečne sklopke za ojesa priklopnikov s centralno osjo (S>0). |
| --- | --- |

3.3.3

Vlečne sklopke za ojesa priklopnikov s centralno osjo (S>0).

| 3.3.3.1 | Priklopniki s centralno osjo mase do vključno 3,5 tone:
  Vlečne sklopke za priklopnike s centralno osjo mase do vključno 3,5 tone se preskušajo enako kot vlečne krogle in vlečni nosilci, opisani v odstavku 3.1 te priloge. |
| --- | --- |

3.3.3.1

Priklopniki s centralno osjo mase do vključno 3,5 tone:

Vlečne sklopke za priklopnike s centralno osjo mase do vključno 3,5 tone se preskušajo enako kot vlečne krogle in vlečni nosilci, opisani v odstavku 3.1 te priloge.

| 3.3.3.2 | Priklopniki s centralno osjo mase, ki presega 3,5 tone:
  Pri preskusu trajne dinamične trdnosti delujejo na preskusni vzorec asinhrone sile v vodoravni in navpični smeri. Vodoravna smer delovanja poteka vzporedno s podlago in v vzdolžni srednji ravnini vlečnega vozila skozi središče spenjalnega sornika. Navpična smer delovanja poteka pravokotno na vodoravno smer delovanja in deluje v vzdolžni srednji ravnini spenjalnega sornika.
  Pritrditev vlečne sklopke in vlečnega ušesa na preskuševalni napravi je enaka pritrditvi, namenjeni za vozilo po proizvajalčevih navodilih za vgradnjo.
  Pri preskusu delujejo naslednje sile:
  TABELA 14 – Preskusne sile







  Preskusna sila | Srednja vrednost (kN) | Velikost (kN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vodoravna sila | 0 | ±0,6 Dc (Glej opombo) |
| Navpična sila | S × g/1 000 | ±0,6 V (Glej opombo) |

3.3.3.2

Priklopniki s centralno osjo mase, ki presega 3,5 tone:

Pri preskusu trajne dinamične trdnosti delujejo na preskusni vzorec asinhrone sile v vodoravni in navpični smeri. Vodoravna smer delovanja poteka vzporedno s podlago in v vzdolžni srednji ravnini vlečnega vozila skozi središče spenjalnega sornika. Navpična smer delovanja poteka pravokotno na vodoravno smer delovanja in deluje v vzdolžni srednji ravnini spenjalnega sornika.

Pritrditev vlečne sklopke in vlečnega ušesa na preskuševalni napravi je enaka pritrditvi, namenjeni za vozilo po proizvajalčevih navodilih za vgradnjo.

Pri preskusu delujejo naslednje sile:

TABELA 14 – Preskusne sile

Preskusna sila

Srednja vrednost (kN)

Velikost (kN)

Vodoravna sila

0

±0,6 Dc (Glej opombo)

Navpična sila

S × g/1 000

±0,6 V (Glej opombo)

Opomba: Pri napravah za spenjanje z vlečnimi ojesi razreda T se te vrednosti zmanjšajo na ±0,5Dc in ±0,5V.

Navpična in vodoravna komponenta sta po obliki sinusni in delujeta asinhrono, pri čemer je razlika med njunima frekvencama med 1 in 3 %.

| 3.3.4 | Statični preskus naprave za blokiranje spenjalnega sornika.
  Pri vlečnih sklopkah je treba preskusiti tudi zapiranje in morebitne blokirne naprave, in sicer s statično silo 0,25 D, ki deluje v smeri odpiranja. Med preskusom se naprava ne odpre ali kakor koli poškoduje. Pri valjastih spenjalnih sornikih zadostuje preskusna sila 0,1 D. |
| --- | --- |

3.3.4

Statični preskus naprave za blokiranje spenjalnega sornika.

Pri vlečnih sklopkah je treba preskusiti tudi zapiranje in morebitne blokirne naprave, in sicer s statično silo 0,25 D, ki deluje v smeri odpiranja. Med preskusom se naprava ne odpre ali kakor koli poškoduje. Pri valjastih spenjalnih sornikih zadostuje preskusna sila 0,1 D.

3.4   Vlečna ušesa

| 3.4.1 | Na vlečnih ušesih se opravljajo isti dinamični preskusi kot na vlečnih sklopkah. Pri vlečnih ušesih, namenjenih za uporabo izključno na priklopnikih z ojesi na tečajih, ki omogočajo prosto navpično nihanje, je izmenična sila med preskusom taka, kot je opisana v odstavku 3.3.2. Vlečna ušesa, ki so namenjena tudi za uporabo na priklopnikih s centralno osjo, se pri priklopnikih s centralno osjo z masami C do vključno 3,5 tone preskušajo enako kot vlečne glave (odstavek 3.2), pri priklopnikih s centralno osjo z maso C nad 3,5 tone pa enako kot vlečne sklopke (odstavek 3.3.3.2). |
| --- | --- |

3.4.1

Na vlečnih ušesih se opravljajo isti dinamični preskusi kot na vlečnih sklopkah. Pri vlečnih ušesih, namenjenih za uporabo izključno na priklopnikih z ojesi na tečajih, ki omogočajo prosto navpično nihanje, je izmenična sila med preskusom taka, kot je opisana v odstavku 3.3.2. Vlečna ušesa, ki so namenjena tudi za uporabo na priklopnikih s centralno osjo, se pri priklopnikih s centralno osjo z masami C do vključno 3,5 tone preskušajo enako kot vlečne glave (odstavek 3.2), pri priklopnikih s centralno osjo z maso C nad 3,5 tone pa enako kot vlečne sklopke (odstavek 3.3.3.2).

| 3.4.2 | Obročasta (toroidna) ušesa razreda L se preskušajo na isti način kot standardna vlečna ušesa. |
| --- | --- |

3.4.2

Obročasta (toroidna) ušesa razreda L se preskušajo na isti način kot standardna vlečna ušesa.

| 3.4.3 | Preskušanje vlečnih ušes se opravlja tako, da izmenična sila deluje tudi na dele, ki se uporabljajo za pritrditev vlečnega ušesa na vlečno oje. Vsi elastični vmesni deli se blokirajo. |
| --- | --- |

3.4.3

Preskušanje vlečnih ušes se opravlja tako, da izmenična sila deluje tudi na dele, ki se uporabljajo za pritrditev vlečnega ušesa na vlečno oje. Vsi elastični vmesni deli se blokirajo.

3.5   Kavljaste vlečne sklopke

| 3.5.1 | Kavljaste vlečne sklopke razreda K so take, da uspešno opravijo preskuse, navedene v odstavku 3.5.2 te priloge. |
| --- | --- |

3.5.1

Kavljaste vlečne sklopke razreda K so take, da uspešno opravijo preskuse, navedene v odstavku 3.5.2 te priloge.

| 3.5.2 | Dinamični preskus: |
| --- | --- |

3.5.2

Dinamični preskus:

| 3.5.2.1 | Dinamični preskus je preskus z nihajočo obremenitvijo, pri katerem se uporabi obročasto (toroidno) uho razreda L, sklopka, kakor bi bila vgrajena na vozilu, in vsi potrebni deli za vgradnjo v vozilo. Vsi elastični sestavni deli pa se lahko nevtralizirajo s soglasjem homologacijskega organa ali tehnične službe. |
| --- | --- |

3.5.2.1

Dinamični preskus je preskus z nihajočo obremenitvijo, pri katerem se uporabi obročasto (toroidno) uho razreda L, sklopka, kakor bi bila vgrajena na vozilu, in vsi potrebni deli za vgradnjo v vozilo. Vsi elastični sestavni deli pa se lahko nevtralizirajo s soglasjem homologacijskega organa ali tehnične službe.

| 3.5.2.2 | Pri kavljastih vlečnih sklopkah, namenjenih za uporabo na priklopnikih z ojesi na tečajih, kadar je navpična obremenitev vlečne sklopke S nič, preskusna sila deluje v vodoravni smeri in simulira natezne sile na kavljasto vlečno sklopko, ki se giblje med 0,05 D in 1,00 D. |
| --- | --- |

3.5.2.2

Pri kavljastih vlečnih sklopkah, namenjenih za uporabo na priklopnikih z ojesi na tečajih, kadar je navpična obremenitev vlečne sklopke S nič, preskusna sila deluje v vodoravni smeri in simulira natezne sile na kavljasto vlečno sklopko, ki se giblje med 0,05 D in 1,00 D.

| 3.5.2.3 | Pri kavljastih vlečnih sklopkah, namenjenih za priklopnike s centralno osjo, preskusna sila predstavlja rezultanto vodoravne in navpične sile na vlečno sklopko in deluje pod kotom –α, torej od spredaj zgoraj navzdol in nazaj, ter je enakovredna izračunanemu kotu rezultante med vodoravno in navpično silo na sklopko. Sila Fhs res se izračuna:



  pri čemer Fh = Db
  in |
| --- | --- |

3.5.2.3

Pri kavljastih vlečnih sklopkah, namenjenih za priklopnike s centralno osjo, preskusna sila predstavlja rezultanto vodoravne in navpične sile na vlečno sklopko in deluje pod kotom –α, torej od spredaj zgoraj navzdol in nazaj, ter je enakovredna izračunanemu kotu rezultante med vodoravno in navpično silo na sklopko. Sila Fhs res se izračuna:

Formula
  pri čemer Fh = Db
  in
  Formula

| 3.5.2.4 | Delujoča sila se giblje med 0,05 Fhs res in 1,00 Fhs res. |
| --- | --- |

3.5.2.4

Delujoča sila se giblje med 0,05 Fhs res in 1,00 Fhs res.

| 3.5.3 | Statični preskus naprave za blokiranje sklopke
  Pri kavljastih vlečnih sklopkah je treba preskusiti tudi zapiranje in morebitne blokirne naprave, in sicer s statično silo 0,25 D, ki deluje v smeri odpiranja. Med preskusom se naprava ne odpre ali kakor koli poškoduje. |
| --- | --- |

3.5.3

Statični preskus naprave za blokiranje sklopke

Pri kavljastih vlečnih sklopkah je treba preskusiti tudi zapiranje in morebitne blokirne naprave, in sicer s statično silo 0,25 D, ki deluje v smeri odpiranja. Med preskusom se naprava ne odpre ali kakor koli poškoduje.

3.6   Vlečna ojesa

| 3.6.1 | Vlečna ojesa se preskušajo enako kot vlečna ušesa (glej odstavek 3.4). Homologacijski organ ali tehnična služba lahko opusti preskus trajne dinamične trdnosti, če preprosta konstrukcija sestavnega dela omogoča teoretično preverjanje trdnosti. Pri teoretičnem preverjanju vlečnih ojes za polpriklopnike s centralno osjo z maso do vključno 3,5 tone se uporabljajo nazivne sile po standardu ISO 7641/1:1983. Pri teoretičnem preverjanju vlečnih ojes za polpriklopnike s centralno osjo z maso nad 3,5 tone se uporabljajo nazivne sile, ki se izračunajo na naslednji način:
  Fsp = (g × S/1 000) + V
  pri čemer je velikost sile V taka, kot je navedena v odstavku 2.11.4 tega pravilnika.
  Pri polpriklopnikih s centralno osjo z maso do vključno 3,5 tone so dopustne napetosti ob nazivnih masah v skladu z odstavkom 5.3 standarda ISO 7641/1:1983. Pri upognjenih vlečnih ojesih (npr. oblike labodjega vratu) in vlečnih ojesih priklopnikov se upošteva vodoravna komponenta sile Fhp = 1,0 × D. |
| --- | --- |

3.6.1

Vlečna ojesa se preskušajo enako kot vlečna ušesa (glej odstavek 3.4). Homologacijski organ ali tehnična služba lahko opusti preskus trajne dinamične trdnosti, če preprosta konstrukcija sestavnega dela omogoča teoretično preverjanje trdnosti. Pri teoretičnem preverjanju vlečnih ojes za polpriklopnike s centralno osjo z maso do vključno 3,5 tone se uporabljajo nazivne sile po standardu ISO 7641/1:1983. Pri teoretičnem preverjanju vlečnih ojes za polpriklopnike s centralno osjo z maso nad 3,5 tone se uporabljajo nazivne sile, ki se izračunajo na naslednji način:

Fsp = (g × S/1 000) + V

pri čemer je velikost sile V taka, kot je navedena v odstavku 2.11.4 tega pravilnika.

Pri polpriklopnikih s centralno osjo z maso do vključno 3,5 tone so dopustne napetosti ob nazivnih masah v skladu z odstavkom 5.3 standarda ISO 7641/1:1983. Pri upognjenih vlečnih ojesih (npr. oblike labodjega vratu) in vlečnih ojesih priklopnikov se upošteva vodoravna komponenta sile Fhp = 1,0 × D.

| 3.6.2 | Pri vlečnih ojesih priklopnikov, ki se lahko prosto premikajo v navpični smeri, se ob preskusu trajne dinamične trdnosti ali teoretičnem preverjanju trdnosti preverja še odpornost proti uklonu, bodisi s teoretičnim izračunom z nazivno silo 3,0 D ali z uklonskim preskusom z nazivno silo 3,0 × D. Pri izračunu so dopustne napetosti v skladu z odstavkom 5.3 standarda ISO 7641/1:1983. |
| --- | --- |

3.6.2

Pri vlečnih ojesih priklopnikov, ki se lahko prosto premikajo v navpični smeri, se ob preskusu trajne dinamične trdnosti ali teoretičnem preverjanju trdnosti preverja še odpornost proti uklonu, bodisi s teoretičnim izračunom z nazivno silo 3,0 D ali z uklonskim preskusom z nazivno silo 3,0 × D. Pri izračunu so dopustne napetosti v skladu z odstavkom 5.3 standarda ISO 7641/1:1983.

| 3.6.3 | Pri krmiljenih oseh se preverja odpornost proti upogibu s teoretičnim izračunom ali z upogibnim preskusom. V središču točke spenjanja deluje vodoravna prečna statična sila. Njena velikost je izbrana tako, da okoli središča prednje osi deluje navor 0,6 × Av × g (kNm). Dopustne napetosti so v skladu z odstavkom 5.3 standarda ISO 7641/1:1983.
  Kadar krmiljeni osi oblikujeta dvojček, tandem, voz s prednjo osjo (krmiljen bogie) pa se navor poveča na 0,95 × Av × g (kNm). |
| --- | --- |

3.6.3

Pri krmiljenih oseh se preverja odpornost proti upogibu s teoretičnim izračunom ali z upogibnim preskusom. V središču točke spenjanja deluje vodoravna prečna statična sila. Njena velikost je izbrana tako, da okoli središča prednje osi deluje navor 0,6 × Av × g (kNm). Dopustne napetosti so v skladu z odstavkom 5.3 standarda ISO 7641/1:1983.

Kadar krmiljeni osi oblikujeta dvojček, tandem, voz s prednjo osjo (krmiljen bogie) pa se navor poveča na 0,95 × Av × g (kNm).

3.7   Sedla

| 3.7.1 | Osnovna preskusa trdnosti sta dinamični preskus in statični preskus (preskus dviga). Na sedlih, namenjenih za prisilno krmiljenje polpriklopnikov, se opravlja še dodaten statični preskus (upogibni preskus). Za te preskuse je sedlo opremljeno z vsemi deli, potrebnimi za pritrditev na vozilo. Način pritrditve je enak dejanski pritrditvi na vozilo. Metoda izračuna se ne sme uporabljati namesto fizičnega preskušanja. |
| --- | --- |

3.7.1

Osnovna preskusa trdnosti sta dinamični preskus in statični preskus (preskus dviga). Na sedlih, namenjenih za prisilno krmiljenje polpriklopnikov, se opravlja še dodaten statični preskus (upogibni preskus). Za te preskuse je sedlo opremljeno z vsemi deli, potrebnimi za pritrditev na vozilo. Način pritrditve je enak dejanski pritrditvi na vozilo. Metoda izračuna se ne sme uporabljati namesto fizičnega preskušanja.

3.7.2   Statični preskusi

| 3.7.2.1 | Standardna sedla, konstruirana za uporabo s krmilnimi klini ali podobnimi napravami za prisilno krmiljenje polpriklopnikov (glej odstavek 2.7 tega pravilnika), se trdnostno preskušajo s statičnim upogibnim preskusom v področju delovanja krmilne naprave ob sočasnem delovanju navpične obremenitve na sedlo. Največja dovoljena navpična obremenitev sedla U deluje navpično na sedlo v njegovi delovni legi preko toge plošče, ki je dovolj velika, da v celoti pokrije sedlo.
  Rezultanta navpične obremenitve poteka skozi središče vodoravnega zgiba sedla.
  Hkrati na stranski steni vodila kraljevega čepa deluje vodoravna prečna sila, ki predstavlja silo, potrebno za prisilno krmiljenje polpriklopnika. Njena velikost in smer delovanja sta izbrani tako, da okoli središča kraljevega čepa deluje navor 0,75 m × D, ki ga povzroča sila, ki deluje na ročici dolžine 0,5 ± 0,1 m. Dovoljena je trajna (plastična) deformacija vseh nazivnih mer do 0,5 %. Ne smejo se pojaviti razpoke. |
| --- | --- |

3.7.2.1

Standardna sedla, konstruirana za uporabo s krmilnimi klini ali podobnimi napravami za prisilno krmiljenje polpriklopnikov (glej odstavek 2.7 tega pravilnika), se trdnostno preskušajo s statičnim upogibnim preskusom v področju delovanja krmilne naprave ob sočasnem delovanju navpične obremenitve na sedlo. Največja dovoljena navpična obremenitev sedla U deluje navpično na sedlo v njegovi delovni legi preko toge plošče, ki je dovolj velika, da v celoti pokrije sedlo.

Rezultanta navpične obremenitve poteka skozi središče vodoravnega zgiba sedla.

Hkrati na stranski steni vodila kraljevega čepa deluje vodoravna prečna sila, ki predstavlja silo, potrebno za prisilno krmiljenje polpriklopnika. Njena velikost in smer delovanja sta izbrani tako, da okoli središča kraljevega čepa deluje navor 0,75 m × D, ki ga povzroča sila, ki deluje na ročici dolžine 0,5 ± 0,1 m. Dovoljena je trajna (plastična) deformacija vseh nazivnih mer do 0,5 %. Ne smejo se pojaviti razpoke.

| 3.7.2.2 | Na vseh sedlih se opravi tudi statični dvižni preskus. Do dvižne sile FA = g . U se na več kot 0,2 % širine priklopne plošče ne pojavi noben pomemben trajni upogib.
  Pri standardnih sedlih razreda G 50 in primerljivih sedlih za isti premer kraljevega čepa se kraljevi čep polpriklopnika ne loči od sedla pri dvižni sili Fa = g × 2,5 U. Pri nestandardnih sedlih za premer kraljevega čepa, večji od 50 mm, na primer sedla za kraljevi čep premera 90 mm, je dvižna sila: Fa = g × 1,6 U z najmanjšo vrednostjo 500 kN.
  Potrebno silo povzroča vzvod, ki se na enem koncu naslanja na zgornjo ploščo sedla, na drugem pa nanj deluje sila na razdalji od 1,0 do 1,5 m od središča kraljevega čepa – glej sliko 24.
  Ročica vzvoda leži pod kotom 90 o glede na smer uvajanja kraljevega čepa v sedlo. Če je najneugodnejši primer očiten, ga je treba preskusiti. Če ga ni mogoče preprosto ugotoviti, homologacijski organ ali tehnična služba določi stran za preskušanje. Potreben je le en preskus. |
| --- | --- |

3.7.2.2

Na vseh sedlih se opravi tudi statični dvižni preskus. Do dvižne sile FA = g . U se na več kot 0,2 % širine priklopne plošče ne pojavi noben pomemben trajni upogib.

Pri standardnih sedlih razreda G 50 in primerljivih sedlih za isti premer kraljevega čepa se kraljevi čep polpriklopnika ne loči od sedla pri dvižni sili Fa = g × 2,5 U. Pri nestandardnih sedlih za premer kraljevega čepa, večji od 50 mm, na primer sedla za kraljevi čep premera 90 mm, je dvižna sila: Fa = g × 1,6 U z najmanjšo vrednostjo 500 kN.

Potrebno silo povzroča vzvod, ki se na enem koncu naslanja na zgornjo ploščo sedla, na drugem pa nanj deluje sila na razdalji od 1,0 do 1,5 m od središča kraljevega čepa – glej sliko 24.

Ročica vzvoda leži pod kotom 90 o glede na smer uvajanja kraljevega čepa v sedlo. Če je najneugodnejši primer očiten, ga je treba preskusiti. Če ga ni mogoče preprosto ugotoviti, homologacijski organ ali tehnična služba določi stran za preskušanje. Potreben je le en preskus.

Image

3.7.3   Dinamični preskus

Sedlo se preskusi z izmenično obremenitvijo (asinhroni dinamični preskus), tako da nanj sočasno delujeta vodoravna izmenična in navpična nihajoča sila.

| 3.7.3.1 | Pri sedlih, ki niso namenjena za prisilno krmiljenje polpriklopnikov, se uporabljajo naslednje sile:
  vodoravna: Fhw = ±0,6 × D
  navpična: FsO = g × 1,2 U
  FsU = g × 0,4 U
  Ti dve sili delujeta v vzdolžni srednji ravnini vozila, pri čemer smeri delovanja obeh sil FsO in FsU potekata skozi središče zgiba sedla.
  Navpična sila Fs se spreminja med mejama + g × 1,2 U in + g × 0,4 U, vodoravna sila pa med ±0,6 D. |
| --- | --- |

3.7.3.1

Pri sedlih, ki niso namenjena za prisilno krmiljenje polpriklopnikov, se uporabljajo naslednje sile:

vodoravna: Fhw = ±0,6 × D

navpična: FsO = g × 1,2 U

FsU = g × 0,4 U

Ti dve sili delujeta v vzdolžni srednji ravnini vozila, pri čemer smeri delovanja obeh sil FsO in FsU potekata skozi središče zgiba sedla.

Navpična sila Fs se spreminja med mejama + g × 1,2 U in + g × 0,4 U, vodoravna sila pa med ±0,6 D.

| 3.7.3.2 | Pri sedlih, namenjenih za prisilno krmiljenje polpriklopnikov, se uporabljajo naslednje sile:
  vodoravna: Fhw = ±0,675 D
  navpična: FsO in FsU kot v odstavku 3.7.3.1.
  Smeri delovanja sil so take, kakor so navedene v odstavku 3.7.3.1. |
| --- | --- |

3.7.3.2

Pri sedlih, namenjenih za prisilno krmiljenje polpriklopnikov, se uporabljajo naslednje sile:

vodoravna: Fhw = ±0,675 D

navpična: FsO in FsU kot v odstavku 3.7.3.1.

Smeri delovanja sil so take, kakor so navedene v odstavku 3.7.3.1.

| 3.7.3.3 | Pri dinamičnem preskusu sedla se med naležni plošči sedla in polpriklopnika nanese ustrezna mazalna snov, tako da je torni količnik F največ 0,15. |
| --- | --- |

3.7.3.3

Pri dinamičnem preskusu sedla se med naležni plošči sedla in polpriklopnika nanese ustrezna mazalna snov, tako da je torni količnik F največ 0,15.

3.8   Montažne plošče za sedla

Tudi za preskušanje montažnih plošč se uporabljajo dinamični preskus sedel, opisan v odstavku 3.7.3, in statični preskusi, opisani v odstavku 3.7.2. Pri montažnih ploščah zadostuje dvižni preskus le na eni strani. Preskus se opravi na osnovi največje predvidene višine vgradnje sedla, največje predvidene širine in najmanjše predvidene dolžine montažne plošče. Ta preskus ni potreben, če je zadevna montažna plošča, razen tega, da je ožja in/ali daljša in je celotna višina manjša, enaka plošči, na kateri je bil ta preskus že opravljen. Metoda izračuna se ne sme uporabljati namesto fizičnega preskušanja.

3.9   Kraljevi čepi polpriklopnikov

| 3.9.1. | Na vzorcu na preskuševalni napravi se opravi dinamični preskus z izmenično obremenitvijo. Preskušanje kraljevega čepa ne poteka skupaj s preskušanjem sedla. Preskus se opravi tako, da sila deluje tudi na dele, ki so potrebni za pritrditev kraljevega čepa na polpriklopnik. Metoda izračuna se ne sme uporabljati namesto fizičnega preskušanja. |
| --- | --- |

3.9.1.

Na vzorcu na preskuševalni napravi se opravi dinamični preskus z izmenično obremenitvijo. Preskušanje kraljevega čepa ne poteka skupaj s preskušanjem sedla. Preskus se opravi tako, da sila deluje tudi na dele, ki so potrebni za pritrditev kraljevega čepa na polpriklopnik. Metoda izračuna se ne sme uporabljati namesto fizičnega preskušanja.

| 3.9.2. | Opravi se dinamični preskus z izmenično vodoravno silo Fhw = ±0,6 D, ki deluje na čep v delovnem položaju.
  Smer delovanja sile poteka skozi središče najmanjšega premera valjastega dela čepa s premerom 50,8 mm za razred H 50 (glej Prilogo 5, sliko 18). |
| --- | --- |

3.9.2.

Opravi se dinamični preskus z izmenično vodoravno silo Fhw = ±0,6 D, ki deluje na čep v delovnem položaju.

Smer delovanja sile poteka skozi središče najmanjšega premera valjastega dela čepa s premerom 50,8 mm za razred H 50 (glej Prilogo 5, sliko 18).

PRILOGA 7

VGRADNJA IN POSEBNE ZAHTEVE

1.   VGRADNJA IN POSEBNE ZAHTEVE

1.1   Vgradnja vlečnih krogel in vlečnih nosilcev

| 1.1.1 | Vlečne krogle in vlečni nosilci so vgrajeni v vozila kategorije M1, M2 (največja dovoljena masa pod 3,5 tone) in N1 (6) skladno z merami prostega prostora in višin, prikazanimi na sliki 25. Višina se meri pod pogoji obremenitve vozila, navedenih v Dodatku 1 k tej prilogi.
  Zahteva glede višine ne velja za terenska vozila kategorije G, opredeljena v Prilogi 7 k prečiščeni Resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3)(dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2). |
| --- | --- |

1.1.1

Vlečne krogle in vlečni nosilci so vgrajeni v vozila kategorije M1, M2 (največja dovoljena masa pod 3,5 tone) in N1 (6) skladno z merami prostega prostora in višin, prikazanimi na sliki 25. Višina se meri pod pogoji obremenitve vozila, navedenih v Dodatku 1 k tej prilogi.

Zahteva glede višine ne velja za terenska vozila kategorije G, opredeljena v Prilogi 7 k prečiščeni Resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3)(dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

| 1.1.1.1 | Prosti prostor, prikazan na slikah 25a in 25b, lahko zapolni nesnemljiva oprema, kot je rezervno kolo, če razdalja med središčem vlečne krogle in navpično ravnino na skrajni zadnji točki opreme ni večja od 300 mm. Oprema se pritrdi, da se omogoči ustrezen dostop za spenjanje in odpenjanje brez nevarnosti poškodbe uporabnika in vpliva na prosto gibanje naprave za spenjanje. |
| --- | --- |

1.1.1.1

Prosti prostor, prikazan na slikah 25a in 25b, lahko zapolni nesnemljiva oprema, kot je rezervno kolo, če razdalja med središčem vlečne krogle in navpično ravnino na skrajni zadnji točki opreme ni večja od 300 mm. Oprema se pritrdi, da se omogoči ustrezen dostop za spenjanje in odpenjanje brez nevarnosti poškodbe uporabnika in vpliva na prosto gibanje naprave za spenjanje.

| 1.1.2 | Za vlečne krogle in vlečne nosilce proizvajalec vozila zagotovi navodila za vgradnjo in navede, ali je potrebna kakšna ojačitev območja vgradnje. |
| --- | --- |

1.1.2

Za vlečne krogle in vlečne nosilce proizvajalec vozila zagotovi navodila za vgradnjo in navede, ali je potrebna kakšna ojačitev območja vgradnje.

| 1.1.3 | Naprave za spenjanje z vlečno kroglo omogočajo spenjanje in odpenjanje, kadar je vzdolžna os naprave za spenjanje zasukana glede na srednjico vlečne krogle in pritrdilne konstrukcije: | v vodoravni smeri za 60 o v desno ali levo (β = 60 o, glej sliko 25); |
| --- | --- | --- |

1.1.3

Naprave za spenjanje z vlečno kroglo omogočajo spenjanje in odpenjanje, kadar je vzdolžna os naprave za spenjanje zasukana glede na srednjico vlečne krogle in pritrdilne konstrukcije:

v vodoravni smeri za 60 o v desno ali levo (β = 60 o, glej sliko 25);

| | v navpični smeri za 10 o navzgor ali navzdol (α = 10 o, glej sliko 25); |
| --- | --- |

v navpični smeri za 10 o navzgor ali navzdol (α = 10 o, glej sliko 25);

| | okoli svoje osi za 10 o v desno ali levo. |
| --- | --- |

okoli svoje osi za 10 o v desno ali levo.

Image

Image

| 1.1.4 | Kadar priklopnik ni spet z vlečnim vozilom, vgrajen vlečni nosilec in vlečna krogla ne zakrivata prostora za pritrditev zadnje registrske tablice vlečnega vozila ali zmanjšujeta njeno vidnost. Če vlečna krogla ali druga oprema zakriva zadnjo registrsko tablico, mora biti takšna, da jo je mogoče odstraniti ali premakniti brez uporabe orodja, razen na primer sprostitvenega ključa, ki se zlahka uporablja (tj. napor ni večji od 20 Nm) in s katerim je opremljeno vozilo. |
| --- | --- |

1.1.4

Kadar priklopnik ni spet z vlečnim vozilom, vgrajen vlečni nosilec in vlečna krogla ne zakrivata prostora za pritrditev zadnje registrske tablice vlečnega vozila ali zmanjšujeta njeno vidnost. Če vlečna krogla ali druga oprema zakriva zadnjo registrsko tablico, mora biti takšna, da jo je mogoče odstraniti ali premakniti brez uporabe orodja, razen na primer sprostitvenega ključa, ki se zlahka uporablja (tj. napor ni večji od 20 Nm) in s katerim je opremljeno vozilo.

1.2   Vgradnja vlečnih glav

| 1.2.1 | Vlečne glave razreda B so dovoljene na priklopnikih, katerih skupna masa ne presega 3,5 tone. Ko je priklopnik v vodoravnem položaju in ima največjo dovoljeno osno obremenitev, je vlečna glava v takem položaju, da leži srednjica krogelnega območja, v katerega se pritrdi krogla, 430 ± 35 mm nad vodoravno ravnino, na kateri stojijo kolesa priklopnika.
  Bivalna prikolica in priklopnik za prevoz blaga je v vodoravnem položaju, kadar je v takem položaju njen pod ali dno tovornega prostora. Pri priklopnikih, ki nimajo take referenčne ploskve (npr. priklopnikih za prevoz čolnov ipd.), ustrezno referenčno črto za določitev vodoravnega položaja navede proizvajalec priklopnega vozila. Zahteva glede višine priklopne točke velja samo za priklopnike, namenjene za spenjanje z vozili, navedenimi v točki 1.1.1 te priloge.
  V vseh primerih se vodoravni položaj določi znotraj območja ± 1 o. |
| --- | --- |

1.2.1

Vlečne glave razreda B so dovoljene na priklopnikih, katerih skupna masa ne presega 3,5 tone. Ko je priklopnik v vodoravnem položaju in ima največjo dovoljeno osno obremenitev, je vlečna glava v takem položaju, da leži srednjica krogelnega območja, v katerega se pritrdi krogla, 430 ± 35 mm nad vodoravno ravnino, na kateri stojijo kolesa priklopnika.

Bivalna prikolica in priklopnik za prevoz blaga je v vodoravnem položaju, kadar je v takem položaju njen pod ali dno tovornega prostora. Pri priklopnikih, ki nimajo take referenčne ploskve (npr. priklopnikih za prevoz čolnov ipd.), ustrezno referenčno črto za določitev vodoravnega položaja navede proizvajalec priklopnega vozila. Zahteva glede višine priklopne točke velja samo za priklopnike, namenjene za spenjanje z vozili, navedenimi v točki 1.1.1 te priloge.

V vseh primerih se vodoravni položaj določi znotraj območja ± 1 o.

| 1.2.2 | Vlečna glava omogoča varno upravljanje v prostem prostoru okoli vlečne krogle, prikazanem na slikah 25a in 25b, do kotov α = 25 o in β = 60 o. |
| --- | --- |

1.2.2

Vlečna glava omogoča varno upravljanje v prostem prostoru okoli vlečne krogle, prikazanem na slikah 25a in 25b, do kotov α = 25 o in β = 60 o.

1.3   Vgradnja vlečnih sklopk in montažnih elementov

| 1.3.1 | Vgradne mere standardnih vlečnih sklopk:
  Pri tipih standardnih vlečnih sklopk vozilo izpolnjuje zahteve glede mer, prikazanih na sliki 15 in v tabeli 10. |
| --- | --- |

1.3.1

Vgradne mere standardnih vlečnih sklopk:

Pri tipih standardnih vlečnih sklopk vozilo izpolnjuje zahteve glede mer, prikazanih na sliki 15 in v tabeli 10.

| 1.3.2 | Potreba po daljinsko upravljanih napravah za spenjanje
  Če ene ali več od naslednjih zahtev glede preprostega in varnega upravljanja (odstavek 1.3.3), dostopnosti (odstavek 1.3.5) ali prostega prostora okoli vzvoda za ročno upravljanje (odstavek 1.3.6) ni mogoče izpolniti, se uporablja naprava za spenjanje z napravo za daljinsko upravljanje, kakor je opisana v odstavku 12.3 Priloge 5. |
| --- | --- |

1.3.2

Potreba po daljinsko upravljanih napravah za spenjanje

Če ene ali več od naslednjih zahtev glede preprostega in varnega upravljanja (odstavek 1.3.3), dostopnosti (odstavek 1.3.5) ali prostega prostora okoli vzvoda za ročno upravljanje (odstavek 1.3.6) ni mogoče izpolniti, se uporablja naprava za spenjanje z napravo za daljinsko upravljanje, kakor je opisana v odstavku 12.3 Priloge 5.

| 1.3.3 | Preprosto in varno upravljanje naprave za spenjanje
  Vlečne sklopke so vgrajene na vozilo tako, da jih je mogoče preprosto in varno upravljati.
  To se ne nanaša le na postopek spenjanja (in odpenjanja, kadar je to ustrezno), ampak tudi na preverjanje položaja kazalnika odprtega in zaprtega položaja spenjalnega sornika (vizualno ali z otipom).
  V območju, v katerem mora biti oseba pri upravljanju naprave za spenjanje, ni nobenih morebitno nevarnih konstrukcijskih mest, kakršna so ostri robovi, vogali itn., razen če so načrtovana tako, da ni nevarnosti poškodb.
  Poti iz tega območja na nobeni strani ne omejuje ali zapira noben predmet, pritrjen na napravo za spenjanje ali vozilo.
  Nobena blokirna naprava ne preprečuje tej osebi, da se postavi v primeren položaj za upravljanje naprave za spenjanje. |
| --- | --- |

1.3.3

Preprosto in varno upravljanje naprave za spenjanje

Vlečne sklopke so vgrajene na vozilo tako, da jih je mogoče preprosto in varno upravljati.

To se ne nanaša le na postopek spenjanja (in odpenjanja, kadar je to ustrezno), ampak tudi na preverjanje položaja kazalnika odprtega in zaprtega položaja spenjalnega sornika (vizualno ali z otipom).

V območju, v katerem mora biti oseba pri upravljanju naprave za spenjanje, ni nobenih morebitno nevarnih konstrukcijskih mest, kakršna so ostri robovi, vogali itn., razen če so načrtovana tako, da ni nevarnosti poškodb.

Poti iz tega območja na nobeni strani ne omejuje ali zapira noben predmet, pritrjen na napravo za spenjanje ali vozilo.

Nobena blokirna naprava ne preprečuje tej osebi, da se postavi v primeren položaj za upravljanje naprave za spenjanje.

| 1.3.4 | Najmanjši kot pri spenjanju in odpenjanju
  Spenjanje in odpenjanje ušesa vlečnega ojesa je mogoče, kadar je vzdolžna os ušesa vlečnega ojesa glede na srednjico čeljusti sočasno zasukana:
  vodoravno za 50 o v desno ali levo;
  navpično za 6 o navzgor ali navzdol;
  osno za 6 o v desno ali levo.
  Ta zahteva velja tudi za kavljaste vlečne sklopke razreda K. |
| --- | --- |

1.3.4

Najmanjši kot pri spenjanju in odpenjanju

Spenjanje in odpenjanje ušesa vlečnega ojesa je mogoče, kadar je vzdolžna os ušesa vlečnega ojesa glede na srednjico čeljusti sočasno zasukana:

vodoravno za 50 o v desno ali levo;

navpično za 6 o navzgor ali navzdol;

osno za 6 o v desno ali levo.

Ta zahteva velja tudi za kavljaste vlečne sklopke razreda K.

| 1.3.5 | Dostopnost
  Razdalja med središčem spenjalnega sornika in robom nadgradnje vozila ne presega 550 mm. Kadar razdalja presega 420 mm, se naprava za spenjanje pritrdi z mehanizmom za upravljanje, ki omogoča varno upravljanje pri največji razdalji 420 mm od zadnjega robu nadgradnje.
  Razdalja 550 mm se lahko poveča, če je mogoče dokazati tehnično nujnost in to ne ogroža preprostega in varnega upravljanja vlečne sklopke:






  (i) | na razdaljo do 650 mm pri vozilih s prekucnimi nadgradnjami ali opremo, vgrajeno na zadnjem koncu; |
| --- | --- | --- |

1.3.5

Dostopnost

Razdalja med središčem spenjalnega sornika in robom nadgradnje vozila ne presega 550 mm. Kadar razdalja presega 420 mm, se naprava za spenjanje pritrdi z mehanizmom za upravljanje, ki omogoča varno upravljanje pri največji razdalji 420 mm od zadnjega robu nadgradnje.

Razdalja 550 mm se lahko poveča, če je mogoče dokazati tehnično nujnost in to ne ogroža preprostega in varnega upravljanja vlečne sklopke:

(i)

na razdaljo do 650 mm pri vozilih s prekucnimi nadgradnjami ali opremo, vgrajeno na zadnjem koncu;

| (ii) | na razdaljo do 1 320 mm, če je svetla višina vsaj 1 150 mm; |
| --- | --- |

(ii)

na razdaljo do 1 320 mm, če je svetla višina vsaj 1 150 mm;

| (iii) | pri vozilih za prevoz avtomobilov z najmanj dvema navoznima nivojema, če se priklopno vozilo med normalnim prevažanjem ne ločuje od vlečnega vozila. |
| --- | --- |

(iii)

pri vozilih za prevoz avtomobilov z najmanj dvema navoznima nivojema, če se priklopno vozilo med normalnim prevažanjem ne ločuje od vlečnega vozila.

| 1.3.6 | Prosti prostor okoli vzvoda za ročno upravljanje
  Za varno upravljanje vlečne sklopke je okoli vzvoda za ročno upravljanje dovolj prostega prostora.
  Prosti prostor, prikazan na sliki 26, velja kot zadosten. Če so različni tipi standardnih vlečnih sklopk namenjeni za vgradnjo v vozilo, je prostega prostora toliko, da so pogoji izpolnjeni tudi pri največjih merah vlečne sklopke ustreznega razreda, navedenih v odstavku 3 Priloge 5.



  Mere prostega prostora veljajo po potrebi tudi za vlečne sklopke z vzvodi za ročno upravljanje, obrnjenimi navzdol, ali naprave drugačnih konstrukcij.
  Prosti prostor je zagotovljen tudi pri predpisanih najmanjših kotih spenjanja in odpenjanja, navedenih v odstavku 1.3.4 te priloge. |
| --- | --- |

1.3.6

Prosti prostor okoli vzvoda za ročno upravljanje

Za varno upravljanje vlečne sklopke je okoli vzvoda za ročno upravljanje dovolj prostega prostora.

Prosti prostor, prikazan na sliki 26, velja kot zadosten. Če so različni tipi standardnih vlečnih sklopk namenjeni za vgradnjo v vozilo, je prostega prostora toliko, da so pogoji izpolnjeni tudi pri največjih merah vlečne sklopke ustreznega razreda, navedenih v odstavku 3 Priloge 5.

Image

Mere prostega prostora veljajo po potrebi tudi za vlečne sklopke z vzvodi za ročno upravljanje, obrnjenimi navzdol, ali naprave drugačnih konstrukcij.

Prosti prostor je zagotovljen tudi pri predpisanih najmanjših kotih spenjanja in odpenjanja, navedenih v odstavku 1.3.4 te priloge.

| 1.3.7 | Prostor za prosto gibanje vlečne sklopke
  Na vozilo vgrajena vlečna sklopka je odmaknjena od katerega koli drugega dela vozila najmanj 10 mm ob upoštevanju vseh možnih geometrijskih leg, navedenih v odstavku 3 Priloge 5.
  Če so različni tipi standardnih vlečnih sklopk namenjenih za vgradnjo v tip vozila, je odmik tolikšen, da so pogoji izpolnjeni tudi pri največjih merah vlečne sklopke ustreznega razreda, navedenih v odstavku 3 Priloge 5. |
| --- | --- |

1.3.7

Prostor za prosto gibanje vlečne sklopke

Na vozilo vgrajena vlečna sklopka je odmaknjena od katerega koli drugega dela vozila najmanj 10 mm ob upoštevanju vseh možnih geometrijskih leg, navedenih v odstavku 3 Priloge 5.

Če so različni tipi standardnih vlečnih sklopk namenjenih za vgradnjo v tip vozila, je odmik tolikšen, da so pogoji izpolnjeni tudi pri največjih merah vlečne sklopke ustreznega razreda, navedenih v odstavku 3 Priloge 5.

| 1.3.8 | Dopustnost vlečnih sklopk s posebnim zgibom za navpično nagibanje – glej odstavek 3.4 Priloge 5.
  Naprave za spenjanje z valjastim spenjalnim sornikom, ki omogočajo navpično vrtenje priklopljenega vlečnega ušesa s posebnim zgibom, so dopustne le, če je mogoče dokazati njihovo tehnično nujnost. To se lahko zgodi na primer pri vzvratnih prekucnikih, pri katerih je glava vlečne sklopke na tečajih, ali pri vlečnih sklopkah težkih transportnih vozil, pri katerih je uporaba valjastega spenjalnega sornika nujna zaradi trdnosti. |
| --- | --- |

1.3.8

Dopustnost vlečnih sklopk s posebnim zgibom za navpično nagibanje – glej odstavek 3.4 Priloge 5.

Naprave za spenjanje z valjastim spenjalnim sornikom, ki omogočajo navpično vrtenje priklopljenega vlečnega ušesa s posebnim zgibom, so dopustne le, če je mogoče dokazati njihovo tehnično nujnost. To se lahko zgodi na primer pri vzvratnih prekucnikih, pri katerih je glava vlečne sklopke na tečajih, ali pri vlečnih sklopkah težkih transportnih vozil, pri katerih je uporaba valjastega spenjalnega sornika nujna zaradi trdnosti.

1.4   Vgradnja ušes vlečnih ojes in vlečnih ojes na priklopnike

| 1.4.1 | Če navpična obremenitev vlečnega ušesa za priklopnik presega 50 kg pri priklopniku, enakomerno obremenjenem do največje tehnično dovoljene mase, imajo vlečna ojesa za priklopnike s centralno osjo podporno napravo, nastavljivo po višini. |
| --- | --- |

1.4.1

Če navpična obremenitev vlečnega ušesa za priklopnik presega 50 kg pri priklopniku, enakomerno obremenjenem do največje tehnično dovoljene mase, imajo vlečna ojesa za priklopnike s centralno osjo podporno napravo, nastavljivo po višini.

| 1.4.2 | Če sta vlečno uho in vlečno oje vgrajena v priklopnik s centralno osjo z največjo maso C, večjo od 3,5 tone, in z več kot eno osjo, je priklopnik opremljen z napravo za porazdelitev obremenitve osi. |
| --- | --- |

1.4.2

Če sta vlečno uho in vlečno oje vgrajena v priklopnik s centralno osjo z največjo maso C, večjo od 3,5 tone, in z več kot eno osjo, je priklopnik opremljen z napravo za porazdelitev obremenitve osi.

| 1.4.3 | Vlečna ojesa na tečajih so dvignjena od tal. Ko se spustijo iz vodoravnega položaja, najnižja točka ni nižje kot 200 mm od tal. Glej tudi odstavka 5.3 in 5.4 Priloge 5. |
| --- | --- |

1.4.3

Vlečna ojesa na tečajih so dvignjena od tal. Ko se spustijo iz vodoravnega položaja, najnižja točka ni nižje kot 200 mm od tal. Glej tudi odstavka 5.3 in 5.4 Priloge 5.

1.5   Vgradnja sedel, montažnih plošč in kraljevih čepov v vozila

| 1.5.1 | Sedla razreda G 50 se ne pritrjujejo neposredno na okvir vozila, razen če to dovoljuje njegov proizvajalec. Na okvir se pritrjujejo z montažno ploščo in upoštevajo se navodila proizvajalca vozila in sedla. |
| --- | --- |

1.5.1

Sedla razreda G 50 se ne pritrjujejo neposredno na okvir vozila, razen če to dovoljuje njegov proizvajalec. Na okvir se pritrjujejo z montažno ploščo in upoštevajo se navodila proizvajalca vozila in sedla.

| 1.5.2 | Polpriklopnik je opremljen s podpornimi nogami ali drugo napravo, ki omogoča odklop in parkiranje polpriklopnika. Če je polpriklopnik opremljen tako, da je mogoče samodejno spetje naprav za spenjanje, električnih in zavornih sistemov, se podporne noge ali druge podobne naprave po spetju samodejno dvignejo s tal.
  Te zahteve ne veljajo pri polpriklopnikih, konstruiranih za posebne namene, ki se običajno ločujejo šele v delavnici ali ko se obremenjujejo in razbremenjujejo v posebej konstruiranih prostorih. |
| --- | --- |

1.5.2

Polpriklopnik je opremljen s podpornimi nogami ali drugo napravo, ki omogoča odklop in parkiranje polpriklopnika. Če je polpriklopnik opremljen tako, da je mogoče samodejno spetje naprav za spenjanje, električnih in zavornih sistemov, se podporne noge ali druge podobne naprave po spetju samodejno dvignejo s tal.

Te zahteve ne veljajo pri polpriklopnikih, konstruiranih za posebne namene, ki se običajno ločujejo šele v delavnici ali ko se obremenjujejo in razbremenjujejo v posebej konstruiranih prostorih.

| 1.5.3 | Pri vgradnji kraljevega čepa na montažno ploščo polpriklopnika se upoštevajo navodila proizvajalca vozila ali kraljevega čepa. |
| --- | --- |

1.5.3

Pri vgradnji kraljevega čepa na montažno ploščo polpriklopnika se upoštevajo navodila proizvajalca vozila ali kraljevega čepa.

| 1.5.4 | Če je polpriklopnik opremljen s krmilnim klinom, izpolnjuje zahteve, opisane v odstavku 7.8 Priloge 5. |
| --- | --- |

1.5.4

Če je polpriklopnik opremljen s krmilnim klinom, izpolnjuje zahteve, opisane v odstavku 7.8 Priloge 5.

2.   DALJINSKO PRIKAZOVANJE IN UPRAVLJANJE

| 2.1 | Pri vgradnji naprav za daljinsko prikazovanje in upravljanje se upoštevajo vse ustrezne zahteve, navedene v odstavku 12 Priloge 5. |
| --- | --- |

2.1

Pri vgradnji naprav za daljinsko prikazovanje in upravljanje se upoštevajo vse ustrezne zahteve, navedene v odstavku 12 Priloge 5.

PRILOGA 7

Dodatek 1

POGOJI OBREMENITVE ZA MERJENJE VIŠINE VLEČNE KROGLE

| 1. | Višina je takšna, kakršna je opredeljena v odstavku 1.1.1 Priloge 7. |
| --- | --- |

1.

Višina je takšna, kakršna je opredeljena v odstavku 1.1.1 Priloge 7.

| 2. | Pri vozilih 1/kategorije M1
   (7) maso vozila, po kateri se meri ta višina, navede proizvajalec vozila v obrazcu sporočila (Priloga 2). Masa je največja dovoljena masa, porazdeljena na oseh, kakor jo navede proizvajalec vozila, ali masa z obremenitvijo vozila v skladu z odstavkom 2.1 tega dodatka. |
| --- | --- |

2.

Pri vozilih 1/kategorije M1
   (7) maso vozila, po kateri se meri ta višina, navede proizvajalec vozila v obrazcu sporočila (Priloga 2). Masa je največja dovoljena masa, porazdeljena na oseh, kakor jo navede proizvajalec vozila, ali masa z obremenitvijo vozila v skladu z odstavkom 2.1 tega dodatka.

| 2.1 | Največja vrednost za maso vozila v voznem stanju, ki jo navede proizvajalec vlečnega vozila (glej odstavek 6 Sporočila o homologaciji v Prilogi 2); in |
| --- | --- |

2.1

Največja vrednost za maso vozila v voznem stanju, ki jo navede proizvajalec vlečnega vozila (glej odstavek 6 Sporočila o homologaciji v Prilogi 2); in

| 2.1.1 | masi, vsaka po 68 kg, na sedežnem položaju na zunanji strani vsake vrste, v kateri so sedeži pomaknjeni najbolj nazaj za normalno vožnjo, pri čemer sta masi: |
| --- | --- |

2.1.1

masi, vsaka po 68 kg, na sedežnem položaju na zunanji strani vsake vrste, v kateri so sedeži pomaknjeni najbolj nazaj za normalno vožnjo, pri čemer sta masi:

| 2.1.1.1 | pri napravah in sestavnih delih za prvo vgradnjo, ki jih predloži za homologacijo proizvajalec vozila, približno na točki 100 mm pred točko „R“ pri nastavljivih sedežih in 50 mm pred točko „R“ pri drugih sedežih, pri čemer se točka „R“ določi v skladu z odstavkom 5.1.1.2 Pravilnika št. 14; ali |
| --- | --- |

2.1.1.1

pri napravah in sestavnih delih za prvo vgradnjo, ki jih predloži za homologacijo proizvajalec vozila, približno na točki 100 mm pred točko „R“ pri nastavljivih sedežih in 50 mm pred točko „R“ pri drugih sedežih, pri čemer se točka „R“ določi v skladu z odstavkom 5.1.1.2 Pravilnika št. 14; ali

| 2.1.1.2 | pri napravah in sestavnih delih, ki jih predloži za homologacijo samostojni proizvajalec in so namenjene za naknadno vgradnjo, približno na položaju sedeče osebe; |
| --- | --- |

2.1.1.2

pri napravah in sestavnih delih, ki jih predloži za homologacijo samostojni proizvajalec in so namenjene za naknadno vgradnjo, približno na položaju sedeče osebe;

| 2.1.2 | Poleg tega se pri vsaki masi 68 kg v vozilu v prostoru za prtljago enakomerno porazdeli dodatna dovoljena masa 7 kg za osebno prtljago; |
| --- | --- |

2.1.2

Poleg tega se pri vsaki masi 68 kg v vozilu v prostoru za prtljago enakomerno porazdeli dodatna dovoljena masa 7 kg za osebno prtljago;

| 3. | Pri vozilih kategorije N1
   (7) je masa vozila, po kateri se meri ta višina: |
| --- | --- |

3.

Pri vozilih kategorije N1
   (7) je masa vozila, po kateri se meri ta višina:

| 3.1 | največja dovoljena masa, porazdeljena na oseh, kakor jo navede proizvajalec vlečnega vozila (glej odstavek 6 Sporočila o homologaciji v Prilogi 2). |
| --- | --- |

3.1

največja dovoljena masa, porazdeljena na oseh, kakor jo navede proizvajalec vlečnega vozila (glej odstavek 6 Sporočila o homologaciji v Prilogi 2).

---

(1)  V smislu pododstavka (t) in (u) člena 1 Konvencije o cestnem prometu (Dunaj, 1968).

1

(2)  Masi T in R ter največja tehnično dovoljena masa so lahko večje od največje dovoljene mase, predpisane v nacionalni zakonodaji.

2

(3)  Glej opredelitve v Pravilniku št. 13, ki je bil priložen Sporazumu o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov. Opredelitev vsebuje tudi Priloga 7 k prečiščeni Resoluciji o konstrukciji vozil (R. E. 3) (dokument TRANS/WP. 29/78/Rev. 1/Amend. 2).

3

(4)  Tehnično dovoljena masa je lahko večja od največje dovoljene mase, predpisane v nacionalni zakonodaji.

4

(5)  1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko republiko, 9 za Španijo, 10 za Jugoslavijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosta), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosta), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosta), 34 za Bolgarijo, 35-36 (prosti), 37 za Turčijo, 38-39 (prosti), 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosta), 42 za Evropsko skupnost (homologacije podeljujejo njene države članice s svojim ustreznim znakom ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosta), 45 za Avstralijo in 46 za Ukrajino. Nadaljnje številke se dodeljujejo drugim državam v kronološkem vrstnem redu, v katerem ratificirajo ali pristopajo k Sporazumu o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov, dodeljene številke pa pogodbenim strankam Sporazuma sporoči generalni sekretar Združenih narodov.

5

(6)  Glej opredelitve v Pravilniku št. 13, ki je bil priložen Sporazumu iz leta 1958 o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov. Opredelitev vsebuje tudi Priloga 7 k prečiščeni Resoluciji o konstrukciji vozil (R. E. 3) (dokument TRANS/WP. 29/78/Rev. 1/Amend. 2).

6

(7)  Kot je določeno v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o proizvodnji vozil (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

7

---

| 11.5.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 121/100 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 121/100

---

Popravek Pravilnika št. 107 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi o homologaciji vozil kategorije M2 ali M3 glede na splošno konstrukcijo

(
  Uradni list Evropske unije L 373 z dne 27. decembra 2006
  )

Pravilnik št. 107 se glasi:

Pravilnik št. 107 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi o homologaciji vozil kategorije M2 ali M3 glede na splošno konstrukcijo

Revizija 1

Vključuje:

Spremembe 01 Pravilnika – datum veljavnosti: 12. avgust 2004

Popravek 1 – 19. 10. 2004

Popravek 2 – 25. 1. 2006

1.   PODROČJE UPORABE

| 1.1 | Ta pravilnik velja za vsako enonivojsko, dvonivojsko, togo ali zgibno vozilo kategorije M2 ali M3
   (1) |
| --- | --- |

1.1

Ta pravilnik velja za vsako enonivojsko, dvonivojsko, togo ali zgibno vozilo kategorije M2 ali M3
   (1)

| 1.2 | Zahteve tega pravilnika ne veljajo za naslednja vozila: |
| --- | --- |

1.2

Zahteve tega pravilnika ne veljajo za naslednja vozila:

| 1.2.1 | vozila za varovani prevoz potnikov, npr. zapornikov; |
| --- | --- |

1.2.1

vozila za varovani prevoz potnikov, npr. zapornikov;

| 1.2.2 | vozila, posebej zasnovana za prevoz poškodovanih ali bolnih oseb (reševalna vozila); |
| --- | --- |

1.2.2

vozila, posebej zasnovana za prevoz poškodovanih ali bolnih oseb (reševalna vozila);

| 1.2.3 | terenska vozila; |
| --- | --- |

1.2.3

terenska vozila;

| 1.2.4 | vozila, posebej zasnovana za prevoz šolskih otrok. |
| --- | --- |

1.2.4

vozila, posebej zasnovana za prevoz šolskih otrok.

| 1.3 | Za naslednja vozila veljajo zahteve iz tega pravilnika le toliko, da so v skladu s predvideno uporabo in delovanjem: |
| --- | --- |

1.3

Za naslednja vozila veljajo zahteve iz tega pravilnika le toliko, da so v skladu s predvideno uporabo in delovanjem:

| 1.3.1 | vozila, zasnovana za uporabo policije, varnostnih in oboroženih sil; |
| --- | --- |

1.3.1

vozila, zasnovana za uporabo policije, varnostnih in oboroženih sil;

| 1.3.2 | vozila s sedišči, namenjenimi le za uporabo pri mirujočem vozilu, vendar niso zasnovana za prevoz več kot osmih oseb (brez voznika), kadar se premikajo. Takšna vozila so na primer potujoče knjižnice, cerkve in ambulante. Sedeži, ki se uporabljajo v teh vozilih med vožnjo, morajo biti za uporabnike jasno razpoznavni. |
| --- | --- |

1.3.2

vozila s sedišči, namenjenimi le za uporabo pri mirujočem vozilu, vendar niso zasnovana za prevoz več kot osmih oseb (brez voznika), kadar se premikajo. Takšna vozila so na primer potujoče knjižnice, cerkve in ambulante. Sedeži, ki se uporabljajo v teh vozilih med vožnjo, morajo biti za uporabnike jasno razpoznavni.

2.   OPREDELITVE

V tem pravilniku:

| 2.1 | „Vozilo“ pomeni vozilo kategorije M2 ali M3 na področju uporabe, določenem v zgornjem odstavku 1. |
| --- | --- |

2.1

„Vozilo“ pomeni vozilo kategorije M2 ali M3 na področju uporabe, določenem v zgornjem odstavku 1.

| 2.1.1 | Vozila za več kot 22 potnikov, brez voznika, se delijo v tri razrede: |
| --- | --- |

2.1.1

Vozila za več kot 22 potnikov, brez voznika, se delijo v tri razrede:

| 2.1.1.1 | „Razred I“: vozila s prostori za stoječe potnike, da je omogočeno pogosto premikanje potnikov v vozilu. |
| --- | --- |

2.1.1.1

„Razred I“: vozila s prostori za stoječe potnike, da je omogočeno pogosto premikanje potnikov v vozilu.

| 2.1.1.2 | „Razred II“: vozila, izdelana predvsem za prevoz sedečih potnikov, z možnostjo prevoza stoječih potnikov v prehodu in/ali na površini, ki ne presega površine dveh dvojnih sedežev. |
| --- | --- |

2.1.1.2

„Razred II“: vozila, izdelana predvsem za prevoz sedečih potnikov, z možnostjo prevoza stoječih potnikov v prehodu in/ali na površini, ki ne presega površine dveh dvojnih sedežev.

| 2.1.1.3 | „Razred III“: vozila, izdelana izključno za prevoz sedečih potnikov. |
| --- | --- |

2.1.1.3

„Razred III“: vozila, izdelana izključno za prevoz sedečih potnikov.

| 2.1.1.4 | Vozilo lahko spada v več razredov. V takem primeru se lahko homologira za vsak razred, v katerega spada. |
| --- | --- |

2.1.1.4

Vozilo lahko spada v več razredov. V takem primeru se lahko homologira za vsak razred, v katerega spada.

| 2.1.2 | Vozila za prevoz do največ 22 potnikov, brez voznika, se delijo v dva razreda: |
| --- | --- |

2.1.2

Vozila za prevoz do največ 22 potnikov, brez voznika, se delijo v dva razreda:

| 2.1.2.1 | „Razred A“: vozila za prevoz stoječih potnikov; vozilo tega razreda ima sedeže in prostor za prevoz stoječih potnikov. |
| --- | --- |

2.1.2.1

„Razred A“: vozila za prevoz stoječih potnikov; vozilo tega razreda ima sedeže in prostor za prevoz stoječih potnikov.

| 2.1.2.2 | „Razred B“: vozila, ki niso izdelana za prevoz stoječih potnikov; vozilo tega razreda nima prostora za prevoz stoječih potnikov. |
| --- | --- |

2.1.2.2

„Razred B“: vozila, ki niso izdelana za prevoz stoječih potnikov; vozilo tega razreda nima prostora za prevoz stoječih potnikov.

| 2.1.3 | „Zgibno vozilo“ pomeni vozilo, sestavljeno iz dveh ali več togih delov, ki so med seboj zgibno povezani; prostori za potnike vsakega dela so med seboj povezani, tako da lahko potniki prehajajo iz enega v drug del; togi deli so trajno povezani tako, da se lahko ločijo le z napravami, ki se običajno dobijo v delavnicah. |
| --- | --- |

2.1.3

„Zgibno vozilo“ pomeni vozilo, sestavljeno iz dveh ali več togih delov, ki so med seboj zgibno povezani; prostori za potnike vsakega dela so med seboj povezani, tako da lahko potniki prehajajo iz enega v drug del; togi deli so trajno povezani tako, da se lahko ločijo le z napravami, ki se običajno dobijo v delavnicah.

| 2.1.3.1 | „Dvonivojsko zgibno vozilo“ pomeni vozilo, sestavljeno iz dveh ali več togih delov, ki so med seboj zgibno povezani; prostori za potnike vsakega dela so med seboj povezani najmanj na enem nivoju, da potniki lahko prehajajo iz enega v drug del; togi deli so trajno povezani tako, da se lahko ločijo le z napravami, ki se ponavadi dobijo v delavnicah. |
| --- | --- |

2.1.3.1

„Dvonivojsko zgibno vozilo“ pomeni vozilo, sestavljeno iz dveh ali več togih delov, ki so med seboj zgibno povezani; prostori za potnike vsakega dela so med seboj povezani najmanj na enem nivoju, da potniki lahko prehajajo iz enega v drug del; togi deli so trajno povezani tako, da se lahko ločijo le z napravami, ki se ponavadi dobijo v delavnicah.

| 2.1.4 | „Nizkopodni avtobus“ pomeni vozilo razreda I, II ali A, pri katerem je najmanj 35 odstotkov površine, predvidene za stoječe potnike (ali v njegovem sprednjem delu vozila pri zgibnih vozilih ali v spodnjem nivoju pri dvonivojskih vozilih), predstavlja površino brez stopnic in ima dostop vsaj do enih delovnih vrat. |
| --- | --- |

2.1.4

„Nizkopodni avtobus“ pomeni vozilo razreda I, II ali A, pri katerem je najmanj 35 odstotkov površine, predvidene za stoječe potnike (ali v njegovem sprednjem delu vozila pri zgibnih vozilih ali v spodnjem nivoju pri dvonivojskih vozilih), predstavlja površino brez stopnic in ima dostop vsaj do enih delovnih vrat.

| 2.1.5 | „Karoserija“ pomeni samostojno tehnično enoto, ki vključuje celotno notranjo in zunanjo posebno opremo vozila. |
| --- | --- |

2.1.5

„Karoserija“ pomeni samostojno tehnično enoto, ki vključuje celotno notranjo in zunanjo posebno opremo vozila.

| 2.1.6 | „Dvonivojsko vozilo“ pomeni vozilo, pri katerem je prostor za potnike najmanj v enem delu predviden na dveh nivojih, ki sta drug nad drugim, vendar na zgornjem nivoju ni prostora za prevoz stoječih potnikov. |
| --- | --- |

2.1.6

„Dvonivojsko vozilo“ pomeni vozilo, pri katerem je prostor za potnike najmanj v enem delu predviden na dveh nivojih, ki sta drug nad drugim, vendar na zgornjem nivoju ni prostora za prevoz stoječih potnikov.

| 2.1.7 | „Samostojna tehnična enota“ pomeni napravo, namenjeno za uporabo kot del vozila in ki se lahko homologira ločeno, vendar le v zvezi z enim ali več opredeljenimi tipi vozila. |
| --- | --- |

2.1.7

„Samostojna tehnična enota“ pomeni napravo, namenjeno za uporabo kot del vozila in ki se lahko homologira ločeno, vendar le v zvezi z enim ali več opredeljenimi tipi vozila.

2.2   „Opredelitev tipa/tipov“

| 2.2.1 | „Tip vozila“ pomeni vozila, ki se med seboj ne razlikujejo v naslednjih bistvenih vidikih:






  (a) | proizvajalcu karoserije; |
| --- | --- | --- |

2.2.1

„Tip vozila“ pomeni vozila, ki se med seboj ne razlikujejo v naslednjih bistvenih vidikih:

(a)

proizvajalcu karoserije;

| (b) | proizvajalcu podvozja; |
| --- | --- |

(b)

proizvajalcu podvozja;

| (c) | zasnovi vozila (več od 22 potnikov ali do vključno 22 potnikov); |
| --- | --- |

(c)

zasnovi vozila (več od 22 potnikov ali do vključno 22 potnikov);

| (d) | zasnovi karoserije (enonivojska/dvonivojska, zgibna, nizkopodna); |
| --- | --- |

(d)

zasnovi karoserije (enonivojska/dvonivojska, zgibna, nizkopodna);

| (e) | tipu karoserije, če je bila karoserija homologirana kot samostojna tehnična enota. |
| --- | --- |

(e)

tipu karoserije, če je bila karoserija homologirana kot samostojna tehnična enota.

| 2.2.2 | „Tip karoserije“ pri homologaciji kot posamezne tehnične enote pomeni kategorijo karoserije, ki se bistveno ne razlikuje v naslednjih vidikih:






  (a) | proizvajalcu karoserije; |
| --- | --- | --- |

2.2.2

„Tip karoserije“ pri homologaciji kot posamezne tehnične enote pomeni kategorijo karoserije, ki se bistveno ne razlikuje v naslednjih vidikih:

(a)

proizvajalcu karoserije;

| (b) | zasnovi vozila (več od 22 potnikov ali do vključno 22 potnikov); |
| --- | --- |

(b)

zasnovi vozila (več od 22 potnikov ali do vključno 22 potnikov);

| (c) | zasnovi karoserije (enonivojska/dvonivojska, zgibna, nizkopodna); |
| --- | --- |

(c)

zasnovi karoserije (enonivojska/dvonivojska, zgibna, nizkopodna);

| (d) | masi popolnoma opremljene karoserije vozila z dovoljenim odstopanjem 10 odstotkov; |
| --- | --- |

(d)

masi popolnoma opremljene karoserije vozila z dovoljenim odstopanjem 10 odstotkov;

| (e) | tipih vozil, na katera se lahko vgradi tip karoserije. |
| --- | --- |

(e)

tipih vozil, na katera se lahko vgradi tip karoserije.

| 2.3 | „Homologacija vozila ali samostojne tehnične enote“ pomeni homologacijo tipa vozila ali tipa karoserije iz odstavka 2.2 glede na konstrukcijske značilnosti, določene v tem pravilniku. |
| --- | --- |

2.3

„Homologacija vozila ali samostojne tehnične enote“ pomeni homologacijo tipa vozila ali tipa karoserije iz odstavka 2.2 glede na konstrukcijske značilnosti, določene v tem pravilniku.

| 2.4 | „Nadgradnja“ pomeni del karoserije, ki prispeva k trdnosti vozila pri prevračanju. |
| --- | --- |

2.4

„Nadgradnja“ pomeni del karoserije, ki prispeva k trdnosti vozila pri prevračanju.

| 2.5 | „Delovna vrata“ pomeni vrata, ki so namenjena uporabi potnikov pri običajnih pogojih, medtem ko voznik sedi na svojem sedežu. |
| --- | --- |

2.5

„Delovna vrata“ pomeni vrata, ki so namenjena uporabi potnikov pri običajnih pogojih, medtem ko voznik sedi na svojem sedežu.

| 2.6 | „Dvojna vrata“ pomeni vrata, ki omogočajo dva dostopna prehoda ali njima enakovreden dostopni prehod. |
| --- | --- |

2.6

„Dvojna vrata“ pomeni vrata, ki omogočajo dva dostopna prehoda ali njima enakovreden dostopni prehod.

| 2.7 | „Drsna vrata“ pomeni vrata, ki se lahko odpirajo ali zapirajo tako, da se pomikajo vzdolž enega ali več ravnih ali približno ravnih vodil. |
| --- | --- |

2.7

„Drsna vrata“ pomeni vrata, ki se lahko odpirajo ali zapirajo tako, da se pomikajo vzdolž enega ali več ravnih ali približno ravnih vodil.

| 2.8 | „Zasilna vrata“ pomeni vrata, namenjena za izhod potnikov le izjemoma, zlasti v sili. |
| --- | --- |

2.8

„Zasilna vrata“ pomeni vrata, namenjena za izhod potnikov le izjemoma, zlasti v sili.

| 2.9 | „Okno za zasilni izhod“ pomeni okno, ne nujno zastekljeno, namenjeno za izhod potnikov le v sili. |
| --- | --- |

2.9

„Okno za zasilni izhod“ pomeni okno, ne nujno zastekljeno, namenjeno za izhod potnikov le v sili.

| 2.10 | „Dvojno ali večkratno okno“ pomeni okno za zasilni izhod, ki je razdeljeno na dva ali več delov z namišljeno/namišljenimi navpično/navpičnimi črto/črtami ali ravnino/ravninami, od katerih vsak po merah in dostopu ustreza zahtevam, ki veljajo za običajen zasilni izhod v oknu. |
| --- | --- |

2.10

„Dvojno ali večkratno okno“ pomeni okno za zasilni izhod, ki je razdeljeno na dva ali več delov z namišljeno/namišljenimi navpično/navpičnimi črto/črtami ali ravnino/ravninami, od katerih vsak po merah in dostopu ustreza zahtevam, ki veljajo za običajen zasilni izhod v oknu.

| 2.11 | „Loputa za zasilni izhod“ pomeni odprtino v strehi ali v podu, namenjeno za izhod potnikov le v sili. |
| --- | --- |

2.11

„Loputa za zasilni izhod“ pomeni odprtino v strehi ali v podu, namenjeno za izhod potnikov le v sili.

| 2.12 | „Zasilni izhod“ pomeni zasilna vrata, okno za zasilni izhod ali loputo za zasilni izhod. |
| --- | --- |

2.12

„Zasilni izhod“ pomeni zasilna vrata, okno za zasilni izhod ali loputo za zasilni izhod.

| 2.13 | „Izhod“ pomeni delovna vrata, notranje stopnišče, polstopnišče ali zasilni izhod. |
| --- | --- |

2.13

„Izhod“ pomeni delovna vrata, notranje stopnišče, polstopnišče ali zasilni izhod.

| 2.14 | „Pod ali nivo“ pomeni del karoserije, katerega zgornja površina nosi stoječe potnike, noge sedečih potnikov in voznika ter članov posadke in na katerem so lahko pritrdišča sedežev. |
| --- | --- |

2.14

„Pod ali nivo“ pomeni del karoserije, katerega zgornja površina nosi stoječe potnike, noge sedečih potnikov in voznika ter članov posadke in na katerem so lahko pritrdišča sedežev.

| 2.15 | „Prehod“ pomeni prostor, ki omogoča dostop potnikom od katerega koli sedeža ali vrste sedežev do drugega sedeža ali vrste sedežev ali do dostopnega prehoda od ali k delovnim vratom ali notranjemu stopnišču ter prostoru za stoječe potnike; ta ne vključuje: |
| --- | --- |

2.15

„Prehod“ pomeni prostor, ki omogoča dostop potnikom od katerega koli sedeža ali vrste sedežev do drugega sedeža ali vrste sedežev ali do dostopnega prehoda od ali k delovnim vratom ali notranjemu stopnišču ter prostoru za stoječe potnike; ta ne vključuje:

| 2.15.1 | 300 mm prostora pred vsakim sedežem; pri sedežih nad koloteki, usmerjenih v sredinski prehod, se lahko ta vrednost zmanjša na 225 mm; |
| --- | --- |

2.15.1

300 mm prostora pred vsakim sedežem; pri sedežih nad koloteki, usmerjenih v sredinski prehod, se lahko ta vrednost zmanjša na 225 mm;

| 2.15.2 | prostora nad površino stopnice ali stopnišča; ali |
| --- | --- |

2.15.2

prostora nad površino stopnice ali stopnišča; ali

| 2.15.3 | prostora, določenega za dostop le do enega sedeža ali ene vrste sedežev ali do nasprotni nameščenih prečnih sedežih ali vrstah sedežev. |
| --- | --- |

2.15.3

prostora, določenega za dostop le do enega sedeža ali ene vrste sedežev ali do nasprotni nameščenih prečnih sedežih ali vrstah sedežev.

| 2.16 | „Dostopni prehod“ pomeni prostor, ki sega v notranjost vozila od delovnih vrat do skrajnega zunanjega roba zgornje stopnice (roba prehoda), notranjega stopnišča ali polstopnišča. Če pri vratih ni stopnice, se za dostopni prehod šteje prostor, izmerjen v skladu z odstavkom 7.7.1 priloge 3 do oddaljenosti 300 mm od izhodiščne lege notranje površine dvodelne preskusne plošče. |
| --- | --- |

2.16

„Dostopni prehod“ pomeni prostor, ki sega v notranjost vozila od delovnih vrat do skrajnega zunanjega roba zgornje stopnice (roba prehoda), notranjega stopnišča ali polstopnišča. Če pri vratih ni stopnice, se za dostopni prehod šteje prostor, izmerjen v skladu z odstavkom 7.7.1 priloge 3 do oddaljenosti 300 mm od izhodiščne lege notranje površine dvodelne preskusne plošče.

| 2.17 | „Vozniški prostor“ pomeni prostor, določen izključno za voznika, razen v nujnih primerih, v katerem so vozniški sedež, volan, upravljalne naprave, instrumenti in druge naprave, potrebne za vožnjo in upravljanje vozila. |
| --- | --- |

2.17

„Vozniški prostor“ pomeni prostor, določen izključno za voznika, razen v nujnih primerih, v katerem so vozniški sedež, volan, upravljalne naprave, instrumenti in druge naprave, potrebne za vožnjo in upravljanje vozila.

| 2.18 | „Masa vozila, pripravljenega za vožnjo“ pomeni maso neobremenjenega vozila s karoserijo in z napravo za spenjanje pri vlečnih vozilih, pripravljenega za vožnjo, ali maso podvozja s kabino, če proizvajalec ne opremlja vozila z nadgradnjo in/ali napravo za spenjanje (vključno s hladilnim sredstvom, olji, 90 odstotkov goriva, 100 odstotkov drugih tekočin razen uporabljene vode, orodjem, rezervnim kolesom in voznikom (75 kg), pri avtobusih in potovalnih avtobusih pa tudi s članom posadke (75 kg), če je vozilo opremljeno s sedežem za člana posadke). |
| --- | --- |

2.18

„Masa vozila, pripravljenega za vožnjo“ pomeni maso neobremenjenega vozila s karoserijo in z napravo za spenjanje pri vlečnih vozilih, pripravljenega za vožnjo, ali maso podvozja s kabino, če proizvajalec ne opremlja vozila z nadgradnjo in/ali napravo za spenjanje (vključno s hladilnim sredstvom, olji, 90 odstotkov goriva, 100 odstotkov drugih tekočin razen uporabljene vode, orodjem, rezervnim kolesom in voznikom (75 kg), pri avtobusih in potovalnih avtobusih pa tudi s članom posadke (75 kg), če je vozilo opremljeno s sedežem za člana posadke).

| 2.19 | „Največja tehnično dovoljena masa vozila (M)“ pomeni največjo maso vozila na podlagi njegove konstrukcije in zmogljivosti, ki jo je določil proizvajalec. Tehnično dovoljena masa vozila se uporablja pri določanju kategorije vozila. |
| --- | --- |

2.19

„Največja tehnično dovoljena masa vozila (M)“ pomeni največjo maso vozila na podlagi njegove konstrukcije in zmogljivosti, ki jo je določil proizvajalec. Tehnično dovoljena masa vozila se uporablja pri določanju kategorije vozila.

| 2.20 | „Potnik“ pomeni osebo, ki ni ne voznik ne član posadke. |
| --- | --- |

2.20

„Potnik“ pomeni osebo, ki ni ne voznik ne član posadke.

| 2.21 | „Potnik z zmanjšano zmožnostjo gibanja“ pomeni vse osebe, ki imajo težave pri uporabi javnega prevoza, npr. invalidne osebe (vključno z osebami z okvarjenimi čutili in duševno prizadetimi ter uporabniki invalidskih vozičkov), osebe z okvaro okončin, osebe nižje rasti, osebe s težko prtljago, starejše osebe, nosečnice, osebe z nakupovalnimi vozički ter osebe z otroki (vključno z otroki v vozičkih). |
| --- | --- |

2.21

„Potnik z zmanjšano zmožnostjo gibanja“ pomeni vse osebe, ki imajo težave pri uporabi javnega prevoza, npr. invalidne osebe (vključno z osebami z okvarjenimi čutili in duševno prizadetimi ter uporabniki invalidskih vozičkov), osebe z okvaro okončin, osebe nižje rasti, osebe s težko prtljago, starejše osebe, nosečnice, osebe z nakupovalnimi vozički ter osebe z otroki (vključno z otroki v vozičkih).

| 2.22 | „Uporabnik invalidskega vozička“ pomeni osebo, ki zaradi oslabelosti ali invalidnosti za gibanje uporablja invalidski voziček. |
| --- | --- |

2.22

„Uporabnik invalidskega vozička“ pomeni osebo, ki zaradi oslabelosti ali invalidnosti za gibanje uporablja invalidski voziček.

| 2.23 | „Član posadke“ pomeni osebo, določeno za delo kot sovoznik ali morebitni pomočnik. |
| --- | --- |

2.23

„Član posadke“ pomeni osebo, določeno za delo kot sovoznik ali morebitni pomočnik.

| 2.24 | „Prostor za potnike“ pomeni prostor, ki je namenjen uporabi potnikov, razen prostora, ki ga zasedajo stacionarne naprave, kot so na primer bari, čajne kuhinje, toaletni prostori ali prostori za prtljago/blago. |
| --- | --- |

2.24

„Prostor za potnike“ pomeni prostor, ki je namenjen uporabi potnikov, razen prostora, ki ga zasedajo stacionarne naprave, kot so na primer bari, čajne kuhinje, toaletni prostori ali prostori za prtljago/blago.

| 2.25 | „Delovna vrata na energetski pogon“ pomeni delovna vrata, delujoča izključno z energijo, ki ni mišična energija, in katerih odpiranje in zapiranje, če nista samodejna, daljinsko upravlja voznik ali član posadke. |
| --- | --- |

2.25

„Delovna vrata na energetski pogon“ pomeni delovna vrata, delujoča izključno z energijo, ki ni mišična energija, in katerih odpiranje in zapiranje, če nista samodejna, daljinsko upravlja voznik ali član posadke.

| 2.26 | „Samodejna delovna vrata“ pomeni delovna vrata na energetski pogon in ki se lahko odpirajo (razen z uporabo upravljalnih naprav v sili) le, kadar potnik vključi upravljalno napravo in kadar upravljalne naprave vključi voznik, nato pa se samodejno zaprejo. |
| --- | --- |

2.26

„Samodejna delovna vrata“ pomeni delovna vrata na energetski pogon in ki se lahko odpirajo (razen z uporabo upravljalnih naprav v sili) le, kadar potnik vključi upravljalno napravo in kadar upravljalne naprave vključi voznik, nato pa se samodejno zaprejo.

| 2.27 | „Naprava za preprečitev speljevanja“ pomeni samodejno napravo, ki preprečuje speljevanje mirujočega vozila. |
| --- | --- |

2.27

„Naprava za preprečitev speljevanja“ pomeni samodejno napravo, ki preprečuje speljevanje mirujočega vozila.

| 2.28 | „Delovna vrata, ki jih upravlja voznik“ pomeni delovna vrata, ki jih običajno odpira in zapira voznik. |
| --- | --- |

2.28

„Delovna vrata, ki jih upravlja voznik“ pomeni delovna vrata, ki jih običajno odpira in zapira voznik.

| 2.29 | „Prednostni sedež“ pomeni sedež z dodatnim prostorom, namenjen potniku z omejeno mobilnostjo, in je ustrezno označen. |
| --- | --- |

2.29

„Prednostni sedež“ pomeni sedež z dodatnim prostorom, namenjen potniku z omejeno mobilnostjo, in je ustrezno označen.

| 2.30 | „Naprava za vkrcanje“ pomeni napravo za olajšanje dostopa v vozila uporabniku invalidskega vozička, npr. dvižne ploščadi, klančine itd. |
| --- | --- |

2.30

„Naprava za vkrcanje“ pomeni napravo za olajšanje dostopa v vozila uporabniku invalidskega vozička, npr. dvižne ploščadi, klančine itd.

| 2.31 | „Sistem za znižanje vozila“ pomeni sistem, ki v celoti ali delno zniža ali dvigne karoserijo vozila glede na običajno lego pri vožnji. |
| --- | --- |

2.31

„Sistem za znižanje vozila“ pomeni sistem, ki v celoti ali delno zniža ali dvigne karoserijo vozila glede na običajno lego pri vožnji.

| 2.32 | „Dvižna ploščad“ pomeni napravo ali sistem s ploščadjo, ki se lahko dviga in spušča med podom prostora za potnike in tlemi ali robnikom cestišča in tako omogoča potnikom dostop v vozilo. |
| --- | --- |

2.32

„Dvižna ploščad“ pomeni napravo ali sistem s ploščadjo, ki se lahko dviga in spušča med podom prostora za potnike in tlemi ali robnikom cestišča in tako omogoča potnikom dostop v vozilo.

| 2.33 | „Klančina“ pomeni napravo za premostitev praznine med prostorom za potnike in tlemi ali robnikom. |
| --- | --- |

2.33

„Klančina“ pomeni napravo za premostitev praznine med prostorom za potnike in tlemi ali robnikom.

| 2.34 | „Prenosna klančina“ pomeni klančino, ki se lahko sname z nadgradnje vozila in jo lahko namesti voznik ali član posadke. |
| --- | --- |

2.34

„Prenosna klančina“ pomeni klančino, ki se lahko sname z nadgradnje vozila in jo lahko namesti voznik ali član posadke.

| 2.35 | „Snemljivi sedež“ pomeni sedež, ki se lahko preprosto odstrani iz vozila. |
| --- | --- |

2.35

„Snemljivi sedež“ pomeni sedež, ki se lahko preprosto odstrani iz vozila.

| 2.36 | „Sprednji del“ in „zadnji del“ pomenita sprednji del ali zadnji del vozila glede na običajno smer vožnje in v skladu s tem se razlagajo tudi izrazi: „sprednji“, „skrajni sprednji“, „zadnji“ in „skrajni zadnji“ itd. |
| --- | --- |

2.36

„Sprednji del“ in „zadnji del“ pomenita sprednji del ali zadnji del vozila glede na običajno smer vožnje in v skladu s tem se razlagajo tudi izrazi: „sprednji“, „skrajni sprednji“, „zadnji“ in „skrajni zadnji“ itd.

| 2.37 | „Notranje stopnišče“ pomeni stopnišče, ki omogoča povezavo med zgornjim in spodnjim nivojem. |
| --- | --- |

2.37

„Notranje stopnišče“ pomeni stopnišče, ki omogoča povezavo med zgornjim in spodnjim nivojem.

| 2.38 | „Ločeni oddelek“ pomeni prostor v vozilu, ki ga lahko med vožnjo uporabljajo potniki ali posadka in je ločen od ostalega prostora za potnike ali posadko ter je z njim povezan s prehodom brez vrat, razen če pregrada omogoča potnikom pogled v sosednji prostor za potnike. |
| --- | --- |

2.38

„Ločeni oddelek“ pomeni prostor v vozilu, ki ga lahko med vožnjo uporabljajo potniki ali posadka in je ločen od ostalega prostora za potnike ali posadko ter je z njim povezan s prehodom brez vrat, razen če pregrada omogoča potnikom pogled v sosednji prostor za potnike.

| 2.39 | „Polstopnišče“ pomeni stopnišče, ki se začenja na zgornjem nivoju in konča pri zasilnih vratih. |
| --- | --- |

2.39

„Polstopnišče“ pomeni stopnišče, ki se začenja na zgornjem nivoju in konča pri zasilnih vratih.

3.   VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

| 3.1 | Vlogo za podelitev homologacije za:






  (a) | tip vozila; ali |
| --- | --- | --- |

3.1

Vlogo za podelitev homologacije za:

(a)

tip vozila; ali

| (b) | samostojno tehnično enoto; ali |
| --- | --- |

(b)

samostojno tehnično enoto; ali

| (c) | tip vozila, na katerem je vgrajena karoserija, ki je bila že homologirana kot samostojna tehnična enota glede na konstrukcijske značilnosti, predloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik. |
| --- | --- |

(c)

tip vozila, na katerem je vgrajena karoserija, ki je bila že homologirana kot samostojna tehnična enota glede na konstrukcijske značilnosti, predloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik.

| 3.2 | Pri vlogi za podelitev homologacije za vozilo, izdelano tako, da je bilo podvozje sestavljeno s homologirano karoserijo, izraz proizvajalec velja za tovarno, ki je sestavila vozilo. |
| --- | --- |

3.2

Pri vlogi za podelitev homologacije za vozilo, izdelano tako, da je bilo podvozje sestavljeno s homologirano karoserijo, izraz proizvajalec velja za tovarno, ki je sestavila vozilo.

| 3.3 | Vzorec opisnega lista v zvezi s konstrukcijskimi lastnostmi je v delu 1 Priloge 1. |
| --- | --- |

3.3

Vzorec opisnega lista v zvezi s konstrukcijskimi lastnostmi je v delu 1 Priloge 1.

| 3.3.1 | Dodatek 1: za tip vozila, |
| --- | --- |

3.3.1

Dodatek 1: za tip vozila,

| 3.3.2 | Dodatek 2: za tip karoserije, |
| --- | --- |

3.3.2

Dodatek 2: za tip karoserije,

| 3.3.3 | Dodatek 3: za tip vozila, na katerem je vgrajena karoserija, ki je bila že homologirana kot samostojna tehnična enota. |
| --- | --- |

3.3.3

Dodatek 3: za tip vozila, na katerem je vgrajena karoserija, ki je bila že homologirana kot samostojna tehnična enota.

| 3.4 | Vzorec vozila/vozil ali karoserije/karoserij, ki ga je treba homologirati, se predloži tehnični službi, pristojni za opravljanje homologacijskih preskusov. |
| --- | --- |

3.4

Vzorec vozila/vozil ali karoserije/karoserij, ki ga je treba homologirati, se predloži tehnični službi, pristojni za opravljanje homologacijskih preskusov.

4.   HOMOLOGACIJA

| 4.1 | Če vozilo ali karoserija, predložena v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz odstavka 5, se homologacija tega tipa vozila ali nadgradnje podeli. |
| --- | --- |

4.1

Če vozilo ali karoserija, predložena v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz odstavka 5, se homologacija tega tipa vozila ali nadgradnje podeli.

| 4.2 | Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip vozila. Prvi dve števki (zdaj 01 v skladu s spremembami 01) navajata vrsto sprememb, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu vozila ali karoserije v smislu odstavka 2.2. |
| --- | --- |

4.2

Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip vozila. Prvi dve števki (zdaj 01 v skladu s spremembami 01) navajata vrsto sprememb, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu vozila ali karoserije v smislu odstavka 2.2.

| 4.3 | Obvestilo o podelitvi ali razširitvi homologacije tipa vozila ali karoserije v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.3

Obvestilo o podelitvi ali razširitvi homologacije tipa vozila ali karoserije v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

| 4.4 | Na vsakem vozilu ali nadgradnji, ki je v skladu s tipom vozila ali karoserije, homologiranim po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, opredeljenem na homologacijskem certifikatu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz: |
| --- | --- |

4.4

Na vsakem vozilu ali nadgradnji, ki je v skladu s tipom vozila ali karoserije, homologiranim po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, opredeljenem na homologacijskem certifikatu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

| 4.4.1 | kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (2); in |
| --- | --- |

4.4.1

kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (2); in

| 4.4.2 | številke tega pravilnika, ki ji sledi črka „R“, pomišljaja in številke homologacije na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1; in |
| --- | --- |

4.4.2

številke tega pravilnika, ki ji sledi črka „R“, pomišljaja in številke homologacije na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1; in

| 4.4.3 | dodatnega simbola, sestavljenega iz rimskih številk, ki označujejo razred/razrede, za katere je bilo vozilo ali karoserija homologirano. Karoserija, ki se homologira posebej, je dodatno označena s črko S. |
| --- | --- |

4.4.3

dodatnega simbola, sestavljenega iz rimskih številk, ki označujejo razred/razrede, za katere je bilo vozilo ali karoserija homologirano. Karoserija, ki se homologira posebej, je dodatno označena s črko S.

| 4.5 | Če je vozilo v skladu s homologiranim tipom vozila po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je homologacijo podelila v skladu s tem pravilnikom, ni treba ponoviti simbola iz odstavka 4.4.1; v takem primeru se v vzdolžnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 4.4.1 vstavijo Pravilnik, številke homologacije in dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

4.5

Če je vozilo v skladu s homologiranim tipom vozila po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je homologacijo podelila v skladu s tem pravilnikom, ni treba ponoviti simbola iz odstavka 4.4.1; v takem primeru se v vzdolžnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 4.4.1 vstavijo Pravilnik, številke homologacije in dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom.

| 4.6 | Homologacijska oznaka je jasno čitljiva in neizbrisna. |
| --- | --- |

4.6

Homologacijska oznaka je jasno čitljiva in neizbrisna.

| 4.7 | Proizvajalec homologacijsko oznako namesti blizu napisne ploščice vozila ali karoserije ali na njo. |
| --- | --- |

4.7

Proizvajalec homologacijsko oznako namesti blizu napisne ploščice vozila ali karoserije ali na njo.

| 4.8 | Priloga 2 k temu pravilniku daje primere namestitev homologacijskih oznak. |
| --- | --- |

4.8

Priloga 2 k temu pravilniku daje primere namestitev homologacijskih oznak.

5.   ZAHTEVE

| 5.1 | Vsa vozila so v skladu s predpisi iz Priloge 3 k temu pravilniku (spremenjena s Prilogo 9 v primeru dvonivojskih vozil). Karoserije, ki so bile homologirane posebej, so v skladu s Prilogo 5 in/ali 10, kot je primerno. Homologacija vozila s karoserijo, homologirano v skladu s Prilogo 10, se izvede v skladu s to prilogo. |
| --- | --- |

5.1

Vsa vozila so v skladu s predpisi iz Priloge 3 k temu pravilniku (spremenjena s Prilogo 9 v primeru dvonivojskih vozil). Karoserije, ki so bile homologirane posebej, so v skladu s Prilogo 5 in/ali 10, kot je primerno. Homologacija vozila s karoserijo, homologirano v skladu s Prilogo 10, se izvede v skladu s to prilogo.

| 5.2 | Vozila razreda I so dostopna ljudem z zmanjšano zmožnostjo gibanja, vključno z uporabniki invalidskih vozičkov, glede na tehnične predpise iz Priloge 8. |
| --- | --- |

5.2

Vozila razreda I so dostopna ljudem z zmanjšano zmožnostjo gibanja, vključno z uporabniki invalidskih vozičkov, glede na tehnične predpise iz Priloge 8.

| 5.3 | Pogodbenice se svobodno odločijo za najprimernejšo rešitev za izboljšanje dostopa do vozil, ki ne spadajo v razred I. Če pa so vozila, ki ne spadajo v razred I, opremljena z napravami za ljudi z zmanjšano zmožnostjo gibanja in/ali uporabnike invalidskih vozičkov, so te v skladu z ustreznimi zahtevami iz Priloge 8. |
| --- | --- |

5.3

Pogodbenice se svobodno odločijo za najprimernejšo rešitev za izboljšanje dostopa do vozil, ki ne spadajo v razred I. Če pa so vozila, ki ne spadajo v razred I, opremljena z napravami za ljudi z zmanjšano zmožnostjo gibanja in/ali uporabnike invalidskih vozičkov, so te v skladu z ustreznimi zahtevami iz Priloge 8.

| 5.4 | Nič iz tega pravilnika ne preprečuje nacionalnim organom pogodbenic, da določijo, da so nekatere vrste ukrepov namenjene vozilom, ki so opremljena za prevoz potnikov z zmanjšano zmožnostjo gibanja v skladu s Prilogo 8. |
| --- | --- |

5.4

Nič iz tega pravilnika ne preprečuje nacionalnim organom pogodbenic, da določijo, da so nekatere vrste ukrepov namenjene vozilom, ki so opremljena za prevoz potnikov z zmanjšano zmožnostjo gibanja v skladu s Prilogo 8.

6.   SPREMEMBA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE TIPA VOZILA ALI KAROSERIJE

| 6.1 | Vsaka sprememba tipa vozila ali karoserije se sporoči upravnemu organu, ki je podelil homologacijo tipa vozila. Ta organ lahko potem: |
| --- | --- |

6.1

Vsaka sprememba tipa vozila ali karoserije se sporoči upravnemu organu, ki je podelil homologacijo tipa vozila. Ta organ lahko potem:

| 6.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnega škodljivega učinka in da vozilo ali karoserija v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali |
| --- | --- |

6.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnega škodljivega učinka in da vozilo ali karoserija v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali

| 6.1.2 | od tehnične službe, pristojne za opravljanje preskusov, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

6.1.2

od tehnične službe, pristojne za opravljanje preskusov, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu.

| 6.2 | Potrditev ali zavrnitev homologacije, se z navedbo sprememb, v skladu s postopkom iz odstavka 4.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik. |
| --- | --- |

6.2

Potrditev ali zavrnitev homologacije, se z navedbo sprememb, v skladu s postopkom iz odstavka 4.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

| 6.3 | Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko te razširitve in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, v skladu z vzorcem iz Dodatka 2 Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

6.3

Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko te razširitve in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, v skladu z vzorcem iz Dodatka 2 Priloge 1 k temu pravilniku.

7.   SKLADNOST PROIZVODNJE

Skladnost proizvodnih postopkov je v skladu z Dodatkom 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) v naslednjih zahtevah:

| 7.1 | Vozila in karoserije, homologirana na podlagi tega pravilnika, se izdelajo tako, da izpolnjujejo zahteve iz zgornjega odstavka 5, da bi bili v skladu s homologiranim tipom. |
| --- | --- |

7.1

Vozila in karoserije, homologirana na podlagi tega pravilnika, se izdelajo tako, da izpolnjujejo zahteve iz zgornjega odstavka 5, da bi bili v skladu s homologiranim tipom.

| 7.2 | Pristojni organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri ustreznost uporabljenih metod preverjanja skladnosti v vsakem proizvodnem obratu. Ta preverjanja se navadno opravijo enkrat na dve leti. |
| --- | --- |

7.2

Pristojni organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri ustreznost uporabljenih metod preverjanja skladnosti v vsakem proizvodnem obratu. Ta preverjanja se navadno opravijo enkrat na dve leti.

8.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 8.1 | Homologacija, ki se podeli za tip vozila ali karoserije v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če ne izpolnjuje zahtev iz zgornjega odstavka 5. |
| --- | --- |

8.1

Homologacija, ki se podeli za tip vozila ali karoserije v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če ne izpolnjuje zahtev iz zgornjega odstavka 5.

| 8.2 | Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom, ki je v skladu z vzorcem iz Dodatka 2 Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

8.2

Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom, ki je v skladu z vzorcem iz Dodatka 2 Priloge 1 k temu pravilniku.

9.   POPOLNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip vozila ali karoserije v skladu s to uredbo, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko ta organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

10.   PREHODNE DOLOČBE

| 10.1 | Od uradnega datuma veljavnosti sprememb 01 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne zavrne dodelitve ECE-homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 01. |
| --- | --- |

10.1

Od uradnega datuma veljavnosti sprememb 01 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne zavrne dodelitve ECE-homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 01.

| 10.2 | Nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne zavrne nacionalne homologacije tipa vozila, homologiranega v skladu s spremembami 01 tega pravilnika. |
| --- | --- |

10.2

Nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne zavrne nacionalne homologacije tipa vozila, homologiranega v skladu s spremembami 01 tega pravilnika.

| 10.3 | Po 36 mesecih od datuma veljavnosti dodelijo pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, homologacijo le, če je tip vozila, ki je v postopku homologacije, v skladu z zahtevami tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 01. |
| --- | --- |

10.3

Po 36 mesecih od datuma veljavnosti dodelijo pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, homologacijo le, če je tip vozila, ki je v postopku homologacije, v skladu z zahtevami tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 01.

| 10.4 | 72 mesecev po veljavnosti sprememb 01 tega pravilnika lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo prvo nacionalno registracijo (začetek uporabe) vozila, ki ne izpolnjuje zahtev iz sprememb 01 tega pravilnika. |
| --- | --- |

10.4

72 mesecev po veljavnosti sprememb 01 tega pravilnika lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo prvo nacionalno registracijo (začetek uporabe) vozila, ki ne izpolnjuje zahtev iz sprememb 01 tega pravilnika.

11.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI OPRAVLJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki opravljajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in ki se jim pošljejo certifikati, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, razširitev ali zavrnitev ali preklic homologacije.

12.   PRIPOMBE V ZVEZI Z DOVOLJENIMI OBREMENITVAMI OSI ALI SKUPNO TEŽO VOZILA

Pogodbenicam Sporazuma v skladu s členom 3 tega sporazuma ni odvzeta pravica, da na svojem ozemlju prepovejo registracijo tipov vozil, ki jim je homologacijo podelila druga pogodbenica v skladu s tem pravilnikom, če prevažanje potnikov in prtljage obremeni osi ali preseže pravne omejitve za tehnično dovoljeno maso vozila, veljavne na njihovem ozemlju.

SEZNAM PRILOG

| PRILOGA 1 | Dokumentacija za ECE-homologacijo |
| --- | --- |

PRILOGA 1

| Del 1 | Vzorec informativne dokumentacije |
| --- | --- |

Del 1

| Del 2 | Certifikat o homologaciji |
| --- | --- |

Del 2

| PRILOGA 2 | Namestitev homologacijskih oznak |
| --- | --- |

PRILOGA 2

| PRILOGA 3 | Zahteve, ki jih morajo izpolnjevati vsa vozila |
| --- | --- |

PRILOGA 3

| Dodatek: | Računsko preverjanje statične meje prevračanja |
| --- | --- |

Dodatek:

| PRILOGA 4 | Obrazložitveni diagrami |
| --- | --- |

PRILOGA 4

| PRILOGA 5 | Trdnost nadgradnje |
| --- | --- |

PRILOGA 5

| PRILOGA 6 | Navodila za merjenje sil za zapiranje delovnih vrat na energijski pogon |
| --- | --- |

PRILOGA 6

| PRILOGA 7 | Posebne zahteve za vozila za prevoz do največ 22 potnikov |
| --- | --- |

PRILOGA 7

| PRILOGA 8 | Zahteve za tehnične naprave, ki omogočajo dostop potnikom z zmanjšano zmožnostjo gibanja |
| --- | --- |

PRILOGA 8

| PRILOGA 9 | Posebne zahteve za dvonivojska vozila |
| --- | --- |

PRILOGA 9

| PRILOGA 10 | Homologacija samostojnih tehničnih enot in homologacija vozila, na katerem je vgrajena karoserija, ki je bila že homologirana kot samostojna tehnična enota |
| --- | --- |

PRILOGA 10

| PRILOGA 11 | Mase in mere |
| --- | --- |

PRILOGA 11

PRILOGA 1

DOKUMENTACIJA ZA ECE-HOMOLOGACIJO

DEL 1

Vzorec informativne dokumentacije

Dodatek 1

VZOREC INFORMATIVNE DOKUMENTACIJE

v skladu s Pravilnikom No. 107 v zvezi s homologacijo vozil kategorij M2 ali M3 glede na splošno konstrukcijo.

Naslednje informacije, če je smiselno, morajo biti predložene v treh izvodih in vključevati seznam. Kakršne koli risbe morajo biti v formatu A4 ali zložene na ta format predložene v ustreznem merilu in morajo biti dovolj podrobne. Morebitne fotografije morajo prikazovati dovolj podrobnosti.Če se sistemi, sestavni deli ali samostojne tehnične enote upravljajo elektronsko, morajo biti dodane informacije o njihovem delovanju.

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | Oznaka (trgovsko ime proizvajalca): |
| --- | --- |

1.1

Oznaka (trgovsko ime proizvajalca):

| 1.2 | Tip: |
| --- | --- |

1.2

Tip:

| 1.2.1 | Podvozje: |
| --- | --- |

1.2.1

Podvozje:

| 1.2.2 | Karoserija/celotno vozilo: |
| --- | --- |

1.2.2

Karoserija/celotno vozilo:

| 1.3 | Podatki za identifikacijo tipa vozila, če je oznaka na vozilu (3): |
| --- | --- |

1.3

Podatki za identifikacijo tipa vozila, če je oznaka na vozilu (3):

| 1.3.1 | Podvozje: |
| --- | --- |

1.3.1

Podvozje:

| 1.3.2 | Karoserija/celotno vozilo: |
| --- | --- |

1.3.2

Karoserija/celotno vozilo:

| 1.3.3 | Mesto oznake |
| --- | --- |

1.3.3

Mesto oznake

| 1.3.3.1 | Podvozje: |
| --- | --- |

1.3.3.1

Podvozje:

| 1.3.3.2 | Karoserija/celotno vozilo: |
| --- | --- |

1.3.3.2

Karoserija/celotno vozilo:

| 1.4 | Kategorija vozila (4): |
| --- | --- |

1.4

Kategorija vozila (4):

| 1.5 | Ime in naslov proizvajalca: |
| --- | --- |

1.5

Ime in naslov proizvajalca:

| 1.6 | Naslov/naslovi proizvodne/proizvodnih tovarne/tovarn: |
| --- | --- |

1.6

Naslov/naslovi proizvodne/proizvodnih tovarne/tovarn:

2.   SPLOŠNE KONSTRUKCIJSKE ZNAČILNOSTI VOZILA

| 2.1 | Fotografije in/ali risbe vzorčnega vozila: |
| --- | --- |

2.1

Fotografije in/ali risbe vzorčnega vozila:

| 2.2 | Merska risba celotnega vozila: |
| --- | --- |

2.2

Merska risba celotnega vozila:

| 2.3 | Število osi in koles: |
| --- | --- |

2.3

Število osi in koles:

| 2.3.1 | Število in lega osi z dvojnimi kolesi: |
| --- | --- |

2.3.1

Število in lega osi z dvojnimi kolesi:

| 2.3.2 | Število in lega krmiljenih osi: |
| --- | --- |

2.3.2

Število in lega krmiljenih osi:

| 2.4 | Podvozje (če obstaja) (splošna risba): |
| --- | --- |

2.4

Podvozje (če obstaja) (splošna risba):

| 2.5 | Material, ki se uporabi za vzdolžne nosilce (5): |
| --- | --- |

2.5

Material, ki se uporabi za vzdolžne nosilce (5):

| 2.6 | Lega in način vgradnje motorja: |
| --- | --- |

2.6

Lega in način vgradnje motorja:

| 2.7 | Vozniška kabina (sprednja ali običajna) (6): |
| --- | --- |

2.7

Vozniška kabina (sprednja ali običajna) (6):

| 2.8 | Lega volana: |
| --- | --- |

2.8

Lega volana:

| 2.8.1 | vozilo je izdelano za vožnjo po desni/levi (7) strani cestišča. |
| --- | --- |

2.8.1

vozilo je izdelano za vožnjo po desni/levi (7) strani cestišča.

| 2.9 | Navesti, ali je motorno vozilo namenjeno za vleko priklopnikov in ali je priklopnik polpriklopnik, priklopnik z vlečnim drogom ali priklopnik s centralno osjo. |
| --- | --- |

2.9

Navesti, ali je motorno vozilo namenjeno za vleko priklopnikov in ali je priklopnik polpriklopnik, priklopnik z vlečnim drogom ali priklopnik s centralno osjo.

3.   MASE IN MERE (8) (v kg in mm) (navesti povezavo z risbo, kjer je to primerno)

| 3.1 | Medosne razdalje (polno obremenjenega vozila) (9): |
| --- | --- |

3.1

Medosne razdalje (polno obremenjenega vozila) (9):

| 3.2 | Mere vozila (skupne) |
| --- | --- |

3.2

Mere vozila (skupne)

| 3.2.1 | Za podvozje s karoserijo |
| --- | --- |

3.2.1

Za podvozje s karoserijo

| 3.2.1.1 | Dolžina (10): |
| --- | --- |

3.2.1.1

Dolžina (10):

| 3.2.1.2 | Širina (11): |
| --- | --- |

3.2.1.2

Širina (11):

| 3.2.1.3 | Višina (v stanju, pripravljenem za vožnjo) (12) (pri vzmetenju z nastavljivo višino navesti običajen delovni položaj): |
| --- | --- |

3.2.1.3

Višina (v stanju, pripravljenem za vožnjo) (12) (pri vzmetenju z nastavljivo višino navesti običajen delovni položaj):

| 3.2.1.4 | Sprednji previs (13): |
| --- | --- |

3.2.1.4

Sprednji previs (13):

| 3.2.1.5 | Zadnji previs (14): |
| --- | --- |

3.2.1.5

Zadnji previs (14):

| 3.3 | Lega težišča vozila pri največji tehnično dovoljeni masi v vzdolžni, prečni in navpični smeri. |
| --- | --- |

3.3

Lega težišča vozila pri največji tehnično dovoljeni masi v vzdolžni, prečni in navpični smeri.

| 3.4 | Masa vozila z nadgradnjo in v primeru vlečnega vozila kategorije, ki ni kategorija M1, z napravo za spenjanje, če jo vgradi proizvajalec, pripravljenega za vožnjo, ali masa podvozja ali podvozja s kabino, brez karoserije in/ali napravo za spenjanje, če proizvajalec ne opremi vozila s karoserijo in/ali napravo za spenjanje (vključno s tekočinami, orodjem, rezervnim kolesom in voznikom ter pri avtobusih in potovalnih avtobusih, članom posadke, če je vozilo opremljeno s sedežem za člana posadke) (15) (največja in najmanjša za vsako različico): |
| --- | --- |

3.4

Masa vozila z nadgradnjo in v primeru vlečnega vozila kategorije, ki ni kategorija M1, z napravo za spenjanje, če jo vgradi proizvajalec, pripravljenega za vožnjo, ali masa podvozja ali podvozja s kabino, brez karoserije in/ali napravo za spenjanje, če proizvajalec ne opremi vozila s karoserijo in/ali napravo za spenjanje (vključno s tekočinami, orodjem, rezervnim kolesom in voznikom ter pri avtobusih in potovalnih avtobusih, članom posadke, če je vozilo opremljeno s sedežem za člana posadke) (15) (največja in najmanjša za vsako različico):

| 3.4.1 | porazdelitev te mase na osi in za polpriklopnik ali priklopnik s centralno osjo obremenitev na spojni točki (največja in najmanjša za vsako različico): |
| --- | --- |

3.4.1

porazdelitev te mase na osi in za polpriklopnik ali priklopnik s centralno osjo obremenitev na spojni točki (največja in najmanjša za vsako različico):

| 3.5 | Največja tehnično dovoljena masa vozila po podatkih proizvajalca (16) (največja in najmanjša za vsako različico): |
| --- | --- |

3.5

Največja tehnično dovoljena masa vozila po podatkih proizvajalca (16) (največja in najmanjša za vsako različico):

| 3.5.1 | porazdelitev te mase med osmi (največja in najmanjša za vsako različico): |
| --- | --- |

3.5.1

porazdelitev te mase med osmi (največja in najmanjša za vsako različico):

| 3.6 | Največja tehnično dovoljena obremenitev/masa na vsako os: |
| --- | --- |

3.6

Največja tehnično dovoljena obremenitev/masa na vsako os:

| 3.7 | Največja tehnično dovoljena masa na spojni točki: |
| --- | --- |

3.7

Največja tehnično dovoljena masa na spojni točki:

| 3.7.1 | motornega vozila: |
| --- | --- |

3.7.1

motornega vozila:

4.   KAROSERIJA

| 4.1 | Vrsta karoserije: enonivojska/dvonivojska/toga/nizkopodna (7) |
| --- | --- |

4.1

Vrsta karoserije: enonivojska/dvonivojska/toga/nizkopodna (7)

| 4.2 | Uporabljeni materiali in konstrukcijske metode: |
| --- | --- |

4.2

Uporabljeni materiali in konstrukcijske metode:

5.   POSEBNI PREDPISI ZA VOZILA, KI SE UPORABLJAJO ZA PREVOZ POTNIKOV IN IMAJO POLEG VOZNIŠKEGA SEDEŽA ŠE VEČ KOT OSEM SEDEŽEV

| 5.1 | Razred vozila (razred I, razred II, razred III, razred A, razred B): |
| --- | --- |

5.1

Razred vozila (razred I, razred II, razred III, razred A, razred B):

| 5.2 | Prostor za potnike (m2): |
| --- | --- |

5.2

Prostor za potnike (m2):

| 5.2.1 | Skupaj (So): |
| --- | --- |

5.2.1

Skupaj (So):

| 5.2.2 | Zgornji nivo (Soa): (7) |
| --- | --- |

5.2.2

Zgornji nivo (Soa): (7)

| 5.2.3 | Spodnji nivo (Sob): (7) |
| --- | --- |

5.2.3

Spodnji nivo (Sob): (7)

| 5.2.4 | Za stoječe potnike (S1): |
| --- | --- |

5.2.4

Za stoječe potnike (S1):

| 5.3 | Število potnikov (sedečih in stoječih): |
| --- | --- |

5.3

Število potnikov (sedečih in stoječih):

| 5.3.1 | Skupaj (N): |
| --- | --- |

5.3.1

Skupaj (N):

| 5.3.2 | Zgornji nivo (Na): (7) |
| --- | --- |

5.3.2

Zgornji nivo (Na): (7)

| 5.3.3 | Spodnji nivo (Nb): (7) |
| --- | --- |

5.3.3

Spodnji nivo (Nb): (7)

| 5.4 | Število potnikov (sedečih): |
| --- | --- |

5.4

Število potnikov (sedečih):

| 5.4.1 | Skupaj (A): |
| --- | --- |

5.4.1

Skupaj (A):

| 5.4.2 | Zgornji nivo (Aa): (7) |
| --- | --- |

5.4.2

Zgornji nivo (Aa): (7)

| 5.4.3 | Spodnji nivo (Ab): (7) |
| --- | --- |

5.4.3

Spodnji nivo (Ab): (7)

| 5.5 | Sedež za člana posadke: da/ne (7) |
| --- | --- |

5.5

Sedež za člana posadke: da/ne (7)

| 5.6 | Število delovnih vrat: |
| --- | --- |

5.6

Število delovnih vrat:

| 5.7 | Število zasilnih izhodov (vrata, okna, lopute za zasilni izhod, notranje stopnišče in polstopnišče): |
| --- | --- |

5.7

Število zasilnih izhodov (vrata, okna, lopute za zasilni izhod, notranje stopnišče in polstopnišče):

| 5.7.1 | Skupaj: |
| --- | --- |

5.7.1

Skupaj:

| 5.7.2 | Zgornji nivo: (7) |
| --- | --- |

5.7.2

Zgornji nivo: (7)

| 5.7.3 | Spodnji nivo: (7) |
| --- | --- |

5.7.3

Spodnji nivo: (7)

| 5.8 | Prostornina prostorov za prtljago (m3): |
| --- | --- |

5.8

Prostornina prostorov za prtljago (m3):

| 5.9 | Prostor za prevoz prtljage na strehi (m2): |
| --- | --- |

5.9

Prostor za prevoz prtljage na strehi (m2):

| 5.10 | Tehnične naprave za olajšanje dostopa v vozila (npr. klančina, dvižna ploščad, sistem za znižanje višine vozila), če so vgrajene: |
| --- | --- |

5.10

Tehnične naprave za olajšanje dostopa v vozila (npr. klančina, dvižna ploščad, sistem za znižanje višine vozila), če so vgrajene:

| 5.11 | TRDNOST NADGRADNJE: |
| --- | --- |

5.11

| 5.11.1 | Številka homologacije iz Pravilnika št. 66, če je na voljo: |
| --- | --- |

5.11.1

Številka homologacije iz Pravilnika št. 66, če je na voljo:

| 5.11.2 | Za nadgradnje, ki še niso bile homologirane: |
| --- | --- |

5.11.2

Za nadgradnje, ki še niso bile homologirane:

| 5.11.2.1 | podroben opis nadgradnje tipa vozila, vključno z merami, postavitvijo in uporabljenimi materiali, ter njenih pritrditev na okvir podvozja: |
| --- | --- |

5.11.2.1

podroben opis nadgradnje tipa vozila, vključno z merami, postavitvijo in uporabljenimi materiali, ter njenih pritrditev na okvir podvozja:

| 5.11.2.2 | risbe vozila in tistih delov notranje opreme, ki vplivajo na trdnost nadgradnje ali na prostor za preživetje: |
| --- | --- |

5.11.2.2

risbe vozila in tistih delov notranje opreme, ki vplivajo na trdnost nadgradnje ali na prostor za preživetje:

| 5.11.2.3 | lega težišča vozila, pripravljenega za vožnjo, v vzdolžni, prečni in navpični smeri: |
| --- | --- |

5.11.2.3

lega težišča vozila, pripravljenega za vožnjo, v vzdolžni, prečni in navpični smeri:

| 5.11.2.4 | največja razdalja med središčnicami zunanjih potniških sedežev. |
| --- | --- |

5.11.2.4

največja razdalja med središčnicami zunanjih potniških sedežev.

Pojasnjevalne opombe:

PRILOGA 1

DOKUMENTACIJA ZA ECE-HOMOLOGACIJO

DEL 1

Vzorec informativne dokumentacije

Dodatek 2

VZOREC INFORMATIVNE DOKUMENTACIJE

v skladu s Pravilnikom No. 107 v zvezi s homologacijo karoserije vozil kategorij M2 ali M3 glede na splošno konstrukcijo.

Naslednje informacije, če je potrebno, morajo biti predložene v treh izvodih in vključevati seznam. Kakršne koli risbe morajo biti v ustreznem merilu in dovolj podrobne, v formatu A4 ali zložene na ta format. Morebitne fotografije morajo prikazovati dovolj podrobnosti.Če se sistemi, sestavni deli ali samostojne tehnične enote upravljajo elektronsko, morajo biti predložene tudi informacije o njihovem delovanju.

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | Oznaka (trgovsko ime proizvajalca): |
| --- | --- |

1.1

Oznaka (trgovsko ime proizvajalca):

| 1.2 | Tip: |
| --- | --- |

1.2

Tip:

| 1.3 | Podatki za identifikacijo tipa vozila, če je oznaka na vozilu (b): |
| --- | --- |

1.3

Podatki za identifikacijo tipa vozila, če je oznaka na vozilu (b):

| 1.3.1 | Karoserija/celotno vozilo: |
| --- | --- |

1.3.1

Karoserija/celotno vozilo:

| 1.3.2 | Mesto oznake: |
| --- | --- |

1.3.2

Mesto oznake:

| 1.3.3 | Karoserija/celotno vozilo: |
| --- | --- |

1.3.3

Karoserija/celotno vozilo:

| 1.4 | Mesto in način namestitve homologacijske oznake ECE pri sestavnih delih in samostojnih tehničnih enotah: |
| --- | --- |

1.4

Mesto in način namestitve homologacijske oznake ECE pri sestavnih delih in samostojnih tehničnih enotah:

| 1.5 | Naslov/naslovi proizvodne/proizvodnih tovarne/tovarn: |
| --- | --- |

1.5

Naslov/naslovi proizvodne/proizvodnih tovarne/tovarn:

2.   SPLOŠNE KONSTRUKCIJSKE ZNAČILNOSTI VOZILA

| 2.1 | Fotografije in/ali risbe vzorčnega vozila: |
| --- | --- |

2.1

Fotografije in/ali risbe vzorčnega vozila:

| 2.2 | Merska risba celotnega vozila: |
| --- | --- |

2.2

Merska risba celotnega vozila:

| 2.3 | Število osi in koles: |
| --- | --- |

2.3

Število osi in koles:

| 2.4 | Podvozje (če obstaja) (splošna risba): |
| --- | --- |

2.4

Podvozje (če obstaja) (splošna risba):

| 2.5 | Material, ki se uporabi za vzdolžne nosilce (d): |
| --- | --- |

2.5

Material, ki se uporabi za vzdolžne nosilce (d):

| 2.6 | Lega in način vgradnje motorja: |
| --- | --- |

2.6

Lega in način vgradnje motorja:

| 2.7 | Vozniška kabina (trambus ali z motorjem pod sprednjim pokrovom) (z): |
| --- | --- |

2.7

Vozniška kabina (trambus ali z motorjem pod sprednjim pokrovom) (z):

| 2.8 | Lega volana: |
| --- | --- |

2.8

Lega volana:

3.   MASE IN MERE (e) (v kg in mm) (navesti povezavo z risbo, kjer je to primerno)

| 3.1 | Medosne razdalje (polno obremenjenega vozila) (f): |
| --- | --- |

3.1

Medosne razdalje (polno obremenjenega vozila) (f):

| 3.2 | Mere vozila (skupne) |
| --- | --- |

3.2

Mere vozila (skupne)

| 3.2.1 | Za karoserijo, homologirano brez podvozja: |
| --- | --- |

3.2.1

Za karoserijo, homologirano brez podvozja:

| 3.2.1.1 | Dolžina (j): |
| --- | --- |

3.2.1.1

Dolžina (j):

| 3.2.1.2 | Širina (k): |
| --- | --- |

3.2.1.2

Širina (k):

| 3.2.1.3 | Višina (v stanju, pripravljenem za vožnjo) (l) (pri vzmetenju z nastavljivo višino navesti običajen delovni položaj): |
| --- | --- |

3.2.1.3

Višina (v stanju, pripravljenem za vožnjo) (l) (pri vzmetenju z nastavljivo višino navesti običajen delovni položaj):

4.   KAROSERIJA

| 4.1 | Vrsta karoserije: enonivojska/dvonivojska/toga/nizkopodna (1) |
| --- | --- |

4.1

Vrsta karoserije: enonivojska/dvonivojska/toga/nizkopodna (1)

| 4.2 | Uporabljeni materiali in gradbene metode: |
| --- | --- |

4.2

Uporabljeni materiali in gradbene metode:

5.   POSEBNI PREDPISI ZA VOZILA, KI SE UPORABLJAJO ZA PREVOZ POTNIKOV IN IMAJO POLEG VOZNIŠKEGA SEDEŽA ŠE VEČ KOT OSEM SEDEŽEV

| 5.1 | Razred vozila (razred I, razred II, razred III, razred A, razred B): |
| --- | --- |

5.1

Razred vozila (razred I, razred II, razred III, razred A, razred B):

| 5.1.1 | Tipi podvozja, na katero se lahko vgradi homologirana karoserija (proizvajalec/proizvajalci in tipi vozila/vozil): |
| --- | --- |

5.1.1

Tipi podvozja, na katero se lahko vgradi homologirana karoserija (proizvajalec/proizvajalci in tipi vozila/vozil):

| 5.2 | Prostor za potnike (m2): |
| --- | --- |

5.2

Prostor za potnike (m2):

| 5.2.1 | Skupaj (So): |
| --- | --- |

5.2.1

Skupaj (So):

| 5.2.1.1 | zgornji nivo (Soa): (1) |
| --- | --- |

5.2.1.1

zgornji nivo (Soa): (1)

| 5.2.1.2 | spodnji nivo (Sob): (1) |
| --- | --- |

5.2.1.2

spodnji nivo (Sob): (1)

| 5.2.2 | Za stoječe potnike (S1): |
| --- | --- |

5.2.2

Za stoječe potnike (S1):

| 5.3 | Število potnikov (sedečih in stoječih): |
| --- | --- |

5.3

Število potnikov (sedečih in stoječih):

| 5.3.1 | skupaj (N): |
| --- | --- |

5.3.1

skupaj (N):

| 5.3.2 | zgornji nivo (Na): (1) |
| --- | --- |

5.3.2

zgornji nivo (Na): (1)

| 5.3.3 | spodnji nivo (Nb): (1) |
| --- | --- |

5.3.3

spodnji nivo (Nb): (1)

| 5.4 | Število potniških sedežev: |
| --- | --- |

5.4

Število potniških sedežev:

| 5.4.1 | skupaj (A): |
| --- | --- |

5.4.1

skupaj (A):

| 5.4.2 | zgornji nivo (Aa): (1) |
| --- | --- |

5.4.2

zgornji nivo (Aa): (1)

| 5.4.3 | spodnji nivo (Ab): (1) |
| --- | --- |

5.4.3

spodnji nivo (Ab): (1)

| 5.5 | Število delovnih vrat: |
| --- | --- |

5.5

Število delovnih vrat:

| 5.6 | Število zasilnih izhodov (vrata, okna, lopute za zasilni izhod, notranje stopnišče in polstopnišče): |
| --- | --- |

5.6

Število zasilnih izhodov (vrata, okna, lopute za zasilni izhod, notranje stopnišče in polstopnišče):

| 5.6.1 | skupaj: |
| --- | --- |

5.6.1

skupaj:

| 5.6.2 | zgornji nivo: (1) |
| --- | --- |

5.6.2

zgornji nivo: (1)

| 5.6.3 | spodnji nivo: (1) |
| --- | --- |

5.6.3

spodnji nivo: (1)

| 5.7 | Prostornina prostorov za prtljago (m3): |
| --- | --- |

5.7

Prostornina prostorov za prtljago (m3):

| 5.8 | Prostor za prevoz prtljage na strehi (m2): |
| --- | --- |

5.8

Prostor za prevoz prtljage na strehi (m2):

| 5.9 | Tehnične naprave za olajšanje dostopa v vozila (npr. klančina, dvižna ploščad, sistem za znižanje višine vozila), če so vgrajene: |
| --- | --- |

5.9

Tehnične naprave za olajšanje dostopa v vozila (npr. klančina, dvižna ploščad, sistem za znižanje višine vozila), če so vgrajene:

| 5.10 | TRDNOST NADGRADNJE: |
| --- | --- |

5.10

TRDNOST NADGRADNJE:

| 5.10.1 | Številka homologacije iz Pravilnika št. 66, če je na voljo: |
| --- | --- |

5.10.1

Številka homologacije iz Pravilnika št. 66, če je na voljo:

| 5.10.2 | Za nadgradnje, ki še niso bile homologirane: |
| --- | --- |

5.10.2

Za nadgradnje, ki še niso bile homologirane:

| 5.10.2.1 | podroben opis nadgradnje tipa vozila, vključno z merami, konfiguracijo in uporabljenimi materiali, ter njenih pritrditev na okvir podvozja: |
| --- | --- |

5.10.2.1

podroben opis nadgradnje tipa vozila, vključno z merami, konfiguracijo in uporabljenimi materiali, ter njenih pritrditev na okvir podvozja:

| 5.10.2.2 | Risbe vozila in tistih delov notranje opreme, ki vplivajo na trdnost nadgradnje ali na prostor za preživetje: |
| --- | --- |

5.10.2.2

Risbe vozila in tistih delov notranje opreme, ki vplivajo na trdnost nadgradnje ali na prostor za preživetje:

| 5.10.2.3 | Lega težišča vozila, pripravljenega za vožnjo, v vzdolžni, prečni in navpični smeri: |
| --- | --- |

5.10.2.3

Lega težišča vozila, pripravljenega za vožnjo, v vzdolžni, prečni in navpični smeri:

| 5.10.2.4 | Največja razdalja med središčnicami zunanjih potniških sedežev. |
| --- | --- |

5.10.2.4

Največja razdalja med središčnicami zunanjih potniških sedežev.

| 5.11 | Točke tega pravilnika, ki jih je treba izpolniti in prikazati za to ločeno tehnično enoto: |
| --- | --- |

5.11

Točke tega pravilnika, ki jih je treba izpolniti in prikazati za to ločeno tehnično enoto:

Pojasnjevalne opombe: glej Dodatek 1.

PRILOGA 1

DOKUMENTACIJA ZA ECE-HOMOLOGACIJO

DEL 1

Vzorec informativnih dokumentov

Dodatek 3

VZOREC INFORMATIVNIH DOKUMENTOV

V skladu s Pravilnikom No. 107 v zvezi s homologacijo vozila kategorij M2 ali M3, katerega karoserija je bila prej homologirana kot samostojna tehnična enota, glede na splošno konstrukcijo

Naslednje informacije, če je potrebno, morajo biti predložene v treh izvodih in vključevati seznam. Kakršne koli risbe morajo biti v ustreznem merilu in dovolj podrobne, v formatu A4 ali zložene na ta format. Morebitne fotografije morajo prikazovati dovolj podrobnosti.Če se sistemi, sestavni deli ali samostojne tehnične enote upravljajo elektronsko, morajo biti dodane informacije o njihovem delovanju.

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | Oznaka (trgovsko ime proizvajalca): |
| --- | --- |

1.1

Oznaka (trgovsko ime proizvajalca):

| 1.2 | Tip: |
| --- | --- |

1.2

Tip:

| 1.2.1 | Podvozje: |
| --- | --- |

1.2.1

Podvozje:

| 1.2.2 | Karoserija/celotno vozilo: |
| --- | --- |

1.2.2

Karoserija/celotno vozilo:

| 1.3 | Podatki za identifikacijo tipa vozila, če je oznaka na vozilu (b): |
| --- | --- |

1.3

Podatki za identifikacijo tipa vozila, če je oznaka na vozilu (b):

| 1.3.1 | Podvozje: |
| --- | --- |

1.3.1

Podvozje:

| 1.3.2 | Karoserija/celotno vozilo: |
| --- | --- |

1.3.2

Karoserija/celotno vozilo:

| 1.3.3 | Mesto oznake: |
| --- | --- |

1.3.3

Mesto oznake:

| 1.3.3.1 | Podvozje: |
| --- | --- |

1.3.3.1

Podvozje:

| 1.3.3.2 | Karoserija/celotno vozilo: |
| --- | --- |

1.3.3.2

Karoserija/celotno vozilo:

| 1.4 | Kategorija vozila (c): |
| --- | --- |

1.4

Kategorija vozila (c):

| 1.5 | Ime in naslov proizvajalca: |
| --- | --- |

1.5

Ime in naslov proizvajalca:

| 1.6 | Naslov/naslovi proizvodne/proizvodnih tovarne/tovarn: |
| --- | --- |

1.6

Naslov/naslovi proizvodne/proizvodnih tovarne/tovarn:

2.   SPLOŠNE KONSTRUKCIJSKE LASTNOSTI VOZILA

| 2.1 | Fotografije in/ali risbe vzorčnega vozila: |
| --- | --- |

2.1

Fotografije in/ali risbe vzorčnega vozila:

| 2.2 | Merska risba celotnega vozila: |
| --- | --- |

2.2

Merska risba celotnega vozila:

| 2.3 | Število osi in koles: |
| --- | --- |

2.3

Število osi in koles:

| 2.3.1 | Število in lega osi z dvojnimi kolesi: |
| --- | --- |

2.3.1

Število in lega osi z dvojnimi kolesi:

| 2.4 | Podvozje (če obstaja) (splošna risba): |
| --- | --- |

2.4

Podvozje (če obstaja) (splošna risba):

| 2.5 | Material, ki se uporabi za vzdolžne nosilce (d): |
| --- | --- |

2.5

Material, ki se uporabi za vzdolžne nosilce (d):

| 2.6 | Lega in način vgradnje motorja: |
| --- | --- |

2.6

Lega in način vgradnje motorja:

| 2.7 | Lega volana: |
| --- | --- |

2.7

Lega volana:

| 2.7.1 | vozilo je izdelano za vožnjo po desni/levi 1 strani cestišča. |
| --- | --- |

2.7.1

vozilo je izdelano za vožnjo po desni/levi 1 strani cestišča.

3.   MASE IN MERE (e) (V KG IN MM) (NAVESTI POVEZAVO Z RISBO, KJER JE TO MOGOČE)

| 3.1 | Medosne razdalje (polno obremenjenega vozila) (f): |
| --- | --- |

3.1

Medosne razdalje (polno obremenjenega vozila) (f):

| 3.2 | Mere vozila (skupne) |
| --- | --- |

3.2

Mere vozila (skupne)

| 3.2.1 | Za podvozje s karoserijo |
| --- | --- |

3.2.1

Za podvozje s karoserijo

| 3.2.1.1 | Dolžina (j): |
| --- | --- |

3.2.1.1

Dolžina (j):

| 3.2.1.2 | Širina (k): |
| --- | --- |

3.2.1.2

Širina (k):

| 3.2.1.2.1 | Največja širina: |
| --- | --- |

3.2.1.2.1

Največja širina:

| 3.2.1.3 | Višina (v stanju, pripravljenem za vožnjo) (l) (pri vzmetenju z nastavljivo višino navesti običajen delovni položaj): |
| --- | --- |

3.2.1.3

Višina (v stanju, pripravljenem za vožnjo) (l) (pri vzmetenju z nastavljivo višino navesti običajen delovni položaj):

| 3.3 | Masa vozila s karoserijo in za vlečno vozilo kategorije, ki ni kategorija M1, z napravo za spenjanje, če jo vgradi proizvajalec, pripravljenega za vožnjo, ali masa podvozja ali podvozja s kabino, brez karoserije in/ali napravo za spenjanje, če proizvajalec ne opremi vozila s karoserijo in/ali napravo za spenjanje (vključno s tekočinami, orodjem, rezervnim kolesom in voznikom ter za avtobuse in potovalne avtobuse članom posadke, če je vozilo opremljeno s sedežem za člana posadke): (°) (največja in najmanjša za vsako različico). |
| --- | --- |

3.3

Masa vozila s karoserijo in za vlečno vozilo kategorije, ki ni kategorija M1, z napravo za spenjanje, če jo vgradi proizvajalec, pripravljenega za vožnjo, ali masa podvozja ali podvozja s kabino, brez karoserije in/ali napravo za spenjanje, če proizvajalec ne opremi vozila s karoserijo in/ali napravo za spenjanje (vključno s tekočinami, orodjem, rezervnim kolesom in voznikom ter za avtobuse in potovalne avtobuse članom posadke, če je vozilo opremljeno s sedežem za člana posadke): (°) (največja in najmanjša za vsako različico).

| 3.3.1 | Porazdelitev te mase na osi in za polpriklopnik ali priklopnik s centralno osjo obremenitev na spojni točki (največja in najmanjša za vsako različico): |
| --- | --- |

3.3.1

Porazdelitev te mase na osi in za polpriklopnik ali priklopnik s centralno osjo obremenitev na spojni točki (največja in najmanjša za vsako različico):

| 3.4 | Največja tehnično dovoljena masa obremenjenega vozila po podatkih proizvajalca (y) (največja in najmanjša): |
| --- | --- |

3.4

Največja tehnično dovoljena masa obremenjenega vozila po podatkih proizvajalca (y) (največja in najmanjša):

| 3.4.1 | porazdelitev te mase na osi in za polpriklopnik ali priklopnik s centralno osjo obremenitev na spojni točki (največja in najmanjša): |
| --- | --- |

3.4.1

porazdelitev te mase na osi in za polpriklopnik ali priklopnik s centralno osjo obremenitev na spojni točki (največja in najmanjša):

| 3.5 | Največja tehnično dovoljena masa/obremenitev na vsako os: |
| --- | --- |

3.5

Največja tehnično dovoljena masa/obremenitev na vsako os:

4.   TRDNOST NADGRADNJE:

| 4.1 | Številka homologacije iz Pravilnika št. 66, če je na voljo: |
| --- | --- |

4.1

Številka homologacije iz Pravilnika št. 66, če je na voljo:

| 4.2 | Za nadgradnje, ki še niso bile homologirane: |
| --- | --- |

4.2

Za nadgradnje, ki še niso bile homologirane:

| 4.2.1 | podroben opis nadgradnje tipa vozila, vključno z merami, postavitvijo in uporabljenimi materiali, ter njenih pritrditev na okvir podvozja: |
| --- | --- |

4.2.1

podroben opis nadgradnje tipa vozila, vključno z merami, postavitvijo in uporabljenimi materiali, ter njenih pritrditev na okvir podvozja:

| 4.2.2 | risbe vozila in tistih delov notranje opreme, ki vplivajo na trdnost nadgradnje ali na prostor za preživetje: |
| --- | --- |

4.2.2

risbe vozila in tistih delov notranje opreme, ki vplivajo na trdnost nadgradnje ali na prostor za preživetje:

| 4.3 | Lega težišča vozila, pripravljenega za vožnjo, v vzdolžni, prečni in navpični smeri: |
| --- | --- |

4.3

Lega težišča vozila, pripravljenega za vožnjo, v vzdolžni, prečni in navpični smeri:

| 4.4 | Največja razdalja med središčnicami zunanjih potniških sedežev. |
| --- | --- |

4.4

Največja razdalja med središčnicami zunanjih potniških sedežev.

Pojasnjevalne opombe: glej Dodatek 1.

PRILOGA 1

DEL 2

Dodatek 1

SPOROČILO

(največji format: A4 (210 mm × 297 mm))

Image

Image

PRILOGA 1

DEL 2

Dodatek 2

SPOROČILO

(največji format: A4 (210 mm × 297 mm))

Image

Image

PRILOGA 1

DEL 2

Dodatek 3

SPOROČILO

(največji format: A4 (210 mm × 297 mm))

Image

Image

PRILOGA 2

NAMESTITEV HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

Vzorec A

(glej odstavek 4.4 tega pravilnika)

Image

a = 8 mm min

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila, glede na lastnosti konstrukcije, homologiran na Nizozemskem (E 4) za razred III v skladu s Pravilnikom št. 107 pod številko homologacije 012439. Številka homologacije pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami Pravilnika št. 107, kot je bil spremenjen s spremembami 01.

Vzorec B

(glej odstavek 4.5 tega pravilnika)

Image

a = 8 mm min

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikoma št. 107 in 43 (17). Prvi dve števki številke homologacijske pomenita, da je na dan podelitve zadevnih homologacij Pravilnik št. 107 vključeval spremembe 01, Pravilnik št. 43 pa je ohranil prvotno obliko.

Vzorec C

(Glej odstavek 4.1.3 tega pravilnika)

Image

a = 8 mm min

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na karoserijo vozila, pomeni, da je bil zadevni tip karoserije, glede na lastnosti konstrukcije, homologiran posebej na Nizozemskem (E 4) za razred III kot samostojna karoserija (črka S) v skladu s Pravilnikom št. 107 pod številko homologacije 012439. Številka homologacije pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami Pravilnika št. 107, kot je bil spremenjen s spremembami 01.

PRILOGA 3

ZAHTEVE, KI JIH MORAJO IZPOLNJEVATI VSA VOZILA

| 1.–6. | (rezervirano) |
| --- | --- |

1.–6.

(rezervirano)

7.   ZAHTEVE

7.1   Splošno

| 7.1.1 | Če ni drugače določeno, se vse meritve opravijo, ko ima vozilo maso, ki ustreza masi vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, ter stoji na gladki in vodoravni talni površini ter je v običajnem stanju za vožnjo. Če je vgrajen sistem za znižanje vozila, se namesti tako, da ima vozilo med vožnjo običajno višino. V primeru podelitve homologacije karoserije kot samostojne tehnične enote položaj karoserije glede na ravno vodoravno površino določi proizvajalec. |
| --- | --- |

7.1.1

Če ni drugače določeno, se vse meritve opravijo, ko ima vozilo maso, ki ustreza masi vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, ter stoji na gladki in vodoravni talni površini ter je v običajnem stanju za vožnjo. Če je vgrajen sistem za znižanje vozila, se namesti tako, da ima vozilo med vožnjo običajno višino. V primeru podelitve homologacije karoserije kot samostojne tehnične enote položaj karoserije glede na ravno vodoravno površino določi proizvajalec.

| 7.1.2 | Če je v tem pravilniku zahteva, da je površina v vozilu vodoravna ali pod posebnim kotom, ko ima vozilo maso, ki ustreza masi vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, lahko ima pri vozilih z mehanskim vzmetenjem ta površina večji naklon ali ima naklon, ko ima vozilo maso vozila, pripravljenega za vožnjo, če je ta zahteva izpolnjena, ko je vozilo v stanju obremenitve, kot ga je določil proizvajalec. Če je v vozilo vgrajen sistem za znižanje vozila, ni v delovanju. |
| --- | --- |

7.1.2

Če je v tem pravilniku zahteva, da je površina v vozilu vodoravna ali pod posebnim kotom, ko ima vozilo maso, ki ustreza masi vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, lahko ima pri vozilih z mehanskim vzmetenjem ta površina večji naklon ali ima naklon, ko ima vozilo maso vozila, pripravljenega za vožnjo, če je ta zahteva izpolnjena, ko je vozilo v stanju obremenitve, kot ga je določil proizvajalec. Če je v vozilo vgrajen sistem za znižanje vozila, ni v delovanju.

7.2   Mase in mere

| 7.2.1 | Vozila izpolnjujejo zahteve iz Priloge 11. |
| --- | --- |

7.2.1

Vozila izpolnjujejo zahteve iz Priloge 11.

7.2.2   Prostor, ki je na voljo potnikom

| 7.2.2.1 | Skupna površina S0, ki je na voljo potnikom, se izračuna tako, da se od skupne površine poda vozila odšteje: |
| --- | --- |

7.2.2.1

Skupna površina S0, ki je na voljo potnikom, se izračuna tako, da se od skupne površine poda vozila odšteje:

| 7.2.2.1.1 | površina vozniškega prostora; |
| --- | --- |

7.2.2.1.1

površina vozniškega prostora;

| 7.2.2.1.2 | površina stopnic pri vratih in površina vseh drugih stopnic z globino, manjšo od 300 mm, ter površina, zavzeta z vrati in njihovim mehanizmom, ko delujejo; |
| --- | --- |

7.2.2.1.2

površina stopnic pri vratih in površina vseh drugih stopnic z globino, manjšo od 300 mm, ter površina, zavzeta z vrati in njihovim mehanizmom, ko delujejo;

| 7.2.2.1.3 | površina vsakega dela, nad katerim je svetla višina manjša od 1 350 mm, merjeno od poda, brez upoštevanja dovoljenega vdora v prostor iz odstavkov 7.7.8.6.3 in 7.7.8.6.4. Pri vozilih razreda A ali B se ta mera lahko zmanjša na 1 200 mm; |
| --- | --- |

7.2.2.1.3

površina vsakega dela, nad katerim je svetla višina manjša od 1 350 mm, merjeno od poda, brez upoštevanja dovoljenega vdora v prostor iz odstavkov 7.7.8.6.3 in 7.7.8.6.4. Pri vozilih razreda A ali B se ta mera lahko zmanjša na 1 200 mm;

| 7.2.2.1.4 | površina katerega koli dela vozila, ki po odstavku 7.9.4 ni dostopna potnikom; |
| --- | --- |

7.2.2.1.4

površina katerega koli dela vozila, ki po odstavku 7.9.4 ni dostopna potnikom;

| 7.2.2.1.5 | površina katerega koli prostora, namenjenega izključno prevozu blaga ali prtljage, ki ni dostopen potnikom; |
| --- | --- |

7.2.2.1.5

površina katerega koli prostora, namenjenega izključno prevozu blaga ali prtljage, ki ni dostopen potnikom;

| 7.2.2.1.6 | površina, ki je potrebna za zagotavljanje neoviranega delovnega prostora pri čajni kuhinji; |
| --- | --- |

7.2.2.1.6

površina, ki je potrebna za zagotavljanje neoviranega delovnega prostora pri čajni kuhinji;

| 7.2.2.1.7 | površina poda, ki jo zavzemajo stopnišče, polstopnišče, notranje stopnišče ali površina vsake stopnice. |
| --- | --- |

7.2.2.1.7

površina poda, ki jo zavzemajo stopnišče, polstopnišče, notranje stopnišče ali površina vsake stopnice.

| 7.2.2.2 | Površina S1, ki je na voljo stoječim potnikom, se izračuna tako, da se od S0 odšteje: |
| --- | --- |

7.2.2.2

Površina S1, ki je na voljo stoječim potnikom, se izračuna tako, da se od S0 odšteje:

| 7.2.2.2.1 | površina vseh delov poda, kjer naklon presega največje dovoljene vrednosti, določene v odstavku 7.7.6; |
| --- | --- |

7.2.2.2.1

površina vseh delov poda, kjer naklon presega največje dovoljene vrednosti, določene v odstavku 7.7.6;

| 7.2.2.2.2 | površina vseh delov, ki stoječemu potniku niso dostopni, če so vsi sedeži zasedeni, razen sklopnih sedežev; |
| --- | --- |

7.2.2.2.2

površina vseh delov, ki stoječemu potniku niso dostopni, če so vsi sedeži zasedeni, razen sklopnih sedežev;

| 7.2.2.2.3 | površina vseh predelov, kjer je svetla višina nad podom manjša od višine prehoda, določene v odstavku 7.7.5.1 (ročaji se v zvezi s tem ne upoštevajo); |
| --- | --- |

7.2.2.2.3

površina vseh predelov, kjer je svetla višina nad podom manjša od višine prehoda, določene v odstavku 7.7.5.1 (ročaji se v zvezi s tem ne upoštevajo);

| 7.2.2.2.4 | površina pred prečno navpično ravnino, ki poteka skozi sredino površine vozniškega sedeža (v najbolj nazaj pomaknjeni legi); |
| --- | --- |

7.2.2.2.4

površina pred prečno navpično ravnino, ki poteka skozi sredino površine vozniškega sedeža (v najbolj nazaj pomaknjeni legi);

| 7.2.2.2.5 | površina 300 mm pred vsemi sedeži, ki niso sklopni, razen kjer je prečno usmerjen sedež nameščen nad okrovom kolesa, se ta vrednost lahko zmanjša na 225 mm. V primeru spremenljive razporeditve sedežev pred katerim koli sedežem, kadar se uporablja, glej odstavek 7.2.2.4; |
| --- | --- |

7.2.2.2.5

površina 300 mm pred vsemi sedeži, ki niso sklopni, razen kjer je prečno usmerjen sedež nameščen nad okrovom kolesa, se ta vrednost lahko zmanjša na 225 mm. V primeru spremenljive razporeditve sedežev pred katerim koli sedežem, kadar se uporablja, glej odstavek 7.2.2.4;

| 7.2.2.2.6 | katera koli površina, ki ni izključena s predpisi iz odstavkov 7.2.2.2.1 do 7.2.2.2.5 in na katero ni mogoče položiti pravokotnika velikosti 400 mm × 300 mm; |
| --- | --- |

7.2.2.2.6

katera koli površina, ki ni izključena s predpisi iz odstavkov 7.2.2.2.1 do 7.2.2.2.5 in na katero ni mogoče položiti pravokotnika velikosti 400 mm × 300 mm;

| 7.2.2.2.7 | pri vozilih razreda II površina, kjer stanje ni dovoljeno; |
| --- | --- |

7.2.2.2.7

pri vozilih razreda II površina, kjer stanje ni dovoljeno;

| 7.2.2.2.8 | pri dvonivojskih vozilih vse površine na zgornjem nivoju; |
| --- | --- |

7.2.2.2.8

pri dvonivojskih vozilih vse površine na zgornjem nivoju;

| 7.2.2.2.9 | površina prostora/prostorov za invalidski voziček, če velja/veljajo za zasedenega/zasedene z uporabnikom/uporabniki invalidskih vozičkov, glej odstavek 7.2.2.4. |
| --- | --- |

7.2.2.2.9

površina prostora/prostorov za invalidski voziček, če velja/veljajo za zasedenega/zasedene z uporabnikom/uporabniki invalidskih vozičkov, glej odstavek 7.2.2.4.

| 7.2.2.3 | V vozilu je število sedežev (P), ki niso sklopni sedeži in ustrezajo zahtevam iz odstavka 7.7.8. Če je vozilo razreda I, II ali A, je število sedežev na vsakem nivoju najmanj enako številu kvadratnih metrov poda na tem nivoju, ki je na voljo potnikom in posadki (če obstaja), zaokroženemu navzdol na najbližje celo število; to število je lahko pri vozilih razreda I, razen pri zgornjem nivoju, zmanjšano za 10 odstotkov. |
| --- | --- |

7.2.2.3

V vozilu je število sedežev (P), ki niso sklopni sedeži in ustrezajo zahtevam iz odstavka 7.7.8. Če je vozilo razreda I, II ali A, je število sedežev na vsakem nivoju najmanj enako številu kvadratnih metrov poda na tem nivoju, ki je na voljo potnikom in posadki (če obstaja), zaokroženemu navzdol na najbližje celo število; to število je lahko pri vozilih razreda I, razen pri zgornjem nivoju, zmanjšano za 10 odstotkov.

| 7.2.2.4 | Pri vozilu, opremljenem s spremenljivo razporeditvijo sedežev, se površina, ki je na voljo stoječim potnikom (S1), in predpisi iz odstavka 7.2.3 ustrezno določijo za vsakega od naslednjih pogojev: |
| --- | --- |

7.2.2.4

Pri vozilu, opremljenem s spremenljivo razporeditvijo sedežev, se površina, ki je na voljo stoječim potnikom (S1), in predpisi iz odstavka 7.2.3 ustrezno določijo za vsakega od naslednjih pogojev:

| 7.2.2.4.1 | zasedejo se vsi razpoložljivi sedeži, nato preostala površina za stoječe potnike, in če še ostane prostor, prostori za invalidske vozičke; |
| --- | --- |

7.2.2.4.1

zasedejo se vsi razpoložljivi sedeži, nato preostala površina za stoječe potnike, in če še ostane prostor, prostori za invalidske vozičke;

| 7.2.2.4.2 | zasedejo se vsa razpoložljiva stojišča, nato preostali sedeži, ki so na voljo sedečim potnikom, in če še ostane prostor, prostori za invalidske vozičke; |
| --- | --- |

7.2.2.4.2

zasedejo se vsa razpoložljiva stojišča, nato preostali sedeži, ki so na voljo sedečim potnikom, in če še ostane prostor, prostori za invalidske vozičke;

| 7.2.2.4.3 | zasedejo se vsi razpoložljivi prostori za invalidske vozičke, nato preostala površina za stoječe potnike in potem preostali sedeži, ki so na voljo za uporabo. |
| --- | --- |

7.2.2.4.3

zasedejo se vsi razpoložljivi prostori za invalidske vozičke, nato preostala površina za stoječe potnike in potem preostali sedeži, ki so na voljo za uporabo.

7.2.3   Označevanje vozil

| 7.2.3.1 | V vozilu se v bližini sprednjih vrat, tako da je vidno z notranje strani, z vsaj 15 mm velikimi črkami ali piktogrami in vsaj 25 mm velikimi številkami, jasno označi: |
| --- | --- |

7.2.3.1

V vozilu se v bližini sprednjih vrat, tako da je vidno z notranje strani, z vsaj 15 mm velikimi črkami ali piktogrami in vsaj 25 mm velikimi številkami, jasno označi:

| 7.2.3.1.1 | največje število sedežev, za katere je vozilo zasnovano; |
| --- | --- |

7.2.3.1.1

največje število sedežev, za katere je vozilo zasnovano;

| 7.2.3.1.2 | največje število morebitnih stojišč, za katere je vozilo zasnovano; |
| --- | --- |

7.2.3.1.2

največje število morebitnih stojišč, za katere je vozilo zasnovano;

| 7.2.3.1.3 | največje število morebitnih invalidskih vozičkov, za katere je vozilo zasnovano. |
| --- | --- |

7.2.3.1.3

največje število morebitnih invalidskih vozičkov, za katere je vozilo zasnovano.

| 7.2.3.2 | Če je vozilo zasnovano za spremenljivo število sedežev, spremenljivo površino za stoječe potnike ali spremenljivo število invalidskih vozičkov, veljajo zahteve iz odstavka 7.2.3.1 vsakič za največjo število sedežev in ustrezno število invalidskih vozičkov in stoječih potnikov, če je to primerno. |
| --- | --- |

7.2.3.2

Če je vozilo zasnovano za spremenljivo število sedežev, spremenljivo površino za stoječe potnike ali spremenljivo število invalidskih vozičkov, veljajo zahteve iz odstavka 7.2.3.1 vsakič za največjo število sedežev in ustrezno število invalidskih vozičkov in stoječih potnikov, če je to primerno.

| 7.2.3.3 | V vozniškem prostoru se na mestu, ki ga voznik jasno vidi, zagotovi prostor, na katerem se z vsaj 10 mm velikimi črkami ali piktogrami in z vsaj 12 mm velikimi številkami navede: |
| --- | --- |

7.2.3.3

V vozniškem prostoru se na mestu, ki ga voznik jasno vidi, zagotovi prostor, na katerem se z vsaj 10 mm velikimi črkami ali piktogrami in z vsaj 12 mm velikimi številkami navede:

| 7.2.3.3.1 | masa prtljage, ki se lahko prevaža, če je vozilo obremenjeno z največjim številom potnikov in posadke ter ne presega največje tehnično dovoljene mase ali dovoljene obremenitve katere koli osi. Ta vključuje maso prtljage: |
| --- | --- |

7.2.3.3.1

masa prtljage, ki se lahko prevaža, če je vozilo obremenjeno z največjim številom potnikov in posadke ter ne presega največje tehnično dovoljene mase ali dovoljene obremenitve katere koli osi. Ta vključuje maso prtljage:

| 7.2.3.3.1.1 | v prostorih za prtljago (masa B, odstavek 7.4.3.3.1 Priloge 11); |
| --- | --- |

7.2.3.3.1.1

v prostorih za prtljago (masa B, odstavek 7.4.3.3.1 Priloge 11);

| 7.2.3.3.1.2 | na strehi, če je opremljena za prevoz prtljage (masa BX, odstavek 7.4.3.3.1 Priloge 11). |
| --- | --- |

7.2.3.3.1.2

na strehi, če je opremljena za prevoz prtljage (masa BX, odstavek 7.4.3.3.1 Priloge 11).

7.3   Trdnost nadgradnje

| 7.3.1 | Vsa enonivojska vozila razredov II in III imajo nadgradnje, ki izpolnjujejo zahteve iz Priloge 5. |
| --- | --- |

7.3.1

Vsa enonivojska vozila razredov II in III imajo nadgradnje, ki izpolnjujejo zahteve iz Priloge 5.

7.4   Preskus stabilnosti

| 7.4.1 | Stabilnost vozila je takšna, da ne preseže točke, v kateri se vozilo prevrne, če se površina, na kateri stoji vozilo, nagne izmenično na obe strani pod kotom 28 stopinj glede na horizontalo. |
| --- | --- |

7.4.1

Stabilnost vozila je takšna, da ne preseže točke, v kateri se vozilo prevrne, če se površina, na kateri stoji vozilo, nagne izmenično na obe strani pod kotom 28 stopinj glede na horizontalo.

| 7.4.2 | Za namene zgornjega preskusa ima vozilo maso, ki ustreza masi vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, kot je opisano v odstavku 2.18 tega pravilnika, ob naslednjih dodatnih pogojih: |
| --- | --- |

7.4.2

Za namene zgornjega preskusa ima vozilo maso, ki ustreza masi vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, kot je opisano v odstavku 2.18 tega pravilnika, ob naslednjih dodatnih pogojih:

| 7.4.2.1 | Na vsakem potniškem sedežu je obremenitev, enaka vrednosti Q (kot je določena v odstavku 7.4.3.3.1 Priloge 11). Če je vozilo namenjeno stoječim potnikom ali ima člana posadke, ki ne sedi, so težišča obremenitev Q ali 75 kg, ki jim ustrezajo, enakomerno porazdeljena na območju za stoječe potnike ali člane posadke na višini 875 mm. Če je vozilo opremljeno za prevoz prtljage na strehi, se na streho pritrdi enakomerno porazdeljena masa (BX), ki ni manjša od tiste, ki jo je navedel proizvajalec v skladu z odstavkom 7.4.3.3.1 Priloge 11, in ustreza takšni prtljagi. V drugih prostorih za prtljago ni prtljage. |
| --- | --- |

7.4.2.1

Na vsakem potniškem sedežu je obremenitev, enaka vrednosti Q (kot je določena v odstavku 7.4.3.3.1 Priloge 11). Če je vozilo namenjeno stoječim potnikom ali ima člana posadke, ki ne sedi, so težišča obremenitev Q ali 75 kg, ki jim ustrezajo, enakomerno porazdeljena na območju za stoječe potnike ali člane posadke na višini 875 mm. Če je vozilo opremljeno za prevoz prtljage na strehi, se na streho pritrdi enakomerno porazdeljena masa (BX), ki ni manjša od tiste, ki jo je navedel proizvajalec v skladu z odstavkom 7.4.3.3.1 Priloge 11, in ustreza takšni prtljagi. V drugih prostorih za prtljago ni prtljage.

| 7.4.2.2 | Če ima vozilo spremenljivo razporeditev sedežev, spremenljivo razporeditev stojišč ali je zasnovano za prevoz enega ali več invalidskih vozičkov, so glede na katero koli območje prostora za potnike, ki se spremeni, obremenitve iz odstavka 7.4.2.1 večje od:






  (a) | mase, ki ustreza številu sedečih potnikov, ki lahko zasedejo to območje, vključno z maso snemljivih sedežev; ali |
| --- | --- | --- |

7.4.2.2

Če ima vozilo spremenljivo razporeditev sedežev, spremenljivo razporeditev stojišč ali je zasnovano za prevoz enega ali več invalidskih vozičkov, so glede na katero koli območje prostora za potnike, ki se spremeni, obremenitve iz odstavka 7.4.2.1 večje od:

(a)

mase, ki ustreza številu sedečih potnikov, ki lahko zasedejo to območje, vključno z maso snemljivih sedežev; ali

| (b) | mase, ki ustreza številu stoječih potnikov, ki lahko zasedejo to območje; ali |
| --- | --- |

(b)

mase, ki ustreza številu stoječih potnikov, ki lahko zasedejo to območje; ali

| (c) | mase invalidskih vozičkov in uporabnikov, ki lahko zasedejo območje, s skupno maso vsakega 250 kg na višini 500 mm nad podom v središču vsakega prostora za invalidski voziček; ali |
| --- | --- |

(c)

mase invalidskih vozičkov in uporabnikov, ki lahko zasedejo območje, s skupno maso vsakega 250 kg na višini 500 mm nad podom v središču vsakega prostora za invalidski voziček; ali

| (d) | mase sedečih potnikov, stoječih potnikov in uporabnikov invalidskih vozičkov ter kakršne koli kombinacije potnikov, ki lahko zasedejo to območje. |
| --- | --- |

(d)

mase sedečih potnikov, stoječih potnikov in uporabnikov invalidskih vozičkov ter kakršne koli kombinacije potnikov, ki lahko zasedejo to območje.

| 7.4.3 | Višina katere koli stopnice, ki se uporablja za preprečevanje bočnega zdrsa kolesa vozila na napravi za preskušanje nagibanja, ni večja od dveh tretjin razdalje med površino, na kateri vozilo stoji pred nagibanjem, in tistim delom platišča tega kolesa, ki je najbližje površini, ko je vozilo obremenjeno v skladu z odstavkom 7.4.2. |
| --- | --- |

7.4.3

Višina katere koli stopnice, ki se uporablja za preprečevanje bočnega zdrsa kolesa vozila na napravi za preskušanje nagibanja, ni večja od dveh tretjin razdalje med površino, na kateri vozilo stoji pred nagibanjem, in tistim delom platišča tega kolesa, ki je najbližje površini, ko je vozilo obremenjeno v skladu z odstavkom 7.4.2.

| 7.4.4 | Med preskusom se nobeni deli vozila, ki se med seboj naj ne bi stikali med običajno uporabo vozila, ne stikajo med seboj in noben del se ne poškoduje ali premakne. |
| --- | --- |

7.4.4

Med preskusom se nobeni deli vozila, ki se med seboj naj ne bi stikali med običajno uporabo vozila, ne stikajo med seboj in noben del se ne poškoduje ali premakne.

| 7.4.5 | Kot druga možnost se lahko z računsko metodo pokaže, da se vozilo ne bo prevrnilo pod pogoji, opisanimi v odstavkih 7.4.1 in 7.4.2 Takšen izračun upošteva naslednje parametre: |
| --- | --- |

7.4.5

Kot druga možnost se lahko z računsko metodo pokaže, da se vozilo ne bo prevrnilo pod pogoji, opisanimi v odstavkih 7.4.1 in 7.4.2 Takšen izračun upošteva naslednje parametre:

| 7.4.5.1 | mase in mere; |
| --- | --- |

7.4.5.1

mase in mere;

| 7.4.5.2 | višino težišča; |
| --- | --- |

7.4.5.2

višino težišča;

| 7.4.5.3 | trdoto vzmeti; |
| --- | --- |

7.4.5.3

trdoto vzmeti;

| 7.4.5.4 | navpično in vodoravno vzmetnost pnevmatik; |
| --- | --- |

7.4.5.4

navpično in vodoravno vzmetnost pnevmatik;

| 7.4.5.5 | značilnosti uravnavanja zračnega tlaka v zračnih vzmeteh; |
| --- | --- |

7.4.5.5

značilnosti uravnavanja zračnega tlaka v zračnih vzmeteh;

| 7.4.5.6 | položaj središča vrtenja; |
| --- | --- |

7.4.5.6

položaj središča vrtenja;

| 7.4.5.7 | torzijsko trdnost karoserije.
  Metoda izračuna je opisana v Dodatku 1 k tej prilogi. |
| --- | --- |

7.4.5.7

torzijsko trdnost karoserije.

Metoda izračuna je opisana v Dodatku 1 k tej prilogi.

7.5   Zaščita pred nevarnostjo požara

7.5.1   Prostor za vgradnjo motorja

| 7.5.1.1 | V prostoru za vgradnjo motorja se ne uporablja vnetljiva zvočna izolacija ali material, ki se lahko prepoji z gorivom, mazivom ali drugo gorljivo snovjo, razen če je prekrit z nepropustnim slojem. |
| --- | --- |

7.5.1.1

V prostoru za vgradnjo motorja se ne uporablja vnetljiva zvočna izolacija ali material, ki se lahko prepoji z gorivom, mazivom ali drugo gorljivo snovjo, razen če je prekrit z nepropustnim slojem.

| 7.5.1.2 | Z ustrezno razporeditvijo prostora za vgradnjo motorja ali zagotovitvijo odvodnih odprtin se sprejmejo previdnostni ukrepi, da se čim bolj prepreči kopičenje goriva, mazalnega olja ali drugih gorljivih snovi v katerem koli delu prostora za vgradnjo motorja. |
| --- | --- |

7.5.1.2

Z ustrezno razporeditvijo prostora za vgradnjo motorja ali zagotovitvijo odvodnih odprtin se sprejmejo previdnostni ukrepi, da se čim bolj prepreči kopičenje goriva, mazalnega olja ali drugih gorljivih snovi v katerem koli delu prostora za vgradnjo motorja.

| 7.5.1.3 | Pregrada iz materiala, odpornega proti vročini, se vgradi med prostor za vgradnjo motorja ali kateri koli drug vir toplote (kot je naprava, namenjena absorbiranju energije, ki se sprošča pri dolgi vožnji navzdol, npr. retarder, ali naprava za ogrevanje notranjosti karoserije, razen naprave, ki deluje s kroženjem tople vode) in ostali del vozila. Vsi pritrdilni elementi, spojke, tesnila itd., uporabljeni v povezavi s pregrado, so odporni proti ognju. |
| --- | --- |

7.5.1.3

Pregrada iz materiala, odpornega proti vročini, se vgradi med prostor za vgradnjo motorja ali kateri koli drug vir toplote (kot je naprava, namenjena absorbiranju energije, ki se sprošča pri dolgi vožnji navzdol, npr. retarder, ali naprava za ogrevanje notranjosti karoserije, razen naprave, ki deluje s kroženjem tople vode) in ostali del vozila. Vsi pritrdilni elementi, spojke, tesnila itd., uporabljeni v povezavi s pregrado, so odporni proti ognju.

| 7.5.1.4 | V prostoru za potnike se lahko zagotovi ogrevalna naprava, ki ne deluje na vročo vodo, če je material ohišja odporen proti temperaturam, ki jih ustvarja naprava, če ne sprošča strupenih hlapov in je nameščena tako, da za nobenega potnika ni verjetno, da se dotakne katere koli vroče površine. |
| --- | --- |

7.5.1.4

V prostoru za potnike se lahko zagotovi ogrevalna naprava, ki ne deluje na vročo vodo, če je material ohišja odporen proti temperaturam, ki jih ustvarja naprava, če ne sprošča strupenih hlapov in je nameščena tako, da za nobenega potnika ni verjetno, da se dotakne katere koli vroče površine.

7.5.2   Električna oprema in ožičenje

| 7.5.2.1 | Vsi kabli so dobro izolirani ter vsi kabli in električna oprema lahko prenesejo temperaturne in vlažnostne razmere, ki so jim izpostavljeni. V prostoru za vgradnjo motorja se posebna pozornost nameni njihovi primernosti za prenašanje temperature okolja in vplivom vseh mogočih onesnaževalcev. |
| --- | --- |

7.5.2.1

Vsi kabli so dobro izolirani ter vsi kabli in električna oprema lahko prenesejo temperaturne in vlažnostne razmere, ki so jim izpostavljeni. V prostoru za vgradnjo motorja se posebna pozornost nameni njihovi primernosti za prenašanje temperature okolja in vplivom vseh mogočih onesnaževalcev.

| 7.5.2.2 | Skozi noben kabel, uporabljen v električnem tokokrogu, ne sme teči močnejši tok od tistega, ki je sprejemljiv za tak kabel, ob upoštevanju načina namestitve in najvišje temperature prostora. |
| --- | --- |

7.5.2.2

Skozi noben kabel, uporabljen v električnem tokokrogu, ne sme teči močnejši tok od tistega, ki je sprejemljiv za tak kabel, ob upoštevanju načina namestitve in najvišje temperature prostora.

| 7.5.2.3 | Vse elemente električnega tokokroga, razen zaganjača, tokokroga vžiga (prisilni vžig), žarilnih svečk, naprave za zaustavitev motorja, napajalnega elementa in negativnega pola na akumulatorju se poveže z varovalko ali stikalo. Vseeno so lahko varovani s skupno varovalko ali skupnim stikalom, če njihov nazivni tok ne presega 16 A. |
| --- | --- |

7.5.2.3

Vse elemente električnega tokokroga, razen zaganjača, tokokroga vžiga (prisilni vžig), žarilnih svečk, naprave za zaustavitev motorja, napajalnega elementa in negativnega pola na akumulatorju se poveže z varovalko ali stikalo. Vseeno so lahko varovani s skupno varovalko ali skupnim stikalom, če njihov nazivni tok ne presega 16 A.

| 7.5.2.4 | Vsi kabli so dobro zaščiteni in varno pritrjeni tako, da se ne morejo poškodovati s presekanjem, obrabo ali drgnjenjem. |
| --- | --- |

7.5.2.4

Vsi kabli so dobro zaščiteni in varno pritrjeni tako, da se ne morejo poškodovati s presekanjem, obrabo ali drgnjenjem.

| 7.5.2.5 | Če napetost v enem ali več električnih tokokrogih vozila presega 100 V efektivne napetosti (koren povprečja kvadratov), se ročno ločilno stikalo, ki lahko odklopi vse takšne tokokroge od glavnega električnega napajanja, poveže z vsakim polom tega napajanja, ki električno ni povezano z zemljo, in se namesti v vozilu tako, da je preprosto dostopno vozniku, pod pogojem, da nobeno takšno ločilno stikalo ne more prekiniti nobenega električnega tokokroga, ki napaja obvezne zunanje luči vozila. Ta odstavek ne velja za visokonapetostne tokokroge vžiga ali neodvisne tokokroge v enoti opreme v vozilu. |
| --- | --- |

7.5.2.5

Če napetost v enem ali več električnih tokokrogih vozila presega 100 V efektivne napetosti (koren povprečja kvadratov), se ročno ločilno stikalo, ki lahko odklopi vse takšne tokokroge od glavnega električnega napajanja, poveže z vsakim polom tega napajanja, ki električno ni povezano z zemljo, in se namesti v vozilu tako, da je preprosto dostopno vozniku, pod pogojem, da nobeno takšno ločilno stikalo ne more prekiniti nobenega električnega tokokroga, ki napaja obvezne zunanje luči vozila. Ta odstavek ne velja za visokonapetostne tokokroge vžiga ali neodvisne tokokroge v enoti opreme v vozilu.

| 7.5.2.6 | Vsi električni kabli so nameščeni tako, da se noben njihov del ne more stikati s cevjo za dovod goriva ali s katerim koli delom izpušnega sistema ali biti izpostavljen prekomerni vročini, razen če sta zagotovljeni ustrezna posebna izolacija in zaščita, kot na primer pri izpušnem ventilu z magnetnim stikalom. |
| --- | --- |

7.5.2.6

Vsi električni kabli so nameščeni tako, da se noben njihov del ne more stikati s cevjo za dovod goriva ali s katerim koli delom izpušnega sistema ali biti izpostavljen prekomerni vročini, razen če sta zagotovljeni ustrezna posebna izolacija in zaščita, kot na primer pri izpušnem ventilu z magnetnim stikalom.

7.5.3   Akumulatorji

| 7.5.3.1 | Vsi akumulatorji so dobro pritrjeni in dostopni brez težav. |
| --- | --- |

7.5.3.1

Vsi akumulatorji so dobro pritrjeni in dostopni brez težav.

| 7.5.3.2 | Prostor za akumulator je ločen od prostora za potnike in vozniškega prostora ter se prezračuje navzven. |
| --- | --- |

7.5.3.2

Prostor za akumulator je ločen od prostora za potnike in vozniškega prostora ter se prezračuje navzven.

| 7.5.3.3 | Sponke akumulatorjev so postavljene tako, da kratek stik ni mogoč. |
| --- | --- |

7.5.3.3

Sponke akumulatorjev so postavljene tako, da kratek stik ni mogoč.

7.5.4   Gasilni aparat in oprema za prvo pomoč

| 7.5.4.1 | Zagotovi se prostor za namestitev enega ali več gasilnih aparatov, pri čemer je eden blizu vozniškega sedeža. V vozilih razreda A ali B ta prostor ni manjši od 8 dm3 in v vozilih razreda I, II ali III ni manjši od 15 dm3. |
| --- | --- |

7.5.4.1

Zagotovi se prostor za namestitev enega ali več gasilnih aparatov, pri čemer je eden blizu vozniškega sedeža. V vozilih razreda A ali B ta prostor ni manjši od 8 dm3 in v vozilih razreda I, II ali III ni manjši od 15 dm3.

| 7.5.4.2 | Zagotovi se prostor za namestitev ene ali več omaric za prvo pomoč. Zagotovljeni prostor ni manjši od 7 dm3, najmanjša mera ni manjša od 80 mm. |
| --- | --- |

7.5.4.2

Zagotovi se prostor za namestitev ene ali več omaric za prvo pomoč. Zagotovljeni prostor ni manjši od 7 dm3, najmanjša mera ni manjša od 80 mm.

| 7.5.4.3 | Gasilni aparati in omarice za prvo pomoč so lahko zaščiteni pred krajo ali vandalizmom (npr. v notranji omarici ali za steklom, ki se ga lahko razbije), pod pogojem, da so prostori za te predmete jasno označeni in da so zagotovljena sredstva, s katerimi jih osebe lahko v primeru sile preprosto izvlečejo. |
| --- | --- |

7.5.4.3

Gasilni aparati in omarice za prvo pomoč so lahko zaščiteni pred krajo ali vandalizmom (npr. v notranji omarici ali za steklom, ki se ga lahko razbije), pod pogojem, da so prostori za te predmete jasno označeni in da so zagotovljena sredstva, s katerimi jih osebe lahko v primeru sile preprosto izvlečejo.

7.5.5   Materiali

Namestitev vnetljivih materialov do 100 mm okoli izpušnega sistema ali katerih koli drugih večjih virov toplote ni dovoljena, razen če je material učinkovito zaščiten. Kjer je potrebno, se zagotovi zaščita, ki prepreči, da se mast ali drugi vnetljivi materiali stikajo z izpušnim sistemom ali drugimi večjimi viri toplote. Za namene tega odstavka je vnetljiv material tisti, ki ni zasnovan tako, da prenese temperature, ki jim je lahko izpostavljen na tem mestu.

7.6   Izhodi

7.6.1   Število izhodov

| 7.6.1.1 | Najmanjše število vrat v vozilu je dvoje, in sicer dvoje delovnih vrat ali ena delovna vrata in ena zasilna vrata. Najmanjše število predpisanih delovnih vrat:







  Število potnikov | Število delovnih vrat |
| --- | --- | --- |
| RAZREDA I in A | RAZRED II | RAZREDA III in B |
| 9–45 | 1 | 1 | 1 |
| 46–70 | 2 | 1 | 1 |
| 71–100 | 3 | 2 | 1 |
| > 100 | 4 | 3 | 1 |

7.6.1.1

Število potnikov

Število delovnih vrat

RAZREDA I in A

RAZRED II

RAZREDA III in B

9–45

1

1

1

46–70

2

1

1

71–100

3

2

1

> 100

4

3

1

| 7.6.1.2 | V vsakem togem delu zgibnega vozila so najmanj ena delovna vrata, razen v sprednjem delu zgibnega vozila razreda I kjer je najmanj dvoje delovnih vrat. |
| --- | --- |

7.6.1.2

V vsakem togem delu zgibnega vozila so najmanj ena delovna vrata, razen v sprednjem delu zgibnega vozila razreda I kjer je najmanj dvoje delovnih vrat.

| 7.6.1.3 | Za namen te zahteve delovna vrata, ki so opremljena z upravljalnim sistemom na energetski pogon, ne veljajo kot zasilna vrata, razen če jih je mogoče preprosto odpreti z roko, potem ko je bila vključena upravljalna naprava iz odstavka 7.6.5.1, če je to potrebno. |
| --- | --- |

7.6.1.3

Za namen te zahteve delovna vrata, ki so opremljena z upravljalnim sistemom na energetski pogon, ne veljajo kot zasilna vrata, razen če jih je mogoče preprosto odpreti z roko, potem ko je bila vključena upravljalna naprava iz odstavka 7.6.5.1, če je to potrebno.

| 7.6.1.4 | Najmanjše število izhodov je takšno, da je skupno število izhodov v ločenem oddelku:





  Število potnikov in posadke, ki jih lahko sprejme vsak oddelek | Najmanjše skupno število izhodov |
| --- | --- | --- |
| 1–8 | 2 |
| 9–16 | 3 |
| 17–30 | 4 |
| 31–45 | 5 |
| 46–60 | 6 |
| 61–75 | 7 |
| 76–90 | 8 |
| 91–110 | 9 |
| 111–130 | 10 |
| > 130 | 11 |

7.6.1.4

Število potnikov in posadke, ki jih lahko sprejme vsak oddelek

Najmanjše skupno število izhodov

1–8

2

9–16

3

17–30

4

31–45

5

46–60

6

61–75

7

76–90

8

91–110

9

111–130

10

> 130

11

Lopute za zasilni izhod lahko štejejo le kot eden od zgoraj navedenih zasilnih izhodov.

| 7.6.1.5 | Vsak togi del zgibnega vozila se pri določanju najmanjšega števila in položaja izhodov obravnava kot ločeno vozilo, razen pri odstavku 7.6.2.4. Toaletni prostori ali kuhinje pri določanju števila zasilnih izhodov ne veljajo za ločene oddelke. Število potnikov se določi za vsak togi del. |
| --- | --- |

7.6.1.5

Vsak togi del zgibnega vozila se pri določanju najmanjšega števila in položaja izhodov obravnava kot ločeno vozilo, razen pri odstavku 7.6.2.4. Toaletni prostori ali kuhinje pri določanju števila zasilnih izhodov ne veljajo za ločene oddelke. Število potnikov se določi za vsak togi del.

| 7.6.1.6 | Dvojna delovna vrata štejejo za dvoje vrat in dvojno ali večkratno okno šteje za dvoje oken za zasilni izhod. |
| --- | --- |

7.6.1.6

Dvojna delovna vrata štejejo za dvoje vrat in dvojno ali večkratno okno šteje za dvoje oken za zasilni izhod.

| 7.6.1.7 | Če vozniški prostor ne zagotavlja dostopa do prostora za potnike s prehodom v skladu z enim od pogojev, opisanih v odstavku 7.7.5.1.1, morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji: |
| --- | --- |

7.6.1.7

Če vozniški prostor ne zagotavlja dostopa do prostora za potnike s prehodom v skladu z enim od pogojev, opisanih v odstavku 7.7.5.1.1, morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:

| 7.6.1.7.1 | vozniški prostor ima dva izhoda, ki nista na isti stranski steni; če je eden od teh izhodov okno, ta izpolnjuje zahteve iz odstavkov 7.6.3.1 in 7.6.8 za okno za zasilni izhod; |
| --- | --- |

7.6.1.7.1

vozniški prostor ima dva izhoda, ki nista na isti stranski steni; če je eden od teh izhodov okno, ta izpolnjuje zahteve iz odstavkov 7.6.3.1 in 7.6.8 za okno za zasilni izhod;

| 7.6.1.7.2 | ob vozniku je dovoljen eden ali dva sedeža za dodatne osebe in v takem primeru sta oba izhoda iz odstavka 7.6.1.7.1 vrata. Vozniška vrata veljajo za zasilna vrata za potnike na teh sedežih, če vozniški sedež, volan, ohišje motorja, ročica menjalnika, komanda ročne zavore itd. niso prevelika ovira. Vrata, namenjena tem dodatnim osebam, veljajo kot zasilna vrata za voznika. V oddelku, ki vključuje vozniški prostor, se lahko namesti do pet dodatnih sedežev, če ti dodatni sedeži in prostor zanje izpolnjujejo vse zahteve iz tega pravilnika in če najmanj ena vrata, ki omogočajo dostop v prostor za potnike, izpolnjujejo zahteve iz odstavka 7.6.3 za zasilna vrata; |
| --- | --- |

7.6.1.7.2

ob vozniku je dovoljen eden ali dva sedeža za dodatne osebe in v takem primeru sta oba izhoda iz odstavka 7.6.1.7.1 vrata. Vozniška vrata veljajo za zasilna vrata za potnike na teh sedežih, če vozniški sedež, volan, ohišje motorja, ročica menjalnika, komanda ročne zavore itd. niso prevelika ovira. Vrata, namenjena tem dodatnim osebam, veljajo kot zasilna vrata za voznika. V oddelku, ki vključuje vozniški prostor, se lahko namesti do pet dodatnih sedežev, če ti dodatni sedeži in prostor zanje izpolnjujejo vse zahteve iz tega pravilnika in če najmanj ena vrata, ki omogočajo dostop v prostor za potnike, izpolnjujejo zahteve iz odstavka 7.6.3 za zasilna vrata;

| 7.6.1.7.3 | v okoliščinah, opisanih v odstavkih 7.6.1.7.1 in 7.6.1.7.2, izhodi, zagotovljeni v vozniškem prostoru, ne štejejo za ene od vrat, ki jih zahtevajo odstavki 7.6.1.1 do 7.6.1.2, in ne za enega od izhodov, ki jih zahteva odstavek 7.6.1.4, razen v primeru iz odstavkov 7.6.1.7.1 in 7.6.1.7.2 Odstavki od 7.6.3 do 7.6.7, 7.7.1, 7.7.2 in 7.7.7 ne veljajo za takšne izhode. |
| --- | --- |

7.6.1.7.3

v okoliščinah, opisanih v odstavkih 7.6.1.7.1 in 7.6.1.7.2, izhodi, zagotovljeni v vozniškem prostoru, ne štejejo za ene od vrat, ki jih zahtevajo odstavki 7.6.1.1 do 7.6.1.2, in ne za enega od izhodov, ki jih zahteva odstavek 7.6.1.4, razen v primeru iz odstavkov 7.6.1.7.1 in 7.6.1.7.2 Odstavki od 7.6.3 do 7.6.7, 7.7.1, 7.7.2 in 7.7.7 ne veljajo za takšne izhode.

| 7.6.1.8 | Če so vozniški prostor in sedeži ob njem dostopni iz glavnega prostora za potnike po prehodu v skladu z enim od pogojev, opisanih v odstavku 7.7.5.1.1, zunanji izhod iz vozniškega prostora ni potreben. |
| --- | --- |

7.6.1.8

Če so vozniški prostor in sedeži ob njem dostopni iz glavnega prostora za potnike po prehodu v skladu z enim od pogojev, opisanih v odstavku 7.7.5.1.1, zunanji izhod iz vozniškega prostora ni potreben.

| 7.6.1.9 | Če so vozniška vrata ali drug izhod iz oddelka zagotovljena v okoliščinah, opisanih v odstavku 7.6.1.8, ta lahko štejejo kot izhod za potnike le, če: |
| --- | --- |

7.6.1.9

Če so vozniška vrata ali drug izhod iz oddelka zagotovljena v okoliščinah, opisanih v odstavku 7.6.1.8, ta lahko štejejo kot izhod za potnike le, če:

| 7.6.1.9.1 | potniki ob uporabi tega izhoda brez težav pridejo mimo volana in vozniškega sedeža; |
| --- | --- |

7.6.1.9.1

potniki ob uporabi tega izhoda brez težav pridejo mimo volana in vozniškega sedeža;

| 7.6.1.9.2 | izpolnjujejo zahteve v zvezi z merami zasilnih vrat, določenimi v odstavku 7.6.3.1. |
| --- | --- |

7.6.1.9.2

izpolnjujejo zahteve v zvezi z merami zasilnih vrat, določenimi v odstavku 7.6.3.1.

| 7.6.1.10 | Odstavka 7.6.1.8 in 7.6.1.9 ne preprečujeta, da so med vozniškim sedežem in prostorom za potnike vrata ali druga pregrada, če lahko voznik v sili to pregrado hitro odstrani. Vozniška vrata v oddelku, ki je zavarovan s tako pregrado, ne štejejo za izhod za potnike. |
| --- | --- |

7.6.1.10

Odstavka 7.6.1.8 in 7.6.1.9 ne preprečujeta, da so med vozniškim sedežem in prostorom za potnike vrata ali druga pregrada, če lahko voznik v sili to pregrado hitro odstrani. Vozniška vrata v oddelku, ki je zavarovan s tako pregrado, ne štejejo za izhod za potnike.

| 7.6.1.11 | Razen zasilnih vrat in oken za zasilni izhod so v vozila razredov II, III in B vgrajene tudi lopute za zasilni izhod. Te so lahko vgrajene tudi v vozilih razredov I in A. Najmanjše število loput je:





  Število potnikov | Število loput |
| --- | --- | --- |
| do 50 | l |
| več kot 50 | 2 |

7.6.1.11

Število potnikov

Število loput

do 50

l

več kot 50

2

7.6.2   Razmestitev izhodov

Vozila z več kot 22 potniškimi sedeži izpolnjujejo spodnje zahteve. Vozila za prevoz do največ 22 potnikov lahko izpolnjujejo spodnje zahteve ali zahteve iz odstavka 1.2 Priloge 7.

| 7.6.2.1 | Delovna vrata so nameščena na tisti strani vozila, ki je bližja robu ceste glede na smer vožnje v državi, v kateri bo imelo vozilo dovoljenje za uporabo, in najmanj ena od njih so v sprednji polovici vozila. To ne preprečuje namestitve vrat na zadnji strani vozila za uporabnike invalidskih vozičkov. |
| --- | --- |

7.6.2.1

Delovna vrata so nameščena na tisti strani vozila, ki je bližja robu ceste glede na smer vožnje v državi, v kateri bo imelo vozilo dovoljenje za uporabo, in najmanj ena od njih so v sprednji polovici vozila. To ne preprečuje namestitve vrat na zadnji strani vozila za uporabnike invalidskih vozičkov.

| 7.6.2.2 | Dvoje vrat iz odstavka 7.6.1.1 je razmaknjenih tako, da razdalja med prečnima navpičnima ravninama skozi njihova središča ni manjša od 40 odstotkov celotne dolžine prostora za potnike. Če so ena od teh vrat del dvojnih vrat, se ta razdalja meri med najbolj oddaljenimi vrati. |
| --- | --- |

7.6.2.2

Dvoje vrat iz odstavka 7.6.1.1 je razmaknjenih tako, da razdalja med prečnima navpičnima ravninama skozi njihova središča ni manjša od 40 odstotkov celotne dolžine prostora za potnike. Če so ena od teh vrat del dvojnih vrat, se ta razdalja meri med najbolj oddaljenimi vrati.

| 7.6.2.3 | Izhodi so razporejeni tako, da je njihovo število na obeh straneh vozila dejansko enako. |
| --- | --- |

7.6.2.3

Izhodi so razporejeni tako, da je njihovo število na obeh straneh vozila dejansko enako.

| 7.6.2.4 | Najmanj en zasilni izhod je na zadnji ali sprednji strani vozila. Pri vozilih razreda I in vozilih, ki imajo zadnji del stalno ločen od prostora za potnike, je ta zahteva izpolnjena, če imajo vgrajeno loputo za zasilni izhod. |
| --- | --- |

7.6.2.4

Najmanj en zasilni izhod je na zadnji ali sprednji strani vozila. Pri vozilih razreda I in vozilih, ki imajo zadnji del stalno ločen od prostora za potnike, je ta zahteva izpolnjena, če imajo vgrajeno loputo za zasilni izhod.

| 7.6.2.5 | Izhodi na isti strani vozila so ustrezno razporejeni po dolžini vozila. |
| --- | --- |

7.6.2.5

Izhodi na isti strani vozila so ustrezno razporejeni po dolžini vozila.

| 7.6.2.6 | Vrata na zadnji strani vozila so dovoljena, če to niso delovna vrata. |
| --- | --- |

7.6.2.6

Vrata na zadnji strani vozila so dovoljena, če to niso delovna vrata.

| 7.6.2.7 | Če so vgrajene lopute za zasilni izhod, so razporejene tako: če je vgrajena le ena loputa, je nameščena v srednji tretjini vozila; če sta vgrajeni dve loputi, je razdalja med njima najmanj 2 m, merjeno med najbližje si ležečima roboma odprtin po črti, vzporedni z vzdolžno osjo vozila. |
| --- | --- |

7.6.2.7

Če so vgrajene lopute za zasilni izhod, so razporejene tako: če je vgrajena le ena loputa, je nameščena v srednji tretjini vozila; če sta vgrajeni dve loputi, je razdalja med njima najmanj 2 m, merjeno med najbližje si ležečima roboma odprtin po črti, vzporedni z vzdolžno osjo vozila.

7.6.3.   Najmanjše mere izhodov

| 7.6.3.1 | Različne vrste izhodov imajo naslednje najmanjše mere: | Razred I | Razreda II in III | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| delovna vrata | odprtina vrat | višina (mm) | 1 800 | 1 650 | — |
| širina (mm) | enojna vrata: 650
  dvojna vrata: 1 200 | Ta mera je lahko za 100 mm manjša, če se meri v višini ročajev. |
| zasilna
  vrata | | višina (mm) | 1 250 | — |
| | širina (mm) | 550 | |
| okno za zasilni izhod | površina: (mm2) | 400 000 | Na površino je mogoče včrtati pravokotnik 500 mm × 700 mm. |
| Okno za zasilni izhod na zadnji strani vozila, če proizvajalec ne zagotovi okna za zasilni izhod z zgoraj določenimi najmanjšimi merami. | V odprtino okna za zasilni izhod je mogoče včrtati pravokotnik z višino 350 mm in širino 1 550 mm. Vogali pravokotnika so lahko zaobljeni s polmerom, ki ni večji od 250 mm. |
| loputa za zasilni izhod | odprtina lopute | površina (mm2) | 400 000 | Na površino je mogoče včrtati pravokotnik 500 mm × 700 mm. |

7.6.3.1

Razred I

Razreda II in III

Opombe

delovna vrata

odprtina vrat

višina (mm)

1 800

1 650

—

širina (mm)

enojna vrata: 650

dvojna vrata: 1 200

Ta mera je lahko za 100 mm manjša, če se meri v višini ročajev.

zasilna

vrata

višina (mm)

1 250

—

širina (mm)

550

okno za zasilni izhod

površina: (mm2)

400 000

Na površino je mogoče včrtati pravokotnik 500 mm × 700 mm.

Okno za zasilni izhod na zadnji strani vozila, če proizvajalec ne zagotovi okna za zasilni izhod z zgoraj določenimi najmanjšimi merami.

V odprtino okna za zasilni izhod je mogoče včrtati pravokotnik z višino 350 mm in širino 1 550 mm. Vogali pravokotnika so lahko zaobljeni s polmerom, ki ni večji od 250 mm.

loputa za zasilni izhod

odprtina lopute

površina (mm2)

400 000

Na površino je mogoče včrtati pravokotnik 500 mm × 700 mm.

| 7.6.3.2 | Vozila za prevoz do največ 22 potnikov lahko izpolnjujejo zahteve iz odstavka 7.6.3.1 ali zahteve iz odstavka 1.1 Priloge 7. |
| --- | --- |

7.6.3.2

Vozila za prevoz do največ 22 potnikov lahko izpolnjujejo zahteve iz odstavka 7.6.3.1 ali zahteve iz odstavka 1.1 Priloge 7.

7.6.4   Tehnične zahteve za vsa delovna vrata

| 7.6.4.1 | Vsaka delovna vrata je mogoče preprosto odpreti z notranje in zunanje strani vozila, ko vozilo stoji (vendar ne nujno, ko se vozilo premika). Vseeno ta zahteva ne izključuje možnosti zaklepanja vrat od zunaj, pod pogojem, da se vedno lahko odprejo z notranje strani. |
| --- | --- |

7.6.4.1

Vsaka delovna vrata je mogoče preprosto odpreti z notranje in zunanje strani vozila, ko vozilo stoji (vendar ne nujno, ko se vozilo premika). Vseeno ta zahteva ne izključuje možnosti zaklepanja vrat od zunaj, pod pogojem, da se vedno lahko odprejo z notranje strani.

| 7.6.4.2 | Vsaka upravljalna naprava ali naprava za odpiranje vrat od zunaj je nameščena med 1 000 in 1 500 mm nad tlemi in največ 500 mm od vrat. Pri vozilih razredov I, II in III je vsaka upravljalna naprava ali naprava za odpiranje vrat z notranje strani nameščena med 1 000 in 1 500 mm nad zgornjo površino poda ali stopnice, ki je najbližja upravljalni napravi, in največ 500 mm oddaljena od vrat. To ne velja za upravljalne naprave, nameščene v vozniškem prostoru. |
| --- | --- |

7.6.4.2

Vsaka upravljalna naprava ali naprava za odpiranje vrat od zunaj je nameščena med 1 000 in 1 500 mm nad tlemi in največ 500 mm od vrat. Pri vozilih razredov I, II in III je vsaka upravljalna naprava ali naprava za odpiranje vrat z notranje strani nameščena med 1 000 in 1 500 mm nad zgornjo površino poda ali stopnice, ki je najbližja upravljalni napravi, in največ 500 mm oddaljena od vrat. To ne velja za upravljalne naprave, nameščene v vozniškem prostoru.

| 7.6.4.3 | Vsaka enojna delovna vrata z ročnim odpiranjem, ki so pritrjena na tečajih ali v vrtiščih, so pritrjena tako, da se zaprejo, če v odprti legi pri vožnji vozila naprej zadenejo ob mirujoč predmet. |
| --- | --- |

7.6.4.3

Vsaka enojna delovna vrata z ročnim odpiranjem, ki so pritrjena na tečajih ali v vrtiščih, so pritrjena tako, da se zaprejo, če v odprti legi pri vožnji vozila naprej zadenejo ob mirujoč predmet.

| 7.6.4.4 | Če so delovna vrata z ročnim odpiranjem opremljena z zaskočnim zapahom, je to dvostopenjski zapah. |
| --- | --- |

7.6.4.4

Če so delovna vrata z ročnim odpiranjem opremljena z zaskočnim zapahom, je to dvostopenjski zapah.

| 7.6.4.5 | Na notranji strani delovnih vrat ni nobene naprave, namenjene za pokrivanje notranjih stopnic, ko so vrata zaprta. To ne izključuje prisotnosti mehanizma za odpiranje vrat in druge opreme, pritrjene na notranjo stran vrat, ki ni podaljšek poda, na katerem potnik lahko stoji, v prostoru stopnišča, ko so vrata zaprta. Ta mehanizem in oprema ne smeta biti nevarna za potnike. |
| --- | --- |

7.6.4.5

Na notranji strani delovnih vrat ni nobene naprave, namenjene za pokrivanje notranjih stopnic, ko so vrata zaprta. To ne izključuje prisotnosti mehanizma za odpiranje vrat in druge opreme, pritrjene na notranjo stran vrat, ki ni podaljšek poda, na katerem potnik lahko stoji, v prostoru stopnišča, ko so vrata zaprta. Ta mehanizem in oprema ne smeta biti nevarna za potnike.

| 7.6.4.6 | Če neposredni pogled ni ustrezen, se namestijo optične ali druge naprave, ki omogočajo vozniku, da s svojega sedeža opazi potnika v neposredni bližini notranjosti in zunanjosti obeh strani delovnih vrat, ki niso delovna vrata s samodejnim delovanjem.
  V primeru delovnih vrat na zadnji strani vozila za največ 22 potnikov je ta zahteva izpolnjena, če voznik lahko opazi osebo, visoko 1,3 m, ki stoji 1 m za vozilom. |
| --- | --- |

7.6.4.6

Če neposredni pogled ni ustrezen, se namestijo optične ali druge naprave, ki omogočajo vozniku, da s svojega sedeža opazi potnika v neposredni bližini notranjosti in zunanjosti obeh strani delovnih vrat, ki niso delovna vrata s samodejnim delovanjem.

V primeru delovnih vrat na zadnji strani vozila za največ 22 potnikov je ta zahteva izpolnjena, če voznik lahko opazi osebo, visoko 1,3 m, ki stoji 1 m za vozilom.

| 7.6.4.7 | Vsaka vrata, ki se odpirajo v notranjost vozila, in njihov mehanizem so zgrajeni tako, da njihovo gibanje ob običajnih pogojih uporabe ne poškoduje potnikov. Če je potrebno, se vgradijo ustrezne zaščitne naprave. |
| --- | --- |

7.6.4.7

Vsaka vrata, ki se odpirajo v notranjost vozila, in njihov mehanizem so zgrajeni tako, da njihovo gibanje ob običajnih pogojih uporabe ne poškoduje potnikov. Če je potrebno, se vgradijo ustrezne zaščitne naprave.

| 7.6.4.8 | Če so delovna vrata v bližini vrat v toaletni prostor ali drug notranji prostor, se zaščitijo pred nenamernim odpiranjem. Vseeno ta zahteva ne velja, če se vrata samodejno zaklenejo, ko se vozilo premika s hitrostjo nad 5 km/h. |
| --- | --- |

7.6.4.8

Če so delovna vrata v bližini vrat v toaletni prostor ali drug notranji prostor, se zaščitijo pred nenamernim odpiranjem. Vseeno ta zahteva ne velja, če se vrata samodejno zaklenejo, ko se vozilo premika s hitrostjo nad 5 km/h.

| 7.6.4.9 | Pri vozilih za prevoz do največ 22 potnikov, pri katerih so delovna vrata na zadnji strani vozila, se vratna krila ne morejo odpreti za več kot 115o in ne za manj kot 85o in, ko so odprta, so lahko v tej legi tudi samodejno zadržana. To ne izključuje možnosti, da vrata preidejo to blokado in se odprejo preko tega kota, če je to varno; na primer, za omogočanje vzvratne vožnje do visoke nakladalne ploščadi ali za odpiranje vrat za 270o, kar omogoča prosto nakladalno območje za vozilom. |
| --- | --- |

7.6.4.9

Pri vozilih za prevoz do največ 22 potnikov, pri katerih so delovna vrata na zadnji strani vozila, se vratna krila ne morejo odpreti za več kot 115o in ne za manj kot 85o in, ko so odprta, so lahko v tej legi tudi samodejno zadržana. To ne izključuje možnosti, da vrata preidejo to blokado in se odprejo preko tega kota, če je to varno; na primer, za omogočanje vzvratne vožnje do visoke nakladalne ploščadi ali za odpiranje vrat za 270o, kar omogoča prosto nakladalno območje za vozilom.

7.6.5   Dodatne tehnične zahteve za delovna vrata na energetski pogon

| 7.6.5.1 | V primeru sile je mogoče vsaka delovna vrata na energetski pogon takrat, ko vozilo stoji (vendar ne nujno, ko se vozilo premika), odpreti z notranje strani in, če niso zaklenjena, od zunaj z upravljalnimi napravami, ki ne glede na to, ali deluje oskrba z energijo ali ne: |
| --- | --- |

7.6.5.1

V primeru sile je mogoče vsaka delovna vrata na energetski pogon takrat, ko vozilo stoji (vendar ne nujno, ko se vozilo premika), odpreti z notranje strani in, če niso zaklenjena, od zunaj z upravljalnimi napravami, ki ne glede na to, ali deluje oskrba z energijo ali ne:

| 7.6.5.1.1 | prevladajo nad vsemi drugimi upravljalnimi napravami za vrata; |
| --- | --- |

7.6.5.1.1

prevladajo nad vsemi drugimi upravljalnimi napravami za vrata;

| 7.6.5.1.2 | so v primeru notranjih upravljalnih naprav nameščena najmanj 300 mm od vrat, na višini najmanj 1 600 mm nad prvo stopnico; |
| --- | --- |

7.6.5.1.2

so v primeru notranjih upravljalnih naprav nameščena najmanj 300 mm od vrat, na višini najmanj 1 600 mm nad prvo stopnico;

| 7.6.5.1.3 | so dobro vidna in jasno prepoznavna, če se oseba približuje vratom in če stoji pred vrati, ter so, če so to dodatne upravljalne naprave za odpiranje, jasno označena za uporabo v sili; |
| --- | --- |

7.6.5.1.3

so dobro vidna in jasno prepoznavna, če se oseba približuje vratom in če stoji pred vrati, ter so, če so to dodatne upravljalne naprave za odpiranje, jasno označena za uporabo v sili;

| 7.6.5.1.4 | lahko z njimi upravlja ena oseba, ko stoji neposredno pred vrati; |
| --- | --- |

7.6.5.1.4

lahko z njimi upravlja ena oseba, ko stoji neposredno pred vrati;

| 7.6.5.1.5 | odprejo vrata ali omogočijo, da se vrata preprosto odprejo z roko; |
| --- | --- |

7.6.5.1.5

odprejo vrata ali omogočijo, da se vrata preprosto odprejo z roko;

| 7.6.5.1.6 | so lahko zaščitena z napravo, ki jo je možno preprosto odstraniti ali razbiti, da se omogoči dostop do upravljalne naprave v sili; na delovanje upravljalne naprave v sili ali odstranitev zaščitnega pokrova upravljalne naprave je voznik opozorjen zvočno in svetlobno ter |
| --- | --- |

7.6.5.1.6

so lahko zaščitena z napravo, ki jo je možno preprosto odstraniti ali razbiti, da se omogoči dostop do upravljalne naprave v sili; na delovanje upravljalne naprave v sili ali odstranitev zaščitnega pokrova upravljalne naprave je voznik opozorjen zvočno in svetlobno ter

| 7.6.5.1.7 | so pri vratih, ki jih upravlja voznik in ne izpolnjujejo zahtev iz odstavka 7.6.5.6.2, takšne, da se potem, ko so uporabljene za odpiranje vrat in se vrnejo v običajni položaj, vrata ponovno ne zaprejo, dokler voznik nato ne vključi upravljalne naprave za zapiranje. |
| --- | --- |

7.6.5.1.7

so pri vratih, ki jih upravlja voznik in ne izpolnjujejo zahtev iz odstavka 7.6.5.6.2, takšne, da se potem, ko so uporabljene za odpiranje vrat in se vrnejo v običajni položaj, vrata ponovno ne zaprejo, dokler voznik nato ne vključi upravljalne naprave za zapiranje.

| 7.6.5.2 | Nameščena je lahko naprava, ki jo upravlja voznik z vozniškega sedeža, za izključitev zunanjih upravljalnih naprav v sili za zaklepanje delovnih vrat od zunaj. V tem primeru se zunanje upravljalne naprave v sili ponovno samodejno vključijo ob zagonu motorja ali preden vozilo doseže hitrost 20 km/h. Pozneje se zunanje upravljalne naprave v sili ne smejo izključiti samodejno, ampak to stori voznik. |
| --- | --- |

7.6.5.2

Nameščena je lahko naprava, ki jo upravlja voznik z vozniškega sedeža, za izključitev zunanjih upravljalnih naprav v sili za zaklepanje delovnih vrat od zunaj. V tem primeru se zunanje upravljalne naprave v sili ponovno samodejno vključijo ob zagonu motorja ali preden vozilo doseže hitrost 20 km/h. Pozneje se zunanje upravljalne naprave v sili ne smejo izključiti samodejno, ampak to stori voznik.

| 7.6.5.3 | Vsaka delovna vrata, ki jih upravlja voznik, je mogoče upravljati z vozniškega sedeža z uporabo upravljalnih naprav, ki so, razen nožnih upravljalnih naprav, jasno in razločno označene. |
| --- | --- |

7.6.5.3

Vsaka delovna vrata, ki jih upravlja voznik, je mogoče upravljati z vozniškega sedeža z uporabo upravljalnih naprav, ki so, razen nožnih upravljalnih naprav, jasno in razločno označene.

| 7.6.5.4 | Vsaka delovna vrata na energetski pogon sprožijo vizualno kontrolno napravo, ki jo voznik jasno vidi, ko sedi v običajnem položaju pri vožnji pri vseh pogojih osvetlitve, in ga opozarja, da vrata niso popolnoma zaprta. Ta kontrolna naprava opozarja vedno, ko je toga konstrukcija vrat med popolnoma odprto lego in točko, ki je 30 mm oddaljena od popolnoma zaprte lege. Ena kontrolna naprava je lahko namenjena za ena vrata ali več. Vseeno taka kontrolna naprava ne sme biti vgrajena za nadzor sprednjih delovnih vrat, ki ne izpolnjujejo zahtev iz odstavkov 7.6.5.6.1.1 in 7.6.5.6.1.2. |
| --- | --- |

7.6.5.4

Vsaka delovna vrata na energetski pogon sprožijo vizualno kontrolno napravo, ki jo voznik jasno vidi, ko sedi v običajnem položaju pri vožnji pri vseh pogojih osvetlitve, in ga opozarja, da vrata niso popolnoma zaprta. Ta kontrolna naprava opozarja vedno, ko je toga konstrukcija vrat med popolnoma odprto lego in točko, ki je 30 mm oddaljena od popolnoma zaprte lege. Ena kontrolna naprava je lahko namenjena za ena vrata ali več. Vseeno taka kontrolna naprava ne sme biti vgrajena za nadzor sprednjih delovnih vrat, ki ne izpolnjujejo zahtev iz odstavkov 7.6.5.6.1.1 in 7.6.5.6.1.2.

| 7.6.5.5 | Upravljalne naprave, s katerimi lahko voznik odpira in zapira delovna vrata na energetski pogon, so take, da lahko voznik med odpiranjem ali zapiranjem vedno spremeni smer gibanja vrat. |
| --- | --- |

7.6.5.5

Upravljalne naprave, s katerimi lahko voznik odpira in zapira delovna vrata na energetski pogon, so take, da lahko voznik med odpiranjem ali zapiranjem vedno spremeni smer gibanja vrat.

| 7.6.5.6 | Upravljalni sistem za vsaka delovna vrata na energetski pogon, in njihova konstrukcija sta takšna, da je malo verjetno, da vrata med zapiranjem poškodujejo ali stisnejo potnika. |
| --- | --- |

7.6.5.6

Upravljalni sistem za vsaka delovna vrata na energetski pogon, in njihova konstrukcija sta takšna, da je malo verjetno, da vrata med zapiranjem poškodujejo ali stisnejo potnika.

| 7.6.5.6.1 | Ta zahteva velja za izpolnjeno, če sta uresničeni naslednji zahtevi: |
| --- | --- |

7.6.5.6.1

Ta zahteva velja za izpolnjeno, če sta uresničeni naslednji zahtevi:

| 7.6.5.6.1.1 | Prva zahteva je, da se vrata, kadar njihovo zapiranje na vsaki merilni točki, opisani v Prilogi 6, ovira sila stiskanja, ki ne presega 150 N, samodejno ponovno popolnoma odprejo in ostanejo odprta, dokler se ne vklopi upravljalna naprava za zapiranje, razen pri delovnih vratih s samodejnim delovanjem. Sila stiskanja se lahko meri s katero koli metodo, ki se lahko zadovoljivo dokaže pristojnim organom. Smernice so navedene v Prilogi 6 k temu pravilniku. Največja sila je kratek čas lahko večja od 150 N, pod pogojem, da ne presega 300 N. Sistem ponovnega odpiranja se lahko preveri s preskusno palico s prerezom višine 60 mm, širine 30 mm in z vogali, zaobljenimi s polmerom 5 mm. |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.1

Prva zahteva je, da se vrata, kadar njihovo zapiranje na vsaki merilni točki, opisani v Prilogi 6, ovira sila stiskanja, ki ne presega 150 N, samodejno ponovno popolnoma odprejo in ostanejo odprta, dokler se ne vklopi upravljalna naprava za zapiranje, razen pri delovnih vratih s samodejnim delovanjem. Sila stiskanja se lahko meri s katero koli metodo, ki se lahko zadovoljivo dokaže pristojnim organom. Smernice so navedene v Prilogi 6 k temu pravilniku. Največja sila je kratek čas lahko večja od 150 N, pod pogojem, da ne presega 300 N. Sistem ponovnega odpiranja se lahko preveri s preskusno palico s prerezom višine 60 mm, širine 30 mm in z vogali, zaobljenimi s polmerom 5 mm.

| 7.6.5.6.1.2 | Druga zahteva je, da kadar vrata stisnejo zapestje ali prste potnika: |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.2

Druga zahteva je, da kadar vrata stisnejo zapestje ali prste potnika:

| 7.6.5.6.1.2.1 | se vrata samodejno ponovno popolnoma odprejo in, razen pri delovnih vratih s samodejnim delovanjem, ostanejo odprta, dokler se ne vklopi upravljalna naprava za zapiranje, ali |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.2.1

se vrata samodejno ponovno popolnoma odprejo in, razen pri delovnih vratih s samodejnim delovanjem, ostanejo odprta, dokler se ne vklopi upravljalna naprava za zapiranje, ali

| 7.6.5.6.1.2.2 | lahko potnik zapestje ali prste enostavno izvleče iz vrat brez nevarnosti poškodbe. Ta zahteva se lahko preveri z roko ali preskusno palico, navedeno v odstavku 7.6.5.6.1.1, ki je na enem delu v dolžini 300 mm stanjšana z debeline 30 mm na debelino 5 mm. Palica ne sme biti zloščena ali namazana. Če vrata stisnejo palico, jo je mogoče preprosto izvleči, ali |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.2.2

lahko potnik zapestje ali prste enostavno izvleče iz vrat brez nevarnosti poškodbe. Ta zahteva se lahko preveri z roko ali preskusno palico, navedeno v odstavku 7.6.5.6.1.1, ki je na enem delu v dolžini 300 mm stanjšana z debeline 30 mm na debelino 5 mm. Palica ne sme biti zloščena ali namazana. Če vrata stisnejo palico, jo je mogoče preprosto izvleči, ali

| 7.6.5.6.1.2.3 | vrata ostanejo v legi, ki omogoča prost prehod preskusne palice s prerezom višine 60 mm, širine 20 mm, z vogali, zaobljenimi s polmerom 5 mm. Ta lega ne sme biti več kot 30 mm oddaljena od popolnoma zaprte lege. |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.2.3

vrata ostanejo v legi, ki omogoča prost prehod preskusne palice s prerezom višine 60 mm, širine 20 mm, z vogali, zaobljenimi s polmerom 5 mm. Ta lega ne sme biti več kot 30 mm oddaljena od popolnoma zaprte lege.

| 7.6.5.6.2 | Pri sprednjih delovnih vratih velja, da je zahteva iz odstavka 7.6.5.6 izpolnjena, če: |
| --- | --- |

7.6.5.6.2

Pri sprednjih delovnih vratih velja, da je zahteva iz odstavka 7.6.5.6 izpolnjena, če:

| 7.6.5.6.2.1 | vrata izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 7.6.5.6.1.1 in 7.6.5.6.1.2 ali |
| --- | --- |

7.6.5.6.2.1

vrata izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 7.6.5.6.1.1 in 7.6.5.6.1.2 ali

| 7.6.5.6.2.2 | imajo vrata mehke robove; vseeno ti ne smejo biti tako mehki, da ko vrata stisnejo preskusno palico, navedeno v odstavku 7.6.5.6.1.1, toga konstrukcija vrat doseže popolnoma zaprto lego. |
| --- | --- |

7.6.5.6.2.2

imajo vrata mehke robove; vseeno ti ne smejo biti tako mehki, da ko vrata stisnejo preskusno palico, navedeno v odstavku 7.6.5.6.1.1, toga konstrukcija vrat doseže popolnoma zaprto lego.

| 7.6.5.7 | Če delovna vrata na energetski pogon, ostanejo zaprta le ob neprekinjeni oskrbi z energijo, se zagotovi vizualna opozorilna naprava, ki obvesti voznika na izpad energije za oskrbo vrat. |
| --- | --- |

7.6.5.7

Če delovna vrata na energetski pogon, ostanejo zaprta le ob neprekinjeni oskrbi z energijo, se zagotovi vizualna opozorilna naprava, ki obvesti voznika na izpad energije za oskrbo vrat.

| 7.6.5.8 | Naprava za preprečitev speljevanja, če je vgrajena, deluje le pri hitrosti, manjši od 5 km/h, in pri hitrosti, večji od te, njeno delovanje ni mogoče. |
| --- | --- |

7.6.5.8

Naprava za preprečitev speljevanja, če je vgrajena, deluje le pri hitrosti, manjši od 5 km/h, in pri hitrosti, večji od te, njeno delovanje ni mogoče.

| 7.6.5.9 | Če v vozilo ni vgrajena naprava za preprečitev speljevanja, se ob speljevanju mirujočega vozila sproži zvočno opozorilo za voznika, če katera koli od delovnih vrat, ki delujejo s tujo silo, niso popolnoma zaprta. To zvočno opozorilo se sproži pri hitrosti, večji od 5 km/h, za vrata, ki izpolnjujejo zahteve iz odstavka 7.6.5.6.1.2.3. |
| --- | --- |

7.6.5.9

Če v vozilo ni vgrajena naprava za preprečitev speljevanja, se ob speljevanju mirujočega vozila sproži zvočno opozorilo za voznika, če katera koli od delovnih vrat, ki delujejo s tujo silo, niso popolnoma zaprta. To zvočno opozorilo se sproži pri hitrosti, večji od 5 km/h, za vrata, ki izpolnjujejo zahteve iz odstavka 7.6.5.6.1.2.3.

7.6.6   Dodatne tehnične zahteve za delovna vrata s samodejnim delovanjem

7.6.6.1   Vključitev upravljalnih naprav za odpiranje.

| 7.6.6.1.1 | Razen v primerih iz odstavka 7.6.5.1 lahko upravljalne naprave za odpiranje vsakih delovnih vrat s samodejnim delovanjem vključi in izključi le voznik s svojega sedeža. |
| --- | --- |

7.6.6.1.1

Razen v primerih iz odstavka 7.6.5.1 lahko upravljalne naprave za odpiranje vsakih delovnih vrat s samodejnim delovanjem vključi in izključi le voznik s svojega sedeža.

| 7.6.6.1.2 | Vključitev in izključitev sta lahko neposredni z uporabo stikala ali posredni, na primer z odprtjem in zaprtjem sprednjih delovnih vrat. |
| --- | --- |

7.6.6.1.2

Vključitev in izključitev sta lahko neposredni z uporabo stikala ali posredni, na primer z odprtjem in zaprtjem sprednjih delovnih vrat.

| 7.6.6.1.3 | Ko voznik vključi upravljalne naprave za odpiranje, se to nakaže znotraj vozila in, če se bodo vrata odprla od zunaj, tudi zunaj vozila; indikator (npr. osvetljen gumb, svetlobni znak) je na zadevnih vratih ali ob njih. |
| --- | --- |

7.6.6.1.3

Ko voznik vključi upravljalne naprave za odpiranje, se to nakaže znotraj vozila in, če se bodo vrata odprla od zunaj, tudi zunaj vozila; indikator (npr. osvetljen gumb, svetlobni znak) je na zadevnih vratih ali ob njih.

| 7.6.6.1.4 | V primeru neposredne vključitve z uporabo stikala je voznik jasno opozorjen na stanje sistema, na primer s položajem stikala ali signalno lučko ali osvetljenim stikalom. Stikalo se posebno označi in namesti tako, da ga ni mogoče zamenjati z drugimi upravljalnimi napravami. |
| --- | --- |

7.6.6.1.4

V primeru neposredne vključitve z uporabo stikala je voznik jasno opozorjen na stanje sistema, na primer s položajem stikala ali signalno lučko ali osvetljenim stikalom. Stikalo se posebno označi in namesti tako, da ga ni mogoče zamenjati z drugimi upravljalnimi napravami.

7.6.6.2   Odpiranje delovnih vrat s samodejnim delovanjem.

| 7.6.6.2.1 | Ko voznik vključi upravljalne naprave za odpiranje, lahko potniki odprejo vrata: |
| --- | --- |

7.6.6.2.1

Ko voznik vključi upravljalne naprave za odpiranje, lahko potniki odprejo vrata:

| 7.6.6.2.1.1 | z notranje strani, na primer s pritiskom na gumb ali s prehodom svetlobne zapore, in |
| --- | --- |

7.6.6.2.1.1

z notranje strani, na primer s pritiskom na gumb ali s prehodom svetlobne zapore, in

| 7.6.6.2.1.2 | od zunaj, razen pri vratih, ki so namenjena le izhodu in so tako tudi označena, na primer s pritiskom na osvetljen gumb, na gumb pod svetlobnim znakom ali s podobno napravo, označeno z ustreznimi navodili. |
| --- | --- |

7.6.6.2.1.2

od zunaj, razen pri vratih, ki so namenjena le izhodu in so tako tudi označena, na primer s pritiskom na osvetljen gumb, na gumb pod svetlobnim znakom ali s podobno napravo, označeno z ustreznimi navodili.

| 7.6.6.2.2 | Pritisk na gumbe, navedene v odstavku 7.6.6.2.1.1, in uporaba sredstev komuniciranja z voznikom, navedenih v odstavku 7.7.9.1, lahko sprožita signal, ki se shrani in po voznikovi vključitvi upravljalnih naprav za odpiranje odpre vrata. |
| --- | --- |

7.6.6.2.2

Pritisk na gumbe, navedene v odstavku 7.6.6.2.1.1, in uporaba sredstev komuniciranja z voznikom, navedenih v odstavku 7.7.9.1, lahko sprožita signal, ki se shrani in po voznikovi vključitvi upravljalnih naprav za odpiranje odpre vrata.

7.6.6.3   Zapiranje delovnih vrat s samodejnim delovanjem.

| 7.6.6.3.1 | Ko se delovna vrata s samodejnim delovanjem odprejo, se morajo po poteku določenega časovnega intervala ponovno samodejno zapreti. Če med tem časovnim intervalom potnik vstopi v vozilo ali izstopi iz njega, varnostna naprava (npr. kontakt v podu, svetlobna zapora, enostranska zapora prehoda) zagotovi, da se čas do zapiranja vrat ustrezno podaljša. |
| --- | --- |

7.6.6.3.1

Ko se delovna vrata s samodejnim delovanjem odprejo, se morajo po poteku določenega časovnega intervala ponovno samodejno zapreti. Če med tem časovnim intervalom potnik vstopi v vozilo ali izstopi iz njega, varnostna naprava (npr. kontakt v podu, svetlobna zapora, enostranska zapora prehoda) zagotovi, da se čas do zapiranja vrat ustrezno podaljša.

| 7.6.6.3.2 | Če potnik vstopi v vozilo ali izstopi iz njega med zapiranjem vrat, se postopek zapiranja samodejno prekine in vrata se ponovno odprejo. Ponovno zapiranje se lahko sproži z eno od varnostnih naprav, navedenih v odstavku 7.6.6.3.1, ali s katero koli drugo napravo. |
| --- | --- |

7.6.6.3.2

Če potnik vstopi v vozilo ali izstopi iz njega med zapiranjem vrat, se postopek zapiranja samodejno prekine in vrata se ponovno odprejo. Ponovno zapiranje se lahko sproži z eno od varnostnih naprav, navedenih v odstavku 7.6.6.3.1, ali s katero koli drugo napravo.

| 7.6.6.3.3 | Potniku se v skladu z odstavkom 7.6.6.2 omogoči ponovno odprtje vrat, ki so se samodejno zaprla v skladu z odstavkom 7.6.6.3.1; to ne velja, če je voznik izključil upravljalne naprave za odpiranje. |
| --- | --- |

7.6.6.3.3

Potniku se v skladu z odstavkom 7.6.6.2 omogoči ponovno odprtje vrat, ki so se samodejno zaprla v skladu z odstavkom 7.6.6.3.1; to ne velja, če je voznik izključil upravljalne naprave za odpiranje.

| 7.6.6.3.4 | Ko voznik izključi upravljalne naprave za odpiranje delovnih vrat s samodejnim delovanjem, se odprta vrata zaprejo v skladu z odstavkoma 7.6.6.3.1 in 7.6.6.3.2. |
| --- | --- |

7.6.6.3.4

Ko voznik izključi upravljalne naprave za odpiranje delovnih vrat s samodejnim delovanjem, se odprta vrata zaprejo v skladu z odstavkoma 7.6.6.3.1 in 7.6.6.3.2.

7.6.6.4   Prekinitev postopka samodejnega zapiranja vrat, označenih za posebne namene, npr. za potnike z otroškimi vozički, potnike z omejeno mobilnostjo itd.

| 7.6.6.4.1 | Voznik ima možnost prekiniti postopek samodejnega zapiranja z vključitvijo posebne upravljalne naprave. Tudi potnik ima možnost prekiniti postopek samodejnega zapiranja neposredno s pritiskom na poseben gumb. |
| --- | --- |

7.6.6.4.1

Voznik ima možnost prekiniti postopek samodejnega zapiranja z vključitvijo posebne upravljalne naprave. Tudi potnik ima možnost prekiniti postopek samodejnega zapiranja neposredno s pritiskom na poseben gumb.

| 7.6.6.4.2 | Na prekinitev postopka samodejnega zapiranja vrat je voznik opozorjen, npr. z vizualno kontrolno napravo. |
| --- | --- |

7.6.6.4.2

Na prekinitev postopka samodejnega zapiranja vrat je voznik opozorjen, npr. z vizualno kontrolno napravo.

| 7.6.6.4.3 | Voznik ima v vsakem primeru možnost ponovno začeti postopek samodejnega zapiranja. |
| --- | --- |

7.6.6.4.3

Voznik ima v vsakem primeru možnost ponovno začeti postopek samodejnega zapiranja.

| 7.6.6.4.4 | Za naknadno zapiranje vrat velja odstavek 7.6.6.3. |
| --- | --- |

7.6.6.4.4

Za naknadno zapiranje vrat velja odstavek 7.6.6.3.

7.6.7   Tehnične zahteve za zasilna vrata

| 7.6.7.1 | Zasilna vrata je mogoče preprosto odpreti z notranje in zunanje strani vozila, ko vozilo stoji. Vseeno ta zahteva ne izključuje možnosti zaklepanja vrat od zunaj, pod pogojem, da se z običajnim mehanizmom za odpiranje vedno lahko odprejo z notranje strani. |
| --- | --- |

7.6.7.1

Zasilna vrata je mogoče preprosto odpreti z notranje in zunanje strani vozila, ko vozilo stoji. Vseeno ta zahteva ne izključuje možnosti zaklepanja vrat od zunaj, pod pogojem, da se z običajnim mehanizmom za odpiranje vedno lahko odprejo z notranje strani.

| 7.6.7.2 | Dokler se zasilna vrata uporabljajo kot taka, ne delujejo s tujo silo, razen če se vrata po vključitvi upravljalne naprave iz odstavka 7.6.5.1 in njeni vrnitvi v običajni položaj ponovno ne zaprejo, dokler voznik nato ne vključi upravljalne naprave za zapiranje. Ravno tako ta vrata ne smejo biti drsna, razen pri vozilih za prevoz do največ 22 potnikov. Pri teh vozilih drsna vrata lahko veljajo za zasilna vrata, če je bilo dokazano, da se lahko po preskusu čelnega trka v skladu s Pravilnikom št. 33 odprejo brez uporabe orodja. |
| --- | --- |

7.6.7.2

Dokler se zasilna vrata uporabljajo kot taka, ne delujejo s tujo silo, razen če se vrata po vključitvi upravljalne naprave iz odstavka 7.6.5.1 in njeni vrnitvi v običajni položaj ponovno ne zaprejo, dokler voznik nato ne vključi upravljalne naprave za zapiranje. Ravno tako ta vrata ne smejo biti drsna, razen pri vozilih za prevoz do največ 22 potnikov. Pri teh vozilih drsna vrata lahko veljajo za zasilna vrata, če je bilo dokazano, da se lahko po preskusu čelnega trka v skladu s Pravilnikom št. 33 odprejo brez uporabe orodja.

| 7.6.7.3 | Vsaka upravljalna naprava ali naprava za odpiranje zasilnih vrat od zunaj je nameščena med 1 000 mm in 1 500 mm nad tlemi in največ 500 mm od vrat. Pri vozilih razredov I, II in III je vsaka upravljalna naprava ali naprava za odpiranje zasilnih vrat z notranje strani nameščena med 1 000 mm in 1 500 mm nad zgornjo površino poda ali stopnice, ki je najbližja upravljalni napravi, in največ 500 mm oddaljena od vrat. To ne velja za upravljalne naprave, nameščene v vozniškem prostoru. |
| --- | --- |

7.6.7.3

Vsaka upravljalna naprava ali naprava za odpiranje zasilnih vrat od zunaj je nameščena med 1 000 mm in 1 500 mm nad tlemi in največ 500 mm od vrat. Pri vozilih razredov I, II in III je vsaka upravljalna naprava ali naprava za odpiranje zasilnih vrat z notranje strani nameščena med 1 000 mm in 1 500 mm nad zgornjo površino poda ali stopnice, ki je najbližja upravljalni napravi, in največ 500 mm oddaljena od vrat. To ne velja za upravljalne naprave, nameščene v vozniškem prostoru.

| 7.6.7.4 | Na tečajih pritrjena zasilna vrata, ki so nameščena na stranskih stenah vozila, so na tečaje nataknjena na sprednjem robu in se odpirajo navzven. Trakovi, verige ali druge naprave za omejevanje kota odpiranja vrat so dovoljeni, če ne preprečujejo, da se vrata odprejo za najmanj 100o stopinj in ostanejo odprta v tej legi. Če je ustrezno poskrbljeno za prost prehod do zasilnih vrat, zahteva za najmanjši kot odpiranja 100o stopinj ne velja. |
| --- | --- |

7.6.7.4

Na tečajih pritrjena zasilna vrata, ki so nameščena na stranskih stenah vozila, so na tečaje nataknjena na sprednjem robu in se odpirajo navzven. Trakovi, verige ali druge naprave za omejevanje kota odpiranja vrat so dovoljeni, če ne preprečujejo, da se vrata odprejo za najmanj 100o stopinj in ostanejo odprta v tej legi. Če je ustrezno poskrbljeno za prost prehod do zasilnih vrat, zahteva za najmanjši kot odpiranja 100o stopinj ne velja.

| 7.6.7.5 | Zasilna vrata se zaščitijo pred nenamernim odpiranjem. Vseeno ta zahteva ne velja, če se zasilna vrata samodejno zaklenejo, ko se vozilo premika s hitrostjo, večjo od 5 km/h. |
| --- | --- |

7.6.7.5

Zasilna vrata se zaščitijo pred nenamernim odpiranjem. Vseeno ta zahteva ne velja, če se zasilna vrata samodejno zaklenejo, ko se vozilo premika s hitrostjo, večjo od 5 km/h.

| 7.6.7.6 | Vsa zasilna vrata so opremljena z zvočno napravo, ki opozori voznika, če vrata niso dobro zaprta. Opozorilno napravo sproži premikanje zapaha ali ročaja, ne pa premikanje vrat. |
| --- | --- |

7.6.7.6

Vsa zasilna vrata so opremljena z zvočno napravo, ki opozori voznika, če vrata niso dobro zaprta. Opozorilno napravo sproži premikanje zapaha ali ročaja, ne pa premikanje vrat.

7.6.8   Tehnične zahteve za okna za zasilni izhod.

| 7.6.8.1 | Vsako okno za zasilni izhod, ki je pritrjeno s tečaji ali ki se lahko izvrže, se odpira navzven. Okna, ki se lahko izvržejo, se pri odpiranju ne smejo popolnoma ločiti od vozila. Mehanizem za odpiranje oken, ki se lahko izvržejo, je takšen, da učinkovito prepreči nenamerno izvrženje. |
| --- | --- |

7.6.8.1

Vsako okno za zasilni izhod, ki je pritrjeno s tečaji ali ki se lahko izvrže, se odpira navzven. Okna, ki se lahko izvržejo, se pri odpiranju ne smejo popolnoma ločiti od vozila. Mehanizem za odpiranje oken, ki se lahko izvržejo, je takšen, da učinkovito prepreči nenamerno izvrženje.

| 7.6.8.2 | Vsako okno za zasilni izhod: |
| --- | --- |

7.6.8.2

Vsako okno za zasilni izhod:

| 7.6.8.2.1 | se lahko preprosto in takoj odpre z napravo, ki velja za sprejemljivo, z notranje in zunanje strani vozila ali |
| --- | --- |

7.6.8.2.1

se lahko preprosto in takoj odpre z napravo, ki velja za sprejemljivo, z notranje in zunanje strani vozila ali

| 7.6.8.2.2 | je izdelano iz varnostnega stekla, ki ga je mogoče z lahkoto razbiti. Ta drugi predpis izključuje možnost uporabe laminiranega stekla ali plastike. Ob vsakem oknu za zasilni izhod je nameščena naprava, s katero se okno lahko razbije in ki je brez težav dosegljiva osebam v vozilu. |
| --- | --- |

7.6.8.2.2

je izdelano iz varnostnega stekla, ki ga je mogoče z lahkoto razbiti. Ta drugi predpis izključuje možnost uporabe laminiranega stekla ali plastike. Ob vsakem oknu za zasilni izhod je nameščena naprava, s katero se okno lahko razbije in ki je brez težav dosegljiva osebam v vozilu.

| 7.6.8.3 | Vsako okno za zasilni izhod, ki se lahko zaklene od zunaj, je izdelano tako, da ga je vedno mogoče odpreti iz notranjosti vozila. |
| --- | --- |

7.6.8.3

Vsako okno za zasilni izhod, ki se lahko zaklene od zunaj, je izdelano tako, da ga je vedno mogoče odpreti iz notranjosti vozila.

| 7.6.8.4 | Če je okno za zasilni izhod vodoravno pritrjeno na tečaje na zgornjem robu, se zagotovi ustrezna naprava, ki omogoča, da ostane okno popolnoma odprto. Vsako okno za zasilni izhod, ki je pritrjeno na tečaje, deluje tako, da ne ovira prostega prehoda z notranje ali zunanje strani vozila. |
| --- | --- |

7.6.8.4

Če je okno za zasilni izhod vodoravno pritrjeno na tečaje na zgornjem robu, se zagotovi ustrezna naprava, ki omogoča, da ostane okno popolnoma odprto. Vsako okno za zasilni izhod, ki je pritrjeno na tečaje, deluje tako, da ne ovira prostega prehoda z notranje ali zunanje strani vozila.

| 7.6.8.5 | Razdalja med spodnjim robom okna za zasilni izhod, vgrajenega v stranski steni vozila, in podom vozila neposredno pod oknom (razen lokalnega odstopanja, kot so predel kolesa ali okrov menjalnika) ne sme biti večja od 1 200 mm in ne manjša od 650 mm v primeru okna za zasilni izhod, ki je pritrjeno na tečajih, ali 500 mm v primeru okna iz stekla, ki se lahko razbije.
  Vseeno je lahko ta razdalja v primeru okna za zasilni izhod na tečajih zmanjšana na najmanj 500 mm, če je okenska odprtina do višine 650 mm opremljena z varovalom, ki preprečuje možnost padca potnikov iz vozila. Če je okenska odprtina opremljena z varovalom, velikost okenske odprtine nad varovalom ni manjša od najmanjše predpisane velikosti za okno za zasilni izhod. |
| --- | --- |

7.6.8.5

Razdalja med spodnjim robom okna za zasilni izhod, vgrajenega v stranski steni vozila, in podom vozila neposredno pod oknom (razen lokalnega odstopanja, kot so predel kolesa ali okrov menjalnika) ne sme biti večja od 1 200 mm in ne manjša od 650 mm v primeru okna za zasilni izhod, ki je pritrjeno na tečajih, ali 500 mm v primeru okna iz stekla, ki se lahko razbije.

Vseeno je lahko ta razdalja v primeru okna za zasilni izhod na tečajih zmanjšana na najmanj 500 mm, če je okenska odprtina do višine 650 mm opremljena z varovalom, ki preprečuje možnost padca potnikov iz vozila. Če je okenska odprtina opremljena z varovalom, velikost okenske odprtine nad varovalom ni manjša od najmanjše predpisane velikosti za okno za zasilni izhod.

| 7.6.8.6 | Vsako okno za zasilni izhod, pritrjeno na tečajih, ki ni dobro vidno z vozniškega sedeža, se opremi z zvočno opozorilno napravo, ki opozori voznika, če okno ni popolnoma zaprto. Ta naprava se sproži z okenskim zapahom in ne s premikanjem okna. |
| --- | --- |

7.6.8.6

Vsako okno za zasilni izhod, pritrjeno na tečajih, ki ni dobro vidno z vozniškega sedeža, se opremi z zvočno opozorilno napravo, ki opozori voznika, če okno ni popolnoma zaprto. Ta naprava se sproži z okenskim zapahom in ne s premikanjem okna.

7.6.9   Tehnične zahteve za lopute za zasilni izhod.

| 7.6.9.1 | Vsaka loputa za zasilni izhod deluje tako, da ne ovira prostega prehoda z notranje ali zunanje strani vozila. |
| --- | --- |

7.6.9.1

Vsaka loputa za zasilni izhod deluje tako, da ne ovira prostega prehoda z notranje ali zunanje strani vozila.

| 7.6.9.2 | Strešne lopute za zasilni izhod se lahko izvržejo, pritrjene so na tečajih ali izdelane iz varnostnega stekla, ki ga je mogoče z lahkoto razbiti. Talne lopute so pritrjene na tečajih ali takšne, da se lahko izvržejo, in opremljene z zvočno opozorilno napravo, ki opozori voznika, če niso dobro zaprte. Ta naprava se sproži z zapahom lopute za zasilni izhod in ne s premikanjem lopute. Talne lopute za zasilni izhod se zaščitijo pred nenamernim odpiranjem. Vseeno ta zahteva ne velja, če se talna loputa samodejno zaklene, ko se vozilo premika s hitrostjo, večjo od 5 km/h. |
| --- | --- |

7.6.9.2

Strešne lopute za zasilni izhod se lahko izvržejo, pritrjene so na tečajih ali izdelane iz varnostnega stekla, ki ga je mogoče z lahkoto razbiti. Talne lopute so pritrjene na tečajih ali takšne, da se lahko izvržejo, in opremljene z zvočno opozorilno napravo, ki opozori voznika, če niso dobro zaprte. Ta naprava se sproži z zapahom lopute za zasilni izhod in ne s premikanjem lopute. Talne lopute za zasilni izhod se zaščitijo pred nenamernim odpiranjem. Vseeno ta zahteva ne velja, če se talna loputa samodejno zaklene, ko se vozilo premika s hitrostjo, večjo od 5 km/h.

| 7.6.9.3 | Lopute, ki se lahko izvržejo, se pri odpiranju ne smejo popolnoma ločiti od vozila, tako da loputa ne ogroža drugih udeležencev v prometu. Mehanizem za odpiranje loput za zasilni izhod, ki se lahko izvržejo, je takšen, da učinkovito prepreči nenamerno izvrženje. Talne lopute, ki se lahko izvržejo, se lahko izvržejo le v prostor za potnike. |
| --- | --- |

7.6.9.3

Lopute, ki se lahko izvržejo, se pri odpiranju ne smejo popolnoma ločiti od vozila, tako da loputa ne ogroža drugih udeležencev v prometu. Mehanizem za odpiranje loput za zasilni izhod, ki se lahko izvržejo, je takšen, da učinkovito prepreči nenamerno izvrženje. Talne lopute, ki se lahko izvržejo, se lahko izvržejo le v prostor za potnike.

| 7.6.9.4 | Lopute za zasilni izhod, ki so pritrjene na tečajih, se odpirajo v smeri naprej ali nazaj, kot odpiranja pa je najmanj 100 stopinj. Talne lopute za zasilni izhod, ki so pritrjene na tečajih, se lahko odpirajo v prostor za potnike. |
| --- | --- |

7.6.9.4

Lopute za zasilni izhod, ki so pritrjene na tečajih, se odpirajo v smeri naprej ali nazaj, kot odpiranja pa je najmanj 100 stopinj. Talne lopute za zasilni izhod, ki so pritrjene na tečajih, se lahko odpirajo v prostor za potnike.

| 7.6.9.5 | Lopute za zasilni izhod je mogoče preprosto odpirati ali odstraniti z notranje in zunanje strani. Vseeno ta zahteva ne izključuje možnosti, da se loputa za zasilni izhod zaklene zaradi zavarovanja nenadzorovanega vozila, pod pogojem, da se z običajnim mehanizmom za odpiranje ali odstranjevanje vedno lahko odpre ali odstrani z notranje strani. V bližini lopute, izdelane iz materiala, ki ga je mogoče z lahkoto razbiti, se zagotovi naprava, s katero se loputa lahko razbije in ki je brez težav dosegljiva osebam v vozilu. |
| --- | --- |

7.6.9.5

Lopute za zasilni izhod je mogoče preprosto odpirati ali odstraniti z notranje in zunanje strani. Vseeno ta zahteva ne izključuje možnosti, da se loputa za zasilni izhod zaklene zaradi zavarovanja nenadzorovanega vozila, pod pogojem, da se z običajnim mehanizmom za odpiranje ali odstranjevanje vedno lahko odpre ali odstrani z notranje strani. V bližini lopute, izdelane iz materiala, ki ga je mogoče z lahkoto razbiti, se zagotovi naprava, s katero se loputa lahko razbije in ki je brez težav dosegljiva osebam v vozilu.

7.6.10   Tehnične zahteve za zložljive stopnice

Zložljive stopnice, če so vgrajene, izpolnjujejo naslednje zahteve:

| 7.6.10.1 | delovanje zložljivih stopnic je lahko usklajeno z delovanjem ustreznih delovnih ali zasilnih vrat; |
| --- | --- |

7.6.10.1

delovanje zložljivih stopnic je lahko usklajeno z delovanjem ustreznih delovnih ali zasilnih vrat;

| 7.6.10.2 | pri zaprtih vratih ne sme noben del stopnice štrleti več kot 10 mm prek bližnjega roba karoserije; |
| --- | --- |

7.6.10.2

pri zaprtih vratih ne sme noben del stopnice štrleti več kot 10 mm prek bližnjega roba karoserije;

| 7.6.10.3 | pri odprtih vratih in raztegnjeni stopnici je površina v skladu z zahtevami iz odstavka 7.7.7 te priloge; |
| --- | --- |

7.6.10.3

pri odprtih vratih in raztegnjeni stopnici je površina v skladu z zahtevami iz odstavka 7.7.7 te priloge;

| 7.6.10.4 | v primeru stopnice z energetskim pogonom premik mirujočega vozila z uporabo lastnega pogona ne sme biti mogoč, če je stopnica raztegnjena. V primeru ročno upravljane stopnice zvočni signal opozori voznika, če stopnica ni popolnoma zložena. |
| --- | --- |

7.6.10.4

v primeru stopnice z energetskim pogonom premik mirujočega vozila z uporabo lastnega pogona ne sme biti mogoč, če je stopnica raztegnjena. V primeru ročno upravljane stopnice zvočni signal opozori voznika, če stopnica ni popolnoma zložena.

| 7.6.10.5 | zložljive stopnice z energetskim pogonom, ni mogoče raztegniti, dokler se vozilo premika. Če se naprava za upravljanje stopnice pokvari, se stopnica zloži in ostane zložena. Vseeno delovanje ustreznih vrat ne sme biti omejeno zaradi takšne okvare ali zaradi poškodovane ali blokirane stopnice; |
| --- | --- |

7.6.10.5

zložljive stopnice z energetskim pogonom, ni mogoče raztegniti, dokler se vozilo premika. Če se naprava za upravljanje stopnice pokvari, se stopnica zloži in ostane zložena. Vseeno delovanje ustreznih vrat ne sme biti omejeno zaradi takšne okvare ali zaradi poškodovane ali blokirane stopnice;

| 7.6.10.6 | če potnik stoji na zložljivi stopnici z energetskim pogonom, ustreznih vrat ni mogoče zapreti. Izpolnjevanje te zahteve se preveri tako, da se na sredino stopnice postavi utež z maso 15 kg, kar ustreza masi majhnega otroka. Ta zahteva ne velja za nobena vrata v neposrednem vidnem polju voznika; |
| --- | --- |

7.6.10.6

če potnik stoji na zložljivi stopnici z energetskim pogonom, ustreznih vrat ni mogoče zapreti. Izpolnjevanje te zahteve se preveri tako, da se na sredino stopnice postavi utež z maso 15 kg, kar ustreza masi majhnega otroka. Ta zahteva ne velja za nobena vrata v neposrednem vidnem polju voznika;

| 7.6.10.7 | premikanje zložljive stopnice ne sme ogroziti potnikov ali oseb, ki stojijo na postaji; |
| --- | --- |

7.6.10.7

premikanje zložljive stopnice ne sme ogroziti potnikov ali oseb, ki stojijo na postaji;

| 7.6.10.8 | vsi naprej ali nazaj usmerjeni vogali zložljive stopnice so zaokroženi s polmerom, ki ni manjši od 5 mm; robovi so zaokroženi s polmerom najmanj 2,5 mm; |
| --- | --- |

7.6.10.8

vsi naprej ali nazaj usmerjeni vogali zložljive stopnice so zaokroženi s polmerom, ki ni manjši od 5 mm; robovi so zaokroženi s polmerom najmanj 2,5 mm;

| 7.6.10.9 | ko so vrata prostora za potnike odprta, zložljiva stopnica trdno ostane v raztegnjeni legi. Pri obremenitvi z maso 136 kg na sredini enojne stopnice ali 272 kg na sredini dvojne stopnice se kateri koli del stopnice ne upogne za več kot 10 mm. |
| --- | --- |

7.6.10.9

ko so vrata prostora za potnike odprta, zložljiva stopnica trdno ostane v raztegnjeni legi. Pri obremenitvi z maso 136 kg na sredini enojne stopnice ali 272 kg na sredini dvojne stopnice se kateri koli del stopnice ne upogne za več kot 10 mm.

7.6.11   Oznake

| 7.6.11.1 | Vsak zasilni izhod se z notranje in zunanje strani vozila označi z napisom „zasilni izhod“, ki je, če je to potrebno, dopolnjen z ustreznim mednarodnim simbolom. |
| --- | --- |

7.6.11.1

Vsak zasilni izhod se z notranje in zunanje strani vozila označi z napisom „zasilni izhod“, ki je, če je to potrebno, dopolnjen z ustreznim mednarodnim simbolom.

| 7.6.11.2 | Upravljalne naprave za odpiranje delovnih vrat v sili in vseh zasilnih izhodov se kot take označijo z notranje in zunanje strani vozila z ustreznim simbolom ali jasnim napisom. |
| --- | --- |

7.6.11.2

Upravljalne naprave za odpiranje delovnih vrat v sili in vseh zasilnih izhodov se kot take označijo z notranje in zunanje strani vozila z ustreznim simbolom ali jasnim napisom.

| 7.6.11.3 | Na vsako upravljalno napravo za odpiranje izhodov v sili ali v njihovo bližino se namestijo jasna navodila za uporabo. |
| --- | --- |

7.6.11.3

Na vsako upravljalno napravo za odpiranje izhodov v sili ali v njihovo bližino se namestijo jasna navodila za uporabo.

| 7.6.11.4 | Jezik, v katerem je treba napisati katere koli napise v skladu z odstavki 7.6.11.1 do 7.6.11.3, določi homologacijski organ ob upoštevanju države/držav, v kateri/katerih predlagatelj namerava dati vozilo v promet, če je potrebno po posvetovanju s pristojnimi organi zadevne države/zadevnih držav. Če pristojni organ v državi/državah, v kateri/katerih bo vozilo registrirano, zahteva spremembo jezika, za to ne sme biti potreben nov homologacijski postopek. |
| --- | --- |

7.6.11.4

Jezik, v katerem je treba napisati katere koli napise v skladu z odstavki 7.6.11.1 do 7.6.11.3, določi homologacijski organ ob upoštevanju države/držav, v kateri/katerih predlagatelj namerava dati vozilo v promet, če je potrebno po posvetovanju s pristojnimi organi zadevne države/zadevnih držav. Če pristojni organ v državi/državah, v kateri/katerih bo vozilo registrirano, zahteva spremembo jezika, za to ne sme biti potreben nov homologacijski postopek.

7.7   Notranja oprema

7.7.1   Dostop do delovnih vrat (glej sliko 1 Priloge 4)

| 7.7.1.1 | Prazen prostor, ki se od stranske stene vozila, v kateri so vgrajena delovna vrata, razteza v notranjost vozila, omogoča prost prehod navpične pravokotne preskusne plošče z debelino 20 mm, širino 400 mm in višino 700 mm nad tlemi, na katero je simetrično položena druga preskusna plošča s širino 550 mm; višina druge preskusne plošče je v skladu s predpisi za ustrezen razred vozila. Dvodelna preskusna plošča se drži vzporedno z odprtino vrat, medtem ko se premika iz izhodiščnega položaja, kjer ravnina površine, ki je najbližje notranjosti vozila, poteka tangencialno na zunanji rob odprtine, do položaja, kjer se dotakne prve stopnice. Nato se dvodelna preskusna plošča drži pravokotno na verjetno smer gibanja osebe, ki vstopi v vozilo. |
| --- | --- |

7.7.1.1

Prazen prostor, ki se od stranske stene vozila, v kateri so vgrajena delovna vrata, razteza v notranjost vozila, omogoča prost prehod navpične pravokotne preskusne plošče z debelino 20 mm, širino 400 mm in višino 700 mm nad tlemi, na katero je simetrično položena druga preskusna plošča s širino 550 mm; višina druge preskusne plošče je v skladu s predpisi za ustrezen razred vozila. Dvodelna preskusna plošča se drži vzporedno z odprtino vrat, medtem ko se premika iz izhodiščnega položaja, kjer ravnina površine, ki je najbližje notranjosti vozila, poteka tangencialno na zunanji rob odprtine, do položaja, kjer se dotakne prve stopnice. Nato se dvodelna preskusna plošča drži pravokotno na verjetno smer gibanja osebe, ki vstopi v vozilo.

| 7.7.1.2 | Višina zgornje pravokotne preskusne plošče za ustrezen razred vozila in kategorijo je v skladu s predpisi v spodnji tabeli. Kot druga možnost se lahko uporabi trapezasti del z višino 500 mm, ki sestavlja prehod med širino zgornje in spodnje preskusne plošče. V tem primeru je skupna višina pravokotnega in trapezastega dela zgornje preskusne plošče 1 100 mm za vse razrede vozil za prevoz več kot 22 potnikov in 950 mm za razrede vozil za prevoz do največ 22 potnikov.








  Razred vozila | Višina zgornje preskusne plošče (mm)
  (mera „A“, slika 1) | Skupna višina | Širina |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Trapezasti del | | |
| Razred A (18) | 950 | 950 | 1 650 | 550 (19) |
| Razred B (18) | 700 | 950 | 1 400 | |
| Razred I | 1 100 | 1 100 | 1 800 | |
| Razred II | 950 | 1 100 | 1 650 | |
| Razred III | 850 | 1 100 | 1 550 | |

7.7.1.2

Razred vozila

Višina zgornje preskusne plošče (mm)

(mera „A“, slika 1)

Skupna višina

Širina

Trapezasti del

Razred A (18)

950

950

1 650

550 (19)

Razred B (18)

700

950

1 400

Razred I

1 100

1 100

1 800

Razred II

950

1 100

1 650

Razred III

850

1 100

1 550

| 7.7.1.3 | Ko se središčnica dvodelne preskusne plošče premakne za 300 mm od svojega izhodiščnega položaja in se plošča dotakne zgornje površine stopnice, se zadrži v tem položaju. |
| --- | --- |

7.7.1.3

Ko se središčnica dvodelne preskusne plošče premakne za 300 mm od svojega izhodiščnega položaja in se plošča dotakne zgornje površine stopnice, se zadrži v tem položaju.

| 7.7.1.4 | Valjasto preskusno telo (glej sliko 6 Priloge 4), uporabljeno za preverjanje prostega prehoda, se potem premika iz prehoda v smeri verjetnega gibanja izstopajoče osebe, dokler njegova središčnica ne doseže navpične ravnine, v kateri je zgornji rob zgornje stopnice, ali dokler se ravnina, ki poteka tangencialno na zgornji valj, ne dotakne dvodelne preskusne plošče, odvisno od tega, kaj se zgodi prej, in nato zadrži v tem položaju (glej sliko 2 Priloge 4). |
| --- | --- |

7.7.1.4

Valjasto preskusno telo (glej sliko 6 Priloge 4), uporabljeno za preverjanje prostega prehoda, se potem premika iz prehoda v smeri verjetnega gibanja izstopajoče osebe, dokler njegova središčnica ne doseže navpične ravnine, v kateri je zgornji rob zgornje stopnice, ali dokler se ravnina, ki poteka tangencialno na zgornji valj, ne dotakne dvodelne preskusne plošče, odvisno od tega, kaj se zgodi prej, in nato zadrži v tem položaju (glej sliko 2 Priloge 4).

| 7.7.1.5 | Med valjastim preskusnim telesom v položaju iz odstavka 7.7.1.4 in dvodelno preskusno ploščo v položaju iz odstavka 7.7.1.3 je prazen prostor, katerega zgornja in spodnja meja sta prikazani na sliki 2 Priloge 4. Ta prazni prostor omogoča prost prehod navpične preskusne plošče, katere oblika in mere ustrezajo srednjemu delu valjastega preskusnega telesa (odstavek 7.7.5.1) in katere debelina ni večja od 20 mm. Ta preskusna plošča se premika v verjetni smeri gibanja vstopajoče osebe od tangencialnega položaja valjastega preskusnega telesa, dokler se njena zunanja površina ne dotakne notranje površine dvodelne preskusne plošče in se dotakne ravnine ali ravnin, ki jih določajo zgornji robovi stopnic (glej sliko 2 Priloge 4). |
| --- | --- |

7.7.1.5

Med valjastim preskusnim telesom v položaju iz odstavka 7.7.1.4 in dvodelno preskusno ploščo v položaju iz odstavka 7.7.1.3 je prazen prostor, katerega zgornja in spodnja meja sta prikazani na sliki 2 Priloge 4. Ta prazni prostor omogoča prost prehod navpične preskusne plošče, katere oblika in mere ustrezajo srednjemu delu valjastega preskusnega telesa (odstavek 7.7.5.1) in katere debelina ni večja od 20 mm. Ta preskusna plošča se premika v verjetni smeri gibanja vstopajoče osebe od tangencialnega položaja valjastega preskusnega telesa, dokler se njena zunanja površina ne dotakne notranje površine dvodelne preskusne plošče in se dotakne ravnine ali ravnin, ki jih določajo zgornji robovi stopnic (glej sliko 2 Priloge 4).

| 7.7.1.6 | Prosti prostor prehoda za to preskusno telo ne vključuje prostora, ki se razteza do 300 mm pred neobremenjeno sedežno blazino pri naprej ali nazaj usmerjenih sedežih ali do 225 mm pri sedežih, vgrajenih na okrovih koles, in do najvišje točke sedežne blazine. |
| --- | --- |

7.7.1.6

Prosti prostor prehoda za to preskusno telo ne vključuje prostora, ki se razteza do 300 mm pred neobremenjeno sedežno blazino pri naprej ali nazaj usmerjenih sedežih ali do 225 mm pri sedežih, vgrajenih na okrovih koles, in do najvišje točke sedežne blazine.

| 7.7.1.7 | Pri sklopnih sedežih se ta prostor določi s sedežem v položaju uporabe. |
| --- | --- |

7.7.1.7

Pri sklopnih sedežih se ta prostor določi s sedežem v položaju uporabe.

| 7.7.1.8 | Vseeno lahko sklopni sedež, namenjen posadki, v položaju uporabe ovira dostopni prehod do delovnih vrat, če: |
| --- | --- |

7.7.1.8

Vseeno lahko sklopni sedež, namenjen posadki, v položaju uporabe ovira dostopni prehod do delovnih vrat, če:

| 7.7.1.8.1 | je v vozilu in v sporočilu (glej Prilogo 1) jasno določeno, da ta sedež lahko uporablja le posadka; |
| --- | --- |

7.7.1.8.1

je v vozilu in v sporočilu (glej Prilogo 1) jasno določeno, da ta sedež lahko uporablja le posadka;

| 7.7.1.8.2 | se sedež, ko se ne uporablja, samodejno sklopi v položaj, da izpolnjuje zahteve iz odstavka 7.7.1.1 ali 7.7.1.2 in odstavkov 7.7.1.3, 7.7.1.4 in 7.7.1.5; |
| --- | --- |

7.7.1.8.2

se sedež, ko se ne uporablja, samodejno sklopi v položaj, da izpolnjuje zahteve iz odstavka 7.7.1.1 ali 7.7.1.2 in odstavkov 7.7.1.3, 7.7.1.4 in 7.7.1.5;

| 7.7.1.8.3 | vrata ne veljajo za predpisan izhod za namen odstavka 7.6.1.4; |
| --- | --- |

7.7.1.8.3

vrata ne veljajo za predpisan izhod za namen odstavka 7.6.1.4;

| 7.7.1.8.4 | ko je sedež v položaju uporabe ali v sklopljenem položaju, noben njegov del ne sega čez navpično ravnino, ki poteka skozi sredino površine vozniškega sedeža v najbolj nazaj pomaknjeni legi in sredino zunanjega vzvratnega ogledala, nameščenega na nasprotni strani vozila, kot je vozniški sedež. |
| --- | --- |

7.7.1.8.4

ko je sedež v položaju uporabe ali v sklopljenem položaju, noben njegov del ne sega čez navpično ravnino, ki poteka skozi sredino površine vozniškega sedeža v najbolj nazaj pomaknjeni legi in sredino zunanjega vzvratnega ogledala, nameščenega na nasprotni strani vozila, kot je vozniški sedež.

| 7.7.1.9 | Pri vozilih za prevoz do največ 22 potnikov odprtina vrat in prehod, po katerem potniki pridejo do nje, veljata za neovirana, če: |
| --- | --- |

7.7.1.9

Pri vozilih za prevoz do največ 22 potnikov odprtina vrat in prehod, po katerem potniki pridejo do nje, veljata za neovirana, če:

| 7.7.1.9.1 | je, merjeno vzporedno z vzdolžno osjo vozila, na vsaki točki prazen prostor najmanj 220 mm in 550 mm na vsaki točki, ki je več kot 500 mm nad tlemi ali stopnicami (slika 3 Priloge 4); |
| --- | --- |

7.7.1.9.1

je, merjeno vzporedno z vzdolžno osjo vozila, na vsaki točki prazen prostor najmanj 220 mm in 550 mm na vsaki točki, ki je več kot 500 mm nad tlemi ali stopnicami (slika 3 Priloge 4);

| 7.7.1.9.2 | je, merjeno pravokotno na vzdolžno os vozila, na vsaki točki prazen prostor najmanj 300 mm in 550 mm na vsaki točki, ki je več kot 1 200 mm nad tlemi ali stopnicami ali manj kot 300 mm pod stropom (slika 4 Priloge 4). |
| --- | --- |

7.7.1.9.2

je, merjeno pravokotno na vzdolžno os vozila, na vsaki točki prazen prostor najmanj 300 mm in 550 mm na vsaki točki, ki je več kot 1 200 mm nad tlemi ali stopnicami ali manj kot 300 mm pod stropom (slika 4 Priloge 4).

| 7.7.1.10 | Mere delovnih vrat in zasilnih vrat iz odstavka 7.6.3.1 ter zahteve iz odstavkov 7.7.1.1 do 7.7.1.7, 7.7.2.1 do 7.7.2.3, 7.7.5.1 in 7.7.8.5 ne veljajo za vozila razreda B z največjo tehnično dovoljeno maso do 3,5 tone in z največ 12 potniškimi sedeži, v katerih ima vsak sedež neoviran dostop do najmanj dvojih vrat. |
| --- | --- |

7.7.1.10

Mere delovnih vrat in zasilnih vrat iz odstavka 7.6.3.1 ter zahteve iz odstavkov 7.7.1.1 do 7.7.1.7, 7.7.2.1 do 7.7.2.3, 7.7.5.1 in 7.7.8.5 ne veljajo za vozila razreda B z največjo tehnično dovoljeno maso do 3,5 tone in z največ 12 potniškimi sedeži, v katerih ima vsak sedež neoviran dostop do najmanj dvojih vrat.

| 7.7.1.11 | Največji naklon poda v dostopnem prehodu ne sme presegati 5 odstotkov, ko vozilo z maso, ki ustreza masi v stanju, pripravljenem za vožnjo, stoji na vodoravni površini. Naprava za znižanje vozila ni uporabljena. |
| --- | --- |

7.7.1.11

Največji naklon poda v dostopnem prehodu ne sme presegati 5 odstotkov, ko vozilo z maso, ki ustreza masi v stanju, pripravljenem za vožnjo, stoji na vodoravni površini. Naprava za znižanje vozila ni uporabljena.

7.7.2   Dostop do zasilnih vrat (glej sliko 5 Priloge 4)

Naslednje zahteve ne veljajo za vozniška vrata, ki se uporabljajo kot zasilni izhod v vozilih za prevoz do največ 22 potnikov.

| 7.7.2.1 | Prazen prostor med prehodom in odprtino zasilnih vrat omogoča prost prehod navpičnega valja s premerom 300 mm in višino 700 mm od poda, na katerem je postavljen drugi navpični valj s premerom 550 mm, pri čemer je skupna višina sestava 1 400 mm.
  Premer zgornjega valja se lahko zgoraj zmanjša na 400 mm, če so robovi posneti tako, da poševna ravnina ne presega 30 stopinj glede na vodoravno ravnino. |
| --- | --- |

7.7.2.1

Prazen prostor med prehodom in odprtino zasilnih vrat omogoča prost prehod navpičnega valja s premerom 300 mm in višino 700 mm od poda, na katerem je postavljen drugi navpični valj s premerom 550 mm, pri čemer je skupna višina sestava 1 400 mm.

Premer zgornjega valja se lahko zgoraj zmanjša na 400 mm, če so robovi posneti tako, da poševna ravnina ne presega 30 stopinj glede na vodoravno ravnino.

| 7.7.2.2 | Osnovna ploskev prvega valja leži v projekciji drugega valja. |
| --- | --- |

7.7.2.2

Osnovna ploskev prvega valja leži v projekciji drugega valja.

| 7.7.2.3 | Če so vzdolž prehoda vgrajeni sklopni sedeži, se prazen prostor za valj določa, ko je sedež v položaju uporabe. |
| --- | --- |

7.7.2.3

Če so vzdolž prehoda vgrajeni sklopni sedeži, se prazen prostor za valj določa, ko je sedež v položaju uporabe.

| 7.7.2.4 | Namesto dvodelnega valja se lahko uporabi preskusna naprava, opisana v odstavku 7.7.5.1 (glej sliko 6 Priloge 4). |
| --- | --- |

7.7.2.4

Namesto dvodelnega valja se lahko uporabi preskusna naprava, opisana v odstavku 7.7.5.1 (glej sliko 6 Priloge 4).

7.7.3   Dostop do oken za zasilni izhod

| 7.7.3.1 | Preskusno napravo je mogoče premakniti od prehoda na zunanjo stran vozila skozi vsako okno za zasilni izhod. |
| --- | --- |

7.7.3.1

Preskusno napravo je mogoče premakniti od prehoda na zunanjo stran vozila skozi vsako okno za zasilni izhod.

| 7.7.3.2 | Smer premikanja preskusne naprave je enaka smeri, v kateri bi se potnik ob zapuščanju vozila predvidoma gibal. Preskusna naprava se drži pravokotno na to smer gibanja. |
| --- | --- |

7.7.3.2

Smer premikanja preskusne naprave je enaka smeri, v kateri bi se potnik ob zapuščanju vozila predvidoma gibal. Preskusna naprava se drži pravokotno na to smer gibanja.

| 7.7.3.3 | Preskusna naprava je v obliki tanke plošče velikosti 600 mm × 400 mm z vogali, zaobljenimi s polmerom 200 mm. Vseeno je lahko v primeru okna za zasilni izhod na zadnji strani vozila preskusna naprava velika 1 400 mm × 350 mm z vogali, zaobljenimi s polmerom 175 mm. |
| --- | --- |

7.7.3.3

Preskusna naprava je v obliki tanke plošče velikosti 600 mm × 400 mm z vogali, zaobljenimi s polmerom 200 mm. Vseeno je lahko v primeru okna za zasilni izhod na zadnji strani vozila preskusna naprava velika 1 400 mm × 350 mm z vogali, zaobljenimi s polmerom 175 mm.

7.7.4   Dostop do loput za zasilni izhod

7.7.4.1   Lopute za zasilni izhod v strehi

| 7.7.4.1.1 | Razen pri vozilih razreda I je najmanj ena loputa za zasilni izhod nameščena tako, da se prisekana štiristranska piramida z naklonom stranic 20 o stopinj in višino 1 600 mm dotika dela sedeža ali druge enakovredne oprijemalne opore. Os piramide je navpična in njen manjši presek se dotika površine odprtine lopute za zasilni izhod. Oprijemalne opore so lahko zložljive ali premične, če se lahko v položaju uporabe zaskočijo. Preverjanje se izvaja pri tem položaju. |
| --- | --- |

7.7.4.1.1

Razen pri vozilih razreda I je najmanj ena loputa za zasilni izhod nameščena tako, da se prisekana štiristranska piramida z naklonom stranic 20 o stopinj in višino 1 600 mm dotika dela sedeža ali druge enakovredne oprijemalne opore. Os piramide je navpična in njen manjši presek se dotika površine odprtine lopute za zasilni izhod. Oprijemalne opore so lahko zložljive ali premične, če se lahko v položaju uporabe zaskočijo. Preverjanje se izvaja pri tem položaju.

| 7.7.4.1.2 | Če je strešna konstrukcija debelejša od 150 mm, se manjši presek piramide dotika površine odprtine lopute za zasilni izhod na višini zunanje površine strehe. |
| --- | --- |

7.7.4.1.2

Če je strešna konstrukcija debelejša od 150 mm, se manjši presek piramide dotika površine odprtine lopute za zasilni izhod na višini zunanje površine strehe.

7.7.4.2   Lopute za zasilni izhod v podu

Če so lopute za zasilni izhod vgrajene v podu, te omogočijo neposreden in prost dostop do zunanje strani vozila in so nameščene tam, kjer je višina praznega prostora nad loputo enaka višini prehoda. Kakršni koli viri toplote ali gibljivi elementi so najmanj 500 mm oddaljeni od vsakega dela odprtine lopute.

Preskusno napravo v obliki tanke plošče z merama 600 mm × 400 mm z vogali, zaobljenimi s polmerom 200 mm, je mogoče v vodoravnem položaju premakniti z višine 1 m nad podom vozila na zunanja tla.

7.7.5   Prehodi (glej sliko 6 Priloge 4)

| 7.7.5.1 | Prehod vozila je oblikovan in izdelan tako, da omogoča prost prehod preskusne naprave, sestavljene iz dveh soosnih valjev, med katera je vstavljen obrnjen prisekan stožec, pri čemer ima preskusna naprava naslednje mere (v mm): | Razred I | Razred II | Razred III | Razred A | Razred B |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| premer spodnjega valja „A“ | 450 | 350 | 300 | 350 | 300 |
| višina spodnjega valja | 900 | 900 | 900 | 900 | 900 |
| premer zgornjega valja „C“ | 550 | 550 | 450 | 550 | 450 |
| višina zgornjega valja „B“ | 500 (20) | 500 (20) | 500 (20) | 500 (20) | 300 |
| skupna višina „H“ | 1 900 (20) | 1 900 (20) | 1 900 (20) | 1 900 (20) | 1 500 |

7.7.5.1

Razred I

Razred II

Razred III

Razred A

Razred B

premer spodnjega valja „A“

450

350

300

350

300

višina spodnjega valja

900

900

900

900

900

premer zgornjega valja „C“

550

550

450

550

450

višina zgornjega valja „B“

500 (20)

500 (20)

500 (20)

500 (20)

300

skupna višina „H“

1 900 (20)

1 900 (20)

1 900 (20)

1 900 (20)

1 500

| 7.7.5.1.1 | Če pred sedežem ali vrsto sedežev ni izhoda, velja: |
| --- | --- |

7.7.5.1.1

Če pred sedežem ali vrsto sedežev ni izhoda, velja:

| 7.7.5.1.1.1 | pri naprej usmerjenih sedežih sprednji rob valjaste preskusne naprave iz odstavka 7.7.5.1 sega najmanj do prečne navpične ravnine, ki poteka tangencialno na skrajno sprednjo točko naslonjal skrajne sprednje vrste sedežev, in se zadrži v tem položaju. Iz te ravnine mora biti mogoče ploščo, prikazano na sliki 7 Priloge 4 premakniti tako, da se iz položaja, v katerem se dotika valjaste preskusne naprave, navzven obrnjena stran preskusne plošče pomakne za 660 mm naprej. |
| --- | --- |

7.7.5.1.1.1

pri naprej usmerjenih sedežih sprednji rob valjaste preskusne naprave iz odstavka 7.7.5.1 sega najmanj do prečne navpične ravnine, ki poteka tangencialno na skrajno sprednjo točko naslonjal skrajne sprednje vrste sedežev, in se zadrži v tem položaju. Iz te ravnine mora biti mogoče ploščo, prikazano na sliki 7 Priloge 4 premakniti tako, da se iz položaja, v katerem se dotika valjaste preskusne naprave, navzven obrnjena stran preskusne plošče pomakne za 660 mm naprej.

| 7.7.5.1.1.2 | pri prečno usmerjenih sedežih mora sprednji del valjaste preskusne naprave doseči najmanj prečno ravnino, ki sovpada z navpično ravnino, ki poteka skozi središče sprednjega sedeža (slika 7 Priloge 4). |
| --- | --- |

7.7.5.1.1.2

pri prečno usmerjenih sedežih mora sprednji del valjaste preskusne naprave doseči najmanj prečno ravnino, ki sovpada z navpično ravnino, ki poteka skozi središče sprednjega sedeža (slika 7 Priloge 4).

| 7.7.5.1.1.3 | pri nazaj usmerjenih sedežih sprednji del valjaste preskusne naprave dosega najmanj prečno navpično ravnino, ki poteka tangencialno na sprednjo stran sedežnih blazin na skrajni sprednji vrsti sedežev ali na skrajnem sprednjem sedežu (slika 7 Priloge 4). |
| --- | --- |

7.7.5.1.1.3

pri nazaj usmerjenih sedežih sprednji del valjaste preskusne naprave dosega najmanj prečno navpično ravnino, ki poteka tangencialno na sprednjo stran sedežnih blazin na skrajni sprednji vrsti sedežev ali na skrajnem sprednjem sedežu (slika 7 Priloge 4).

| 7.7.5.2 | Pri vozilih razreda I se lahko premer spodnjega valja zmanjša z 450 mm na 400 mm na vsakem delu prehoda, ki je za: |
| --- | --- |

7.7.5.2

Pri vozilih razreda I se lahko premer spodnjega valja zmanjša z 450 mm na 400 mm na vsakem delu prehoda, ki je za:

| 7.7.5.2.1 | prečno navpično ravnino, ki je 1,5 m pred središčnico zadnje osi (prve od zadnjih osi pri vozilih z več kot eno zadnjo osjo), in |
| --- | --- |

7.7.5.2.1

prečno navpično ravnino, ki je 1,5 m pred središčnico zadnje osi (prve od zadnjih osi pri vozilih z več kot eno zadnjo osjo), in

| 7.7.5.2.2 | navpično prečno ravnino, ki poteka skozi zadnji rob zadnjih delovnih vrat. |
| --- | --- |

7.7.5.2.2

navpično prečno ravnino, ki poteka skozi zadnji rob zadnjih delovnih vrat.

| 7.7.5.3 | Pri vozilih razreda III so lahko sedeži na eni strani ali obeh straneh prehoda bočno premični; v tem primeru se lahko širina prehoda zmanjša na vrednost, ki ustreza premeru spodnjega valja 220 mm, pod pogojem, da se z uporabo upravljalne naprave na vsakem sedežu, ki je preprosto dosegljiva osebi, ki stoji na prehodu, sedež enostavno vrne, če je mogoče, samodejno, tudi ko je zaseden, v položaj, ki ustreza najmanjši širini 300 mm. |
| --- | --- |

7.7.5.3

Pri vozilih razreda III so lahko sedeži na eni strani ali obeh straneh prehoda bočno premični; v tem primeru se lahko širina prehoda zmanjša na vrednost, ki ustreza premeru spodnjega valja 220 mm, pod pogojem, da se z uporabo upravljalne naprave na vsakem sedežu, ki je preprosto dosegljiva osebi, ki stoji na prehodu, sedež enostavno vrne, če je mogoče, samodejno, tudi ko je zaseden, v položaj, ki ustreza najmanjši širini 300 mm.

| 7.7.5.4 | Pri zgibnih vozilih se lahko preskusna naprava iz odstavka 7.7.5.1 neovirano premika skozi gibljivi del. Noben del prožne obloge tega dela, vključno z deli meha, ne štrli v prehod. |
| --- | --- |

7.7.5.4

Pri zgibnih vozilih se lahko preskusna naprava iz odstavka 7.7.5.1 neovirano premika skozi gibljivi del. Noben del prožne obloge tega dela, vključno z deli meha, ne štrli v prehod.

| 7.7.5.5 | Stopnice se lahko vgradijo v prehode. Širina takih stopnic ni manjša od širine prehoda na vrhu stopnic. |
| --- | --- |

7.7.5.5

Stopnice se lahko vgradijo v prehode. Širina takih stopnic ni manjša od širine prehoda na vrhu stopnic.

| 7.7.5.6 | Sklopni sedeži, ki potnikom omogočajo sedenje v prehodu, niso dovoljeni. |
| --- | --- |

7.7.5.6

Sklopni sedeži, ki potnikom omogočajo sedenje v prehodu, niso dovoljeni.

| 7.7.5.7 | Bočno drsni sedeži, ki v enem od svojih položajev štrlijo v prehod, niso dovoljeni, razen v vozilih razreda III pod pogoji, predpisanimi v odstavku 7.7.5.3. |
| --- | --- |

7.7.5.7

Bočno drsni sedeži, ki v enem od svojih položajev štrlijo v prehod, niso dovoljeni, razen v vozilih razreda III pod pogoji, predpisanimi v odstavku 7.7.5.3.

| 7.7.5.8 | Pri vozilih, za katera velja odstavek 7.7.1.9, prehod ni potreben, če so upoštevane mere dostopa, določene v tem odstavku. |
| --- | --- |

7.7.5.8

Pri vozilih, za katera velja odstavek 7.7.1.9, prehod ni potreben, če so upoštevane mere dostopa, določene v tem odstavku.

| 7.7.5.9 | Površina prehodov in dostopnih prehodov je nedrseča. |
| --- | --- |

7.7.5.9

Površina prehodov in dostopnih prehodov je nedrseča.

7.7.6   Naklon prehoda

Naklon prehoda, izmerjen pri neobremenjenem vozilu, ki stoji na vodoravni površini, in ko sistem za znižanje vozila ni vključen, ne presega:

| 7.7.6.1 | 8 odstotkov pri vozilih razreda I, II ali A; |
| --- | --- |

7.7.6.1

8 odstotkov pri vozilih razreda I, II ali A;

| 7.7.6.2 | (rezervirano) |
| --- | --- |

7.7.6.2

(rezervirano)

| 7.7.6.3 | 12,5 odstotka pri vozilih razredov III in B; |
| --- | --- |

7.7.6.3

12,5 odstotka pri vozilih razredov III in B;

| 7.7.6.4 | 5 odstotkov pri ravnini, ki poteka pravokotno na vzdolžno simetrijsko os vozila. |
| --- | --- |

7.7.6.4

5 odstotkov pri ravnini, ki poteka pravokotno na vzdolžno simetrijsko os vozila.

7.7.7   Stopnice (glej sliko 8 Priloge 4)

| 7.7.7.1 | Največja in najmanjša višina, ob izključenem sistemu za znižanje vozila, ter najmanjša globina stopnic za potnike pri delovnih in zasilnih vratih ter v vozilu:







  Razredi | I in A | II, III in B |
| --- | --- | --- | --- |
| prva stopnica nad tlemi „D“ | največja višina (mm) | 340 (22) | 380 (22)
   (23)
   (24) |
| | najmanjša globina (mm) | 300 (21) |
| druge stopnice „E“ | največja višina (mm) | 250 (25) | 350 (26) |
| | najmanjša višina (mm) | 120 |
| | najmanjša globina (mm) | 200 |

7.7.7.1

Razredi

I in A

II, III in B

prva stopnica nad tlemi „D“

največja višina (mm)

340 (22)

380 (22)
   (23)
   (24)

najmanjša globina (mm)

300 (21)

druge stopnice „E“

največja višina (mm)

250 (25)

350 (26)

najmanjša višina (mm)

120

najmanjša globina (mm)

200

| Opomba: | 1. | Pri dvojnih vratih se stopnišče na vsaki polovici dostopnega prehoda obravnava ločeno. |
| --- | --- | --- |

Opomba:

1.

Pri dvojnih vratih se stopnišče na vsaki polovici dostopnega prehoda obravnava ločeno.

| 2. | Mera E na sliki 8 Priloge 4 ni nujno za vsako stopnico enaka. |
| --- | --- |

2.

Mera E na sliki 8 Priloge 4 ni nujno za vsako stopnico enaka.

| 7.7.7.1.1 | Kakršen koli prehod iz poglobljenega prehoda na predel s sedeži se ne šteje za stopnico. Vseeno navpična razdalja med površino prehoda in podom predela s sedeži ne presega 350 mm. |
| --- | --- |

7.7.7.1.1

Kakršen koli prehod iz poglobljenega prehoda na predel s sedeži se ne šteje za stopnico. Vseeno navpična razdalja med površino prehoda in podom predela s sedeži ne presega 350 mm.

| 7.7.7.2 | Za namen odstavka 7.7.7 se višina stopnice meri na sredini njene širine. Razen tega morajo proizvajalci izrecno upoštevati dostop za potnike z omejeno mobilnostjo, zlasti v povezavi z višino stopnice, ki mora biti čim manjša. |
| --- | --- |

7.7.7.2

Za namen odstavka 7.7.7 se višina stopnice meri na sredini njene širine. Razen tega morajo proizvajalci izrecno upoštevati dostop za potnike z omejeno mobilnostjo, zlasti v povezavi z višino stopnice, ki mora biti čim manjša.

| 7.7.7.3 | Višina prve stopnice glede na zunanja tla se meri pri vozilu, ki stoji na ravni podlagi, in ima maso, ki ustreza masi vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, kot je določeno v odstavku 2.18 tega pravilnika, ter ima pnevmatike in tlak v pnevmatikah, kot jih je določil proizvajalec za največjo tehnično dovoljeno maso (M) v skladu z odstavkom 2.19 tega pravilnika. |
| --- | --- |

7.7.7.3

Višina prve stopnice glede na zunanja tla se meri pri vozilu, ki stoji na ravni podlagi, in ima maso, ki ustreza masi vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, kot je določeno v odstavku 2.18 tega pravilnika, ter ima pnevmatike in tlak v pnevmatikah, kot jih je določil proizvajalec za največjo tehnično dovoljeno maso (M) v skladu z odstavkom 2.19 tega pravilnika.

| 7.7.7.4 | Če je stopnic več kot ena, lahko vsaka stopnica sega do 100 mm v območje navpične projekcije naslednje stopnice, projekcija čez stopnico pod njo pa pusti najmanj 200 mm proste površine (glej sliko 8 Priloge 4), pri tem so vsi robovi stopnic oblikovani tako, da je nevarnost spotikanja najmanjša, robovi stopnic pa so kontrastne barve ali barv. |
| --- | --- |

7.7.7.4

Če je stopnic več kot ena, lahko vsaka stopnica sega do 100 mm v območje navpične projekcije naslednje stopnice, projekcija čez stopnico pod njo pa pusti najmanj 200 mm proste površine (glej sliko 8 Priloge 4), pri tem so vsi robovi stopnic oblikovani tako, da je nevarnost spotikanja najmanjša, robovi stopnic pa so kontrastne barve ali barv.

| 7.7.7.5 | Širina in oblika vsake stopnice sta takšni, da se na to stopnico lahko položi pravokotnik, kot je prikazano v spodnji tabeli, pri čemer čez stopnico ne sega več kot 5 odstotkov površine ustreznega pravokotnika. Pri dvojnih vratih vsaka polovica odprtine vrat izpolnjuje to zahtevo.







  Število potnikov | > 22 | < 22 |
| --- | --- | --- | --- |
| področje | prva stopnica (mm) | 400 × 300 | 400 × 200 |
| | druge stopnice (mm) | 400 × 200 | 400 × 200 |

7.7.7.5

Število potnikov

> 22

< 22

področje

prva stopnica (mm)

400 × 300

400 × 200

druge stopnice (mm)

400 × 200

400 × 200

| 7.7.7.6 | Na vseh stopnicah je nedrseča površina. |
| --- | --- |

7.7.7.6

Na vseh stopnicah je nedrseča površina.

| 7.7.7.7 | Največji naklon stopnice v katero koli smer ne sme presegati 5 odstotkov, ko neobremenjeno vozilo stoji na gladki in vodoravni površini v običajnem stanju za vožnjo (zlasti ne sme biti uporabljena naprava za znižanje vozila). |
| --- | --- |

7.7.7.7

Največji naklon stopnice v katero koli smer ne sme presegati 5 odstotkov, ko neobremenjeno vozilo stoji na gladki in vodoravni površini v običajnem stanju za vožnjo (zlasti ne sme biti uporabljena naprava za znižanje vozila).

7.7.8   Potniški sedeži in prostor za sedeče potnike

7.7.8.1   Najmanjša širina sedeža

| 7.7.8.1.1 | Najmanjša širina sedežne blazine, mera F (slika 9 Priloge 4), merjena od navpične ravnine, ki poteka skozi sredino tega sedeža, je:





  Razredi I, II, A, B | 200 mm. |
| --- | --- | --- |
| Razred III | 225 mm. |

7.7.8.1.1

Razredi I, II, A, B

200 mm.

Razred III

225 mm.

| 7.7.8.1.2 | Najmanjša širina razpoložljivega prostora za vsak sedež, mera G (slika 9 Priloge 4), merjena od navpične ravnine, ki poteka skozi sredino tega sedeža na višini od 270 mm do 650 mm nad neobremenjeno sedežno blazino, ni manjša od:





  pri posameznih sedežih: | 250 mm |
| --- | --- | --- |
| pri neprekinjeni vrsti sedežev za dva ali več potnikov: | 225 mm. |

7.7.8.1.2

pri posameznih sedežih:

250 mm

pri neprekinjeni vrsti sedežev za dva ali več potnikov:

225 mm.

| 7.7.8.1.3 | Pri vozilih, širokih 2,35 m ali manj, je širina razpoložljivega prostora za vsak sedež, merjena od navpične ravnine, ki poteka skozi sredino tega sedeža na višini od 270 mm do 650 mm nad neobremenjeno sedežno blazino, 200 mm (glej sliko 9A Priloge 4). V primeru izpolnjevanja zahtev iz tega odstavka zahteve iz odstavka 7.7.8.1.2 ne veljajo. |
| --- | --- |

7.7.8.1.3

Pri vozilih, širokih 2,35 m ali manj, je širina razpoložljivega prostora za vsak sedež, merjena od navpične ravnine, ki poteka skozi sredino tega sedeža na višini od 270 mm do 650 mm nad neobremenjeno sedežno blazino, 200 mm (glej sliko 9A Priloge 4). V primeru izpolnjevanja zahtev iz tega odstavka zahteve iz odstavka 7.7.8.1.2 ne veljajo.

| 7.7.8.1.4 | Pri vozilih za prevoz do največ 22 potnikov razpoložljiv prostor za sedeže ob steni vozila v zgornjem delu ne vključuje trikotne površine s širino 20 mm in višino 100 mm (glej sliko 10 Priloge 4). Razen tega se izvzame prostor za varnostne pasove in njihova pritrdišča ter za senčnik. |
| --- | --- |

7.7.8.1.4

Pri vozilih za prevoz do največ 22 potnikov razpoložljiv prostor za sedeže ob steni vozila v zgornjem delu ne vključuje trikotne površine s širino 20 mm in višino 100 mm (glej sliko 10 Priloge 4). Razen tega se izvzame prostor za varnostne pasove in njihova pritrdišča ter za senčnik.

7.7.8.2   Najmanjša globina sedežne blazine (mera K, glej sliko 11 Priloge 4)

Najmanjša globina sedežne blazine je:

| 7.7.8.2.1 | 350 mm pri vozilih razredov I, A in B; |
| --- | --- |

7.7.8.2.1

350 mm pri vozilih razredov I, A in B;

| 7.7.8.2.2 | 400 mm pri vozilih razredov II in III. |
| --- | --- |

7.7.8.2.2

400 mm pri vozilih razredov II in III.

7.7.8.3   Višina sedežne blazine (mera H, glej sliko 11 Priloge 4)

Višina neobremenjene sedežne blazine glede na pod je takšna, da je razdalja med podom in vodoravno ravnino, tangencialno na sprednjo gornjo površino sedežne blazine, od 400 do 500 mm: ta višina se vseeno lahko zmanjša na najmanj 350 mm na okrovih koles in v predelu motorja.

7.7.8.4   Razmik med sedeži (glej sliko 12 Priloge 4)

| 7.7.8.4.1 | Pri sedežih, usmerjenih v isto smer, je razdalja med sprednjo stranjo naslonjala sedeža in zadnjo stranjo naslonjala sedeža pred njim (mera H), merjena vodoravno na vseh višinah nad podom med zgornjo površino sedežne blazine in točko 620 mm nad podom, najmanj:





  H |
| --- | --- |
| Razredi I, A in B | 650 mm |
| Razreda II in III | 680 mm |

7.7.8.4.1

H

Razredi I, A in B

650 mm

Razreda II in III

680 mm

| 7.7.8.4.2 | Vse meritve se opravijo pri neobremenjenih sedežnih blazinah in naslonjalih v navpični ravnini, ki poteka skozi središčnico posameznega sedeža. |
| --- | --- |

7.7.8.4.2

Vse meritve se opravijo pri neobremenjenih sedežnih blazinah in naslonjalih v navpični ravnini, ki poteka skozi središčnico posameznega sedeža.

| 7.7.8.4.3 | Pri prečnih sedežih, ki so usmerjeni drug proti drugemu, je najmanjša razdalja med sprednjima stranema naslonov sedežev, usmerjenih drug proti drugemu, merjena v najvišjih točkah sedežnih blazin, najmanj 1 300 mm. |
| --- | --- |

7.7.8.4.3

Pri prečnih sedežih, ki so usmerjeni drug proti drugemu, je najmanjša razdalja med sprednjima stranema naslonov sedežev, usmerjenih drug proti drugemu, merjena v najvišjih točkah sedežnih blazin, najmanj 1 300 mm.

| 7.7.8.4.4 | Pri ležalnih potniških sedežih in nastavljivih vozniških sedežih se meritve opravijo, ko so njihova naslonjala in druge nastavitve sedežev v običajnem položaju uporabe, ki jo je določil proizvajalec. |
| --- | --- |

7.7.8.4.4

Pri ležalnih potniških sedežih in nastavljivih vozniških sedežih se meritve opravijo, ko so njihova naslonjala in druge nastavitve sedežev v običajnem položaju uporabe, ki jo je določil proizvajalec.

| 7.7.8.4.5 | Če je v naslonjalo sedeža vgrajena sklopna mizica, se meritve opravijo, ko je ta v zaprtem položaju. |
| --- | --- |

7.7.8.4.5

Če je v naslonjalo sedeža vgrajena sklopna mizica, se meritve opravijo, ko je ta v zaprtem položaju.

| 7.7.8.4.6 | Sedeži, ki so nameščeni na tirnici ali drugem sistemu, ki upravljavcu ali uporabniku omogoča enostavno spreminjanje notranje postavitve vozila, se merijo v običajnem položaju uporabe, ki ga je določil proizvajalec v vlogi za podelitev homologacije. |
| --- | --- |

7.7.8.4.6

Sedeži, ki so nameščeni na tirnici ali drugem sistemu, ki upravljavcu ali uporabniku omogoča enostavno spreminjanje notranje postavitve vozila, se merijo v običajnem položaju uporabe, ki ga je določil proizvajalec v vlogi za podelitev homologacije.

7.7.8.5   Prostor za sedeče potnike (glej sliko 13 Priloge 4)

| 7.7.8.5.1 | Pred vsakim potniškim sedežem se zagotovi najmanjši prazen prostor, kot je prikazan na sliki 13 Priloge 4. Naslonjalo sedeža pred njim ali pregrada, katere oblika približno ustreza obliki nagnjenega naslonjala sedeža, lahko sega v ta prostor, kot je določeno v odstavku 7.7.8.4. V tem prostoru smejo biti tudi noge sedeža, če ostane dovolj prostora za potnikove noge. Pri sedežih zraven vozniškega sedeža v vozilih za največ 22 potnikov smejo v ta prostor segati armaturna plošča, instrumentna plošča, vetrobransko steklo, senčnik, varnostni pasovi in pritrdišča varnostnih pasov. |
| --- | --- |

7.7.8.5.1

Pred vsakim potniškim sedežem se zagotovi najmanjši prazen prostor, kot je prikazan na sliki 13 Priloge 4. Naslonjalo sedeža pred njim ali pregrada, katere oblika približno ustreza obliki nagnjenega naslonjala sedeža, lahko sega v ta prostor, kot je določeno v odstavku 7.7.8.4. V tem prostoru smejo biti tudi noge sedeža, če ostane dovolj prostora za potnikove noge. Pri sedežih zraven vozniškega sedeža v vozilih za največ 22 potnikov smejo v ta prostor segati armaturna plošča, instrumentna plošča, vetrobransko steklo, senčnik, varnostni pasovi in pritrdišča varnostnih pasov.

| 7.7.8.5.2 | Vseeno se pri razredu I in razredu II v tistem delu avtobusa, ki je najbolj primeren za vstop, zagotovita najmanj dva naprej ali nazaj usmerjena sedeža, posebno namenjena potnikom z omejeno mobilnostjo, ki niso uporabniki invalidskega vozička, in sta tudi ustrezno označena; pri razredu A se zagotovi vsaj en tak sedež. Ti sedeži so oblikovani za potnike z omejeno mobilnostjo tako, da zagotavljajo dovolj prostora, imajo ustrezno oblikovane in nameščene ročaje, ki olajšajo dostop do sedeža in vstajanje z njega, ter iz sedečega položaja zagotavljajo komunikacijo v skladu z odstavkom 7.7.9. |
| --- | --- |

7.7.8.5.2

Vseeno se pri razredu I in razredu II v tistem delu avtobusa, ki je najbolj primeren za vstop, zagotovita najmanj dva naprej ali nazaj usmerjena sedeža, posebno namenjena potnikom z omejeno mobilnostjo, ki niso uporabniki invalidskega vozička, in sta tudi ustrezno označena; pri razredu A se zagotovi vsaj en tak sedež. Ti sedeži so oblikovani za potnike z omejeno mobilnostjo tako, da zagotavljajo dovolj prostora, imajo ustrezno oblikovane in nameščene ročaje, ki olajšajo dostop do sedeža in vstajanje z njega, ter iz sedečega položaja zagotavljajo komunikacijo v skladu z odstavkom 7.7.9.

| 7.7.8.5.2.1 | Ti sedeži zagotavljajo najmanj 110 odstotkov prostora iz odstavka 7.7.8.5.1. |
| --- | --- |

7.7.8.5.2.1

Ti sedeži zagotavljajo najmanj 110 odstotkov prostora iz odstavka 7.7.8.5.1.

7.7.8.6   Prazen prostor nad sedeži

| 7.7.8.6.1 | Nad vsakim sedežem in, razen nad prvo vrsto sedežev v vozilih za največ 22 potnikov, nad pripadajočim prostorom za noge je prazen prostor v višini najmanj 900 mm, merjeno od najvišje točke neobremenjene sedežne blazine, in prazen prostor v višini najmanj 1 350 mm od povprečne ravni poda v prostoru za noge. Pri vozilih, za katera velja odstavek 7.7.1.10, se ta mera lahko zmanjša na 1 200 mm, merjeno od poda. |
| --- | --- |

7.7.8.6.1

Nad vsakim sedežem in, razen nad prvo vrsto sedežev v vozilih za največ 22 potnikov, nad pripadajočim prostorom za noge je prazen prostor v višini najmanj 900 mm, merjeno od najvišje točke neobremenjene sedežne blazine, in prazen prostor v višini najmanj 1 350 mm od povprečne ravni poda v prostoru za noge. Pri vozilih, za katera velja odstavek 7.7.1.10, se ta mera lahko zmanjša na 1 200 mm, merjeno od poda.

| 7.7.8.6.2 | Ta prazni prostor obsega območje, omejeno: |
| --- | --- |

7.7.8.6.2

Ta prazni prostor obsega območje, omejeno:

| 7.7.8.6.2.1 | z vzdolžnimi navpičnimi ravninami 200 mm od obeh strani srednje navpične ravnine sedeža in |
| --- | --- |

7.7.8.6.2.1

z vzdolžnimi navpičnimi ravninami 200 mm od obeh strani srednje navpične ravnine sedeža in

| 7.7.8.6.2.2 | s prečno navpično ravnino, ki poteka skozi zadnjo zgornjo točko naslonjala sedeža, in s prečno navpično ravnino 280 mm pred skrajno sprednjo točko neobremenjene sedežne blazine, vsakokrat merjeno po navpični srednji ravnini sedeža. |
| --- | --- |

7.7.8.6.2.2

s prečno navpično ravnino, ki poteka skozi zadnjo zgornjo točko naslonjala sedeža, in s prečno navpično ravnino 280 mm pred skrajno sprednjo točko neobremenjene sedežne blazine, vsakokrat merjeno po navpični srednji ravnini sedeža.

| 7.7.8.6.3 | Na robovih praznega prostora iz odstavkov 7.7.8.6.1 in 7.7.8.6.2 se lahko izključijo naslednja območja: |
| --- | --- |

7.7.8.6.3

Na robovih praznega prostora iz odstavkov 7.7.8.6.1 in 7.7.8.6.2 se lahko izključijo naslednja območja:

| 7.7.8.6.3.1 | nad zunanjimi sedeži območje s pravokotnim prečnim prerezom z višino 150 mm in širino 100 mm (glej sliko 14 Priloge 4); |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.1

nad zunanjimi sedeži območje s pravokotnim prečnim prerezom z višino 150 mm in širino 100 mm (glej sliko 14 Priloge 4);

| 7.7.8.6.3.2 | nad zunanjimi sedeži območje s trikotnim prečnim prerezom, katerega najvišja točka leži 650 mm nad podom in osnovnica je široka 100 mm (glej sliko 15 Priloge 4); |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.2

nad zunanjimi sedeži območje s trikotnim prečnim prerezom, katerega najvišja točka leži 650 mm nad podom in osnovnica je široka 100 mm (glej sliko 15 Priloge 4);

| 7.7.8.6.3.3 | v prostoru za noge zunanjega sedeža območje s površino prečnega prereza največ 0,02 m2 (0,03 m2 za nizkopodna vozila razreda I) in z največjo širino do 100 mm (150 mm za nizkopodna vozila razreda I) (glej sliko 16 Priloge 4); |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.3

v prostoru za noge zunanjega sedeža območje s površino prečnega prereza največ 0,02 m2 (0,03 m2 za nizkopodna vozila razreda I) in z največjo širino do 100 mm (150 mm za nizkopodna vozila razreda I) (glej sliko 16 Priloge 4);

| 7.7.8.6.3.4 | pri vozilu za največ 22 potnikov je lahko pri sedežih, ki so najbližji zadnjim vogalom karoserije, zunanji zadnji rob praznega prostora, gledano od zgoraj, zaobljen s polmerom največ 150 mm (glej sliko 17 Priloge 4). |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.4

pri vozilu za največ 22 potnikov je lahko pri sedežih, ki so najbližji zadnjim vogalom karoserije, zunanji zadnji rob praznega prostora, gledano od zgoraj, zaobljen s polmerom največ 150 mm (glej sliko 17 Priloge 4).

| 7.7.8.6.4 | V prazen prostor iz odstavkov 7.7.8.6.1, 7.7.8.6.2 in 7.7.8.6.3 smejo dodatno segati: |
| --- | --- |

7.7.8.6.4

V prazen prostor iz odstavkov 7.7.8.6.1, 7.7.8.6.2 in 7.7.8.6.3 smejo dodatno segati:

| 7.7.8.6.4.1 | naslonjalo drugega sedeža, njegove oprijemalne opore in pritrditve (npr. sklopna mizica); |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.1

naslonjalo drugega sedeža, njegove oprijemalne opore in pritrditve (npr. sklopna mizica);

| 7.7.8.6.4.2 | pri vozilih za največ 22 potnikov okrov kolesa, če je izpolnjen eden od naslednjih dveh pogojev: |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.2

pri vozilih za največ 22 potnikov okrov kolesa, če je izpolnjen eden od naslednjih dveh pogojev:

| 7.7.8.6.4.2.1 | okrov kolesa ne sega čez navpično srednjo ravnino sedeža (glej sliko 18 Priloge 4); |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.2.1

okrov kolesa ne sega čez navpično srednjo ravnino sedeža (glej sliko 18 Priloge 4);

| 7.7.8.6.4.2.2 | najbližji rob 300 mm globokega območja za noge sedečega potnika ni pomaknjen naprej od roba neobremenjene sedežne blazine za več kot 200 mm in pred naslonjalo sedeža za več kot 600 mm; te meritve se opravijo od navpične srednje ravnine sedeža (glej sliko 19 Priloge 4). Pri dveh sedežih, usmerjenih drug proti drugemu, ta predpis velja le za enega od sedežev in preostali prostor za noge sedečih potnikov mora biti najmanj 400 mm. |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.2.2

najbližji rob 300 mm globokega območja za noge sedečega potnika ni pomaknjen naprej od roba neobremenjene sedežne blazine za več kot 200 mm in pred naslonjalo sedeža za več kot 600 mm; te meritve se opravijo od navpične srednje ravnine sedeža (glej sliko 19 Priloge 4). Pri dveh sedežih, usmerjenih drug proti drugemu, ta predpis velja le za enega od sedežev in preostali prostor za noge sedečih potnikov mora biti najmanj 400 mm.

| 7.7.8.6.4.3 | pri sedežih zraven vozniškega sedeža v vozilih za največ 22 potnikov vrtljivo okno, če je odprto, in njegovi pritrdilni elementi, armaturna plošča/instrumentna plošča, vetrobransko steklo, senčniki, varnostni pasovi, pritrdišča varnostnih pasov in strop vozila. |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.3

pri sedežih zraven vozniškega sedeža v vozilih za največ 22 potnikov vrtljivo okno, če je odprto, in njegovi pritrdilni elementi, armaturna plošča/instrumentna plošča, vetrobransko steklo, senčniki, varnostni pasovi, pritrdišča varnostnih pasov in strop vozila.

7.7.9   Komunikacija z voznikom

| 7.7.9.1 | Pri vozilih razredov I, II in A se zagotovijo sredstva, s katerimi lahko potniki sporočijo vozniku, da mora ustaviti vozilo. Upravljalne naprave za vse takšne naprave za komunikacijo imajo štrleče gumbe, v vozilih razredov I in A največ 1 200 mm od poda, in so kontrastne barve ali kontrastnih barv. Upravljalne naprave so ustrezno in enakomerno razporejene po vozilu. Na vključitev upravljalnih naprav so potniki opozorjeni z enim ali več svetlobnimi znaki. Znak prikaže besede „avtobus se ustavlja“ ali enakovredne besede in/ali ustrezen piktogram ter ostane osvetljen, dokler se delovna vrata ne odprejo. Zgibna vozila imajo takšne znake v vsakem togem delu vozila. Dvonivojska vozila imajo znake na obeh nivojih. |
| --- | --- |

7.7.9.1

Pri vozilih razredov I, II in A se zagotovijo sredstva, s katerimi lahko potniki sporočijo vozniku, da mora ustaviti vozilo. Upravljalne naprave za vse takšne naprave za komunikacijo imajo štrleče gumbe, v vozilih razredov I in A največ 1 200 mm od poda, in so kontrastne barve ali kontrastnih barv. Upravljalne naprave so ustrezno in enakomerno razporejene po vozilu. Na vključitev upravljalnih naprav so potniki opozorjeni z enim ali več svetlobnimi znaki. Znak prikaže besede „avtobus se ustavlja“ ali enakovredne besede in/ali ustrezen piktogram ter ostane osvetljen, dokler se delovna vrata ne odprejo. Zgibna vozila imajo takšne znake v vsakem togem delu vozila. Dvonivojska vozila imajo znake na obeh nivojih.

7.7.9.2   Komunikacija s prostorom za posadko

Če je v vozilu prostor za posadko brez dostopa do vozniškega prostora ali prostora za potnike, se zagotovi sredstvo za komunikacijo med voznikom in tem prostorom za posadko.

7.7.10   Naprave za tople napitke in oprema za kuhanje

| 7.7.10.1 | Naprave za tople napitke in oprema za kuhanje so vgrajene ali zavarovane tako, da se vroča hrana ali pijača zaradi zaviranja v sili ali zaradi sile bočnega vodenja ne more stresti ali razliti na potnike. |
| --- | --- |

7.7.10.1

Naprave za tople napitke in oprema za kuhanje so vgrajene ali zavarovane tako, da se vroča hrana ali pijača zaradi zaviranja v sili ali zaradi sile bočnega vodenja ne more stresti ali razliti na potnike.

| 7.7.10.2 | V vozilih, opremljenih z napravami za tople napitke ali opremo za kuhanje, imajo vsi potniški sedeži ustrezno pripravo za odlaganje vročih jedi ali napitkov med vožnjo. |
| --- | --- |

7.7.10.2

V vozilih, opremljenih z napravami za tople napitke ali opremo za kuhanje, imajo vsi potniški sedeži ustrezno pripravo za odlaganje vročih jedi ali napitkov med vožnjo.

7.7.11   Vrata v notranje prostore

Vsaka vrata v stranišče ali druge notranje prostore:

| 7.7.11.1 | so samozapiralna in nimajo vgrajene nobene naprave, ki jih drži odprta, če bi v odprti legi lahko ovirala potnike v primeru sile; |
| --- | --- |

7.7.11.1

so samozapiralna in nimajo vgrajene nobene naprave, ki jih drži odprta, če bi v odprti legi lahko ovirala potnike v primeru sile;

| 7.7.11.2 | ko so odprta, ne zakrivajo nobenega ročaja, upravljalne naprave za odpiranje ali obvezne oznake delovnih vrat, zasilnih vrat, zasilnega izhoda, gasilnega aparata ali omarice za prvo pomoč; |
| --- | --- |

7.7.11.2

ko so odprta, ne zakrivajo nobenega ročaja, upravljalne naprave za odpiranje ali obvezne oznake delovnih vrat, zasilnih vrat, zasilnega izhoda, gasilnega aparata ali omarice za prvo pomoč;

| 7.7.11.3 | so opremljena z napravo, ki omogoča odpiranje vrat z zunanje strani prostora v primeru sile; |
| --- | --- |

7.7.11.3

so opremljena z napravo, ki omogoča odpiranje vrat z zunanje strani prostora v primeru sile;

| 7.7.11.4 | nimajo možnosti zaklepanja od zunaj, razen če se vedno lahko odprejo z notranje strani. |
| --- | --- |

7.7.11.4

nimajo možnosti zaklepanja od zunaj, razen če se vedno lahko odprejo z notranje strani.

7.8   Umetna osvetlitev

| 7.8.1 | Notranja električna osvetlitev se zagotovi za osvetljenost: |
| --- | --- |

7.8.1

Notranja električna osvetlitev se zagotovi za osvetljenost:

| 7.8.1.1 | vseh prostorov za potnike, prostorov za posadko, toaletnih prostorov in gibljivih delov zgibnega vozila; |
| --- | --- |

7.8.1.1

vseh prostorov za potnike, prostorov za posadko, toaletnih prostorov in gibljivih delov zgibnega vozila;

| 7.8.1.2 | katere koli stopnice ali katerih koli stopnic; |
| --- | --- |

7.8.1.2

katere koli stopnice ali katerih koli stopnic;

| 7.8.1.3 | dostopa do izhodov in območja neposredno ob delovnih vratih; |
| --- | --- |

7.8.1.3

dostopa do izhodov in območja neposredno ob delovnih vratih;

| 7.8.1.4 | notranjih oznak in notranjih upravljalnih naprav za vse izhode; |
| --- | --- |

7.8.1.4

notranjih oznak in notranjih upravljalnih naprav za vse izhode;

| 7.8.1.5 | vseh mest, na katerih so ovire. |
| --- | --- |

7.8.1.5

vseh mest, na katerih so ovire.

| 7.8.2 | Notranja osvetlitev ima najmanj dva tokokroga, tako da izpad enega tokokroga ne vpliva na drugega. Tokokrog, ki se uporablja le za stalno osvetljenost vhodov in izhodov, lahko velja za enega od takih tokokrogov. |
| --- | --- |

7.8.2

Notranja osvetlitev ima najmanj dva tokokroga, tako da izpad enega tokokroga ne vpliva na drugega. Tokokrog, ki se uporablja le za stalno osvetljenost vhodov in izhodov, lahko velja za enega od takih tokokrogov.

| 7.8.3 | Zagotovi se zaščita voznika pred bleščanjem in odbijanjem svetlobe zaradi umetne notranje osvetlitve. |
| --- | --- |

7.8.3

Zagotovi se zaščita voznika pred bleščanjem in odbijanjem svetlobe zaradi umetne notranje osvetlitve.

7.9   Gibljivi del zgibnih vozil

| 7.9.1 | Gibljivi del, ki povezuje toge dele zgibnega vozila, je zasnovan in izdelan tako, da omogoča najmanj eno vrtenje okoli vsaj ene vodoravne in vsaj ene navpične osi. |
| --- | --- |

7.9.1

Gibljivi del, ki povezuje toge dele zgibnega vozila, je zasnovan in izdelan tako, da omogoča najmanj eno vrtenje okoli vsaj ene vodoravne in vsaj ene navpične osi.

| 7.9.2 | Ko zgibno vozilo z maso, ki ustreza masi vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, stoji na vodoravni ravni površini, med podom obeh togih delov in podom vrtljivega srednjega dela ne sme biti nepokrite reže, ki je širša od: |
| --- | --- |

7.9.2

Ko zgibno vozilo z maso, ki ustreza masi vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, stoji na vodoravni ravni površini, med podom obeh togih delov in podom vrtljivega srednjega dela ne sme biti nepokrite reže, ki je širša od:

| 7.9.2.1 | 10 mm, ko so vsa kolesa vozila v isti ravnini, ali |
| --- | --- |

7.9.2.1

10 mm, ko so vsa kolesa vozila v isti ravnini, ali

| 7.9.2.2 | 20 mm, ko kolesa osi zraven gibljivega dela ležijo na površini, ki je 150 mm višje od površine, na kateri ležijo kolesa ostalih osi. |
| --- | --- |

7.9.2.2

20 mm, ko kolesa osi zraven gibljivega dela ležijo na površini, ki je 150 mm višje od površine, na kateri ležijo kolesa ostalih osi.

| 7.9.3 | Razlika med ravnijo poda togih delov in poda vrtljivega srednjega dela, merjeno na spoju, ne presega: |
| --- | --- |

7.9.3

Razlika med ravnijo poda togih delov in poda vrtljivega srednjega dela, merjeno na spoju, ne presega:

| 7.9.3.1 | 20 mm pri pogojih, opisanih v odstavku 7.9.2.1, ali |
| --- | --- |

7.9.3.1

20 mm pri pogojih, opisanih v odstavku 7.9.2.1, ali

| 7.9.3.2 | 30 mm pri pogojih, opisanih v odstavku 7.9.2.2. |
| --- | --- |

7.9.3.2

30 mm pri pogojih, opisanih v odstavku 7.9.2.2.

| 7.9.4 | Pri zgibnih vozilih se zagotovijo sredstva za dejansko preprečitev dostopa potnikov do katerega koli dela gibljivega dela, kjer: |
| --- | --- |

7.9.4

Pri zgibnih vozilih se zagotovijo sredstva za dejansko preprečitev dostopa potnikov do katerega koli dela gibljivega dela, kjer:

| 7.9.4.1 | je v podu nepokrita reža, ki ne izpolnjuje zahtev iz odstavka 7.9.2; |
| --- | --- |

7.9.4.1

je v podu nepokrita reža, ki ne izpolnjuje zahtev iz odstavka 7.9.2;

| 7.9.4.2 | pod ne more nositi teže potnikov; |
| --- | --- |

7.9.4.2

pod ne more nositi teže potnikov;

| 7.9.4.3 | je premikanje sten nevarno za potnike. |
| --- | --- |

7.9.4.3

je premikanje sten nevarno za potnike.

7.10   Smerna stabilnost zgibnih vozil

Ko zgibno vozilo vozi naravnost, vzdolžni srednji ravnini njegovih togih delov sovpadata in sestavljata neprekinjeno ravnino brez pregibov.

7.11   Oprijemala in ročaji

7.11.1   Splošne zahteve

| 7.11.1.1 | Oprijemala in ročaji so ustrezno trdni. |
| --- | --- |

7.11.1.1

Oprijemala in ročaji so ustrezno trdni.

| 7.11.1.2 | Zasnovani in vgrajeni so tako, da niso nevarni za poškodbe potnikov. |
| --- | --- |

7.11.1.2

Zasnovani in vgrajeni so tako, da niso nevarni za poškodbe potnikov.

| 7.11.1.3 | Prerez oprijemal in ročajev je tak, da jih potniki lahko brez težav in trdno primejo. Vsako oprijemalo je dolgo najmanj 100 mm, da je dovolj prostora za roko. Nobena mera prereza ni manjša od 20 mm ali večja od 45 mm, razen pri oprijemalih na vratih in sedežih ter pri vozilih razreda II, III ali B na dostopnih prehodih. V teh primerih so dovoljena oprijemala z najmanjšo mero 15 mm, če je neka druga mera najmanj 25 mm. Oprijemala ne smejo imeti ostrih robov. |
| --- | --- |

7.11.1.3

Prerez oprijemal in ročajev je tak, da jih potniki lahko brez težav in trdno primejo. Vsako oprijemalo je dolgo najmanj 100 mm, da je dovolj prostora za roko. Nobena mera prereza ni manjša od 20 mm ali večja od 45 mm, razen pri oprijemalih na vratih in sedežih ter pri vozilih razreda II, III ali B na dostopnih prehodih. V teh primerih so dovoljena oprijemala z najmanjšo mero 15 mm, če je neka druga mera najmanj 25 mm. Oprijemala ne smejo imeti ostrih robov.

| 7.11.1.4 | Med oprijemalom ali ročajem in sosednjim delom karoserije ali sten vozila je najmanj 40 mm praznega prostora. Vseeno je pri oprijemalih na vratih ali sedežu ali v dostopnem prehodu v vozilih razreda II, III ali B dovoljen najmanjši prazen prostor 35 mm. |
| --- | --- |

7.11.1.4

Med oprijemalom ali ročajem in sosednjim delom karoserije ali sten vozila je najmanj 40 mm praznega prostora. Vseeno je pri oprijemalih na vratih ali sedežu ali v dostopnem prehodu v vozilih razreda II, III ali B dovoljen najmanjši prazen prostor 35 mm.

| 7.11.1.5 | Površina vsakega oprijemala, ročaja ali oprijemnega droga je kontrastne barve in nedrseča. |
| --- | --- |

7.11.1.5

Površina vsakega oprijemala, ročaja ali oprijemnega droga je kontrastne barve in nedrseča.

7.11.2   Oprijemala in ročaji za stoječe potnike

| 7.11.2.1 | Na vsakem delu površine poda, ki je v skladu z odstavkom 7.2.2 namenjen stoječim potnikom, se zagotovi zadostno število oprijemal in/ali ročajev. Za ta namen lahko viseči ročaji, če so vgrajeni, veljajo za ročaje, če so pritrjeni z ustreznimi sredstvi. Ta zahteva velja za izpolnjeno, če lahko pri vseh mogočih položajih preskusne naprave, prikazane na sliki 20 Priloge 4, premična roka naprave doseže najmanj dve oprijemali ali dva ročaja. Preskusna naprava se lahko prosto obrača okoli svoje navpične osi. |
| --- | --- |

7.11.2.1

Na vsakem delu površine poda, ki je v skladu z odstavkom 7.2.2 namenjen stoječim potnikom, se zagotovi zadostno število oprijemal in/ali ročajev. Za ta namen lahko viseči ročaji, če so vgrajeni, veljajo za ročaje, če so pritrjeni z ustreznimi sredstvi. Ta zahteva velja za izpolnjeno, če lahko pri vseh mogočih položajih preskusne naprave, prikazane na sliki 20 Priloge 4, premična roka naprave doseže najmanj dve oprijemali ali dva ročaja. Preskusna naprava se lahko prosto obrača okoli svoje navpične osi.

| 7.11.2.2 | Pri uporabi postopka, opisanega v odstavku 7.11.2.1, se upoštevajo le takšna oprijemala in ročaji, ki niso manj kot 800 mm in ne več kot 1 900 mm nad podom. |
| --- | --- |

7.11.2.2

Pri uporabi postopka, opisanega v odstavku 7.11.2.1, se upoštevajo le takšna oprijemala in ročaji, ki niso manj kot 800 mm in ne več kot 1 900 mm nad podom.

| 7.11.2.3 | Na vsakem mestu, ki ga lahko zasede stoječ potnik, najmanj eno od dveh zahtevanih oprijemal ali ročajev ni več kot 1 500 mm nad ravnijo poda na tem mestu. To ne velja za območje ob vratih, kjer bi vrata ali njihov mehanizem v odprti legi preprečila uporabo tega ročaja. |
| --- | --- |

7.11.2.3

Na vsakem mestu, ki ga lahko zasede stoječ potnik, najmanj eno od dveh zahtevanih oprijemal ali ročajev ni več kot 1 500 mm nad ravnijo poda na tem mestu. To ne velja za območje ob vratih, kjer bi vrata ali njihov mehanizem v odprti legi preprečila uporabo tega ročaja.

| 7.11.2.4 | Območja, ki jih lahko zasedejo stoječi potniki in niso s sedeži ločena od stranskih sten ali zadnje stene vozila, so opremljena z vodoravnimi oprijemali, ki so vzporedna s stenami in nameščena na višini od 800 mm do 1 500 mm nad podom. |
| --- | --- |

7.11.2.4

Območja, ki jih lahko zasedejo stoječi potniki in niso s sedeži ločena od stranskih sten ali zadnje stene vozila, so opremljena z vodoravnimi oprijemali, ki so vzporedna s stenami in nameščena na višini od 800 mm do 1 500 mm nad podom.

7.11.3   Oprijemala in ročaji za delovna vrata

| 7.11.3.1 | Ob odprtinah vrat so na obeh straneh nameščena oprijemala in/ali ročaji. Pri dvojnih vratih se ta zahteva lahko izpolni z namestitvijo sredinskega oprijemnega droga ali sredinskega oprijemala. |
| --- | --- |

7.11.3.1

Ob odprtinah vrat so na obeh straneh nameščena oprijemala in/ali ročaji. Pri dvojnih vratih se ta zahteva lahko izpolni z namestitvijo sredinskega oprijemnega droga ali sredinskega oprijemala.

| 7.11.3.2 | Oprijemala in/ali ročaji na delovnih vratih imajo točko oprijema, ki je na voljo osebi, ki stoji zunaj na tleh zraven delovnih vrat ali na kateri koli stopnici. Takšne točke so postavljene navpično od 800 mm do 1 100 mm nad tlemi ali nad površino vsake stopnice in vodoravno: |
| --- | --- |

7.11.3.2

Oprijemala in/ali ročaji na delovnih vratih imajo točko oprijema, ki je na voljo osebi, ki stoji zunaj na tleh zraven delovnih vrat ali na kateri koli stopnici. Takšne točke so postavljene navpično od 800 mm do 1 100 mm nad tlemi ali nad površino vsake stopnice in vodoravno:

| 7.11.3.2.1 | na ustreznem mestu za osebo, ki stoji na zunanjih tleh, ne več kot 400 mm navznoter od zunanjega roba prve stopnice in |
| --- | --- |

7.11.3.2.1

na ustreznem mestu za osebo, ki stoji na zunanjih tleh, ne več kot 400 mm navznoter od zunanjega roba prve stopnice in

| 7.11.3.2.2 | na mestu, ki ustreza določeni stopnici, ne navzven od zunanjega roba zadevne stopnice in ne več kot 600 mm navznoter od istega roba. |
| --- | --- |

7.11.3.2.2

na mestu, ki ustreza določeni stopnici, ne navzven od zunanjega roba zadevne stopnice in ne več kot 600 mm navznoter od istega roba.

7.11.4   Oprijemala do sedežev za osebe z omejeno mobilnostjo

| 7.11.4.1 | Oprijemalo na višini od 800 mm do 900 mm nad ravnijo poda se zagotovi med sedeži za osebe z omejeno mobilnostjo, kot je opisano v odstavku 7.7.8.5.2 in delovnimi vrati, primernimi za vstop in izstop. Prekinitev oprijemala je dovoljena, kjer je to potrebno za dostop do prostora za invalidski voziček, do sedeža, nameščenega na okrovu kolesa, do stopnic, do dostopnega prehoda ali prehoda. Prekinitev oprijemala ne sme presegati 1 050 mm in najmanj na eni strani prekinitve se zagotovi navpično oprijemalo. |
| --- | --- |

7.11.4.1

Oprijemalo na višini od 800 mm do 900 mm nad ravnijo poda se zagotovi med sedeži za osebe z omejeno mobilnostjo, kot je opisano v odstavku 7.7.8.5.2 in delovnimi vrati, primernimi za vstop in izstop. Prekinitev oprijemala je dovoljena, kjer je to potrebno za dostop do prostora za invalidski voziček, do sedeža, nameščenega na okrovu kolesa, do stopnic, do dostopnega prehoda ali prehoda. Prekinitev oprijemala ne sme presegati 1 050 mm in najmanj na eni strani prekinitve se zagotovi navpično oprijemalo.

7.12   Varovanje stopnišč

| 7.12.1 | Kjer je mogoče, da sedeči potniki zaradi močnega zaviranja padejo naprej na stopnišče, se namesti varovalo. Varovalo je visoko najmanj 800 mm, merjeno od poda, na katerega se opirajo noge potnika, in se razteza od stene vozila navznoter najmanj 100 mm prek vzdolžne središčnice katerega koli sedeža, na katerem je potnik v nevarnosti, ali do najbolj notranjega roba stopnice, odvisno od tega, katera razdalja je manjša. |
| --- | --- |

7.12.1

Kjer je mogoče, da sedeči potniki zaradi močnega zaviranja padejo naprej na stopnišče, se namesti varovalo. Varovalo je visoko najmanj 800 mm, merjeno od poda, na katerega se opirajo noge potnika, in se razteza od stene vozila navznoter najmanj 100 mm prek vzdolžne središčnice katerega koli sedeža, na katerem je potnik v nevarnosti, ali do najbolj notranjega roba stopnice, odvisno od tega, katera razdalja je manjša.

7.13   Police za prtljago in zaščita potnikov

Potniki so zaščiteni pred predmeti, ki lahko zaradi zaviranja ali sile bočnega vodenja padejo s polic za prtljago. Če so vgrajeni prostori za prtljago, morajo biti zasnovani tako, da v primeru nenadnega zaviranja prtljaga iz njih ne more pasti.

7.14   Vrata v podu, če so vgrajena

| 7.14.1 | Vsaka vrata v podu vozila, ki niso loputa za zasilni izhod, so vgrajena in zavarovana tako, da jih brez orodja ali ključev ni mogoče odstraniti ali odpreti, in nobena naprava za njihovo dviganje ali zavarovanje ne štrli več kot 8 mm iz ravnine poda. Robovi štrlečih delov so zaobljeni. |
| --- | --- |

7.14.1

Vsaka vrata v podu vozila, ki niso loputa za zasilni izhod, so vgrajena in zavarovana tako, da jih brez orodja ali ključev ni mogoče odstraniti ali odpreti, in nobena naprava za njihovo dviganje ali zavarovanje ne štrli več kot 8 mm iz ravnine poda. Robovi štrlečih delov so zaobljeni.

7.15   Vizualno razvedrilo

| 7.15.1 | Naprave za vizualno razvedrilo za potnike, na primer televizijski ali video zasloni, so zunaj vidnega polja voznika, ko sedi v običajnem položaju za vožnjo. To ne izključuje televizijskega zaslona ali podobne naprave, ki se uporablja kot del voznikovih upravljalnih naprav ali naprav za usmerjanje vozila, na primer za spremljanje delovnih vrat. |
| --- | --- |

7.15.1

Naprave za vizualno razvedrilo za potnike, na primer televizijski ali video zasloni, so zunaj vidnega polja voznika, ko sedi v običajnem položaju za vožnjo. To ne izključuje televizijskega zaslona ali podobne naprave, ki se uporablja kot del voznikovih upravljalnih naprav ali naprav za usmerjanje vozila, na primer za spremljanje delovnih vrat.

PRILOGA 3

Dodatek

RAČUNSKO PREVERJANJE STATIČNE MEJE PREVRAČANJA

| 1. | Z računsko metodo, ki jo za izvedbo preskusov odobri tehnična služba, se lahko dokaže, da vozilo izpolnjuje zahteve, navedene v odstavku 7.4 Priloge 3. |
| --- | --- |

1.

Z računsko metodo, ki jo za izvedbo preskusov odobri tehnična služba, se lahko dokaže, da vozilo izpolnjuje zahteve, navedene v odstavku 7.4 Priloge 3.

| 2. | Tehnična služba, pristojna za opravljanje preskusov, lahko zahteva preskus delov vozila zaradi preverjanja predpostavk, postavljenih med izračunom. |
| --- | --- |

2.

Tehnična služba, pristojna za opravljanje preskusov, lahko zahteva preskus delov vozila zaradi preverjanja predpostavk, postavljenih med izračunom.

| 3. | Priprave na izračun. |
| --- | --- |

3.

Priprave na izračun.

| 3.1 | Vozilo se predstavi s prostorskim sistemom. |
| --- | --- |

3.1

Vozilo se predstavi s prostorskim sistemom.

| 3.2 | Zaradi lege težišča nadgradnje vozila in različnih vzmetnih karakteristik vzmetenja in pnevmatik vozila se osi zaradi bočnega pospeška na eni strani vozila načeloma ne dvignejo sočasno. Zato je treba določiti bočno prevračanje nadgradnje preko vsake osi, pri čemer se predpostavi, da vsa kolesa druge/drugih osi ostanejo na tleh. |
| --- | --- |

3.2

Zaradi lege težišča nadgradnje vozila in različnih vzmetnih karakteristik vzmetenja in pnevmatik vozila se osi zaradi bočnega pospeška na eni strani vozila načeloma ne dvignejo sočasno. Zato je treba določiti bočno prevračanje nadgradnje preko vsake osi, pri čemer se predpostavi, da vsa kolesa druge/drugih osi ostanejo na tleh.

| 3.3 | Zaradi poenostavitve se predpostavi, da težišče nevzmetenih mas leži na vzdolžni ravnini vozila, na črti, ki poteka skozi središče osi kolesa. Majhna sprememba središča kotaljenja zaradi deformacije osi se lahko zanemari. Regulacija zračnega vzmetenja se zanemari. |
| --- | --- |

3.3

Zaradi poenostavitve se predpostavi, da težišče nevzmetenih mas leži na vzdolžni ravnini vozila, na črti, ki poteka skozi središče osi kolesa. Majhna sprememba središča kotaljenja zaradi deformacije osi se lahko zanemari. Regulacija zračnega vzmetenja se zanemari.

| 3.4 | Upoštevajo se najmanj naslednji parametri:
  podatki o vozilu, kot so medosna razdalja, širina pnevmatik, vzmetene/nevzmetene mase, lega težišča vozila, gibi vzmeti in vzmetna karakteristika vzmetenja vozila, pri čemer je treba upoštevati tudi nelinearnost, vodoravno in navpično togost pnevmatik, torzijo nadgradnje in lego središča kotaljenja osi. |
| --- | --- |

3.4

Upoštevajo se najmanj naslednji parametri:

podatki o vozilu, kot so medosna razdalja, širina pnevmatik, vzmetene/nevzmetene mase, lega težišča vozila, gibi vzmeti in vzmetna karakteristika vzmetenja vozila, pri čemer je treba upoštevati tudi nelinearnost, vodoravno in navpično togost pnevmatik, torzijo nadgradnje in lego središča kotaljenja osi.

| 4. | Veljavnost računske metode. |
| --- | --- |

4.

Veljavnost računske metode.

| 4.1 | Veljavnost računske metode se dokaže tako, da je tehnična služba zadovoljna, npr. s primerjalnim preskusom s podobnim vozilom. |
| --- | --- |

4.1

Veljavnost računske metode se dokaže tako, da je tehnična služba zadovoljna, npr. s primerjalnim preskusom s podobnim vozilom.

PRILOGA 4

OBRAZLOŽITVENE SKICE

Slika 1

DOSTOP DO DELOVNIH VRAT

(glej odstavek 7.7.1 Priloge 3)

Image

druge možnosti

Razredi I, II in III: A = 1 100 mm

Razreda A in B: A = 950 mm

| Število potnikov | < | 22 (27) | > 22 |
| --- | --- | --- | --- |
| Razredi | A | B | I | II | III |
| Mera A (mm) | 950 | 700 | 1 100 | 950 | 850 |
| Skupna višina dvodelne preskusne plošče | 1 650 | 1 400 | 1 800 | 1 650 | 1 550 |

Število potnikov

<

22 (27)

> 22

Razredi

A

B

I

II

III

Mera A (mm)

950

700

1 100

950

850

Skupna višina dvodelne preskusne plošče

1 650

1 400

1 800

1 650

1 550

Slika 2

DOSTOP DO DELOVNIH VRAT

(glej odstavek 7.7.1.4 Priloge 3)

Image

Slika 3

DOLOČITEV NEOVIRANEGA DOSTOPA DO VRAT

(glej odstavek 7.7.1.9.1 Priloge 3)

Image

Slika 4

DOLOČITEV NEOVIRANEGA DOSTOPA DO VRAT

(glej odstavek 7.7.1.9.2 Priloge 3)

Image

Slika 5

DOSTOP DO ZASILNIH VRAT

(glej odstavek 7.7.2 Priloge 3)

Image

Slika 6

PREHODI

(glej odstavek 7.7.5 Priloge 3)

Image

| Razredi | A | B | I | II | III |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mere (mm) | A | 350 | 300 | 450 | 350 | 300 |
| C | 550 | 450 | 550 | 550 | 450 |
| B | 500 (28) | 300 | 500 (28) | 500 (28) | 500 (28) |
| H | 1 900 (28) | 1 500 | 1 900 (28) | 1 900 (28) | 1 900 (28) |

Razredi

A

B

I

II

III

Mere (mm)

A

350

300

450

350

300

C

550

450

550

550

450

B

500 (28)

300

500 (28)

500 (28)

500 (28)

H

1 900 (28)

1 500

1 900 (28)

1 900 (28)

1 900 (28)

Slika 7

SPREDNJA OMEJITEV PREHODA

(glej odstavek 7.7.5.1.1.1 Priloge 3)

Image

Slika 8

STOPNICE ZA POTNIKE

(glej odstavek 7.7.7 Priloge 3)

Image

Višina nad tlemi pri neobremenjenem vozilu

| Razredi | I in A | II, III in B |
| --- | --- | --- |
| Prva stopnica nad tlemi „D“ | Največja višina (mm) | 340 (30) | 380 (30)
   (31)
   (34) |
| Najmanjša globina (mm) | 300 (29) |
| Druge stopnice „E“ | Največja višina (mm) | 250 (32) | 350 (33) |
| Najmanjša višina (mm) | 120 |
| Najmanjša globina (mm) | 200 |

Razredi

I in A

II, III in B

Prva stopnica nad tlemi „D“

Največja višina (mm)

340 (30)

380 (30)
   (31)
   (34)

Najmanjša globina (mm)

300 (29)

Druge stopnice „E“

Največja višina (mm)

250 (32)

350 (33)

Najmanjša višina (mm)

120

Najmanjša globina (mm)

200

| Opomba: | 1. | Pri dvojnih vratih se stopnišče na vsaki polovici dostopnega prehoda obravnava ločeno. |
| --- | --- | --- |

Opomba:

1.

Pri dvojnih vratih se stopnišče na vsaki polovici dostopnega prehoda obravnava ločeno.

| 2. | Mera E ni nujno za vsako stopnico enaka. |
| --- | --- |

2.

Mera E ni nujno za vsako stopnico enaka.

Slika 9

MERE POTNIŠKIH SEDEŽEV

(glej odstavek 7.7.8.1 Priloge 3)

Image

| | G (mm) najmanjša vrednost |
| --- | --- |
| F (mm) najmanjša vrednost | Sedežne klopi | Posamezni sedeži |
| 200 (35) | 225 | 250 |

G (mm) najmanjša vrednost

F (mm) najmanjša vrednost

Sedežne klopi

Posamezni sedeži

200 (35)

225

250

Slika 9A

MERE POTNIŠKIH SEDEŽEV

(glej odstavek 7.7.8.1.3 Priloge 3)

Image

| | G (mm) najmanjša vrednost |
| --- | --- |
| F (mm) najmanjša vrednost | Sedežne klopi | Posamezni sedeži |
| 200 | 200 | 200 |

G (mm) najmanjša vrednost

F (mm) najmanjša vrednost

Sedežne klopi

Posamezni sedeži

200

200

200

Slika 10

DOVOLJENO ZMANJŠANJE PROSTEGA PROSTORA V VIŠINI RAMEN

Prečni presek najmanjšega prostega prostora v višini ramen sedeža ob steni vozila

(glej odstavek 7.7.8.1.4 Priloge 3)

Image

| G = | 225 mm za sedežno klop |
| --- | --- |
| G = | 250 mm za posamezni sedež |
| G = | 200 mm pri vozilih s širino manj kot 2,35 m |

G =

225 mm za sedežno klop

G =

250 mm za posamezni sedež

G =

200 mm pri vozilih s širino manj kot 2,35 m

Slika 11

GLOBINA IN VIŠINA SEDEŽNE BLAZINE

(glej odstavka 7.7.8.2 in 7.7.8.3 Priloge 3)

Image

| H = | 400/500 mm (36) |
| --- | --- |
| K = | 350 mm najmanj (37) |

H =

400/500 mm (36)

K =

350 mm najmanj (37)

Slika 12

RAZMIK MED SEDEŽI

(glej odstavek 7.7.8.4 Priloge 3)

Image

| | H |
| --- | --- |
| Razredi I, A in B | 650 mm |
| Razreda II in III | 680 mm |

H

Razredi I, A in B

650 mm

Razreda II in III

680 mm

Slika 13

PROSTOR ZA SEDEČE POTNIKE

(glej odstavek 7.7.8.5 Priloge 3)

Image

Slika 14

DOVOLJENO ZMANJŠANJE PROSTORA NAD SEDEŽEM

Prečni presek najmanjšega praznega prostora nad sedežem ob steni vozila

(glej odstavek 7.7.8.6.3.1 Priloge 3)

Image

Slika 15

DOVOLJENO ZMANJŠANJE PROSTEGA PROSTORA NAD SEDEŽEM

(glej odstavek 7.7.8.6.3.2 Priloge 3)

Image

Slika 16

DOVOLJENO ZMANJŠANJE SPODNJEGA DELA PROSTORA ZA POTNIKE

(glej odstavek 7.7.8.6.3.3 Priloge 3)

Image

| * | 150 mm pri nizkopodnih vozilih razreda I. |
| --- | --- |

*

150 mm pri nizkopodnih vozilih razreda I.

| ** | 0,03 m2 pri nizkopodnih vozilih razreda I. |
| --- | --- |

**

0,03 m2 pri nizkopodnih vozilih razreda I.

Slika 17

DOVOLJENO ZMANJŠANJE PROSTORA PRI ZADNJIH VOGALNIH SEDEŽIH

Tloris predpisanega območja sedeža (dva bočna zadnja sedeža)

(glej odstavek 7.7.8.6.3.4 Priloge 3)

Image

Slika 18

DOVOLJEN VDOR OKROVA KOLESA, KI NE SEGA PREK NAVPIČNE SREDIŠČNICE STRANSKEGA SEDEŽA

(glej odstavek 7.7.8.6.4.2.1 Prilogo 3)

Image

Slika 19

DOVOLJEN VDOR OKROVA KOLESA, KI SEGA PREK NAVPIČNE SREDIŠČNICE STRANSKEGA SEDEŽA

(glej odstavek 7.7.8.6.4.2.2 Priloge 3)

Image

Slika 20

PRESKUSNA NAPRAVA ZA PREVERJANJE RAZMESTITVE ROČAJEV

(glej odstavek 7.11.2.1 Priloge 3)

Image

Slika 21

REFERENČNE MERE INVALIDSKEGA VOZIČKA

(glej odstavek 3.6.4 Priloge 8)

Image

Skupna dolžina, d: 1 200 mm

Skupna širina, š: 700 mm

Skupna višina, v: 1 090 mm

Opomba:

Uporabnik invalidskega vozička, ki sedi v invalidskem vozičku, poveča skupno dolžino za 50 mm, skupno višino nad tlemi pa na 1 350 mm.

Slika 22

NAJMANJŠI PRAZEN PROSTOR ZA UPORABNIKA INVALIDSKEGA VOZIČKA NA PROSTORU ZA INVALIDSKI VOZIČEK

(glej odstavek 3.6.1 Priloge 8)

Image

Slika 23

(glej odstavek 3.4 Priloge 8)

Slika 23A

PIKTOGRAM ZA UPORABNIKE INVALIDSKIH VOZIČKOV

Image

Slika 23B

PIKTOGRAM ZA POTNIKE Z OMEJENO MOBILNOSTJO, KI NISO UPORABNIKI INVALIDSKIH VOZIČKOV

Image

PRILOGA 5

TRDNOST NADGRADNJE

(glej odstavek 7.3 Priloge 3)

1.   PODROČJE UPORABE

Ta priloga velja za vsa enonivojska vozila razredov II in III.

2.   OPREDELITVE:

V tej prilogi:

| 2.1 | „prostor za preživetje“ pomeni prostor, ki mora ostati v prostoru za potnike med enim od preskusov na konstrukciji vozila, predpisanih v tej prilogi, in po njem; |
| --- | --- |

2.1

„prostor za preživetje“ pomeni prostor, ki mora ostati v prostoru za potnike med enim od preskusov na konstrukciji vozila, predpisanih v tej prilogi, in po njem;

| 2.2 | „nadgradnja“ pomeni del/dele konstrukcije vozila, ki prispeva/prispevajo k trdnosti vozila pri prevračanju; |
| --- | --- |

2.2

„nadgradnja“ pomeni del/dele konstrukcije vozila, ki prispeva/prispevajo k trdnosti vozila pri prevračanju;

| 2.3 | „del nadgradnje“ pomeni del, ki ima najmanj dva enaka navpična stebrička na vsaki strani, ki sta reprezentativna za del ali dele konstrukcije vozila; |
| --- | --- |

2.3

„del nadgradnje“ pomeni del, ki ima najmanj dva enaka navpična stebrička na vsaki strani, ki sta reprezentativna za del ali dele konstrukcije vozila;

| 2.4 | „skupna energija“ pomeni tisto energijo, za katero se predpostavlja, da jo bo celotna konstrukcija vozila absorbirala. To se lahko določi tako, kot je prikazano v tej prilogi. |
| --- | --- |

2.4

„skupna energija“ pomeni tisto energijo, za katero se predpostavlja, da jo bo celotna konstrukcija vozila absorbirala. To se lahko določi tako, kot je prikazano v tej prilogi.

3.   SPLOŠNE SPECIFIKACIJE IN ZAHTEVE

Če se je nadgradnji podelila homologacija skladno s Pravilnikom št. 66, se šteje, da je nadgradnja skladna s temi splošnimi zahtevami.

| 3.1 | Nadgradnja vozila je dovolj trdna, da zagotovi, da med preskusom ali izračunom, določenim v odstavku 4, ali po njem: |
| --- | --- |

3.1

Nadgradnja vozila je dovolj trdna, da zagotovi, da med preskusom ali izračunom, določenim v odstavku 4, ali po njem:

| 3.1.1 | noben premaknjen del vozila ne vdre v prostor za preživetje, kakor je določeno v odstavku 5, in |
| --- | --- |

3.1.1

noben premaknjen del vozila ne vdre v prostor za preživetje, kakor je določeno v odstavku 5, in

| 3.1.2 | noben del prostora za preživetje ne štrli iz deformirane konstrukcije vozila. |
| --- | --- |

3.1.2

noben del prostora za preživetje ne štrli iz deformirane konstrukcije vozila.

| 3.2 | Zahteve iz zgornjega odstavka 3.1 veljajo za vozilo vključno z vsemi konstrukcijskimi deli, nosilci in ploščami ter vsemi togimi štrlečimi deli, kot so police za prtljago, naprave za prezračevanje itd. Vendar se za namene odstavka 3.1 ne upoštevajo vmesne in predelne stene, krožne ojačitve ali drugi nosilci za ojačitev nadgradnje vozila ter vgradne naprave, kot so bari, čajne kuhinje ali stranišča. |
| --- | --- |

3.2

Zahteve iz zgornjega odstavka 3.1 veljajo za vozilo vključno z vsemi konstrukcijskimi deli, nosilci in ploščami ter vsemi togimi štrlečimi deli, kot so police za prtljago, naprave za prezračevanje itd. Vendar se za namene odstavka 3.1 ne upoštevajo vmesne in predelne stene, krožne ojačitve ali drugi nosilci za ojačitev nadgradnje vozila ter vgradne naprave, kot so bari, čajne kuhinje ali stranišča.

| 3.3 | Pri zgibnih vozilih vsak del vozila izpolnjuje zahteve, navedene v zgornjem odstavku 3.1. |
| --- | --- |

3.3

Pri zgibnih vozilih vsak del vozila izpolnjuje zahteve, navedene v zgornjem odstavku 3.1.

4.   PRESKUSNE METODE

| 4.1 | Na vsakem tipu vozila se opravi eden od preskusov po presoji proizvajalca ali preskus po nadomestni metodi, ki jo odobri pristojni organ: |
| --- | --- |

4.1

Na vsakem tipu vozila se opravi eden od preskusov po presoji proizvajalca ali preskus po nadomestni metodi, ki jo odobri pristojni organ:

| 4.1.1 | preskus prevračanja celotnega vozila v skladu s postopkom iz Dodatka 1; |
| --- | --- |

4.1.1

preskus prevračanja celotnega vozila v skladu s postopkom iz Dodatka 1;

| 4.1.2 | preskus prevračanja na delu ali delih nadgradnje, ki so reprezentativni za celotno vozilo v skladu z Dodatkom 2; |
| --- | --- |

4.1.2

preskus prevračanja na delu ali delih nadgradnje, ki so reprezentativni za celotno vozilo v skladu z Dodatkom 2;

| 4.1.3 | preskus z nihalom na delu ali delih nadgradnje v skladu z Dodatkom 3 ali |
| --- | --- |

4.1.3

preskus z nihalom na delu ali delih nadgradnje v skladu z Dodatkom 3 ali

| 4.1.4 | računsko preverjanje trdnosti nadgradnje v skladu z Dodatkom 4. |
| --- | --- |

4.1.4

računsko preverjanje trdnosti nadgradnje v skladu z Dodatkom 4.

| 4.2 | Če z metodami, predpisanimi v odstavkih 4.1.2, 4.1.3 ali 4.1.4, ni mogoče zajeti bistvenih razlik med posameznimi deli vozila, npr. klimatsko napravo na strehi, je treba tehnični službi predložiti dodatne preskusnih ali računske metode. Če se te informacije ne predložijo, se lahko zahteva, da se na vozilu opravi preskus, predpisan v odstavku 4.1.1. |
| --- | --- |

4.2

Če z metodami, predpisanimi v odstavkih 4.1.2, 4.1.3 ali 4.1.4, ni mogoče zajeti bistvenih razlik med posameznimi deli vozila, npr. klimatsko napravo na strehi, je treba tehnični službi predložiti dodatne preskusnih ali računske metode. Če se te informacije ne predložijo, se lahko zahteva, da se na vozilu opravi preskus, predpisan v odstavku 4.1.1.

5.   PROSTOR ZA PREŽIVETJE

| 5.1 | Za namene odstavka 2.1 „prostor za preživetje“ pomeni prostor v okviru prostora za potnike, ki nastane, ko se prečna navpična ravnina, določena na sliki 1(a), premika po ravni črti ali črtah tako, da se točka „R“ na sliki 1(a) premika od točke „R“ skrajnega zadnjega zunanjega sedeža skozi točko „R“ vsakega vmesnega zunanjega sedeža do točke „R“ skrajnega sprednjega zunanjega potniškega sedeža. |
| --- | --- |

5.1

Za namene odstavka 2.1 „prostor za preživetje“ pomeni prostor v okviru prostora za potnike, ki nastane, ko se prečna navpična ravnina, določena na sliki 1(a), premika po ravni črti ali črtah tako, da se točka „R“ na sliki 1(a) premika od točke „R“ skrajnega zadnjega zunanjega sedeža skozi točko „R“ vsakega vmesnega zunanjega sedeža do točke „R“ skrajnega sprednjega zunanjega potniškega sedeža.

| 5.2 | Predpostavlja se, da je lega točke „R“, kakor je prikazana na sliki 1(b), 500 mm nad podom pod nogami potnikov, 300 mm od notranje površine stranske stene vozila in 100 mm pred naslonjalom sedeža v središčnici zunanjih sedežev. |
| --- | --- |

5.2

Predpostavlja se, da je lega točke „R“, kakor je prikazana na sliki 1(b), 500 mm nad podom pod nogami potnikov, 300 mm od notranje površine stranske stene vozila in 100 mm pred naslonjalom sedeža v središčnici zunanjih sedežev.

6.   RAZLAGA REZULTATOV PRESKUSOV

| 6.1 | Če se preskušajo deli nadgradnje, tehnična služba, pristojna za opravljanje preskusov, zagotovi, da vozilo izpolnjuje zahteve, določene v Poddodatku 2 Dodatka 3, ki vključuje zahteve za porazdelitev glavnih delov nadgradnje vozila, ki absorbirajo energijo. |
| --- | --- |

6.1

Če se preskušajo deli nadgradnje, tehnična služba, pristojna za opravljanje preskusov, zagotovi, da vozilo izpolnjuje zahteve, določene v Poddodatku 2 Dodatka 3, ki vključuje zahteve za porazdelitev glavnih delov nadgradnje vozila, ki absorbirajo energijo.

Slika 1

PROSTOR ZA PREŽIVETJE

(Vse mere so v milimetrih)

| 1(a) | Bočno |
| --- | --- |

1(a)

Bočno

Image

Opomba: Glej zahtevo iz odstavka 5.1.

| 1(b) | Vzdolžno |
| --- | --- |

1(b)

Vzdolžno

Presek A-A vozila v navpični ravnini središčnice notranjih sedežev.

Image

Opomba: Glej zahtevo iz odstavka 5.2.

PRILOGA 5

Dodatek 1

PRESKUS PREVRAČANJA CELOTNEGA VOZILA

| 1. | Preskusni pogoji |
| --- | --- |

1.

Preskusni pogoji

| 1.1 | Ni treba, da je vozilo popolnoma opremljeno, vendar je po masi vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, težišču in porazdelitvi mase po navedbah proizvajalca reprezentativno za proizvedena vozila. |
| --- | --- |

1.1

Ni treba, da je vozilo popolnoma opremljeno, vendar je po masi vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, težišču in porazdelitvi mase po navedbah proizvajalca reprezentativno za proizvedena vozila.

| 1.2 | Nastavljiva naslonjala vozniških in potniških sedežev so v čim bolj navpični legi. Sedeži, nastavljivi po višini, so nastavljeni v najvišjo lego. |
| --- | --- |

1.2

Nastavljiva naslonjala vozniških in potniških sedežev so v čim bolj navpični legi. Sedeži, nastavljivi po višini, so nastavljeni v najvišjo lego.

| 1.3 | Vsaka vrata in vsako okno vozila, ki se odpira, so zaprti, zapahnjeni, ampak ne zaklenjeni. Okna in vmesne ali predelne stene, ki so običajno zastekljene, so lahko po presoji predlagatelja zastekljene ali nezastekljene. Če niso zastekljene, je treba obremeniti primerna mesta na vozilu z ustreznimi utežmi. |
| --- | --- |

1.3

Vsaka vrata in vsako okno vozila, ki se odpira, so zaprti, zapahnjeni, ampak ne zaklenjeni. Okna in vmesne ali predelne stene, ki so običajno zastekljene, so lahko po presoji predlagatelja zastekljene ali nezastekljene. Če niso zastekljene, je treba obremeniti primerna mesta na vozilu z ustreznimi utežmi.

| 1.4 | Tlak v pnevmatikah je tak, kakor ga je predpisal proizvajalec vozila, in če ima vozilo zračno vzmetenje, se zagotovi dotok zraka v zračne vzmeti. Vsaka naprava za samodejno nastavljanje nivoja vozila se nastavi skladno z zahtevami proizvajalca, ko vozilo stoji na ravni vodoravni površini. Amortizerji delujejo normalno. |
| --- | --- |

1.4

Tlak v pnevmatikah je tak, kakor ga je predpisal proizvajalec vozila, in če ima vozilo zračno vzmetenje, se zagotovi dotok zraka v zračne vzmeti. Vsaka naprava za samodejno nastavljanje nivoja vozila se nastavi skladno z zahtevami proizvajalca, ko vozilo stoji na ravni vodoravni površini. Amortizerji delujejo normalno.

| 1.5 | Gorivo, kislina za akumulator in druge gorljive, eksplozivne ali jedke snovi se lahko nadomestijo z drugimi snovmi, ki izpolnjujejo pogoje, določene v zgornjem odstavku 1.1. |
| --- | --- |

1.5

Gorivo, kislina za akumulator in druge gorljive, eksplozivne ali jedke snovi se lahko nadomestijo z drugimi snovmi, ki izpolnjujejo pogoje, določene v zgornjem odstavku 1.1.

| 1.6 | Površina, na katero vozilo pade, je iz betona ali drugega togega materiala. |
| --- | --- |

1.6

Površina, na katero vozilo pade, je iz betona ali drugega togega materiala.

| 2. | Preskusni postopek (glej sliko 1) |
| --- | --- |

2.

Preskusni postopek (glej sliko 1)

| 2.1 | Vozilo se postavi na ploščad tako, da ga je mogoče prevrniti na eno stran. To stran določi proizvajalec. |
| --- | --- |

2.1

Vozilo se postavi na ploščad tako, da ga je mogoče prevrniti na eno stran. To stran določi proizvajalec.

| 2.2 | Vozilo se postavi na ploščad tako, da je pri vodoravni legi ploščadi: |
| --- | --- |

2.2

Vozilo se postavi na ploščad tako, da je pri vodoravni legi ploščadi:

| 2.2.1 | os vrtenja vzporedna z vzdolžno osjo vozila, |
| --- | --- |

2.2.1

os vrtenja vzporedna z vzdolžno osjo vozila,

| 2.2.2 | os vrtenja 0 do 200 mm od navpične stopnice med obema nivojema, |
| --- | --- |

2.2.2

os vrtenja 0 do 200 mm od navpične stopnice med obema nivojema,

| 2.2.3 | os vrtenja 0 do 100 mm od navpične stopnice med obema nivojema, |
| --- | --- |

2.2.3

os vrtenja 0 do 100 mm od navpične stopnice med obema nivojema,

| 2.2.4 | os vrtenja 0 do 100 mm pod vodoravno začetno ravnino, na kateri stojijo pnevmatike, in |
| --- | --- |

2.2.4

os vrtenja 0 do 100 mm pod vodoravno začetno ravnino, na kateri stojijo pnevmatike, in

| 2.2.5 | višinska razlika med vodoravno začetno ravnino in vodoravno spodnjo ravnino, na katero vozilo pade, ni manjša od 800 mm. |
| --- | --- |

2.2.5

višinska razlika med vodoravno začetno ravnino in vodoravno spodnjo ravnino, na katero vozilo pade, ni manjša od 800 mm.

| 2.3 | Prepreči se vzdolžno gibanje vozila. |
| --- | --- |

2.3

Prepreči se vzdolžno gibanje vozila.

| 2.4 | S stranskimi nasloni na preskusni napravi se prepreči bočno drsenje pnevmatik v smeri prevračanja. |
| --- | --- |

2.4

S stranskimi nasloni na preskusni napravi se prepreči bočno drsenje pnevmatik v smeri prevračanja.

| 2.5 | Preskusna naprava zagotovi sočasno dviganje vseh osi vozila. |
| --- | --- |

2.5

Preskusna naprava zagotovi sočasno dviganje vseh osi vozila.

| 2.6 | Vozilo se do prevrnitve nagiba brez sunkov in dinamičnih učinkov. Kotna hitrost ne sme presegati 5 stopinj na sekundo (0,087 rad/s). |
| --- | --- |

2.6

Vozilo se do prevrnitve nagiba brez sunkov in dinamičnih učinkov. Kotna hitrost ne sme presegati 5 stopinj na sekundo (0,087 rad/s).

| 2.7 | S hitrim fotografiranjem, šablonami, ki se lahko deformirajo, ali z drugimi ustreznimi sredstvi se določi, ali se upoštevajo zahteve iz odstavka 3.1. To se preveri na vsaj dveh mestih, zlasti na sprednjem in zadnjem delu prostora za potnike, pri čemer o točnih legah presodi tehnična služba. Šablone se pritrdijo na dele konstrukcije, ki se ne morejo bistveno deformirati. |
| --- | --- |

2.7

S hitrim fotografiranjem, šablonami, ki se lahko deformirajo, ali z drugimi ustreznimi sredstvi se določi, ali se upoštevajo zahteve iz odstavka 3.1. To se preveri na vsaj dveh mestih, zlasti na sprednjem in zadnjem delu prostora za potnike, pri čemer o točnih legah presodi tehnična služba. Šablone se pritrdijo na dele konstrukcije, ki se ne morejo bistveno deformirati.

Slika 1

Image

PRILOGA 5

Dodatek 2

PRESKUS PREVRAČANJA NA DELU KAROSERIJE

1.   PRESKUSNI POGOJI

| 1.1 | Del karoserije je del neobremenjenega vozila. |
| --- | --- |

1.1

Del karoserije je del neobremenjenega vozila.

| 1.2 | Geometrija dela karoserije, os vrtenja in lega težišča v navpični in bočni smeri so reprezentativni za celotno vozilo. |
| --- | --- |

1.2

Geometrija dela karoserije, os vrtenja in lega težišča v navpični in bočni smeri so reprezentativni za celotno vozilo.

| 1.3 | Maso dela karoserije, ki je izražena kot odstotek mase vozila, pripravljenega na vožnjo, določi proizvajalec. |
| --- | --- |

1.3

Maso dela karoserije, ki je izražena kot odstotek mase vozila, pripravljenega na vožnjo, določi proizvajalec.

| 1.4 | Energijo, ki jo mora porabiti del karoserije in je izražena kot odstotek skupne energije, ki bi jo porabilo celotno vozilo, določi proizvajalec. |
| --- | --- |

1.4

Energijo, ki jo mora porabiti del karoserije in je izražena kot odstotek skupne energije, ki bi jo porabilo celotno vozilo, določi proizvajalec.

| 1.5 | Odstotek skupne energije, opisane v odstavku 1.4, ni manjši od odstotka skupne mase obremenjenega vozila, pripravljenega na vožnjo, navedenega v odstavku 1.3. |
| --- | --- |

1.5

Odstotek skupne energije, opisane v odstavku 1.4, ni manjši od odstotka skupne mase obremenjenega vozila, pripravljenega na vožnjo, navedenega v odstavku 1.3.

| 1.6 | Veljajo preskusni pogoji, določeni v odstavku 1.6. Dodatka 1 in v odstavkih 2.1 do 2.6 Dodatka 3. |
| --- | --- |

1.6

Veljajo preskusni pogoji, določeni v odstavku 1.6. Dodatka 1 in v odstavkih 2.1 do 2.6 Dodatka 3.

2.   PRESKUSNI POSTOPEK

| 2.1 | Preskusni postopek je enak postopku, ki je opisan v Dodatku 1, pri čemer se celotno vozilo nadomesti z zgoraj navedenim delom karoserije. |
| --- | --- |

2.1

Preskusni postopek je enak postopku, ki je opisan v Dodatku 1, pri čemer se celotno vozilo nadomesti z zgoraj navedenim delom karoserije.

PRILOGA 5

Dodatek 3

PRESKUS Z NIHALOM NA DELU KAROSERIJE

1.   RAVEN ENERGIJE IN SMER UDARCA

| 1.1 | Energija, ki jo je treba prenesti na določen del karoserije, je seštevek energij, ki jih določi proizvajalec in ki jih porabijo posamezni krožni nosilci v prečnem preseku na tem delu karoserije. |
| --- | --- |

1.1

Energija, ki jo je treba prenesti na določen del karoserije, je seštevek energij, ki jih določi proizvajalec in ki jih porabijo posamezni krožni nosilci v prečnem preseku na tem delu karoserije.

| 1.2 | Ustrezen delež energije, določene v Poddodatku 1 tega dodatka, se z nihalom prenese na del karoserije tako, da v trenutku udarca gibanje nihala tvori kot 25 stopinj (+0o, -5o) glede na vzdolžno navpično ravnino dela karoserije. Točno velikost kota znotraj tega obsega določi proizvajalec vozila. |
| --- | --- |

1.2

Ustrezen delež energije, določene v Poddodatku 1 tega dodatka, se z nihalom prenese na del karoserije tako, da v trenutku udarca gibanje nihala tvori kot 25 stopinj (+0o, -5o) glede na vzdolžno navpično ravnino dela karoserije. Točno velikost kota znotraj tega obsega določi proizvajalec vozila.

2.   PRESKUSNI POGOJI

| 2.1 | Opraviti je treba zadostno število preskusov, da je tehnična služba, ki opravlja preskuse, zadovoljna, da se upoštevajo vse zahteve, navedene v odstavku 3.1 te priloge. |
| --- | --- |

2.1

Opraviti je treba zadostno število preskusov, da je tehnična služba, ki opravlja preskuse, zadovoljna, da se upoštevajo vse zahteve, navedene v odstavku 3.1 te priloge.

| 2.2 | V tem preskusu se pri delih karoserije deli običajne konstrukcije namestijo med stebričke glede na pod, okvir podvozja, stene in streho. Vključijo se tudi sestavni deli, kot so police za prtljago, vodi za prezračevanje itd., če so vgrajeni. |
| --- | --- |

2.2

V tem preskusu se pri delih karoserije deli običajne konstrukcije namestijo med stebričke glede na pod, okvir podvozja, stene in streho. Vključijo se tudi sestavni deli, kot so police za prtljago, vodi za prezračevanje itd., če so vgrajeni.

| 2.3 | Vsaka vrata in vsako okno na tem delu karoserije, ki se odpira, so zaprti, zapahnjeni, ampak ne zaklenjeni. Okna in vmesne ali predelne stene, ki so običajno zastekljene, so lahko po presoji predlagatelja zastekljene ali nezastekljene. |
| --- | --- |

2.3

Vsaka vrata in vsako okno na tem delu karoserije, ki se odpira, so zaprti, zapahnjeni, ampak ne zaklenjeni. Okna in vmesne ali predelne stene, ki so običajno zastekljene, so lahko po presoji predlagatelja zastekljene ali nezastekljene.

| 2.4 | Kjer je to ustrezno, se po izbiri proizvajalca lahko vključijo tudi sedeži v običajni legi glede na konstrukcijo dela karoserije. Vgradijo se običajne pritrditve in spoji med vsemi nosilci in priključki. Nasloni sedežev, če so nastavljivi, so v najbolj pokončni legi in višina, če je nastavljiva, je v najvišjem položaju. |
| --- | --- |

2.4

Kjer je to ustrezno, se po izbiri proizvajalca lahko vključijo tudi sedeži v običajni legi glede na konstrukcijo dela karoserije. Vgradijo se običajne pritrditve in spoji med vsemi nosilci in priključki. Nasloni sedežev, če so nastavljivi, so v najbolj pokončni legi in višina, če je nastavljiva, je v najvišjem položaju.

| 2.5 | Del karoserije, v katerega nihalo udari, določi proizvajalec. Če je treba preskuse opraviti na več delih karoserije, nihalo v vsak del udari na isti strani. |
| --- | --- |

2.5

Del karoserije, v katerega nihalo udari, določi proizvajalec. Če je treba preskuse opraviti na več delih karoserije, nihalo v vsak del udari na isti strani.

| 2.6 | S hitrim fotografiranjem, šablonami, ki se lahko deformirajo, ali z drugimi ustreznimi sredstvi se določi, ali se upoštevajo zahteve iz odstavka 3.1. Šablone se pritrdijo na del konstrukcije, ki se ne more bistveno deformirati. |
| --- | --- |

2.6

S hitrim fotografiranjem, šablonami, ki se lahko deformirajo, ali z drugimi ustreznimi sredstvi se določi, ali se upoštevajo zahteve iz odstavka 3.1. Šablone se pritrdijo na del konstrukcije, ki se ne more bistveno deformirati.

| 2.7 | Del karoserije, ki se preskuša, se prek prečnih nosilcev ali delov, ki jih nadomeščajo, trdno in varno vpne v pritrdilni okvir tako, da med udarcem nihala oporni okvir in njegove pritrditve ne absorbirajo bistvene količine energije. |
| --- | --- |

2.7

Del karoserije, ki se preskuša, se prek prečnih nosilcev ali delov, ki jih nadomeščajo, trdno in varno vpne v pritrdilni okvir tako, da med udarcem nihala oporni okvir in njegove pritrditve ne absorbirajo bistvene količine energije.

| 2.8 | Nihalo se spusti s take višine, da v del karoserije udari s hitrostjo med 3 in 8 m/s. |
| --- | --- |

2.8

Nihalo se spusti s take višine, da v del karoserije udari s hitrostjo med 3 in 8 m/s.

3.   OPIS NIHALA

| 3.1 | Udarna površina nihala je izdelana iz jekla ali vezane plošče z debelino 20 mm ±5 mm in masa nihala je enakomerno porazdeljena. Udarna površina je pravokotne oblike in ploščata, s širino, ki ni manjša od širine dela karoserije, ki se preskuša, in z višino najmanj 800 mm. Robovi nihala so zaobljeni s polmerom najmanj 15 mm. |
| --- | --- |

3.1

Udarna površina nihala je izdelana iz jekla ali vezane plošče z debelino 20 mm ±5 mm in masa nihala je enakomerno porazdeljena. Udarna površina je pravokotne oblike in ploščata, s širino, ki ni manjša od širine dela karoserije, ki se preskuša, in z višino najmanj 800 mm. Robovi nihala so zaobljeni s polmerom najmanj 15 mm.

| 3.2 | Telo nihala se trdno pripne na dva toga drogova. Os drogov je od geometrijskega središča telesa nihala odmaknjena najmanj 3 500 mm. |
| --- | --- |

3.2

Telo nihala se trdno pripne na dva toga drogova. Os drogov je od geometrijskega središča telesa nihala odmaknjena najmanj 3 500 mm.

Poddodatek 1

IZRAČUN SKUPNE ENERGIJE (E*)

Image

Predpostavke:

| 1. | Oblika preseka karoserije je pravokotna. |
| --- | --- |

1.

Oblika preseka karoserije je pravokotna.

| 2. | Sistem vzmetenja je trdno pritrjen. |
| --- | --- |

2.

Sistem vzmetenja je trdno pritrjen.

| 3. | Gibanje dela karoserije je kroženje okoli točke „A“. |
| --- | --- |

3.

Gibanje dela karoserije je kroženje okoli točke „A“.

Izračun skupne energije (E*)

Če se padec težišča (h) določi z grafično metodo, se E* lahko izračuna po naslednji enačbi:

E* = 0,75 M.g.h (Nm)

Razen tega se E* lahko izračuna po naslednji enačbi:

Formula

(Nm), kjer je:

| M = | masa vozila, pripravljenega za vožnjo (kg) |
| --- | --- |
| g = | 9,8 m/s2 |
| W = | skupna širina vozila (m) |
| Hs = | višina težišča neobremenjenega vozila (m) |
| H = | višina vozila (m) |

M =

masa vozila, pripravljenega za vožnjo (kg)

g =

9,8 m/s2

W =

skupna širina vozila (m)

Hs =

višina težišča neobremenjenega vozila (m)

H =

višina vozila (m)

Poddodatek 2

ZAHTEVE ZA PORAZDELITEV GLAVNIH DELOV NADGRADNJE, KI ABSORBIRAJO ENERGIJO

| 1. | Opraviti je treba zadostno število preskusov, da je tehnična služba, ki opravlja preskuse, zadovoljna, da celotno vozilo izpolnjuje vse zahteve, navedene v odstavku 3.1 te priloge. Za to ni nujno opraviti več kot en preskus. |
| --- | --- |

1.

Opraviti je treba zadostno število preskusov, da je tehnična služba, ki opravlja preskuse, zadovoljna, da celotno vozilo izpolnjuje vse zahteve, navedene v odstavku 3.1 te priloge. Za to ni nujno opraviti več kot en preskus.

| 2. | Izračuni, ki temeljijo na podatkih, pridobljenih s preskusom na delu karoserije, se lahko uporabijo za dokazovanje sprejemljivosti drugega dela karoserije, ki ni enak preskušenemu delu, če imata oba dela veliko skupnih značilnosti. |
| --- | --- |

2.

Izračuni, ki temeljijo na podatkih, pridobljenih s preskusom na delu karoserije, se lahko uporabijo za dokazovanje sprejemljivosti drugega dela karoserije, ki ni enak preskušenemu delu, če imata oba dela veliko skupnih značilnosti.

| 3. | Proizvajalec določi, za katere stebričke nadgradnje se šteje, da prispevajo k njeni trdnosti, in določi količino energije (Ei), ki naj bi jo absorbiral vsak stebriček. Ti dve ugotovitvi ustrezata naslednjim merilom:







  1. | | kjer je m skupno število stebričkov, ki jih je določil proizvajalec. |
| --- | --- | --- | --- |
| 2. (a) | | kjer je n število stebričkov, ki jih je določil proizvajalec in so pred težiščem vozila; |
| (b) | | kjer je p število stebričkov, ki jih je določil proizvajalec in so za težiščem vozila. |
| 3. | LF ≥ 0,4lf | |
| 4. | LR ≥ 0,4lr | |
| 5. | | to velja le, če je dmax večji od 0,8 × največja deformacija, ki je dovoljena, da ni vdora v prostor za preživetje; |
| | kjer je: | |
| | Ei | določena količina energije, ki jo lahko absorbira i-ti stebriček nadgradnje, |
| EiF | določena količina energije, ki jo lahko absorbira i-ti stebriček nadgradnje, ki je pred težiščem vozila, |
| EiR | določena količina energije, ki jo lahko absorbira i-ti stebriček nadgradnje, ki je za težiščem vozila, |
| E* | skupna energija, ki jo mora celotna konstrukcija vozila absorbirati, |
| dmax | največja vrednost odklona, izmerjenega v smeri udarca, za vsak del karoserije potem, ko je absorbiral zanj predvideno energijo udarca, |
| dmin | je najmanjša vrednost odklona, izmerjenega v smeri udarca in na isti točki karoserije kot pri dmax, za vsak del karoserije potem, ko je absorbiral zanj predvideno energijo udarca. |

3.

Proizvajalec določi, za katere stebričke nadgradnje se šteje, da prispevajo k njeni trdnosti, in določi količino energije (Ei), ki naj bi jo absorbiral vsak stebriček. Ti dve ugotovitvi ustrezata naslednjim merilom:

1.

Formula

kjer je m skupno število stebričkov, ki jih je določil proizvajalec.

2. (a)

Formula

kjer je n število stebričkov, ki jih je določil proizvajalec in so pred težiščem vozila;

(b)

Formula

kjer je p število stebričkov, ki jih je določil proizvajalec in so za težiščem vozila.

3.

LF ≥ 0,4lf

4.

LR ≥ 0,4lr

5.

Formula

to velja le, če je dmax večji od 0,8 × največja deformacija, ki je dovoljena, da ni vdora v prostor za preživetje;

kjer je:

Ei

določena količina energije, ki jo lahko absorbira i-ti stebriček nadgradnje,

EiF

določena količina energije, ki jo lahko absorbira i-ti stebriček nadgradnje, ki je pred težiščem vozila,

EiR

določena količina energije, ki jo lahko absorbira i-ti stebriček nadgradnje, ki je za težiščem vozila,

E*

skupna energija, ki jo mora celotna konstrukcija vozila absorbirati,

dmax

največja vrednost odklona, izmerjenega v smeri udarca, za vsak del karoserije potem, ko je absorbiral zanj predvideno energijo udarca,

dmin

je najmanjša vrednost odklona, izmerjenega v smeri udarca in na isti točki karoserije kot pri dmax, za vsak del karoserije potem, ko je absorbiral zanj predvideno energijo udarca.

| = | ocenjena povprečna oddaljenost stebričkov, ki jih je določil proizvajalec, pred težiščem vozila. |
| --- | --- |
| = | ocenjena povprečna oddaljenost stebričkov, ki jih je določil proizvajalec, za težiščem vozila. |

Formula

ocenjena povprečna oddaljenost stebričkov, ki jih je določil proizvajalec, pred težiščem vozila.

Formula

ocenjena povprečna oddaljenost stebričkov, ki jih je določil proizvajalec, za težiščem vozila.

| | kjer je: | |
| --- | --- | --- |
| | lif | razdalja med težiščem in i-tim stebričkom pred težiščem. |
| lif | razdalja med težiščem in i-tim stebričkom za težiščem. |
| lf | razdalja med sprednjim delom vozila in težiščem vozila. |
| lf | razdalja med zadnjim delom vozila in težiščem vozila. |

kjer je:

lif

razdalja med težiščem in i-tim stebričkom pred težiščem.

lif

razdalja med težiščem in i-tim stebričkom za težiščem.

lf

razdalja med sprednjim delom vozila in težiščem vozila.

lf

razdalja med zadnjim delom vozila in težiščem vozila.

Image

PRILOGA 5

Dodatek 4

RAČUNSKO PREVERJANJE TRDNOSTI NADGRADNJE

| 1. | Z računsko metodo, ki jo odobri tehnična služba, pristojna za izvedbo preskusov, se lahko dokaže, da nadgradnja ali del nadgradnje izpolnjuje zahteve, navedene v odstavku 3.1 te priloge. |
| --- | --- |

1.

Z računsko metodo, ki jo odobri tehnična služba, pristojna za izvedbo preskusov, se lahko dokaže, da nadgradnja ali del nadgradnje izpolnjuje zahteve, navedene v odstavku 3.1 te priloge.

| 2. | Če obstaja verjetnost, da bodo na konstrukciji nastale deformacije, ki bodo presegale elastičnost uporabljenih materialov, izračun posnema vedenje konstrukcije ob velikih oblikovnih deformacijah. |
| --- | --- |

2.

Če obstaja verjetnost, da bodo na konstrukciji nastale deformacije, ki bodo presegale elastičnost uporabljenih materialov, izračun posnema vedenje konstrukcije ob velikih oblikovnih deformacijah.

| 3. | Tehnična služba, pristojna za opravljanje preskusov, lahko zahteva preskus spojev ali delov konstrukcije zaradi preverjanja predpostavk, postavljenih med izračunom. |
| --- | --- |

3.

Tehnična služba, pristojna za opravljanje preskusov, lahko zahteva preskus spojev ali delov konstrukcije zaradi preverjanja predpostavk, postavljenih med izračunom.

4.   PRIPRAVE NA IZRAČUN

| 4.1 | Izračuna ni mogoče začeti, dokler se ne analizira konstrukcija in oblikuje njen matematični model. S tem se določijo posamezni nosilci, ki jih je treba upoštevati, in ugotovijo točke, na katerih lahko pride do ukrivljenja. Navesti je treba mere nosilcev in lastnosti uporabljenega materiala. Na ukrivljenih delih je treba izvesti dejanske preskuse, da se določijo značilnosti sile (navora) in deformacije oblike, ker so to pomembni podatki za izračun. Določiti je treba stopnjo deformacije in mejo dinamične elastičnosti, ki ustreza tej deformaciji. Če z računsko metodo ni mogoče določiti, kdaj nastane pomemben prelom, je to treba dokazati s preskusi, ločenimi analizami ali ustrezno dinamično porazdelitvijo obremenitve. Navede se porazdelitev obremenitve po dolžini vozila. |
| --- | --- |

4.1

Izračuna ni mogoče začeti, dokler se ne analizira konstrukcija in oblikuje njen matematični model. S tem se določijo posamezni nosilci, ki jih je treba upoštevati, in ugotovijo točke, na katerih lahko pride do ukrivljenja. Navesti je treba mere nosilcev in lastnosti uporabljenega materiala. Na ukrivljenih delih je treba izvesti dejanske preskuse, da se določijo značilnosti sile (navora) in deformacije oblike, ker so to pomembni podatki za izračun. Določiti je treba stopnjo deformacije in mejo dinamične elastičnosti, ki ustreza tej deformaciji. Če z računsko metodo ni mogoče določiti, kdaj nastane pomemben prelom, je to treba dokazati s preskusi, ločenimi analizami ali ustrezno dinamično porazdelitvijo obremenitve. Navede se porazdelitev obremenitve po dolžini vozila.

| 4.2 | Računska metoda vključuje deformacije do meje elastičnosti materiala, ki jim sledi določitev mest, na katerih bo prišlo do ukrivljenj, ki jim sledijo nadaljnja ukrivljenja, razen če sta mesto in zaporedje ukrivljenj znana že prej. Metoda upošteva spremembe geometrije konstrukcije najmanj do stopnje, ko deformacije presežejo sprejemljive meje. Izračuni posnemajo energijo in smer udarca, ki bi nastala, če bi to nadgradnjo vključili v preskus prevračanja, opisan v Dodatku 1. Veljavnost računske metode se določi s primerjavo rezultatov dejanskih preskusov, za katere ni nujno, da so se izvedli v povezavi z vozilom, ki je zdaj v postopku homologacije. |
| --- | --- |

4.2

Računska metoda vključuje deformacije do meje elastičnosti materiala, ki jim sledi določitev mest, na katerih bo prišlo do ukrivljenj, ki jim sledijo nadaljnja ukrivljenja, razen če sta mesto in zaporedje ukrivljenj znana že prej. Metoda upošteva spremembe geometrije konstrukcije najmanj do stopnje, ko deformacije presežejo sprejemljive meje. Izračuni posnemajo energijo in smer udarca, ki bi nastala, če bi to nadgradnjo vključili v preskus prevračanja, opisan v Dodatku 1. Veljavnost računske metode se določi s primerjavo rezultatov dejanskih preskusov, za katere ni nujno, da so se izvedli v povezavi z vozilom, ki je zdaj v postopku homologacije.

5.   PRESKUS DELA NADGRADNJE

Če se računska metoda uporabi za en del celotne nadgradnje, veljajo enaki pogoji kot zgoraj za celotno vozilo.

PRILOGA 6

SMERNICE ZA MERJENJE SIL ZAPIRANJA VRAT, KI DELUJEJO S TUJO SILO

(glej odstavek 7.6.5.6.1.1 Priloge 3)

1.   SPLOŠNO

Zapiranje vrat, ki delujejo s tujo silo, je dinamičen postopek. Če vrata pri gibanju zadenejo v oviro, nastane sila dinamične reakcije, ki je (časovno) odvisna od več dejavnikov (npr. mase vrat, pospeška, mer).

2.   OPREDELITVE

| 2.1 | Sila zapiranja F(t) je časovna funkcija, izmerjena na robovih zapiranja vrat. (glej spodnji odstavek 3.2 spodaj). |
| --- | --- |

2.1

Sila zapiranja F(t) je časovna funkcija, izmerjena na robovih zapiranja vrat. (glej spodnji odstavek 3.2 spodaj).

| 2.2 | Največja sila FS je največja vrednost sile zapiranja. |
| --- | --- |

2.2

Največja sila FS je največja vrednost sile zapiranja.

| 2.3 | Efektivna sila FE je povprečna vrednost sile zapiranja glede na trajanje impulza: |
| --- | --- |

2.3

Efektivna sila FE je povprečna vrednost sile zapiranja glede na trajanje impulza:

Formula

| 2.4 | Trajanje impulza T je čas med t1 in t2:
  T = t2 – t1

  Kjer je:






  t1 = | prag občutljivosti, kjer sila zapiranja preseže 50 N, |
| --- | --- | --- |
| t1 = | odklopni prag, kjer sila zapiranja pade pod 50 N. |

2.4

Trajanje impulza T je čas med t1 in t2:

T = t2 – t1

Kjer je:

t1 =

prag občutljivosti, kjer sila zapiranja preseže 50 N,

t1 =

odklopni prag, kjer sila zapiranja pade pod 50 N.

| 2.5 | Razmerje med zgornjimi parametri je prikazano na spodnji sliki 1 (kot primer):
  Slika 1 |
| --- | --- |

2.5

Razmerje med zgornjimi parametri je prikazano na spodnji sliki 1 (kot primer):

Slika 1

Image

| 2.6 | Sila stiskanja Fc je aritmetična sredina efektivnih sil, merjena v istih merilnih točkah večkrat zaporedoma: |
| --- | --- |

2.6

Sila stiskanja Fc je aritmetična sredina efektivnih sil, merjena v istih merilnih točkah večkrat zaporedoma:

Formula

3.   MERITVE

| 3.1 | Pogoji meritve: |
| --- | --- |

3.1

Pogoji meritve:

| 3.1.1 | Temperaturni razpon: 10–30 oC |
| --- | --- |

3.1.1

Temperaturni razpon: 10–30 oC

| 3.1.2 | Vozilo stoji na vodoravni površini. |
| --- | --- |

3.1.2

Vozilo stoji na vodoravni površini.

| 3.2 | Merilne točke: |
| --- | --- |

3.2

Merilne točke:

| 3.2.1 | na glavnih robovih zapiranja vrat: | ena na sredini vrat; |
| --- | --- | --- |

3.2.1

na glavnih robovih zapiranja vrat:

ena na sredini vrat;

| | ena 150 mm nad spodnjim robom vrat; |
| --- | --- |

ena 150 mm nad spodnjim robom vrat;

| 3.2.2 | pri vratih, ki so za odpiranje opremljena z napravami za preprečitev stiska:
  na sekundarnih robovih zapiranja vrat v točki, kjer je nevarnost stiska največja. |
| --- | --- |

3.2.2

pri vratih, ki so za odpiranje opremljena z napravami za preprečitev stiska:

na sekundarnih robovih zapiranja vrat v točki, kjer je nevarnost stiska največja.

| 3.3 | Za določitev sile stiskanja po odstavku 2.6 se v vsaki merilni točki opravijo najmanj tri meritve. |
| --- | --- |

3.3

Za določitev sile stiskanja po odstavku 2.6 se v vsaki merilni točki opravijo najmanj tri meritve.

| 3.4 | Signal sile zapiranja se ugotovi z nizko prepustnim filtrom z mejno frekvenco 100 Hz. Prag občutljivosti in odklopna meja za omejitev trajanja impulza se nastavita na 50 N. |
| --- | --- |

3.4

Signal sile zapiranja se ugotovi z nizko prepustnim filtrom z mejno frekvenco 100 Hz. Prag občutljivosti in odklopna meja za omejitev trajanja impulza se nastavita na 50 N.

| 3.5 | Odstopanje odčitane vrednosti od predvidene vrednosti ni večje od + 3 odstotkov. |
| --- | --- |

3.5

Odstopanje odčitane vrednosti od predvidene vrednosti ni večje od + 3 odstotkov.

4.   MERILNA NAPRAVA

| 4.1 | Merilna naprava je sestavljena iz dveh delov: ročaja in merilnega dela, ki je silomer (glej sliko 2). |
| --- | --- |

4.1

Merilna naprava je sestavljena iz dveh delov: ročaja in merilnega dela, ki je silomer (glej sliko 2).

| 4.2 | Silomer ima naslednje značilnosti: |
| --- | --- |

4.2

Silomer ima naslednje značilnosti:

| 4.2.1 | Sestavljen je iz dveh drsečih ohišij z zunanjimi merami 100 mm v premeru in 115 mm v širino. Znotraj silomera je med obema ohišjema vgrajena tlačna vzmet tako, da se silomer lahko stisne, če nanj deluje ustrezna sila. |
| --- | --- |

4.2.1

Sestavljen je iz dveh drsečih ohišij z zunanjimi merami 100 mm v premeru in 115 mm v širino. Znotraj silomera je med obema ohišjema vgrajena tlačna vzmet tako, da se silomer lahko stisne, če nanj deluje ustrezna sila.

| 4.2.2 | Togost silomera je 10 + 0,2 N/mm. Največji odklon vzmeti je omejen na 30 mm, zato da se doseže največja sila 300 N. |
| --- | --- |

4.2.2

Togost silomera je 10 + 0,2 N/mm. Največji odklon vzmeti je omejen na 30 mm, zato da se doseže največja sila 300 N.

Slika 2

Image

PRILOGA 7

POSEBNE ZAHTEVE ZA VOZILA ZA PREVOZ DO NAJVEČ 22 POTNIKOV

1.1   Najmanjše mere izhodov

Različne vrste izhodov imajo naslednje mere:

| Odprtina | Mere | Opombe |
| --- | --- | --- |
| Delovna vrata | Vstopna višina:
  Razred
  A = 1 650 mm
  B = 1 500 mm | Vstopna višina delovnih vrat se meri kot navpična razdalja, izmerjena na navpični ravnini vodoravnih projekcij sredine odprtine vrat in zgornje površine spodnje stopnice. |
| Višina odprtine | Navpična višina odprtine delovnih vrat je takšna, da omogoča prost prehod dvodelne preskusne plošče iz odstavka 7.7.1.1 Priloge 3. Zgornji vogali so lahko zaokroženi s polmerom največ 150 mm. |
| Širina:
  Enojna vrata: 650 mm
  Dvojna vrata: 1 200 mm | Pri vozilih razreda B, kjer je višina odprtine delovnih vrat med 1 400 mm in 1 500 mm, je najmanjša širina odprtine enojnih vrat 750 mm. Pri vseh vozilih se širina delovnih vrat lahko zmanjša za 100 mm, če se meritev opravi v višini ročajev, in za 250 mm, če to zahtevajo v prostor segajoči okrovi koles ali daljinsko vodena vrata ali naklon vetrobranskega stekla. |
| Zasilna vrata | Višina: 1 250 mm
  Širina: 550 mm | Širina se lahko zmanjša na 300 mm, kjer to zahtevajo v prostor segajoči okrovi koles, če je na najmanj 400 mm višine nad najnižjim delom odprtine vrat širina vrat 550 mm. Zgornji vogali so lahko zaokroženi s polmerom največ 150 mm. |
| Okno za zasilni izhod | Površina odprtine: 4 000 cm2 | Pri homologacijah, izdanih v obdobju enega leta po začetku veljavnosti tega pravilnika, je za to površino dovoljeno odstopanje 5 odstotkov. Na površino je mogoče včrtati pravokotnik velikosti 500 mm × 700 mm. |

Odprtina

Mere

Opombe

Delovna vrata

Vstopna višina:

Razred

A = 1 650 mm

B = 1 500 mm

Vstopna višina delovnih vrat se meri kot navpična razdalja, izmerjena na navpični ravnini vodoravnih projekcij sredine odprtine vrat in zgornje površine spodnje stopnice.

Višina odprtine

Navpična višina odprtine delovnih vrat je takšna, da omogoča prost prehod dvodelne preskusne plošče iz odstavka 7.7.1.1 Priloge 3. Zgornji vogali so lahko zaokroženi s polmerom največ 150 mm.

Širina:

Enojna vrata: 650 mm

Dvojna vrata: 1 200 mm

Pri vozilih razreda B, kjer je višina odprtine delovnih vrat med 1 400 mm in 1 500 mm, je najmanjša širina odprtine enojnih vrat 750 mm. Pri vseh vozilih se širina delovnih vrat lahko zmanjša za 100 mm, če se meritev opravi v višini ročajev, in za 250 mm, če to zahtevajo v prostor segajoči okrovi koles ali daljinsko vodena vrata ali naklon vetrobranskega stekla.

Zasilna vrata

Višina: 1 250 mm

Širina: 550 mm

Širina se lahko zmanjša na 300 mm, kjer to zahtevajo v prostor segajoči okrovi koles, če je na najmanj 400 mm višine nad najnižjim delom odprtine vrat širina vrat 550 mm. Zgornji vogali so lahko zaokroženi s polmerom največ 150 mm.

Okno za zasilni izhod

Površina odprtine: 4 000 cm2

Pri homologacijah, izdanih v obdobju enega leta po začetku veljavnosti tega pravilnika, je za to površino dovoljeno odstopanje 5 odstotkov. Na površino je mogoče včrtati pravokotnik velikosti 500 mm × 700 mm.

| 1.1.1 | Vozilo, za katerega velja odstavek 7.7.1.9 Priloge 3, ustreza zahtevam iz odstavka 7.6.3.1. Priloge 3 ali odstavka 1.1 te priloge v zvezi z okni za zasilni izhod in loputami za zasilni izhod ter naslednjim najmanjšim zahtevam v zvezi z delovnimi in zasilnimi vrati:






  Odprtina | Mere | Opombe |
| --- | --- | --- | --- |
| Delovna vrata | Višina odprtine 1 100 mm | Ta mera se lahko na robovih odprtine zmanjša za polmer, ki ni večji od 150 mm. |
| Širina:
  Enojna vrata: 650 mm
  Dvojna vrata: 1 200 mm | Ta mera se lahko na robovih odprtine zmanjša za polmer, ki ni večji od 150 mm. Širina se lahko zmanjša za 100 mm, če se meritev opravi v višini ročajev, in za 250 mm, če to zahtevajo v prostor segajoči okrovi koles ali daljinsko vodena vrata ali naklon vetrobranskega stekla. |
| Zasilna vrata | Višina: 1 100 mm
  Širina: 550 mm | Širina se lahko zmanjša na 300 mm, kjer to zahtevajo v prostor segajoči okrovi koles, če je na najmanj 400 mm višine nad najnižjim delom odprtine vrat širina vrat 550 mm. Zgornji vogali so lahko zaokroženi s polmerom največ 150 mm. |

1.1.1

Odprtina

Mere

Opombe

Delovna vrata

Višina odprtine 1 100 mm

Ta mera se lahko na robovih odprtine zmanjša za polmer, ki ni večji od 150 mm.

Širina:

Enojna vrata: 650 mm

Dvojna vrata: 1 200 mm

Ta mera se lahko na robovih odprtine zmanjša za polmer, ki ni večji od 150 mm. Širina se lahko zmanjša za 100 mm, če se meritev opravi v višini ročajev, in za 250 mm, če to zahtevajo v prostor segajoči okrovi koles ali daljinsko vodena vrata ali naklon vetrobranskega stekla.

Zasilna vrata

Višina: 1 100 mm

Širina: 550 mm

Širina se lahko zmanjša na 300 mm, kjer to zahtevajo v prostor segajoči okrovi koles, če je na najmanj 400 mm višine nad najnižjim delom odprtine vrat širina vrat 550 mm. Zgornji vogali so lahko zaokroženi s polmerom največ 150 mm.

1.2   Razmestitev izhodov

| 1.2.1 | Delovna vrata so nameščena na tisti strani vozila, ki je bližja robu ceste glede na smer vožnje v državi, kjer bo vozilo registrirano, ali na zadnji strani vozila. |
| --- | --- |

1.2.1

Delovna vrata so nameščena na tisti strani vozila, ki je bližja robu ceste glede na smer vožnje v državi, kjer bo vozilo registrirano, ali na zadnji strani vozila.

| 1.2.2 | Izhodi so razporejeni tako, da je na vsaki strani vozila najmanj en izhod. |
| --- | --- |

1.2.2

Izhodi so razporejeni tako, da je na vsaki strani vozila najmanj en izhod.

| 1.2.3 | Sprednja in zadnja polovica prostora za potnike imata vsaka najmanj en izhod. |
| --- | --- |

1.2.3

Sprednja in zadnja polovica prostora za potnike imata vsaka najmanj en izhod.

| 1.2.4 | Najmanj en zasilni izhod je nameščen na zadnji ali sprednji strani vozila, razen če so nameščene lopute za zasilni izhod. |
| --- | --- |

1.2.4

Najmanj en zasilni izhod je nameščen na zadnji ali sprednji strani vozila, razen če so nameščene lopute za zasilni izhod.

PRILOGA 8

ZAHTEVE ZA TEHNIČNE NAPRAVE, KI OMOGOČAJO DOSTOP POTNIKOM Z OMEJENO MOBILNOSTJO

1.   SPLOŠNO

Ta priloga vsebuje predpise, ki veljajo za vozilo, ki omogoča lažji dostop potnikom z omejeno mobilnostjo in uporabnikom invalidskih vozičkov.

2.   PODROČJE UPORABE

Te zahteve veljajo za vozila, ki omogočajo lažji dostop osebam z omejeno mobilnostjo.

3.   ZAHTEVE

3.1   Stopnice

Višina prve stopnice nad tlemi pri najmanj enih delovnih vratih ne presega: 250 mm pri vozilih razredov I in A ter 320 mm pri vozilih razredov II, III in B.

Druga možnost pri vozilih razredov I in A je, da pri dvojih vratih, enih vstopnih in enih izstopnih, višina prve stopnice nad tlemi ne presega 270 mm.

Uporabita se lahko tudi sistem za znižanje vozila in zložljiva stopnica.

Višina vseh stopnic pri dostopnem prehodu in v prehodu, z izjemo prve stopnice nad tlemi pri zgoraj navedenih vratih, ne presega: 200 mm pri vozilih razredov I in A ter 250 mm pri vozilih razredov II, III in B.

Prehod iz poglobljenega prehoda na predel s sedeži se ne šteje za stopnico.

3.2   Sedeži in prostor za potnike z omejeno mobilnostjo

| 3.2.1 | V bližini enih ali več delovnih vrat, primernih za vstop in izstop, je nameščeno najmanjše število naprej in nazaj usmerjenih sedežev, ki so namenjeni osebam z omejeno mobilnostjo. Najmanjše število sedežev za osebe z omejeno mobilnostjo: štiri pri vozilih razreda I, dva pri vozilih razredov II in III ter eden pri vozilih razredov A in B. Sedež, ki se sklopi navzgor, ko se ne uporablja, ne velja za sedež za osebe z omejeno mobilnostjo. Odstavek 7.7.8.5.2 Priloge 3 ne velja za vozila, ki izpolnjujejo to zahtevo. |
| --- | --- |

3.2.1

V bližini enih ali več delovnih vrat, primernih za vstop in izstop, je nameščeno najmanjše število naprej in nazaj usmerjenih sedežev, ki so namenjeni osebam z omejeno mobilnostjo. Najmanjše število sedežev za osebe z omejeno mobilnostjo: štiri pri vozilih razreda I, dva pri vozilih razredov II in III ter eden pri vozilih razredov A in B. Sedež, ki se sklopi navzgor, ko se ne uporablja, ne velja za sedež za osebe z omejeno mobilnostjo. Odstavek 7.7.8.5.2 Priloge 3 ne velja za vozila, ki izpolnjujejo to zahtevo.

| 3.2.2 | Pod najmanj enim sedežem ali ob njem je ustrezen prostor za psa vodnika. |
| --- | --- |

3.2.2

Pod najmanj enim sedežem ali ob njem je ustrezen prostor za psa vodnika.

| 3.2.3 | Med sedežem in prehodom je nameščen naslon za roke, ki se lahko brez težav odmakne in se tako omogoči prehod do sedeža.
  V bližini sedežev za osebe z omejeno mobilnostjo so nameščena oprijemala in ročaji, ki se jih potnik lahko brez težav oprime. |
| --- | --- |

3.2.3

Med sedežem in prehodom je nameščen naslon za roke, ki se lahko brez težav odmakne in se tako omogoči prehod do sedeža.

V bližini sedežev za osebe z omejeno mobilnostjo so nameščena oprijemala in ročaji, ki se jih potnik lahko brez težav oprime.

| 3.2.4 | Najmanjša širina sedežne blazine na sedežu za osebe z omejeno mobilnostjo, na obeh straneh navpične ravnine, ki poteka skozi sredino sedeža, je 220 mm na vsaki strani ali, pri sedežni klopi, 220 mm na vsaki strani posameznega sedežnega mesta. |
| --- | --- |

3.2.4

Najmanjša širina sedežne blazine na sedežu za osebe z omejeno mobilnostjo, na obeh straneh navpične ravnine, ki poteka skozi sredino sedeža, je 220 mm na vsaki strani ali, pri sedežni klopi, 220 mm na vsaki strani posameznega sedežnega mesta.

| 3.2.5 | Višina neobremenjene sedežne blazine glede na pod je takšna, da je razdalja med podom in vodoravno ravnino, tangencialno na sprednjo gornjo površino sedežne blazine, od 400 do 500 mm. |
| --- | --- |

3.2.5

Višina neobremenjene sedežne blazine glede na pod je takšna, da je razdalja med podom in vodoravno ravnino, tangencialno na sprednjo gornjo površino sedežne blazine, od 400 do 500 mm.

| 3.2.6 | Prostor za noge pri sedežih za osebe z omejeno mobilnostjo poteka pred sedežem od navpične ravnine prek sprednjega roba sedežne blazine. Naklon prostora za noge v kateri koli smeri ne sme presegati 8 odstotkov. |
| --- | --- |

3.2.6

Prostor za noge pri sedežih za osebe z omejeno mobilnostjo poteka pred sedežem od navpične ravnine prek sprednjega roba sedežne blazine. Naklon prostora za noge v kateri koli smeri ne sme presegati 8 odstotkov.

| 3.2.7 | Nad vsakim sedežem za osebe z omejeno mobilnostjo, je prazen prostor v višini najmanj 1 300 mm pri vozilih razredov I in A ter 900 mm pri vozilih razreda II, izmerjeno od najvišje točke neobremenjene sedežne blazine. Ta prazni prostor vključuje navpično projekcijo celotne površine sedeža in pripadajočega prostora za noge. Dovoljen je vdor naslonjala sedeža ali drugega predmeta v ta prostor, če se ohrani najmanjši prosti navpični prostor, ki sega 230 mm pred sedežno blazino. Če je sedež za osebe z omejeno mobilnostjo obrnjen v vmesno steno, ki je višja od 1 200 mm, meri prazen prostor 300 mm. |
| --- | --- |

3.2.7

Nad vsakim sedežem za osebe z omejeno mobilnostjo, je prazen prostor v višini najmanj 1 300 mm pri vozilih razredov I in A ter 900 mm pri vozilih razreda II, izmerjeno od najvišje točke neobremenjene sedežne blazine. Ta prazni prostor vključuje navpično projekcijo celotne površine sedeža in pripadajočega prostora za noge. Dovoljen je vdor naslonjala sedeža ali drugega predmeta v ta prostor, če se ohrani najmanjši prosti navpični prostor, ki sega 230 mm pred sedežno blazino. Če je sedež za osebe z omejeno mobilnostjo obrnjen v vmesno steno, ki je višja od 1 200 mm, meri prazen prostor 300 mm.

3.3   Naprave za komunikacijo

| 3.3.1 | Naprave za komunikacijo se namestijo v bližini sedežev za osebe z omejeno mobilnostjo in znotraj površin za invalidske vozičke v višini med 700 mm in 1 200 mm nad podom. |
| --- | --- |

3.3.1

Naprave za komunikacijo se namestijo v bližini sedežev za osebe z omejeno mobilnostjo in znotraj površin za invalidske vozičke v višini med 700 mm in 1 200 mm nad podom.

| 3.3.2 | Na spodnjem nivoju vozila so naprave za komunikacijo nameščene na višini med 800 mm in 1 500 mm, kjer ni sedežev. |
| --- | --- |

3.3.2

Na spodnjem nivoju vozila so naprave za komunikacijo nameščene na višini med 800 mm in 1 500 mm, kjer ni sedežev.

| 3.3.3 | Upravljalna naprava za vse notranje naprave za komunikacijo se lahko upravlja z dlanjo in je izdelana v kontrastni barvi in odtenkih. |
| --- | --- |

3.3.3

Upravljalna naprava za vse notranje naprave za komunikacijo se lahko upravlja z dlanjo in je izdelana v kontrastni barvi in odtenkih.

| 3.3.4 | Če je vozilo opremljeno s klančino ali dvižno ploščadjo, je na zunanji strani vozila v bližini vrat vgrajena naprava za komunikacijo na višini največ 1 300 mm od tal. |
| --- | --- |

3.3.4

Če je vozilo opremljeno s klančino ali dvižno ploščadjo, je na zunanji strani vozila v bližini vrat vgrajena naprava za komunikacijo na višini največ 1 300 mm od tal.

3.4   Piktogrami

| 3.4.1 | Vozila, ki imajo prostor za invalidne vozičke in/ali sedeže za osebe z omejeno mobilnostjo imajo na sovoznikovi strani in pri ustreznih delovnih vratih nameščene piktograme v skladu s sliko 23(a) Priloge 4, ki so vidni od zunaj. Ustrezni piktogrami so nameščeni tudi v notranjosti vozila ob prostoru za invalidski voziček ali ob sedežu za osebe z omejeno mobilnostjo. |
| --- | --- |

3.4.1

Vozila, ki imajo prostor za invalidne vozičke in/ali sedeže za osebe z omejeno mobilnostjo imajo na sovoznikovi strani in pri ustreznih delovnih vratih nameščene piktograme v skladu s sliko 23(a) Priloge 4, ki so vidni od zunaj. Ustrezni piktogrami so nameščeni tudi v notranjosti vozila ob prostoru za invalidski voziček ali ob sedežu za osebe z omejeno mobilnostjo.

3.5   Naklon poda

Naklon katerega koli prehode, dostopnega prehoda ali poda med sedežem za osebe z omejeno mobilnostjo ali prostorom za invalidski voziček in najmanj enimi vstopnimi in enimi izstopnimi vrati ni večji od 8 odstotkov. Na takšnih nagnjenih delih je nedrseča površina.

3.6   Predpisi za namestitev invalidskih vozičkov

| 3.6.1 | Vsakemu uporabniku invalidskega vozička je v prostoru za potnike na voljo prostor z najmanj 750 mm širine in 1 300 mm dolžine. Vzdolžna ravnina tega prostora je vzporedna z vzdolžno ravnino vozila in prostor je opremljen z nedrsečo površino.
  Če je invalidski voziček na praznem prostoru za invalidske vozičke obrnjen v smeri vožnje, lahko zgornji rob naslonjal sedežev pred njim sega v prostor za invalidski voziček, če se ohrani prosti prostor, kot je prikazan na sliki 22 Priloge 4. |
| --- | --- |

3.6.1

Vsakemu uporabniku invalidskega vozička je v prostoru za potnike na voljo prostor z najmanj 750 mm širine in 1 300 mm dolžine. Vzdolžna ravnina tega prostora je vzporedna z vzdolžno ravnino vozila in prostor je opremljen z nedrsečo površino.

Če je invalidski voziček na praznem prostoru za invalidske vozičke obrnjen v smeri vožnje, lahko zgornji rob naslonjal sedežev pred njim sega v prostor za invalidski voziček, če se ohrani prosti prostor, kot je prikazan na sliki 22 Priloge 4.

| 3.6.2 | Na voljo so najmanj ena vrata za prehod uporabnikov invalidskih vozičkov. Pri vozilih razreda I so najmanj ena od vrat za prehod uporabnikov invalidskih vozičkov delovna vrata. Vrata za prehod uporabnikov invalidskih vozičkov so opremljena z napravo za omogočanje vstopa, ki ustreza predpisom iz odstavka 3.11.2 (sistem za znižanje vozila) te priloge; v povezavi s predpisi iz odstavkov 3.11.3 (dvigalo) ali 3.11.4 (klančina) te priloge. |
| --- | --- |

3.6.2

Na voljo so najmanj ena vrata za prehod uporabnikov invalidskih vozičkov. Pri vozilih razreda I so najmanj ena od vrat za prehod uporabnikov invalidskih vozičkov delovna vrata. Vrata za prehod uporabnikov invalidskih vozičkov so opremljena z napravo za omogočanje vstopa, ki ustreza predpisom iz odstavka 3.11.2 (sistem za znižanje vozila) te priloge; v povezavi s predpisi iz odstavkov 3.11.3 (dvigalo) ali 3.11.4 (klančina) te priloge.

| 3.6.3 | Vrata za prehod invalidskega vozička, ki niso delovna vrata, so visoka najmanj 1 400 mm. Najmanjša širina vseh vrat za dostop v vozilo z invalidskim vozičkom je 900 mm. Širina se lahko zmanjša za 100 mm, če se meritev opravi v višini ročajev. |
| --- | --- |

3.6.3

Vrata za prehod invalidskega vozička, ki niso delovna vrata, so visoka najmanj 1 400 mm. Najmanjša širina vseh vrat za dostop v vozilo z invalidskim vozičkom je 900 mm. Širina se lahko zmanjša za 100 mm, če se meritev opravi v višini ročajev.

| 3.6.4 | Skozi najmanj ena od vrat, namenjena za dostop z invalidskim vozičkom, je mogoč dostop od zunaj do prostora/prostorov za invalidske vozičke z invalidskim vozičkom z referenčnimi merami, kot so prikazane na sliki 21 Priloge 4. |
| --- | --- |

3.6.4

Skozi najmanj ena od vrat, namenjena za dostop z invalidskim vozičkom, je mogoč dostop od zunaj do prostora/prostorov za invalidske vozičke z invalidskim vozičkom z referenčnimi merami, kot so prikazane na sliki 21 Priloge 4.

3.7   Sedeži v prostoru za invalidske vozičke

| 3.7.1 | V prostoru za invalidske vozičke so lahko nameščeni sklopni sedeži. Vendar ti sedeži, ko so sklopljeni in se ne uporabljajo, ne segajo v prostor za invalidske vozičke. |
| --- | --- |

3.7.1

V prostoru za invalidske vozičke so lahko nameščeni sklopni sedeži. Vendar ti sedeži, ko so sklopljeni in se ne uporabljajo, ne segajo v prostor za invalidske vozičke.

| 3.7.2 | Vozilo je lahko opremljeno s snemljivimi sedeži, ki so nameščeni v prostoru za invalidske vozičke, če jih voznik ali član osebja lahko brez težav odstrani. |
| --- | --- |

3.7.2

Vozilo je lahko opremljeno s snemljivimi sedeži, ki so nameščeni v prostoru za invalidske vozičke, če jih voznik ali član osebja lahko brez težav odstrani.

| 3.7.3 | Če prostor za noge katerega koli sedeža ali del sklopnega sedeža, ko se uporablja, sega v prostor za invalidski voziček, se na takšne sedeže ali v njihovi bližini namesti naslednje besedilo:
  „Prosimo odstopite ta prostor uporabniku invalidskega vozička.“ |
| --- | --- |

3.7.3

Če prostor za noge katerega koli sedeža ali del sklopnega sedeža, ko se uporablja, sega v prostor za invalidski voziček, se na takšne sedeže ali v njihovi bližini namesti naslednje besedilo:

„Prosimo odstopite ta prostor uporabniku invalidskega vozička.“

3.8   Stabilnost invalidskih vozičkov

| 3.8.1 | Zadrževalni sistem za invalidske vozičke. Namesto zahtev iz odstavkov 3.8.1.1 do 3.8.1.2.3 lahko zadrževalni sistemi izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 3.8.2 do 3.8.2.11. |
| --- | --- |

3.8.1

Zadrževalni sistem za invalidske vozičke. Namesto zahtev iz odstavkov 3.8.1.1 do 3.8.1.2.3 lahko zadrževalni sistemi izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 3.8.2 do 3.8.2.11.

| 3.8.1.1 | V vozilih, za katera ni predpisana vgradnja zadrževalnega sistema za potnike, je prostor za invalidski voziček opremljen z zadrževalnim sistemom, ki zagotovi stabilnost invalidskega vozička.
  Statični preskus se izvede v skladu z naslednjimi zahtevami:






  (a) | na zadrževalni sistem deluje sila 250 daN ± 20 daN za vsak invalidski voziček; |
| --- | --- | --- |

3.8.1.1

V vozilih, za katera ni predpisana vgradnja zadrževalnega sistema za potnike, je prostor za invalidski voziček opremljen z zadrževalnim sistemom, ki zagotovi stabilnost invalidskega vozička.

Statični preskus se izvede v skladu z naslednjimi zahtevami:

(a)

na zadrževalni sistem deluje sila 250 daN ± 20 daN za vsak invalidski voziček;

| (b) | če zadrževalni sistem ni pritrjen na pod vozila, sila deluje v vodoravni ravnini vozila in proti sprednjemu delu vozila; Če je zadrževalni sistem pritrjen na pod vozila, sila deluje pod kotom 45o ± 10o glede na vodoravno ravnino in proti sprednjemu delu vozila. |
| --- | --- |

(b)

če zadrževalni sistem ni pritrjen na pod vozila, sila deluje v vodoravni ravnini vozila in proti sprednjemu delu vozila; Če je zadrževalni sistem pritrjen na pod vozila, sila deluje pod kotom 45o ± 10o glede na vodoravno ravnino in proti sprednjemu delu vozila.

| (c) | sila deluje najmanj 1,5 sekunde; |
| --- | --- |

(c)

sila deluje najmanj 1,5 sekunde;

| (d) | zadrževalni sistem je zmožen opraviti preskus. Trajna deformacija, vključno z delnim nalomom ali zlomom zadrževalnega sistema, ne pomeni, da preskus ni bil uspešen, če je sistem prenesel predpisano silo v določenem času. Kjer je ustrezno, je mogoče blokirno napravo po prenehanju delovanja vlečne sile sprostiti z roko, da lahko oseba v invalidskem vozičku zapusti vozilo. |
| --- | --- |

(d)

zadrževalni sistem je zmožen opraviti preskus. Trajna deformacija, vključno z delnim nalomom ali zlomom zadrževalnega sistema, ne pomeni, da preskus ni bil uspešen, če je sistem prenesel predpisano silo v določenem času. Kjer je ustrezno, je mogoče blokirno napravo po prenehanju delovanja vlečne sile sprostiti z roko, da lahko oseba v invalidskem vozičku zapusti vozilo.

| 3.8.1.2 | Če je predpisano, da imajo potniški sedeži zadrževalne sisteme za potnike, je vsak prostor za invalidski voziček opremljen z zadrževalnim sistemom, ki lahko zadrži invalidski voziček in njegovega uporabnika.
  Zadrževalni sistem in njegova pritrdišča so oblikovani tako, da prenesejo silo, ki je enakovredna sili, predpisani za potniške sedeže in zadrževalne sisteme za potnike.
  Statični preskus se izvede v skladu z naslednjimi zahtevami:






  (a) | v nadaljevanju navedene sile se uporabijo, ločeno in na sam zadrževalni sistem, v smeri vožnje in v njeni nasprotni smeri; |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2

Če je predpisano, da imajo potniški sedeži zadrževalne sisteme za potnike, je vsak prostor za invalidski voziček opremljen z zadrževalnim sistemom, ki lahko zadrži invalidski voziček in njegovega uporabnika.

Zadrževalni sistem in njegova pritrdišča so oblikovani tako, da prenesejo silo, ki je enakovredna sili, predpisani za potniške sedeže in zadrževalne sisteme za potnike.

Statični preskus se izvede v skladu z naslednjimi zahtevami:

(a)

v nadaljevanju navedene sile se uporabijo, ločeno in na sam zadrževalni sistem, v smeri vožnje in v njeni nasprotni smeri;

| (b) | sila deluje najmanj 0,2 sekunde; |
| --- | --- |

(b)

sila deluje najmanj 0,2 sekunde;

| (c) | zadrževalni sistem je zmožen opraviti preskus. Trajna deformacija, vključno z delnim nalomom ali zlomom zadrževalnega sistema, ne pomeni, da preskus ni bil uspešen, če je sistem prenesel predpisano silo v določenem času. Kjer je ustrezno, je mogoče blokirno napravo po prenehanju delovanja vlečne sile sprostiti z roko, da lahko oseba v invalidskem vozičku zapusti vozilo. |
| --- | --- |

(c)

zadrževalni sistem je zmožen opraviti preskus. Trajna deformacija, vključno z delnim nalomom ali zlomom zadrževalnega sistema, ne pomeni, da preskus ni bil uspešen, če je sistem prenesel predpisano silo v določenem času. Kjer je ustrezno, je mogoče blokirno napravo po prenehanju delovanja vlečne sile sprostiti z roko, da lahko oseba v invalidskem vozičku zapusti vozilo.

| 3.8.1.2.1 | Delovanje sile v smeri vožnje pri ločenih zadrževalnih sistemih za invalidski voziček in uporabnika invalidskega vozička |
| --- | --- |

3.8.1.2.1

Delovanje sile v smeri vožnje pri ločenih zadrževalnih sistemih za invalidski voziček in uporabnika invalidskega vozička

| 3.8.1.2.1.1 | Za kategorijo M2:






  (a) | 1 110 daN ± 20 daN pri dvotočkovnem varnostnem pasu. Sila deluje na zadrževalni sistem za uporabnika invalidskega vozička v vodoravni ravnini vozila in proti sprednjemu delu vozila, če zadrževalni sistem ni pritrjen na pod vozila. Če je zadrževalni sistem pritrjen na pod vozila, sila deluje pod kotom 45o ± 10o glede na vodoravno ravnino in proti sprednjemu delu vozila; |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.1.1

Za kategorijo M2:

(a)

1 110 daN ± 20 daN pri dvotočkovnem varnostnem pasu. Sila deluje na zadrževalni sistem za uporabnika invalidskega vozička v vodoravni ravnini vozila in proti sprednjemu delu vozila, če zadrževalni sistem ni pritrjen na pod vozila. Če je zadrževalni sistem pritrjen na pod vozila, sila deluje pod kotom 45o ± 10o glede na vodoravno ravnino in proti sprednjemu delu vozila;

| (b) | pri tritočkovnem varnostnem pasu 675 daN ± 20 daN v vodoravni ravnini vozila in proti sprednjemu delu vozila na medeničnem delu pasu ter 675 daN ± 20 daN v vodoravni ravnini in proti sprednjemu delu vozila na ramenskem delu pasu; |
| --- | --- |

(b)

pri tritočkovnem varnostnem pasu 675 daN ± 20 daN v vodoravni ravnini vozila in proti sprednjemu delu vozila na medeničnem delu pasu ter 675 daN ± 20 daN v vodoravni ravnini in proti sprednjemu delu vozila na ramenskem delu pasu;

| (c) | na zadrževalni sistem invalidskega vozička: 1 715 daN ± 20 daN pod kotom 45o ± 10o glede na vodoravno ravnino vozila in proti sprednjemu delu vozila; |
| --- | --- |

(c)

na zadrževalni sistem invalidskega vozička: 1 715 daN ± 20 daN pod kotom 45o ± 10o glede na vodoravno ravnino vozila in proti sprednjemu delu vozila;

| (d) | sile delujejo sočasno. |
| --- | --- |

(d)

sile delujejo sočasno.

| 3.8.1.2.1.2 | Za kategorijo M3:






  (a) | 740 daN ± 20 daN pri dvotočkovnem varnostnem pasu. Sila deluje na zadrževalni sistem za uporabnika invalidskega vozička v vodoravni ravnini vozila in proti sprednjemu delu vozila, če zadrževalni sistem ni pritrjen na pod vozila. Če je zadrževalni sistem pritrjen na pod vozila, sila deluje pod kotom 45o ± 10o glede na vodoravno ravnino in proti sprednjemu delu vozila; |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.1.2

Za kategorijo M3:

(a)

740 daN ± 20 daN pri dvotočkovnem varnostnem pasu. Sila deluje na zadrževalni sistem za uporabnika invalidskega vozička v vodoravni ravnini vozila in proti sprednjemu delu vozila, če zadrževalni sistem ni pritrjen na pod vozila. Če je zadrževalni sistem pritrjen na pod vozila, sila deluje pod kotom 45o ± 10o glede na vodoravno ravnino in proti sprednjemu delu vozila;

| (b) | pri tritočkovnem varnostnem pasu 450 daN ± 20 daN v vodoravni ravnini vozila in proti sprednjemu delu vozila na medeničnem delu pasu ter 450 daN ± 20 daN v vodoravni ravnini in proti sprednjemu delu vozila na ramenskem delu pasu; |
| --- | --- |

(b)

pri tritočkovnem varnostnem pasu 450 daN ± 20 daN v vodoravni ravnini vozila in proti sprednjemu delu vozila na medeničnem delu pasu ter 450 daN ± 20 daN v vodoravni ravnini in proti sprednjemu delu vozila na ramenskem delu pasu;

| (c) | na zadrževalni sistem invalidskega vozička 1 130 daN ± 20 daN pod kotom 45o ± 10o glede na vodoravno ravnino vozila in proti sprednjemu delu vozila; |
| --- | --- |

(c)

na zadrževalni sistem invalidskega vozička 1 130 daN ± 20 daN pod kotom 45o ± 10o glede na vodoravno ravnino vozila in proti sprednjemu delu vozila;

| (d) | sile delujejo sočasno. |
| --- | --- |

(d)

sile delujejo sočasno.

| 3.8.1.2.2 | Delovanje sile v smeri vožnje pri skupnem zadrževalnem sistemu za invalidski voziček in uporabnika invalidskega vozička |
| --- | --- |

3.8.1.2.2

Delovanje sile v smeri vožnje pri skupnem zadrževalnem sistemu za invalidski voziček in uporabnika invalidskega vozička

| 3.8.1.2.2.1 | Za kategorijo M2:






  (a) | na zadrževalni sistem za uporabnika invalidskega vozička pri dvotočkovnem varnostnem pasu 1 110 daN ± 20 daN pod kotom 45o ± 10o glede na vodoravno ravnino vozila in proti sprednjemu delu vozila; |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.2.1

Za kategorijo M2:

(a)

na zadrževalni sistem za uporabnika invalidskega vozička pri dvotočkovnem varnostnem pasu 1 110 daN ± 20 daN pod kotom 45o ± 10o glede na vodoravno ravnino vozila in proti sprednjemu delu vozila;

| (b) | pri tritočkovnem varnostnem pasu 675 daN ± 20 daN pod kotom 45o ± 10o na vodoravno ravnino vozila in proti sprednjemu delu vozila na medeničnem delu pasu ter 675 daN ± 20 daN v vodoravni ravnini in proti sprednjemu delu vozila na ramenskem delu pasu; |
| --- | --- |

(b)

pri tritočkovnem varnostnem pasu 675 daN ± 20 daN pod kotom 45o ± 10o na vodoravno ravnino vozila in proti sprednjemu delu vozila na medeničnem delu pasu ter 675 daN ± 20 daN v vodoravni ravnini in proti sprednjemu delu vozila na ramenskem delu pasu;

| (c) | na zadrževalni sistem invalidskega vozička 1 715 daN ± 20 daN pod kotom 45o ± 10o glede na vodoravno ravnino vozila in proti sprednjemu delu vozila; |
| --- | --- |

(c)

na zadrževalni sistem invalidskega vozička 1 715 daN ± 20 daN pod kotom 45o ± 10o glede na vodoravno ravnino vozila in proti sprednjemu delu vozila;

| (d) | sile delujejo sočasno. |
| --- | --- |

(d)

sile delujejo sočasno.

| 3.8.1.2.2.2 | Za kategorijo M3:






  (a) | na zadrževalni sistem za uporabnika invalidskega vozička pri dvotočkovnem varnostnem pasu 740 daN ± 20 daN pod kotom 45 ±10o glede na vodoravno ravnino vozila in proti sprednjemu delu vozila; |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.2.2

Za kategorijo M3:

(a)

na zadrževalni sistem za uporabnika invalidskega vozička pri dvotočkovnem varnostnem pasu 740 daN ± 20 daN pod kotom 45 ±10o glede na vodoravno ravnino vozila in proti sprednjemu delu vozila;

| (b) | pri tritočkovnem varnostnem pasu 450 daN ± 20 daN pod kotom 45o ± 10o na vodoravno ravnino vozila in proti sprednjemu delu vozila na medeničnem delu pasu ter 450 daN ± 20 daN v vodoravni ravnini in proti sprednjemu delu vozila na ramenskem delu pasu; |
| --- | --- |

(b)

pri tritočkovnem varnostnem pasu 450 daN ± 20 daN pod kotom 45o ± 10o na vodoravno ravnino vozila in proti sprednjemu delu vozila na medeničnem delu pasu ter 450 daN ± 20 daN v vodoravni ravnini in proti sprednjemu delu vozila na ramenskem delu pasu;

| (c) | na zadrževalni sistem invalidskega vozička: 1 130 daN ± 20 daN pod kotom 45o ± 10o glede na vodoravno ravnino vozila in proti sprednjemu delu vozila; |
| --- | --- |

(c)

na zadrževalni sistem invalidskega vozička: 1 130 daN ± 20 daN pod kotom 45o ± 10o glede na vodoravno ravnino vozila in proti sprednjemu delu vozila;

| (d) | sile delujejo sočasno. |
| --- | --- |

(d)

sile delujejo sočasno.

| 3.8.1.2.3 | V nasprotni smeri vožnje:






  (a) | na zadrževalni sistem invalidskega vozička 810 daN ± 20 daN pod kotom 45o ± 10o glede na vodoravno ravnino vozila in proti zadnjemu delu vozila. |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.3

V nasprotni smeri vožnje:

(a)

na zadrževalni sistem invalidskega vozička 810 daN ± 20 daN pod kotom 45o ± 10o glede na vodoravno ravnino vozila in proti zadnjemu delu vozila.

| 3.8.2 | Nadomestni zadrževalni sistem za invalidske vozičke: |
| --- | --- |

3.8.2

Nadomestni zadrževalni sistem za invalidske vozičke:

| 3.8.2.1 | V prostoru za invalidski voziček je nameščen zadrževalni sistem za invalidski voziček, ki je primeren za splošno uporabo invalidskih vozičkov ter omogoča prevoz invalidskega vozička in uporabnika invalidskega vozička, ki sta obrnjena proti sprednjemu delu vozila. |
| --- | --- |

3.8.2.1

V prostoru za invalidski voziček je nameščen zadrževalni sistem za invalidski voziček, ki je primeren za splošno uporabo invalidskih vozičkov ter omogoča prevoz invalidskega vozička in uporabnika invalidskega vozička, ki sta obrnjena proti sprednjemu delu vozila.

| 3.8.2.2 | V prostoru za invalidski voziček je nameščen zadrževalni sistem za uporabnika invalidskega vozička, ki ima najmanj dve pritrdišči in medenični varnostni pas (dvotočkovni varnostni pas), ki je oblikovan in izdelan iz elementov, s katerimi se dosežejo podobni rezultati kot z varnostnimi pasovi, ki ustrezajo Pravilniku št. 16. |
| --- | --- |

3.8.2.2

V prostoru za invalidski voziček je nameščen zadrževalni sistem za uporabnika invalidskega vozička, ki ima najmanj dve pritrdišči in medenični varnostni pas (dvotočkovni varnostni pas), ki je oblikovan in izdelan iz elementov, s katerimi se dosežejo podobni rezultati kot z varnostnimi pasovi, ki ustrezajo Pravilniku št. 16.

| 3.8.2.3 | Kateri koli zadrževalni sistem, nameščen v prostoru za invalidski voziček, je mogoče v nujnih primerih brez težav sprostiti; |
| --- | --- |

3.8.2.3

Kateri koli zadrževalni sistem, nameščen v prostoru za invalidski voziček, je mogoče v nujnih primerih brez težav sprostiti;

| 3.8.2.4 | Vsak zadrževalni sistem za invalidske vozičke: |
| --- | --- |

3.8.2.4

Vsak zadrževalni sistem za invalidske vozičke:

| 3.8.2.4.1 | izpolnjuje zahteve dinamičnega preskusa, navedene v odstavku 3.8.2.8 in je varno pritrjen na pritrdišča vozila, ki izpolnjujejo zahteve statičnega preskusa iz odstavka 3.8.2.6; ali |
| --- | --- |

3.8.2.4.1

izpolnjuje zahteve dinamičnega preskusa, navedene v odstavku 3.8.2.8 in je varno pritrjen na pritrdišča vozila, ki izpolnjujejo zahteve statičnega preskusa iz odstavka 3.8.2.6; ali

| 3.8.2.4.2 | je varno pritrjen na pritrdišča vozila, tako da kombinacija zadrževalnega sistema in pritrdišč izpolnjuje zahteve iz odstavka 3.8.2.8. |
| --- | --- |

3.8.2.4.2

je varno pritrjen na pritrdišča vozila, tako da kombinacija zadrževalnega sistema in pritrdišč izpolnjuje zahteve iz odstavka 3.8.2.8.

| 3.8.2.5 | Vsak zadrževalni sistem za uporabnike invalidskih vozičkov: |
| --- | --- |

3.8.2.5

Vsak zadrževalni sistem za uporabnike invalidskih vozičkov:

| 3.8.2.5.1 | izpolnjuje zahteve dinamičnega preskusa, navedene v odstavku 3.8.2.9 in je varno pritrjen na pritrdišča vozila, ki izpolnjujejo zahteve statičnega preskusa iz odstavka 3.8.2.6; ali |
| --- | --- |

3.8.2.5.1

izpolnjuje zahteve dinamičnega preskusa, navedene v odstavku 3.8.2.9 in je varno pritrjen na pritrdišča vozila, ki izpolnjujejo zahteve statičnega preskusa iz odstavka 3.8.2.6; ali

| 3.8.2.5.2 | je varno pritrjen na pritrdišča vozila, tako da kombinacija zadrževalnega sistema in pritrdišč izpolnjuje zahteve dinamičnega preskusa, ki so navedene v odstavku 3.8.2.9, ko so pritrdišča nastavljena tako, kot je opisano v odstavku 3.8.2.6.7. |
| --- | --- |

3.8.2.5.2

je varno pritrjen na pritrdišča vozila, tako da kombinacija zadrževalnega sistema in pritrdišč izpolnjuje zahteve dinamičnega preskusa, ki so navedene v odstavku 3.8.2.9, ko so pritrdišča nastavljena tako, kot je opisano v odstavku 3.8.2.6.7.

| 3.8.2.6 | Statični preskus se izvede na točkah pritrdišča zadrževalnega sistema za invalidski voziček in zadrževalnega sistema za uporabnika invalidskega vozička v skladu z naslednjimi zahtevami: |
| --- | --- |

3.8.2.6

Statični preskus se izvede na točkah pritrdišča zadrževalnega sistema za invalidski voziček in zadrževalnega sistema za uporabnika invalidskega vozička v skladu z naslednjimi zahtevami:

| 3.8.2.6.1 | sile, določene v točki 3.8.2.7, delujejo z napravo, ki oponaša geometrijo zadrževalnega sistema za invalidski voziček; |
| --- | --- |

3.8.2.6.1

sile, določene v točki 3.8.2.7, delujejo z napravo, ki oponaša geometrijo zadrževalnega sistema za invalidski voziček;

| 3.8.2.6.2 | sile, določene v odstavku 3.8.2.7.3, delujejo z napravo, ki oponaša geometrijo zadrževalnega sistema za uporabnika invalidskega vozička in s potezno napravo, določeno v odstavku 6.3.4 Pravilnika št. 14. |
| --- | --- |

3.8.2.6.2

sile, določene v odstavku 3.8.2.7.3, delujejo z napravo, ki oponaša geometrijo zadrževalnega sistema za uporabnika invalidskega vozička in s potezno napravo, določeno v odstavku 6.3.4 Pravilnika št. 14.

| 3.8.2.6.3 | sile iz odstavka 3.8.2.6.1 in odstavka 3.8.2.6.2 delujejo sočasno v smeri vožnje in pod kotom 10o ± 5o nad vodoravno ravnino; |
| --- | --- |

3.8.2.6.3

sile iz odstavka 3.8.2.6.1 in odstavka 3.8.2.6.2 delujejo sočasno v smeri vožnje in pod kotom 10o ± 5o nad vodoravno ravnino;

| 3.8.2.6.4 | sile iz odstavka 3.8.2.6.1 delujejo v nasprotni smeri vožnje in pod kotom 10o ± 5o nad vodoravno ravnino; |
| --- | --- |

3.8.2.6.4

sile iz odstavka 3.8.2.6.1 delujejo v nasprotni smeri vožnje in pod kotom 10o ± 5o nad vodoravno ravnino;

| 3.8.2.6.5 | sile delujejo z največjo možno hitrostjo prek navpične središčne osi prostora za invalidski voziček; in |
| --- | --- |

3.8.2.6.5

sile delujejo z največjo možno hitrostjo prek navpične središčne osi prostora za invalidski voziček; in

| 3.8.2.6.6 | sila deluje najmanj 0,2 sekunde; |
| --- | --- |

3.8.2.6.6

sila deluje najmanj 0,2 sekunde;

| 3.8.2.6.7 | preskus se opravi na reprezentančnem delu konstrukcije vozila skupaj z vso opremo vozila, ki bi lahko prispevala k trdnosti ali togosti konstrukcije. |
| --- | --- |

3.8.2.6.7

preskus se opravi na reprezentančnem delu konstrukcije vozila skupaj z vso opremo vozila, ki bi lahko prispevala k trdnosti ali togosti konstrukcije.

| 3.8.2.7 | Sile, določene v odstavku 3.8.2.6, so naslednje: |
| --- | --- |

3.8.2.7

Sile, določene v odstavku 3.8.2.6, so naslednje:

| 3.8.2.7.1 | pri pritrdiščih za zadrževalni sistem za invalidski voziček, nameščenih v vozilih kategorije M2: |
| --- | --- |

3.8.2.7.1

pri pritrdiščih za zadrževalni sistem za invalidski voziček, nameščenih v vozilih kategorije M2:

| 3.8.2.7.1.1 | 1 110 daN, ki deluje v vzdolžni ravnini vozila in proti sprednjemu delu vozila na višini najmanj 200 mm in največ 300 mm, merjeno navpično od poda prostora za invalidski voziček, in |
| --- | --- |

3.8.2.7.1.1

1 110 daN, ki deluje v vzdolžni ravnini vozila in proti sprednjemu delu vozila na višini najmanj 200 mm in največ 300 mm, merjeno navpično od poda prostora za invalidski voziček, in

| 3.8.2.7.1.2 | 550 daN, ki deluje v vzdolžni ravnini vozila in proti zadnjemu delu vozila na višini najmanj 200 mm in največ 300 mm, merjeno navpično od poda prostora za invalidski voziček; |
| --- | --- |

3.8.2.7.1.2

550 daN, ki deluje v vzdolžni ravnini vozila in proti zadnjemu delu vozila na višini najmanj 200 mm in največ 300 mm, merjeno navpično od poda prostora za invalidski voziček;

| 3.8.2.7.2 | pri pritrdiščih za zadrževalni sistem za invalidski voziček, nameščenih v vozilih kategorije M3: |
| --- | --- |

3.8.2.7.2

pri pritrdiščih za zadrževalni sistem za invalidski voziček, nameščenih v vozilih kategorije M3:

| 3.8.2.7.2.1 | 740 daN, ki deluje v vzdolžni ravnini vozila in proti sprednjemu delu vozila na višini najmanj 200 mm in največ 300 mm, merjeno navpično od poda prostora za invalidski voziček, in |
| --- | --- |

3.8.2.7.2.1

740 daN, ki deluje v vzdolžni ravnini vozila in proti sprednjemu delu vozila na višini najmanj 200 mm in največ 300 mm, merjeno navpično od poda prostora za invalidski voziček, in

| 3.8.2.7.2.2 | 370 daN, ki deluje v vzdolžni ravnini vozila in proti zadnjemu delu vozila na višini najmanj 200 mm in največ 300 mm, merjeno navpično od poda prostora za invalidski voziček; |
| --- | --- |

3.8.2.7.2.2

370 daN, ki deluje v vzdolžni ravnini vozila in proti zadnjemu delu vozila na višini najmanj 200 mm in največ 300 mm, merjeno navpično od poda prostora za invalidski voziček;

| 3.8.2.7.3 | pri pritrdiščih za zadrževalne sisteme za uporabnike invalidskih vozičkov so sile skladne z zahtevami odstavka 6.4 Pravilnika št. 14. |
| --- | --- |

3.8.2.7.3

pri pritrdiščih za zadrževalne sisteme za uporabnike invalidskih vozičkov so sile skladne z zahtevami odstavka 6.4 Pravilnika št. 14.

| 3.8.2.8 | Na zadrževalnem sistemu za invalidski voziček se opravi dinamični preskus v skladu z naslednjimi zahtevami: |
| --- | --- |

3.8.2.8

Na zadrževalnem sistemu za invalidski voziček se opravi dinamični preskus v skladu z naslednjimi zahtevami:

| 3.8.2.8.1 | hitrost reprezentativnega invalidskega vozička z maso 85 kg iz hitrosti med 48 km/h in 50 km/h pojenja do mirovanja, pri čemer nanj deluje impulz časa pojemanja z naslednjimi vrednostmi: |
| --- | --- |

3.8.2.8.1

hitrost reprezentativnega invalidskega vozička z maso 85 kg iz hitrosti med 48 km/h in 50 km/h pojenja do mirovanja, pri čemer nanj deluje impulz časa pojemanja z naslednjimi vrednostmi:

| 3.8.2.8.1.1 | več kot 20 g v smeri vožnje v skupnem trajanju najmanj 0,015 sekunde; |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.1

več kot 20 g v smeri vožnje v skupnem trajanju najmanj 0,015 sekunde;

| 3.8.2.8.1.2 | več kot 15 g v smeri vožnje v skupnem trajanju najmanj 0,04 sekunde; |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.2

več kot 15 g v smeri vožnje v skupnem trajanju najmanj 0,04 sekunde;

| 3.8.2.8.1.3 | dlje kot 0,075 sekunde; |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.3

dlje kot 0,075 sekunde;

| 3.8.2.8.1.4 | ne več kot 28 g in ne dlje kot 0,08 sekunde; |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.4

ne več kot 28 g in ne dlje kot 0,08 sekunde;

| 3.8.2.8.1.5 | ne dlje kot 0,12 sekunde, in |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.5

ne dlje kot 0,12 sekunde, in

| 3.8.2.8.2 | hitrost reprezentativnega invalidskega vozička z maso 85 kg iz hitrosti med 48 km/h in 50 km/h pojenja do mirovanja, pri čemer nanj deluje impulz časa pojemanja z naslednjimi vrednostmi: |
| --- | --- |

3.8.2.8.2

hitrost reprezentativnega invalidskega vozička z maso 85 kg iz hitrosti med 48 km/h in 50 km/h pojenja do mirovanja, pri čemer nanj deluje impulz časa pojemanja z naslednjimi vrednostmi:

| 3.8.2.8.2.1 | več kot 5 g v nasprotni smeri vožnje v skupnem trajanju najmanj 0,015 sekunde; |
| --- | --- |

3.8.2.8.2.1

več kot 5 g v nasprotni smeri vožnje v skupnem trajanju najmanj 0,015 sekunde;

| 3.8.2.8.2.2 | ne več kot 8 g v nasprotni smeri vožnje in ne dlje kot 0,02 sekunde; |
| --- | --- |

3.8.2.8.2.2

ne več kot 8 g v nasprotni smeri vožnje in ne dlje kot 0,02 sekunde;

| 3.8.2.8.3 | preskus iz točke 3.8.2.8.2 se ne izvede, če se ista zadrževalna naprava uporablja v smeri vožnje in v nasprotni smeri vožnje ali če se je že opravil enakovredni preskus; |
| --- | --- |

3.8.2.8.3

preskus iz točke 3.8.2.8.2 se ne izvede, če se ista zadrževalna naprava uporablja v smeri vožnje in v nasprotni smeri vožnje ali če se je že opravil enakovredni preskus;

| 3.8.2.8.4 | za zgoraj navedeni preskus se zadrževalni sistem za invalidski voziček pritrdi na: |
| --- | --- |

3.8.2.8.4

za zgoraj navedeni preskus se zadrževalni sistem za invalidski voziček pritrdi na:

| 3.8.2.8.4.1 | pritrdišča, nameščena na preskusni napravi, ki posnema geometrijo pritrdišč v vozilu, za katerega je zadrževalni sistem namenjen, ali |
| --- | --- |

3.8.2.8.4.1

pritrdišča, nameščena na preskusni napravi, ki posnema geometrijo pritrdišč v vozilu, za katerega je zadrževalni sistem namenjen, ali

| 3.8.2.8.4.2 | pritrdišča, ki so del vzorčnega dela vozila, za katero je zadrževalni sistem namenjen in so opisana v odstavku 3.8.2.6.7. |
| --- | --- |

3.8.2.8.4.2

pritrdišča, ki so del vzorčnega dela vozila, za katero je zadrževalni sistem namenjen in so opisana v odstavku 3.8.2.6.7.

| 3.8.2.9 | Zadrževalni sistem za uporabnika invalidskega vozička izpolnjuje zahteve preskusa, navedene v odstavku 7.7.4 Pravilnika št. 16 ali enakovrednega preskusa z impulzom časa pojemanja iz odstavka 3.8.2.8.1. Za varnostni pas, ki bil homologiran po Pravilniku št. 16 in je ustrezno označen, se šteje, da izpolnjuje te zahteve. |
| --- | --- |

3.8.2.9

Zadrževalni sistem za uporabnika invalidskega vozička izpolnjuje zahteve preskusa, navedene v odstavku 7.7.4 Pravilnika št. 16 ali enakovrednega preskusa z impulzom časa pojemanja iz odstavka 3.8.2.8.1. Za varnostni pas, ki bil homologiran po Pravilniku št. 16 in je ustrezno označen, se šteje, da izpolnjuje te zahteve.

| 3.8.2.10 | Šteje se, da preskus iz odstavkov 3.8.2.6, 3.8.2.8 ali 3.8.2.9 ni uspešen, razen če izpolnjuje naslednje zahteve: |
| --- | --- |

3.8.2.10

Šteje se, da preskus iz odstavkov 3.8.2.6, 3.8.2.8 ali 3.8.2.9 ni uspešen, razen če izpolnjuje naslednje zahteve:

| 3.8.2.10.1 | med preskusom noben del sistema ne odpove ali se sname s pritrdišča ali vozila; |
| --- | --- |

3.8.2.10.1

med preskusom noben del sistema ne odpove ali se sname s pritrdišča ali vozila;

| 3.8.2.10.2 | po končanem preskusu je mogoče sprostiti mehanizem za odpenjanje invalidskega vozička in njegovega uporabnika; |
| --- | --- |

3.8.2.10.2

po končanem preskusu je mogoče sprostiti mehanizem za odpenjanje invalidskega vozička in njegovega uporabnika;

| 3.8.2.10.3 | v preskusu iz odstavka 3.8.2.8 se med preskusom voziček ne premakne več kot 200 mm po vzdolžni ravnini vozila; |
| --- | --- |

3.8.2.10.3

v preskusu iz odstavka 3.8.2.8 se med preskusom voziček ne premakne več kot 200 mm po vzdolžni ravnini vozila;

| 3.8.2.10.4 | noben del sistema se po končanem preskusu ne deformira v tolikšni meri, da bi zaradi ostrih robov ali drugih štrlečih delov lahko povzročil poškodbe. |
| --- | --- |

3.8.2.10.4

noben del sistema se po končanem preskusu ne deformira v tolikšni meri, da bi zaradi ostrih robov ali drugih štrlečih delov lahko povzročil poškodbe.

| 3.8.2.11 | Navodila za uporabo zadrževalnega sistema morajo v njegovi bližini in jasno vidna. |
| --- | --- |

3.8.2.11

Navodila za uporabo zadrževalnega sistema morajo v njegovi bližini in jasno vidna.

| 3.8.3 | Namesto predpisov iz odstavka 3.8.1.1 je prostor za invalidski voziček načrtovan tako, da lahko uporabnik invalidskega vozička potuje nepripet, če je voziček obrnjen v nasprotni smeri vožnje in je naslonjen na oporo ali naslon sedeža, če izpolnjuje naslednje predpise:






  (a) | ena od vzdolžnih stranic prostora za invalidski voziček se dotika boka ali stene vozila; |
| --- | --- | --- |

3.8.3

Namesto predpisov iz odstavka 3.8.1.1 je prostor za invalidski voziček načrtovan tako, da lahko uporabnik invalidskega vozička potuje nepripet, če je voziček obrnjen v nasprotni smeri vožnje in je naslonjen na oporo ali naslon sedeža, če izpolnjuje naslednje predpise:

(a)

ena od vzdolžnih stranic prostora za invalidski voziček se dotika boka ali stene vozila;

| (b) | v sprednjem delu prostora za invalidski voziček je opora ali naslon sedeža, ki poteka pravokotno na vzdolžno os vozila; |
| --- | --- |

(b)

v sprednjem delu prostora za invalidski voziček je opora ali naslon sedeža, ki poteka pravokotno na vzdolžno os vozila;

| (c) | opora ali naslon sedeža sta oblikovana tako, da se kolesa ali naslon invalidskega vozička naslonita na oporo ali naslon sedeža, s čimer se prepreči prevrnitev invalidskega vozička; |
| --- | --- |

(c)

opora ali naslon sedeža sta oblikovana tako, da se kolesa ali naslon invalidskega vozička naslonita na oporo ali naslon sedeža, s čimer se prepreči prevrnitev invalidskega vozička;

| (d) | opore ali nasloni sedežev pred invalidskim vozičkom so zmožni vzdržati silo 250 daN±20 daN za vsak invalidski voziček. Sila deluje v vodoravni ravnini vozila in proti sprednjemu delu vozila na sredini opore ali naslona sedeža. Sila deluje najmanj 1,5 sekunde; |
| --- | --- |

(d)

opore ali nasloni sedežev pred invalidskim vozičkom so zmožni vzdržati silo 250 daN±20 daN za vsak invalidski voziček. Sila deluje v vodoravni ravnini vozila in proti sprednjemu delu vozila na sredini opore ali naslona sedeža. Sila deluje najmanj 1,5 sekunde;

| (e) | oprijemalo ali ročaj sta nameščena na bok ali steno vozila tako, da se ju lahko uporabnik invalidskega vozička brez težav oprime; |
| --- | --- |

(e)

oprijemalo ali ročaj sta nameščena na bok ali steno vozila tako, da se ju lahko uporabnik invalidskega vozička brez težav oprime;

| (f) | na nasprotni strani prostora za invalidski voziček je nameščeno zložljivo oprijemalo ali druga enakovredna naprava, ki preprečuje bočno drsenje invalidskega vozička in uporabniku invalidskega vozička omogoča, da se oprijemala brez težav oprime; |
| --- | --- |

(f)

na nasprotni strani prostora za invalidski voziček je nameščeno zložljivo oprijemalo ali druga enakovredna naprava, ki preprečuje bočno drsenje invalidskega vozička in uporabniku invalidskega vozička omogoča, da se oprijemala brez težav oprime;

| (g) | površina posebnega prostora je nedrseča; |
| --- | --- |

(g)

površina posebnega prostora je nedrseča;

| (h) | ob prostoru za invalidski voziček se namesti naslednje besedilo:
  „Ta prostor je rezerviran za invalidski voziček. Invalidski voziček mora biti obrnjen v nasprotni smeri vožnje in naslonjen na oporo ali naslon sedeža. Zavore morajo biti zategnjene.“ |
| --- | --- |

(h)

ob prostoru za invalidski voziček se namesti naslednje besedilo:

„Ta prostor je rezerviran za invalidski voziček. Invalidski voziček mora biti obrnjen v nasprotni smeri vožnje in naslonjen na oporo ali naslon sedeža. Zavore morajo biti zategnjene.“

3.9   Upravljalne naprave za vrata

| 3.9.1 | Nobena upravljalna naprava, ki je nameščena ob vratih, kot je navedeno v odstavku 3.6, zunaj ali znotraj vozila, ne sme biti višja od 1 300 mm nad tlemi ali podom. |
| --- | --- |

3.9.1

Nobena upravljalna naprava, ki je nameščena ob vratih, kot je navedeno v odstavku 3.6, zunaj ali znotraj vozila, ne sme biti višja od 1 300 mm nad tlemi ali podom.

3.10   Razsvetljava

| 3.10.1 | Zagotovi se zadostna razsvetljava za osvetlitev notranjega in neposrednega zunanjega prostora vozila, da lahko osebe z omejeno mobilnostjo varno vstopajo in izstopajo. Razsvetljava, ki lahko vpliva na vidno polje voznika, deluje samo, ko vozilo miruje. |
| --- | --- |

3.10.1

Zagotovi se zadostna razsvetljava za osvetlitev notranjega in neposrednega zunanjega prostora vozila, da lahko osebe z omejeno mobilnostjo varno vstopajo in izstopajo. Razsvetljava, ki lahko vpliva na vidno polje voznika, deluje samo, ko vozilo miruje.

3.11   Predpisi za pripomočke, ki omogočajo vstop

3.11.1   Splošne zahteve:

| 3.11.1.1 | Upravljalne naprave za pripomočke, ki omogočajo vstop, morajo biti ustrezno označene. Če je pripomoček, ki omogoča vstop, v iztegnjenem ali spuščenem položaju, kontrolna lučka na to opozori voznika. |
| --- | --- |

3.11.1.1

Upravljalne naprave za pripomočke, ki omogočajo vstop, morajo biti ustrezno označene. Če je pripomoček, ki omogoča vstop, v iztegnjenem ali spuščenem položaju, kontrolna lučka na to opozori voznika.

| 3.11.1.2 | V primeru okvare varnostne naprave, je delovanje dvižnih ploščadi, klančin in sistemov za znižanje vozila onemogočeno, razen če varno delujejo z ročnim upravljanjem. Vrsta in mesto mehanizma za upravljanje v sili morata biti jasno označena. V primeru izpada električne energije mora biti mogoče dvižne ploščadi in klančine ročno upravljati. |
| --- | --- |

3.11.1.2

V primeru okvare varnostne naprave, je delovanje dvižnih ploščadi, klančin in sistemov za znižanje vozila onemogočeno, razen če varno delujejo z ročnim upravljanjem. Vrsta in mesto mehanizma za upravljanje v sili morata biti jasno označena. V primeru izpada električne energije mora biti mogoče dvižne ploščadi in klančine ročno upravljati.

| 3.11.1.3 | Pripomoček, ki omogoča vstop, lahko ovira dostop do enih delovnih ali zasilnih vrat, če sta na notranji in zunanji strani vozila izpolnjena naslednja dva pogoja: |
| --- | --- |

3.11.1.3

Pripomoček, ki omogoča vstop, lahko ovira dostop do enih delovnih ali zasilnih vrat, če sta na notranji in zunanji strani vozila izpolnjena naslednja dva pogoja:

| 3.11.1.3.1 | Pripomoček, ki omogoča vstop, ne ovira ročaja ali druge naprave za odpiranje vrat. |
| --- | --- |

3.11.1.3.1

Pripomoček, ki omogoča vstop, ne ovira ročaja ali druge naprave za odpiranje vrat.

| 3.11.1.3.2 | Pripomoček, ki omogoča vstop je mogoče v sili brez težav umakniti, da se sprosti dostop do vrat. |
| --- | --- |

3.11.1.3.2

Pripomoček, ki omogoča vstop je mogoče v sili brez težav umakniti, da se sprosti dostop do vrat.

3.11.2   Sistem za znižanje vozila

| 3.11.2.1 | Za upravljanje sistema za znižanja vozila se uporablja stikalo. |
| --- | --- |

3.11.2.1

Za upravljanje sistema za znižanja vozila se uporablja stikalo.

| 3.11.2.2 | Upravljalne naprave, ki omogočajo znižanje ali zvišanje dela karoserije ali celotne karoserije glede na cestišče, morajo biti jasno označene in pod neposrednim nadzorom voznika. |
| --- | --- |

3.11.2.2

Upravljalne naprave, ki omogočajo znižanje ali zvišanje dela karoserije ali celotne karoserije glede na cestišče, morajo biti jasno označene in pod neposrednim nadzorom voznika.

| 3.11.2.3 | Postopek znižanja ali zvišanja vozila je mogoče ustaviti in takoj preusmeriti z upravljalno napravo, ki jo lahko doseže voznik, ko sedi v kabini, in ki je nameščena ob drugih napravah za upravljanje sistema za znižanje vozila. |
| --- | --- |

3.11.2.3

Postopek znižanja ali zvišanja vozila je mogoče ustaviti in takoj preusmeriti z upravljalno napravo, ki jo lahko doseže voznik, ko sedi v kabini, in ki je nameščena ob drugih napravah za upravljanje sistema za znižanje vozila.

| 3.11.2.4 | Katerikoli sistem za znižanje vozila, ki je nameščen v vozilu:
  onemogoča, da hitrost vožnje preseže 5 km/h, ko je vozilo nižje od običajne potovalne višine, ali
  onemogoča znižanje ali zvišanje vozila, če je delovanje delovnih vrat iz kakršnega koli razloga onemogočeno. |
| --- | --- |

3.11.2.4

Katerikoli sistem za znižanje vozila, ki je nameščen v vozilu:

onemogoča, da hitrost vožnje preseže 5 km/h, ko je vozilo nižje od običajne potovalne višine, ali

onemogoča znižanje ali zvišanje vozila, če je delovanje delovnih vrat iz kakršnega koli razloga onemogočeno.

3.11.3   Dvižna ploščad

3.11.3.1   Splošni predpisi

| 3.11.3.1.1 | Dvižna ploščad lahko deluje le, ko vozilo miruje. Med dviganjem ploščadi in pred začetkom spuščanja se samodejno vključi naprava, ki preprečuje, da bi invalidski voziček zdrsnil s ploščadi. |
| --- | --- |

3.11.3.1.1

Dvižna ploščad lahko deluje le, ko vozilo miruje. Med dviganjem ploščadi in pred začetkom spuščanja se samodejno vključi naprava, ki preprečuje, da bi invalidski voziček zdrsnil s ploščadi.

| 3.11.3.1.2 | Dvižna ploščad je široka najmanj 800 mm in dolga najmanj 1 200 mm ter prenese obremenitev z maso vsaj 300 kg. |
| --- | --- |

3.11.3.1.2

Dvižna ploščad je široka najmanj 800 mm in dolga najmanj 1 200 mm ter prenese obremenitev z maso vsaj 300 kg.

3.11.3.2   Dodatne tehnične zahteve za dvižne ploščadi na energetski pogon

| 3.11.3.2.1 | Upravljalna naprava je oblikovana tako, da se v primeru sprožitve samodejno izklopi. Pri tem se dvižna ploščad takoj ustavi in jo je mogoče premakniti v obe smeri. |
| --- | --- |

3.11.3.2.1

Upravljalna naprava je oblikovana tako, da se v primeru sprožitve samodejno izklopi. Pri tem se dvižna ploščad takoj ustavi in jo je mogoče premakniti v obe smeri.

| 3.11.3.2.2 | Površine, ki jih upravljavec dvižne ploščadi ne vidi, in kjer bi dvižna ploščad lahko ujela ali zmečkala predmete, so zavarovane z varnostno napravo (npr. mehanizem za vračanje). |
| --- | --- |

3.11.3.2.2

Površine, ki jih upravljavec dvižne ploščadi ne vidi, in kjer bi dvižna ploščad lahko ujela ali zmečkala predmete, so zavarovane z varnostno napravo (npr. mehanizem za vračanje).

| 3.11.3.2.3 | Če se vključi ena od varnostnih naprav, se dvižna ploščad takoj ustavi in se začne premikati v nasprotno smer. |
| --- | --- |

3.11.3.2.3

Če se vključi ena od varnostnih naprav, se dvižna ploščad takoj ustavi in se začne premikati v nasprotno smer.

3.11.3.3   Delovanje dvižnih ploščadi na energetski pogon

| 3.11.3.3.1 | Če je dvižna ploščad pri delovnih vratih v neposrednem vidnem polju voznika vozila, lahko dvižno ploščad upravlja voznik z vozniškega sedeža. |
| --- | --- |

3.11.3.3.1

Če je dvižna ploščad pri delovnih vratih v neposrednem vidnem polju voznika vozila, lahko dvižno ploščad upravlja voznik z vozniškega sedeža.

| 3.11.3.3.2 | V vseh drugih primerih so upravljalne naprave nameščene ob dvižni ploščadi. Vključi in izključi jih lahko le voznik s svojega sedeža. |
| --- | --- |

3.11.3.3.2

V vseh drugih primerih so upravljalne naprave nameščene ob dvižni ploščadi. Vključi in izključi jih lahko le voznik s svojega sedeža.

3.11.3.4   Ročno upravljana dvižna ploščad

| 3.11.3.4.1 | Dvižna ploščad je oblikovana tako, da deluje z uporabo upravljane naprave ob dvižni ploščadi. |
| --- | --- |

3.11.3.4.1

Dvižna ploščad je oblikovana tako, da deluje z uporabo upravljane naprave ob dvižni ploščadi.

| 3.11.3.4.2 | Dvižna ploščad je oblikovana tako, da za njeno delovanje ni potrebna pretirana uporaba sile. |
| --- | --- |

3.11.3.4.2

Dvižna ploščad je oblikovana tako, da za njeno delovanje ni potrebna pretirana uporaba sile.

3.11.4   Klančina

3.11.4.1   Splošni predpisi

| 3.11.4.1.1 | Klančina lahko deluje le, ko vozilo miruje. |
| --- | --- |

3.11.4.1.1

Klančina lahko deluje le, ko vozilo miruje.

| 3.11.4.1.2 | Zunanji robovi so zaokroženi s polmerom najmanj 2,5 mm. Zunanji vogali so zaokroženi s polmerom najmanj 5 mm. |
| --- | --- |

3.11.4.1.2

Zunanji robovi so zaokroženi s polmerom najmanj 2,5 mm. Zunanji vogali so zaokroženi s polmerom najmanj 5 mm.

| 3.11.4.1.3 | Klančina je široka najmanj 800 mm. Naklon iztegnjene ali preklopljene klančine na robniku z višino 150 mm ne sme presegati 12 odstotkov. Za dosego predpisane vrednosti naklona se lahko uporabi sistem za znižanje vozila. |
| --- | --- |

3.11.4.1.3

Klančina je široka najmanj 800 mm. Naklon iztegnjene ali preklopljene klančine na robniku z višino 150 mm ne sme presegati 12 odstotkov. Za dosego predpisane vrednosti naklona se lahko uporabi sistem za znižanje vozila.

| 3.11.4.1.4 | Na vsako klančino, ki je v stanju, pripravljenem za uporabo, daljšo od 1 200 mm, se namesti naprava, ki preprečuje bočni zdrs invalidskega vozička. |
| --- | --- |

3.11.4.1.4

Na vsako klančino, ki je v stanju, pripravljenem za uporabo, daljšo od 1 200 mm, se namesti naprava, ki preprečuje bočni zdrs invalidskega vozička.

| 3.11.4.1.5 | Klančina lahko varno deluje pod obremenitvijo 300 kg. |
| --- | --- |

3.11.4.1.5

Klančina lahko varno deluje pod obremenitvijo 300 kg.

3.11.4.2   Načini delovanja

| 3.11.4.2.1 | Klančina se lahko iztegne ali zloži ročno ali z uporabo tuje sile. |
| --- | --- |

3.11.4.2.1

Klančina se lahko iztegne ali zloži ročno ali z uporabo tuje sile.

3.11.4.3   Dodatne tehnične zahteve za klančine, ki delujejo s tujo silo

| 3.11.4.3.1 | Iztegovanje in zlaganje klančine nakazuje utripajoča rumena signalizacija in zvočni signal; klančine so na zunanjih robovih označene z jasno vidnimi rdeče-belimi odsevnimi oznakami. |
| --- | --- |

3.11.4.3.1

Iztegovanje in zlaganje klančine nakazuje utripajoča rumena signalizacija in zvočni signal; klančine so na zunanjih robovih označene z jasno vidnimi rdeče-belimi odsevnimi oznakami.

| 3.11.4.3.2 | Iztegovanje klančine v vodoravni smeri se zavaruje z varovalno napravo. |
| --- | --- |

3.11.4.3.2

Iztegovanje klančine v vodoravni smeri se zavaruje z varovalno napravo.

| 3.11.4.3.3 | Če se vključi ena od varovalnih naprav, se klančina takoj ustavi. |
| --- | --- |

3.11.4.3.3

Če se vključi ena od varovalnih naprav, se klančina takoj ustavi.

| 3.11.4.3.4 | Vodoravno gibanje klančine je onemogočeno, ko je obremenjena z maso 15 kg. |
| --- | --- |

3.11.4.3.4

Vodoravno gibanje klančine je onemogočeno, ko je obremenjena z maso 15 kg.

3.11.4.4   Delovanje klančin na energetski pogon

| 3.11.4.4.1 | Če je klančina pri delovnih vratih v neposrednem vidnem polju voznika vozila, lahko klančino upravlja voznik z vozniškega sedeža. |
| --- | --- |

3.11.4.4.1

Če je klančina pri delovnih vratih v neposrednem vidnem polju voznika vozila, lahko klančino upravlja voznik z vozniškega sedeža.

| 3.11.4.4.2 | V vseh drugih primerih so upravljalne naprave nameščene ob klančini. Vključi in izključi jo lahko le voznik s svojega sedeža. |
| --- | --- |

3.11.4.4.2

V vseh drugih primerih so upravljalne naprave nameščene ob klančini. Vključi in izključi jo lahko le voznik s svojega sedeža.

3.11.4.5   Delovanje ročno upravljane klančine

| 3.11.4.5.1 | Klančina je oblikovana tako, da za njeno delovanje ni potrebna pretirana uporaba sile. |
| --- | --- |

3.11.4.5.1

Klančina je oblikovana tako, da za njeno delovanje ni potrebna pretirana uporaba sile.

PRILOGA 9

POSEBNE ZAHTEVE ZA DVONIVOJSKA VOZILA

Ta priloga vključuje zahteve za dvonivojska vozila, če se te razlikujejo od osnovnih zahtev iz Priloge 3. Spodnji odstavki ali pododstavki nadomestijo enako oštevilčene odstavke ali pododstavke iz Priloge 3. Če spodaj ni navedeno drugače, veljajo za dvonivojska vozila vse druge zahteve iz Priloge 3. Številčenje spodnjih odstavkov ustreza številčenju v Prilogi 3.

| 7.4.2.1 | Obremenitve, ki so enake vrednosti Q (kot je določeno v odstavku 7.4.3.3.1 Priloge 11), se postavijo na vsak potniški sedež na zgornjem nivoju. Če je vozilo namenjeno za uporabo s članom posadke, ki ne sedi, se težišče mase 75 kg, ki ustreza njegovi masi, namesti na prehod na zgornjem nivoju na višini 875 mm. V prostorih za prtljago ni prtljage. |
| --- | --- |

7.4.2.1

Obremenitve, ki so enake vrednosti Q (kot je določeno v odstavku 7.4.3.3.1 Priloge 11), se postavijo na vsak potniški sedež na zgornjem nivoju. Če je vozilo namenjeno za uporabo s članom posadke, ki ne sedi, se težišče mase 75 kg, ki ustreza njegovi masi, namesti na prehod na zgornjem nivoju na višini 875 mm. V prostorih za prtljago ni prtljage.

7.5.4   Gasilni aparati in oprema za prvo pomoč

| 7.5.4.1 | Zagotovi se prostor za namestitev dveh gasilnih aparatov, enega ob vozniškem sedežu in enega na zgornjem nivoju. Prostor ni manjši od 15 dm3. |
| --- | --- |

7.5.4.1

Zagotovi se prostor za namestitev dveh gasilnih aparatov, enega ob vozniškem sedežu in enega na zgornjem nivoju. Prostor ni manjši od 15 dm3.

7.6   Izhodi

7.6.1   Število izhodov

| 7.6.1.1 | Vsako dvonivojsko vozilo ima dvoje vrat na spodnjem nivoju (glej tudi odstavek 7.6.2.2). Najmanjše število predpisanih delovnih vrat:








  Število potnikov | Število delovnih vrat v dvonivojskem vozilu |
| --- | --- | --- |
| | Razreda I in A | Razred II | Razreda III in B |
| 9–45 | 1 | 1 | 1 |
| 46–70 | 2 | 1 | 1 |
| 71–100 | 2 | 2 | 1 |
| > 100 | 4 | 3 | 1 |

7.6.1.1

Vsako dvonivojsko vozilo ima dvoje vrat na spodnjem nivoju (glej tudi odstavek 7.6.2.2). Najmanjše število predpisanih delovnih vrat:

Število potnikov

Število delovnih vrat v dvonivojskem vozilu

Razreda I in A

Razred II

Razreda III in B

9–45

1

1

1

46–70

2

1

1

71–100

2

2

1

> 100

4

3

1

| 7.6.1.4 | Najmanjše število zasilnih izhodov je tolikšno, da je skupno število izhodov v skladu s spodnjo tabelo, pri čemer se število izhodov na vsakem posameznem nivoju in v vsakem posameznem oddelku določi ločeno. Toaletni prostori ali kuhinje pri določanju števila zasilnih izhodov ne veljajo za ločene oddelke. Lopute za zasilni izhod lahko štejejo le kot eden od zgoraj navedenih zasilnih izhodov:






  Število potnikov in posadke, ki jih lahko sprejme vsak oddelek ali nivo | Najmanjše skupno število zasilnih izhodov |
| --- | --- | --- |
| 1–8 | 2 |
| 9–16 | 3 |
| 17–30 | 4 |
| 31–45 | 5 |
| 46–60 | 6 |
| 61–75 | 7 |
| 76–90 | 8 |
| 91–110 | 9 |
| 111–130 | 10 |
| > 130 | 11 |

7.6.1.4

Najmanjše število zasilnih izhodov je tolikšno, da je skupno število izhodov v skladu s spodnjo tabelo, pri čemer se število izhodov na vsakem posameznem nivoju in v vsakem posameznem oddelku določi ločeno. Toaletni prostori ali kuhinje pri določanju števila zasilnih izhodov ne veljajo za ločene oddelke. Lopute za zasilni izhod lahko štejejo le kot eden od zgoraj navedenih zasilnih izhodov:

Število potnikov in posadke, ki jih lahko sprejme vsak oddelek ali nivo

Najmanjše skupno število zasilnih izhodov

1–8

2

9–16

3

17–30

4

31–45

5

46–60

6

61–75

7

76–90

8

91–110

9

111–130

10

> 130

11

| 7.6.1.11 | Razen zasilnih vrat in oken za zasilni izhod so v strehi zgornjega nivoja vozil razredov II in III vgrajene tudi lopute za zasilni izhod. Lahko so vgrajene tudi v vozilih razreda I. V tem primeru je najmanjše število loput:






  Skupno število potnikov na zgornjem nivoju (Aa) | Število loput |
| --- | --- | --- |
| do 50 | l |
| več kot 50 | 2 |

7.6.1.11

Razen zasilnih vrat in oken za zasilni izhod so v strehi zgornjega nivoja vozil razredov II in III vgrajene tudi lopute za zasilni izhod. Lahko so vgrajene tudi v vozilih razreda I. V tem primeru je najmanjše število loput:

Skupno število potnikov na zgornjem nivoju (Aa)

Število loput

do 50

l

več kot 50

2

| 7.6.1.12 | Vsako notranje stopnišče velja za izhod z zgornjega nivoja. |
| --- | --- |

7.6.1.12

Vsako notranje stopnišče velja za izhod z zgornjega nivoja.

| 7.6.1.13 | Vsem osebam, ki so na spodnjem nivoju, mora biti omogočeno, da v primeru sile lahko zapustijo vozilo, ne da bi morale vstopiti na zgornji nivo vozila. |
| --- | --- |

7.6.1.13

Vsem osebam, ki so na spodnjem nivoju, mora biti omogočeno, da v primeru sile lahko zapustijo vozilo, ne da bi morale vstopiti na zgornji nivo vozila.

| 7.6.1.14 | Prehod na zgornjem nivoju je z enim ali več notranjimi stopnišči povezan z dostopnim prehodom do delovnih vrat ali s prehodom na spodnjem nivoju na oddaljenosti največ 3 m od delovnih vrat:






  (a) | v vozilih razredov I in II sta zagotovljeni dve stopnišči ali najmanj eno stopnišče in eno polstopnišče, če na zgornjem nivoju sprejmejo več kot 50 potnikov; |
| --- | --- | --- |

7.6.1.14

Prehod na zgornjem nivoju je z enim ali več notranjimi stopnišči povezan z dostopnim prehodom do delovnih vrat ali s prehodom na spodnjem nivoju na oddaljenosti največ 3 m od delovnih vrat:

(a)

v vozilih razredov I in II sta zagotovljeni dve stopnišči ali najmanj eno stopnišče in eno polstopnišče, če na zgornjem nivoju sprejmejo več kot 50 potnikov;

| (b) | v vozilih razreda III morata biti zagotovljeni dve stopnišči ali najmanj eno stopnišče in eno polstopnišče, če na zgornjem nivoju sprejmejo več kot 30 potnikov. |
| --- | --- |

(b)

v vozilih razreda III morata biti zagotovljeni dve stopnišči ali najmanj eno stopnišče in eno polstopnišče, če na zgornjem nivoju sprejmejo več kot 30 potnikov.

7.6.2   Razmestitev izhodov

| 7.6.2.2 | Dvoje vrat iz odstavka 7.6.1.1 je razmaknjenih tako, da razdalja med prečnima navpičnima ravninama skozi njihova središča ni manjša od 25 odstotkov celotne dolžine vozile ali 40 odstotkov celotne dolžine c na spodnjem nivoju; to ne velja, če so ta dvoja vrata na različnih straneh vozila. Če so ena od teh vrat del dvojnih vrat, se ta razdalja meri med najbolj oddaljenimi vrati. |
| --- | --- |

7.6.2.2

Dvoje vrat iz odstavka 7.6.1.1 je razmaknjenih tako, da razdalja med prečnima navpičnima ravninama skozi njihova središča ni manjša od 25 odstotkov celotne dolžine vozile ali 40 odstotkov celotne dolžine c na spodnjem nivoju; to ne velja, če so ta dvoja vrata na različnih straneh vozila. Če so ena od teh vrat del dvojnih vrat, se ta razdalja meri med najbolj oddaljenimi vrati.

| 7.6.2.3 | Izhodi na vsakem nivoju so razporejeni tako, da je njihovo število na obeh straneh vozila dejansko enako. |
| --- | --- |

7.6.2.3

Izhodi na vsakem nivoju so razporejeni tako, da je njihovo število na obeh straneh vozila dejansko enako.

| 7.6.2.4 | Na vsakem zgornjem nivoju je najmanj en zasilni izhod na zadnji ali sprednji strani vozila. |
| --- | --- |

7.6.2.4

Na vsakem zgornjem nivoju je najmanj en zasilni izhod na zadnji ali sprednji strani vozila.

7.6.4   Tehnične zahteve za vsa delovna vrata

| 7.6.4.6 | Če neposredni pogled ni ustrezen, se namestijo optične ali druge naprave, ki omogočajo vozniku, da s svojega sedeža opazi potnika v neposredni bližini vsakih delovnih vrat, ki niso delovna vrata s samodejnim delovanjem, zunaj vozila. Pri vozilih razreda I velja ta zahteva tudi za notranjo stran vseh delovnih vrat in za neposredno bližino vsakega notranjega stopnišča na zgornjem nivoju. |
| --- | --- |

7.6.4.6

Če neposredni pogled ni ustrezen, se namestijo optične ali druge naprave, ki omogočajo vozniku, da s svojega sedeža opazi potnika v neposredni bližini vsakih delovnih vrat, ki niso delovna vrata s samodejnim delovanjem, zunaj vozila. Pri vozilih razreda I velja ta zahteva tudi za notranjo stran vseh delovnih vrat in za neposredno bližino vsakega notranjega stopnišča na zgornjem nivoju.

7.6.7   Tehnične zahteve za zasilna vrata

| 7.6.7.3 | Vsaka upravljalna naprava ali naprava za odpiranje zasilnih vrat na spodnjem nivoju od zunaj je nameščena med 1 000 mm in 1 500 mm nad tlemi in največ 500 mm od vrat. Pri vozilih razredov I, II in III je vsaka upravljalna naprava ali naprava za odpiranje zasilnih vrat z notranje strani nameščena med 1 000 mm in 1 500 mm nad zgornjo površino poda ali stopnice, ki je najbližja upravljalni napravi, in 500 mm oddaljena od vrat. To ne velja za upravljalne naprave, nameščene v vozniškem prostoru. |
| --- | --- |

7.6.7.3

Vsaka upravljalna naprava ali naprava za odpiranje zasilnih vrat na spodnjem nivoju od zunaj je nameščena med 1 000 mm in 1 500 mm nad tlemi in največ 500 mm od vrat. Pri vozilih razredov I, II in III je vsaka upravljalna naprava ali naprava za odpiranje zasilnih vrat z notranje strani nameščena med 1 000 mm in 1 500 mm nad zgornjo površino poda ali stopnice, ki je najbližja upravljalni napravi, in 500 mm oddaljena od vrat. To ne velja za upravljalne naprave, nameščene v vozniškem prostoru.

7.7.5   Prehodi (glej sliko 1)

| 7.7.5.1 | Prehodi vozila so oblikovani in izdelani tako, da omogočajo prost prehod preskusne naprave, sestavljene iz dveh soosnih valjev, med katera je vstavljen obrnjen prisekan stožec, pri čemer ima preskusna naprava naslednje mere (v mm): | Razred I (38) | Razred II (38) | Razred III (38) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zgornji/spodnji nivo | ZN | SN | ZN | SN | ZN | SN |
| Premer spodnjega valja | 450 | 450 | 350 | 350 | 300 | 300 |
| Višina spodnjega valja | 900 | 1 020
  (900/990) | 900 | 1 020
  (900/990) | 900 | 1 020
  (900/990) |
| Premer zgornjega valja | 550 | 550 | 550 | 550 | 450 | 450 |
| Višina zgornjega valja | 500 | 500 | 500 | 500 | 500 | 500 |
| Skupna višina | 1 680 | 1 800
  (1 680/1 770) | 1 680 | 1 800
  (1 680/1 770) | 1 680 | 1 800
  (1 680/1 770) |

7.7.5.1

Prehodi vozila so oblikovani in izdelani tako, da omogočajo prost prehod preskusne naprave, sestavljene iz dveh soosnih valjev, med katera je vstavljen obrnjen prisekan stožec, pri čemer ima preskusna naprava naslednje mere (v mm):

Razred I (38)

Razred II (38)

Razred III (38)

Zgornji/spodnji nivo

ZN

SN

ZN

SN

ZN

SN

Premer spodnjega valja

450

450

350

350

300

300

Višina spodnjega valja

900

1 020

(900/990)

900

1 020

(900/990)

900

1 020

(900/990)

Premer zgornjega valja

550

550

550

550

450

450

Višina zgornjega valja

500

500

500

500

500

500

Skupna višina

1 680

1 800

(1 680/1 770)

1 680

1 800

(1 680/1 770)

1 680

1 800

(1 680/1 770)

Preskusna naprava se lahko dotakne visečih ročajev za stoječe potnike, če so vgrajeni, in jih odmakne. Premer zgornjega valja se lahko zgoraj zmanjša na 300 mm, če so robovi posneti tako, da poševna ravnina ne presega 30 stopinj glede na vodoravno ravnino (slika 1).

| 7.7.5.4 | Pri zgibnih ali potovalnih avtobusih se lahko preskusna naprava iz odstavka 7.7.5.1 neovirano premika skozi gibljivi del na katerem koli nivoju, kjer je prehod potnikov dovoljen skozi oba dela. Noben del prožne obloge tega dela, vključno z deli meha, ne štrli v prehod. |
| --- | --- |

7.7.5.4

Pri zgibnih ali potovalnih avtobusih se lahko preskusna naprava iz odstavka 7.7.5.1 neovirano premika skozi gibljivi del na katerem koli nivoju, kjer je prehod potnikov dovoljen skozi oba dela. Noben del prožne obloge tega dela, vključno z deli meha, ne štrli v prehod.

| 7.7.5.10 | Skupna višina preskusne naprave iz odstavka 7.7.5.1 se lahko zmanjša:






  (a) | s 1 800 mm na 1 680 mm v vsakem delu prehoda na spodnjem nivoju za prečno navpično ravnino, ki je 1 500 mm pred središčem zadnje osi (prve od zadnjih osi pri vozilih z več kot eno zadnjo osjo); |
| --- | --- | --- |

7.7.5.10

Skupna višina preskusne naprave iz odstavka 7.7.5.1 se lahko zmanjša:

(a)

s 1 800 mm na 1 680 mm v vsakem delu prehoda na spodnjem nivoju za prečno navpično ravnino, ki je 1 500 mm pred središčem zadnje osi (prve od zadnjih osi pri vozilih z več kot eno zadnjo osjo);

| (b) | pri delovnih vratih, ki so nameščena pred sprednjo osjo, s 1 800 mm na 1 770 mm v vsakem delu prehoda med dvema prečnima navpičnima ravninama, ki potekata 800 mm pred središčnico sprednje osi in za njo. |
| --- | --- |

(b)

pri delovnih vratih, ki so nameščena pred sprednjo osjo, s 1 800 mm na 1 770 mm v vsakem delu prehoda med dvema prečnima navpičnima ravninama, ki potekata 800 mm pred središčnico sprednje osi in za njo.

7.7.7   Stopnice

| 7.7.7.1 | Opomba (1): največ 850 mm pri zasilnih vratih na spodnjem nivoju in največ 1 500 mm pri zasilnih vratih na zgornjem nivoju. |
| --- | --- |

7.7.7.1

Opomba (1): največ 850 mm pri zasilnih vratih na spodnjem nivoju in največ 1 500 mm pri zasilnih vratih na zgornjem nivoju.

| 7.7.8.6 | Prazen prostor nad sedeži |
| --- | --- |

7.7.8.6

Prazen prostor nad sedeži

| 7.7.8.6.1 | Nad vsakim sedežem je prazen prostor v višini najmanj 900 mm, merjeno od najvišje točke neobremenjene sedežne blazine. Ta prazni prostor vključuje navpično projekcijo celotne površine sedeža in pripadajočega prostora za noge. Na zgornjem nivoju se ta prazni prostor lahko zmanjša na 850 mm. |
| --- | --- |

7.7.8.6.1

Nad vsakim sedežem je prazen prostor v višini najmanj 900 mm, merjeno od najvišje točke neobremenjene sedežne blazine. Ta prazni prostor vključuje navpično projekcijo celotne površine sedeža in pripadajočega prostora za noge. Na zgornjem nivoju se ta prazni prostor lahko zmanjša na 850 mm.

7.7.12   Notranje stopnišče (glej sliko 1 Priloge 4)

| 7.7.12.1 | Najmanjša širina katerega koli notranjega stopnišča je zasnovana tako, da omogoča prosti prehod šablone za dostop do enojnih vrat, kot je določeno na sliki 1 Priloge 4. Plošča se premika od prehoda na spodnjem nivoju do zadnje stopnice v verjetni smeri gibanja osebe, ki uporablja stopnice. |
| --- | --- |

7.7.12.1

Najmanjša širina katerega koli notranjega stopnišča je zasnovana tako, da omogoča prosti prehod šablone za dostop do enojnih vrat, kot je določeno na sliki 1 Priloge 4. Plošča se premika od prehoda na spodnjem nivoju do zadnje stopnice v verjetni smeri gibanja osebe, ki uporablja stopnice.

| 7.7.12.2 | Notranja stopnišča so zasnovana tako, da ob močnem zaviranju naprej vozečega vozila ni nevarnosti, da bo potnik padel navzdol.
  Ta zahteva velja za izpolnjeno, če je izpolnjen najmanj eden od naslednjih pogojev: |
| --- | --- |

7.7.12.2

Notranja stopnišča so zasnovana tako, da ob močnem zaviranju naprej vozečega vozila ni nevarnosti, da bo potnik padel navzdol.

Ta zahteva velja za izpolnjeno, če je izpolnjen najmanj eden od naslednjih pogojev:

| 7.7.12.2.1 | noben del stopnišča se ne spušča navzdol; |
| --- | --- |

7.7.12.2.1

noben del stopnišča se ne spušča navzdol;

| 7.7.12.2.2 | stopnišče je opremljeno z varovali ali podobnimi napravami; |
| --- | --- |

7.7.12.2.2

stopnišče je opremljeno z varovali ali podobnimi napravami;

| 7.7.12.2.3 | na zgornjem delu stopnišča je samodejna naprava, ki preprečuje uporabo stopnišča med vožnjo; ta naprava se brez težav sprosti v sili. |
| --- | --- |

7.7.12.2.3

na zgornjem delu stopnišča je samodejna naprava, ki preprečuje uporabo stopnišča med vožnjo; ta naprava se brez težav sprosti v sili.

| 7.7.12.3 | Z valjem iz odstavka 7.7.5.1 se preveri, ali so pogoji dostopa do stopnišča iz prehodov (na zgornjem in spodnjem nivoju) ustrezni. |
| --- | --- |

7.7.12.3

Z valjem iz odstavka 7.7.5.1 se preveri, ali so pogoji dostopa do stopnišča iz prehodov (na zgornjem in spodnjem nivoju) ustrezni.

7.11   Oprijemala in ročaji

7.11.5   Oprijemala in ročaji za notranje stopnišče

| 7.11.5.1 | Ustrezna oprijemala in ročaji se zagotovijo na obeh straneh vseh notranjih stopnišč. Nameščeni so med 800 mm in 1 100 mm nad robom vsake stopnice. |
| --- | --- |

7.11.5.1

Ustrezna oprijemala in ročaji se zagotovijo na obeh straneh vseh notranjih stopnišč. Nameščeni so med 800 mm in 1 100 mm nad robom vsake stopnice.

| 7.11.5.2 | Oprijemala in/ali ročaji imajo točko oprijema, ki je na voljo osebi, ki stoji na spodnjem ali zgornjem nivoju ob notranjem stopnišču ali na kateri koli stopnici. Takšne točke so postavljene navpično od 800 mm do 1 100 mm nad spodnjim nivojem ali nad površino vsake stopnice in |
| --- | --- |

7.11.5.2

Oprijemala in/ali ročaji imajo točko oprijema, ki je na voljo osebi, ki stoji na spodnjem ali zgornjem nivoju ob notranjem stopnišču ali na kateri koli stopnici. Takšne točke so postavljene navpično od 800 mm do 1 100 mm nad spodnjim nivojem ali nad površino vsake stopnice in

| 7.11.5.2.1 | na ustreznem mestu za osebo, ki stoji na spodnjem nivoju, ne več kot 400 mm navznoter od zunanjega roba prve stopnice, ter |
| --- | --- |

7.11.5.2.1

na ustreznem mestu za osebo, ki stoji na spodnjem nivoju, ne več kot 400 mm navznoter od zunanjega roba prve stopnice, ter

| 7.11.5.2.2 | na mestu, ki ustreza določeni stopnici, ne navzven od zunanjega roba zadevne stopnice in ne več kot 600 mm navznoter od istega roba. |
| --- | --- |

7.11.5.2.2

na mestu, ki ustreza določeni stopnici, ne navzven od zunanjega roba zadevne stopnice in ne več kot 600 mm navznoter od istega roba.

7.12   Varovanje stopnišč in izpostavljenih sedežev

| 7.12.2 | Na zgornjem nivoju dvonivojskega vozila je notranje stopnišče zavarovano z neprekinjenim varovalom, ki je visok najmanj 800 mm, merjeno od poda. Spodnji rob varovala ni več kot 100 mm nad podom. |
| --- | --- |

7.12.2

Na zgornjem nivoju dvonivojskega vozila je notranje stopnišče zavarovano z neprekinjenim varovalom, ki je visok najmanj 800 mm, merjeno od poda. Spodnji rob varovala ni več kot 100 mm nad podom.

| 7.12.3 | Vetrobransko steklo pred potniki, ki sedijo na sprednjih sedežih zgornjega nivoja mora biti zavarovano z oblazinjenim varovalom. Zgornji rob tega varovala je nameščen navpično med 800 mm in 900 mm nad podom, kjer so potnikove noge. |
| --- | --- |

7.12.3

Vetrobransko steklo pred potniki, ki sedijo na sprednjih sedežih zgornjega nivoja mora biti zavarovano z oblazinjenim varovalom. Zgornji rob tega varovala je nameščen navpično med 800 mm in 900 mm nad podom, kjer so potnikove noge.

| 7.12.4 | Odprtina med vsemi stopnicami na stopnišču je zaprta. |
| --- | --- |

7.12.4

Odprtina med vsemi stopnicami na stopnišču je zaprta.

PRILOGA 9

Dodatek

Slika 1

PREHODI

(Glej odstavek 7.7.5 Priloge 9)

Image

| | B (mm) | C (mm) | D (mm) | E (mm) (39) | F (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Razred I | 550 | 450 | 500 | 1 800
  (1 680/1 770) | 1 020
  (900/990) |
| Razred II | 550 | 350 | 500 | 1 800
  (1 680/1 770) | 1 020
  (900/990) |
| Razred III | 450 | 300 (220 pri bočno premičnih sedežih) | 500 | 1 800
  (1 680/1 770) | 1 020
  (900/990) |

B (mm)

C (mm)

D (mm)

E (mm) (39)

F (mm)

Razred I

550

450

500

1 800

(1 680/1 770)

1 020

(900/990)

Razred II

550

350

500

1 800

(1 680/1 770)

1 020

(900/990)

Razred III

450

300 (220 pri bočno premičnih sedežih)

500

1 800

(1 680/1 770)

1 020

(900/990)

PRILOGA 10

HOMOLOGACIJA SAMOSTOJNE TEHNIČNE ENOTE IN HOMOLOGACIJA VOZILA, NA KATEREM JE VGRAJENA KAROSERIJA, KI JE ŽE BILA HOMOLOGIRANA KOT SAMOSTOJNA TEHNIČNA ENOTA

1.   HOMOLOGACIJA SAMOSTOJNE TEHNIČNE ENOTE

| 1.1 | Za podelitev homologacije za samostojno tehnično enoto v skladu s tem pravilnikom za karoserijo vozila mora proizvajalec homologacijskemu organu zadovoljivo dokazati, da ta izpolnjuje pogoje, ki jih je določil proizvajalec. Ostali pogoji tega pravilnika morajo biti izpolnjeni in prikazani v skladu z odstavkom 2. |
| --- | --- |

1.1

Za podelitev homologacije za samostojno tehnično enoto v skladu s tem pravilnikom za karoserijo vozila mora proizvajalec homologacijskemu organu zadovoljivo dokazati, da ta izpolnjuje pogoje, ki jih je določil proizvajalec. Ostali pogoji tega pravilnika morajo biti izpolnjeni in prikazani v skladu z odstavkom 2.

| 1.2 | Homologacija se lahko podeli glede na pogoje, ki jih mora dodelano vozilo izpolnjevati (kot so na primer značilnosti ustreznega podvozja, omejitve pri uporabi ali vgradnji), pri čemer so ti pogoji zapisani v certifikatu o homologaciji. |
| --- | --- |

1.2

Homologacija se lahko podeli glede na pogoje, ki jih mora dodelano vozilo izpolnjevati (kot so na primer značilnosti ustreznega podvozja, omejitve pri uporabi ali vgradnji), pri čemer so ti pogoji zapisani v certifikatu o homologaciji.

| 1.3 | Vse takšne pogoje je treba v primerni obliki sporočiti kupcu karoserije vozila ali izdelovalcu vozila na naslednji stopnji. |
| --- | --- |

1.3

Vse takšne pogoje je treba v primerni obliki sporočiti kupcu karoserije vozila ali izdelovalcu vozila na naslednji stopnji.

2.   HOMOLOGACIJA VOZILA, NA KATEREM JE VGRAJENA KAROSERIJA, KI JE ŽE BILA HOMOLOGIRANA KOT SAMOSTOJNA TEHNIČNA ENOTA

| 2.1 | Za podelitev homologacije za vozilo, na katerem je vgrajena karoserija, ki je že bila homologirana kot samostojna tehnična enota, v skladu s tem pravilnikom, mora proizvajalec homologacijskemu organu zadovoljivo prikazati skladnost z zahtevami tega pravilnika, ki še niso bile izpolnjene in prikazane v skladu z odstavkom 1, pri čemer je treba upoštevati predhodne homologacije za nedodelano vozilo. |
| --- | --- |

2.1

Za podelitev homologacije za vozilo, na katerem je vgrajena karoserija, ki je že bila homologirana kot samostojna tehnična enota, v skladu s tem pravilnikom, mora proizvajalec homologacijskemu organu zadovoljivo prikazati skladnost z zahtevami tega pravilnika, ki še niso bile izpolnjene in prikazane v skladu z odstavkom 1, pri čemer je treba upoštevati predhodne homologacije za nedodelano vozilo.

| 2.2 | Vse zahteve, določene v skladu z odstavkom 1.2, morajo biti izpolnjene. |
| --- | --- |

2.2

Vse zahteve, določene v skladu z odstavkom 1.2, morajo biti izpolnjene.

PRILOGA 11

MASE IN MERE

| 1. | Ta priloga velja za mase in mere motornih vozil kategorij M2 in M3, če so potrebne za homologacijo vozila glede na njegovo splošno konstrukcijo. |
| --- | --- |

1.

Ta priloga velja za mase in mere motornih vozil kategorij M2 in M3, če so potrebne za homologacijo vozila glede na njegovo splošno konstrukcijo.

2.   OPREDELITVE

Za namene te priloge:

| 2.1 | (rezervirano) |
| --- | --- |

2.1

(rezervirano)

| 2.2 | (rezervirano) |
| --- | --- |

2.2

(rezervirano)

| 2.3 | „Skupina osi“ pomeni osi, ki so del vrtljivega podvozja. Skupina dveh osi se imenuje tandem, skupina treh osi pa trojna os. Po dogovoru se posamična os šteje za skupino ene osi. |
| --- | --- |

2.3

„Skupina osi“ pomeni osi, ki so del vrtljivega podvozja. Skupina dveh osi se imenuje tandem, skupina treh osi pa trojna os. Po dogovoru se posamična os šteje za skupino ene osi.

| 2.4 | „Mere vozila“ pomenijo mere vozila, kot jih je določil proizvajalec, na podlagi njegove konstrukcije. |
| --- | --- |

2.4

„Mere vozila“ pomenijo mere vozila, kot jih je določil proizvajalec, na podlagi njegove konstrukcije.

| 2.4.1 | „Dolžina vozila“ je mera, izmerjena po definiciji št. 6.1 standarda ISO 612-1978.
  Razen predpisov tega standarda se pri merjenju dolžine vozila ne smejo upoštevati naslednje naprave:






  — | naprave za brisanje in pranje stekel, |
| --- | --- | --- |

2.4.1

„Dolžina vozila“ je mera, izmerjena po definiciji št. 6.1 standarda ISO 612-1978.

Razen predpisov tega standarda se pri merjenju dolžine vozila ne smejo upoštevati naslednje naprave:

—

naprave za brisanje in pranje stekel,

| — | sprednje in zadnje označevalne tablice, |
| --- | --- |

—

sprednje in zadnje označevalne tablice,

| — | naprave za nameščanje carinskih oznak in njihova zaščita, |
| --- | --- |

—

naprave za nameščanje carinskih oznak in njihova zaščita,

| — | naprave za pritrjevanje ponjav in njihova zaščita, |
| --- | --- |

—

naprave za pritrjevanje ponjav in njihova zaščita,

| — | svetlobna oprema, |
| --- | --- |

—

svetlobna oprema,

| — | ogledala in druge naprave za posredno gledanje, |
| --- | --- |

—

ogledala in druge naprave za posredno gledanje,

| — | pripomočki za opazovanje, |
| --- | --- |

—

pripomočki za opazovanje,

| — | cevi za dovod zraka, |
| --- | --- |

—

cevi za dovod zraka,

| — | vzdolžni prisloni za snemljive karoserije, |
| --- | --- |

—

vzdolžni prisloni za snemljive karoserije,

| — | dostopne stopnice in ročaji, |
| --- | --- |

—

dostopne stopnice in ročaji,

| — | gume na odbijačih in podobna oprema, |
| --- | --- |

—

gume na odbijačih in podobna oprema,

| — | dvižne ploščadi, dostopne klančine in podobna oprema v stanju, pripravljenem za vožnjo, ki ne presega 300 mm, če ne povečuje nosilnosti vozila, |
| --- | --- |

—

dvižne ploščadi, dostopne klančine in podobna oprema v stanju, pripravljenem za vožnjo, ki ne presega 300 mm, če ne povečuje nosilnosti vozila,

| — | spojne naprave za motorna vozila, |
| --- | --- |

—

spojne naprave za motorna vozila,

| — | tokovni odjemniki vozil, ki jih poganja elektrika, |
| --- | --- |

—

tokovni odjemniki vozil, ki jih poganja elektrika,

| — | zunanji senčnik. |
| --- | --- |

—

zunanji senčnik.

| 2.4.2 | „Širina vozila“ je mera, izmerjena po definiciji št. 6.2 standarda ISO 612-1978.
  Razen predpisov tega standarda se pri merjenju širine vozila ne smejo upoštevati naslednje naprave:






  — | naprave za nameščanje carinskih oznak in njihova zaščita, |
| --- | --- | --- |

2.4.2

„Širina vozila“ je mera, izmerjena po definiciji št. 6.2 standarda ISO 612-1978.

Razen predpisov tega standarda se pri merjenju širine vozila ne smejo upoštevati naslednje naprave:

—

naprave za nameščanje carinskih oznak in njihova zaščita,

| — | naprave za pritrjevanje ponjav in njihova zaščita, |
| --- | --- |

—

naprave za pritrjevanje ponjav in njihova zaščita,

| — | kontrolne naprave za odpoved pnevmatik, |
| --- | --- |

—

kontrolne naprave za odpoved pnevmatik,

| — | štrleči prožni deli sistema za preprečevanje škropljenja izpod koles, |
| --- | --- |

—

štrleči prožni deli sistema za preprečevanje škropljenja izpod koles,

| — | svetlobna oprema, |
| --- | --- |

—

svetlobna oprema,

| — | dostopne klančine v stanju, pripravljenem za vožnjo, dvižne ploščadi in podobna oprema v stanju, pripravljenem za vožnjo, če ne segajo dlje kot 10 mm od strani vozila in če so sprednji in zadnji vogali klančin zaobljeni s polmerom najmanj 5 mm; robovi morajo biti zaobljeni s polmerom najmanj 2,5 mm, |
| --- | --- |

—

dostopne klančine v stanju, pripravljenem za vožnjo, dvižne ploščadi in podobna oprema v stanju, pripravljenem za vožnjo, če ne segajo dlje kot 10 mm od strani vozila in če so sprednji in zadnji vogali klančin zaobljeni s polmerom najmanj 5 mm; robovi morajo biti zaobljeni s polmerom najmanj 2,5 mm,

| — | ogledala in druge naprave za posredno gledanje, |
| --- | --- |

—

ogledala in druge naprave za posredno gledanje,

| — | kazalniki tlaka v pnevmatikah, |
| --- | --- |

—

kazalniki tlaka v pnevmatikah,

| — | zložljive stopnice, |
| --- | --- |

—

zložljive stopnice,

| — | izbočen del sten pnevmatik neposredno nad mestom stika s tlemi, |
| --- | --- |

—

izbočen del sten pnevmatik neposredno nad mestom stika s tlemi,

| — | pripomočki za opazovanje, |
| --- | --- |

—

pripomočki za opazovanje,

| — | zložljive stranske usmerjevalne naprave na avtobusih in potovalnih avtobusih, namenjene za uporabo na vodenih sistemih avtobusov, če niso zložene. |
| --- | --- |

—

zložljive stranske usmerjevalne naprave na avtobusih in potovalnih avtobusih, namenjene za uporabo na vodenih sistemih avtobusov, če niso zložene.

| 2.4.3 | „Višina vozila“ je mera, izmerjena po definiciji št. 6.3 standarda ISO 612-1978.
  Razen predpisov tega standarda se pri merjenju višine vozila ne smejo upoštevati naslednje naprave:






  — | antene, |
| --- | --- | --- |

2.4.3

„Višina vozila“ je mera, izmerjena po definiciji št. 6.3 standarda ISO 612-1978.

Razen predpisov tega standarda se pri merjenju višine vozila ne smejo upoštevati naslednje naprave:

—

antene,

| — | pantografi ali tokovni odjemniki v dvignjenem položaju. |
| --- | --- |

—

pantografi ali tokovni odjemniki v dvignjenem položaju.

Pri vozilih z napravo za dvig osi je treba upoštevati učinek te naprave.

| 2.5 | (rezervirano) |
| --- | --- |

2.5

(rezervirano)

| 2.6. | (rezervirano) |
| --- | --- |

2.6.

(rezervirano)

| 2.7 | „Največja tehnično dovoljena masa na os (m)“ pomeni maso, ki ustreza največji dovoljeni statični navpični obremenitvi osi na cestišče, na podlagi konstrukcije vozila in osi ter kot jo je navedel proizvajalec vozila. |
| --- | --- |

2.7

„Največja tehnično dovoljena masa na os (m)“ pomeni maso, ki ustreza največji dovoljeni statični navpični obremenitvi osi na cestišče, na podlagi konstrukcije vozila in osi ter kot jo je navedel proizvajalec vozila.

| 2.8 | „Največja tehnično dovoljena masa na skupino osi (μ)“ pomeni maso, ki ustreza največji dovoljeni statični navpični obremenitvi skupine osi na cestišče na podlagi konstrukcije vozila in skupine osi ter kot jo je navedel proizvajalec vozila. |
| --- | --- |

2.8

„Največja tehnično dovoljena masa na skupino osi (μ)“ pomeni maso, ki ustreza največji dovoljeni statični navpični obremenitvi skupine osi na cestišče na podlagi konstrukcije vozila in skupine osi ter kot jo je navedel proizvajalec vozila.

| 2.9 | „Masa vlečenega vozila“ pomeni skupno obremenitev osi vlečenega/vlečenih vozila/vozil na cestišče. |
| --- | --- |

2.9

„Masa vlečenega vozila“ pomeni skupno obremenitev osi vlečenega/vlečenih vozila/vozil na cestišče.

| 2.10 | „Največja tehnično dovoljena masa vlečenega vozila (TM)“ pomeni največjo maso vlečenega vozila, ki jo je navedel proizvajalec. |
| --- | --- |

2.10

„Največja tehnično dovoljena masa vlečenega vozila (TM)“ pomeni največjo maso vlečenega vozila, ki jo je navedel proizvajalec.

| 2.11 | „Največja tehnično dovoljena masa na spojni točki motornega vozila“ pomeni maso, ki ustreza največji dovoljeni statični navpični obremenitvi na spojni točki na podlagi konstrukcije motornega vozila in/ali spojne naprave in kot jo je navedel proizvajalec. Po opredelitvi ta masa ne vključuje mase spojne naprave motornega vozila. |
| --- | --- |

2.11

„Največja tehnično dovoljena masa na spojni točki motornega vozila“ pomeni maso, ki ustreza največji dovoljeni statični navpični obremenitvi na spojni točki na podlagi konstrukcije motornega vozila in/ali spojne naprave in kot jo je navedel proizvajalec. Po opredelitvi ta masa ne vključuje mase spojne naprave motornega vozila.

| 2.12 | (rezervirano) |
| --- | --- |

2.12

(rezervirano)

| 2.13 | „Največja tehnično dovoljena masa kombiniranega vozila (MC)“ pomeni skupno maso kombinacije motornega vozila in priklopnika/priklopnikov, kot jo je navedel proizvajalec. |
| --- | --- |

2.13

„Največja tehnično dovoljena masa kombiniranega vozila (MC)“ pomeni skupno maso kombinacije motornega vozila in priklopnika/priklopnikov, kot jo je navedel proizvajalec.

| 2.14 | „Naprava za dvig osi“ pomeni napravo, trajno vgrajeno v vozilo za namen zmanjševanja ali povečevanja obremenitve na os/osi v skladu s stanjem obremenitve vozila:






  (a) | z dvigom koles od tal/njihovim spuščanjem na tla |
| --- | --- | --- |

2.14

„Naprava za dvig osi“ pomeni napravo, trajno vgrajeno v vozilo za namen zmanjševanja ali povečevanja obremenitve na os/osi v skladu s stanjem obremenitve vozila:

(a)

z dvigom koles od tal/njihovim spuščanjem na tla

| (b) | ali brez dviganja koles od tal (npr. pri sistemih zračnega vzmetenja ali drugih sistemih); |
| --- | --- |

(b)

ali brez dviganja koles od tal (npr. pri sistemih zračnega vzmetenja ali drugih sistemih);

za zmanjšanje obrabljenosti pnevmatik, kadar vozilo ni popolnoma obremenjeno, in/ali za olajšanje speljevanja motornih vozil ali kombinacije vozil na spolzkih tleh s povečanjem obremenitve na pogonsko os.

| 3. | (rezervirano) |
| --- | --- |

3.

(rezervirano)

| 4. | (rezervirano) |
| --- | --- |

4.

(rezervirano)

| 5. | (rezervirano) |
| --- | --- |

5.

(rezervirano)

| 6. | (rezervirano) |
| --- | --- |

6.

(rezervirano)

7.   ZAHTEVE

7.1   Merjenje mase vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, in njene porazdelitve na osi

Masa vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, in njena porazdelitev na osi se merita na vozilu/vozilih, predloženem/predloženih v skladu z odstavkom 3.4 tega pravilnika, stoječem/stoječih na mestu in s kolesi, obrnjenimi naravnost naprej. Če se izmerjene mase ne razlikujejo od mas, ki jih je navedel proizvajalec za ustrezne tehnične konfiguracije za tip, za več kot 3 odstotke ali za več kot 5 odstotkov pri vozilih kategorije M2, katerih masa ne presega 3 500 kg, se za namene spodnjih zahtev uporabljajo mase v stanju, pripravljenem za vožnjo, in njihove porazdelitve na osi, kot jih je navedel proizvajalec. V nasprotnem primeru je treba uporabiti izmerjene mase, tehnična služba pa lahko potem, če je to potrebno, opravi dodatna merjenja na vozilu/vozilih, razen na tistih, ki so predloženi v skladu z odstavkom 3.4 tega pravilnika.

| 7.2 | (rezervirano) |
| --- | --- |

7.2

(rezervirano)

| 7.3 | (rezervirano) |
| --- | --- |

7.3

(rezervirano)

7.4   Izračuni porazdelitve mase

7.4.1   Postopek izračuna

| 7.4.1.1 | Za izračune porazdelitve mase, ki so določeni v nadaljevanju, mora proizvajalec tehnični službi, odgovorni za preskuse, zagotoviti podatke (v tabelarični ali drugi primerni obliki), ki so potrebni, da se za vsako tehnično konfiguracij za tip vozila določijo ustrezna največja tehnično dovoljena masa vozila, največja tehnično dovoljena masa na osi in skupine osi, največja tehnično dovoljena masa vlečenega vozila in največja tehnično dovoljena masa kombiniranega vozila. |
| --- | --- |

7.4.1.1

Za izračune porazdelitve mase, ki so določeni v nadaljevanju, mora proizvajalec tehnični službi, odgovorni za preskuse, zagotoviti podatke (v tabelarični ali drugi primerni obliki), ki so potrebni, da se za vsako tehnično konfiguracij za tip vozila določijo ustrezna največja tehnično dovoljena masa vozila, največja tehnično dovoljena masa na osi in skupine osi, največja tehnično dovoljena masa vlečenega vozila in največja tehnično dovoljena masa kombiniranega vozila.

| 7.4.1.2 | Opraviti je treba ustrezne izračune za zagotovitev, da so za vsako tehnično konfiguracijo za tip izpolnjene zahteve v nadaljevanju. V ta namen se lahko izračuni omejijo na najslabše primere. |
| --- | --- |

7.4.1.2

Opraviti je treba ustrezne izračune za zagotovitev, da so za vsako tehnično konfiguracijo za tip izpolnjene zahteve v nadaljevanju. V ta namen se lahko izračuni omejijo na najslabše primere.

| 7.4.1.3 | V naslednjih zahtevah zapisi M, mi, μj, TM in MC označujejo naslednje parametre, za katere morajo biti izpolnjene zahteve iz odstavka 7.4:






  M = | največja tehnično dovoljena masa vozila, |
| --- | --- | --- |
| mi = | največja tehnično dovoljena masa na os, označena z „i“, pri čemer ima „i“ vrednost od 1 do vrednosti skupnega števila osi vozila, |
| μj = | največja tehnično dovoljena masa na posamično os ali skupino osi, označena z „j“, pri čemer ima „j“ vrednost od 1 do vrednosti skupnega števila posamičnih osi in skupin osi, |
| TM = | največja tehnično dovoljena masa vlečenega vozila |
| MC = | največja tehnično dovoljena masa kombiniranega vozila. |

7.4.1.3

V naslednjih zahtevah zapisi M, mi, μj, TM in MC označujejo naslednje parametre, za katere morajo biti izpolnjene zahteve iz odstavka 7.4:

M =

največja tehnično dovoljena masa vozila,

mi =

največja tehnično dovoljena masa na os, označena z „i“, pri čemer ima „i“ vrednost od 1 do vrednosti skupnega števila osi vozila,

μj =

največja tehnično dovoljena masa na posamično os ali skupino osi, označena z „j“, pri čemer ima „j“ vrednost od 1 do vrednosti skupnega števila posamičnih osi in skupin osi,

TM =

največja tehnično dovoljena masa vlečenega vozila

MC =

največja tehnično dovoljena masa kombiniranega vozila.

| 7.4.1.4 | Pri posamični osi, pri čemer je z „i“ označena kot os in z „j“ kot skupina osi, velja po opredelitvi mi = μj. |
| --- | --- |

7.4.1.4

Pri posamični osi, pri čemer je z „i“ označena kot os in z „j“ kot skupina osi, velja po opredelitvi mi = μj.

| 7.4.1.5 | Pri vozilih, opremljenih z osmi s spremenljivo obremenitvijo, morajo biti izračuni v nadaljevanju opravljeni ob obremenitvi vzmetenja osi kot pri običajnem stanju vožnje. Pri vozilih, opremljenih z dvižnimi osmi, se izračuni v nadaljevanju opravijo ob spuščenih oseh. |
| --- | --- |

7.4.1.5

Pri vozilih, opremljenih z osmi s spremenljivo obremenitvijo, morajo biti izračuni v nadaljevanju opravljeni ob obremenitvi vzmetenja osi kot pri običajnem stanju vožnje. Pri vozilih, opremljenih z dvižnimi osmi, se izračuni v nadaljevanju opravijo ob spuščenih oseh.

| 7.4.1.6 | Pri skupinah osi mora proizvajalec navesti zakonitosti za porazdelitev celotne mase, ki učinkuje na skupino osi, na posamezne osi (na primer z navedbo formul porazdelitve ali pripravo diagramov porazdelitve). |
| --- | --- |

7.4.1.6

Pri skupinah osi mora proizvajalec navesti zakonitosti za porazdelitev celotne mase, ki učinkuje na skupino osi, na posamezne osi (na primer z navedbo formul porazdelitve ali pripravo diagramov porazdelitve).

| 7.4.1.7 | (rezervirano) |
| --- | --- |

7.4.1.7

(rezervirano)

| 7.4.2 | (Rezervirano – glej spodnji pododstavek 7.4.3.1 in odstavek 7.4.4) |
| --- | --- |

7.4.2

(Rezervirano – glej spodnji pododstavek 7.4.3.1 in odstavek 7.4.4)

| 7.4.2.1 | Vsota mas ne sme biti manjša od mase M. |
| --- | --- |

7.4.2.1

Vsota mas ne sme biti manjša od mase M.

| 7.4.2.2 | Za vsako skupino osi, označeno z „j“, vsota mas mi na njene osi ne sme biti manjša od mase μj. Razen tega nobena od mas mi ne sme biti manjša od dela μj, ki deluje na os „i“, kot je določeno z zakonitostmi porazdelitve mase za to skupino osi. |
| --- | --- |

7.4.2.2

Za vsako skupino osi, označeno z „j“, vsota mas mi na njene osi ne sme biti manjša od mase μj. Razen tega nobena od mas mi ne sme biti manjša od dela μj, ki deluje na os „i“, kot je določeno z zakonitostmi porazdelitve mase za to skupino osi.

| 7.4.2.3 | Vsota mas μj ne sme biti manjša od mase M. |
| --- | --- |

7.4.2.3

Vsota mas μj ne sme biti manjša od mase M.

| 7.4.2.4 | Vsota mase v stanju, pripravljenem za vožnjo, zmnožka mase 75 kg s številom potnikov in največje tehnično dovoljene mase na spojni točki ne sme presegati mase M. |
| --- | --- |

7.4.2.4

Vsota mase v stanju, pripravljenem za vožnjo, zmnožka mase 75 kg s številom potnikov in največje tehnično dovoljene mase na spojni točki ne sme presegati mase M.

| 7.4.2.5 | (rezervirano) |
| --- | --- |

7.4.2.5

(rezervirano)

| 7.4.2.6 | (rezervirano) |
| --- | --- |

7.4.2.6

(rezervirano)

| 7.4.2.7 | MC ne sme presegati M + TM. |
| --- | --- |

7.4.2.7

MC ne sme presegati M + TM.

7.4.3   Zahteve za avtobuse in potovalne avtobuse

| 7.4.3.1 | Veljajo zahteve iz odstavkov 7.4.2.1 do 7.4.2.3 in iz odstavka 7.4.2.7. |
| --- | --- |

7.4.3.1

Veljajo zahteve iz odstavkov 7.4.2.1 do 7.4.2.3 in iz odstavka 7.4.2.7.

| 7.4.3.2 | Vsota mase vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, mase Q, pomnožene s številom sedečih in stoječih potnikov, mas WP, B in BX, opredeljenih v odstavku 7.4.3.3.1, največje tehnično dovoljene mase na spojni točki, če je proizvajalec vgradil spojko, ne presega mase M. |
| --- | --- |

7.4.3.2

Vsota mase vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, mase Q, pomnožene s številom sedečih in stoječih potnikov, mas WP, B in BX, opredeljenih v odstavku 7.4.3.3.1, največje tehnično dovoljene mase na spojni točki, če je proizvajalec vgradil spojko, ne presega mase M.

| 7.4.3.3 | Ko je vozilo v stanju, pripravljenem za vožnjo, obremenjeno, kot je opisano v odstavku 7.4.3.3.1, masa, ki ustreza obremenitvi na vsaki osi, ne sme presegati mase mi na vsako os, in masa, ki ustreza obremenitvi na vsako posamično os ali skupino osi, ne sme presegati mase μj na to skupino osi. Razen tega mora biti masa, ki ustreza obremenitvi na pogonsko os, ali vsota mas, ki ustreza obremenitvam na pogonske osi, najmanj 25 odstotkov mase M. |
| --- | --- |

7.4.3.3

Ko je vozilo v stanju, pripravljenem za vožnjo, obremenjeno, kot je opisano v odstavku 7.4.3.3.1, masa, ki ustreza obremenitvi na vsaki osi, ne sme presegati mase mi na vsako os, in masa, ki ustreza obremenitvi na vsako posamično os ali skupino osi, ne sme presegati mase μj na to skupino osi. Razen tega mora biti masa, ki ustreza obremenitvi na pogonsko os, ali vsota mas, ki ustreza obremenitvam na pogonske osi, najmanj 25 odstotkov mase M.

| 7.4.3.3.1 | Vozilo v stanju, pripravljenem za vožnjo, je obremenjeno z: maso, ki ustreza številu sedečih potnikov P mase Q; maso, ki ustreza številu stoječih potnikov SP mase Q, enakomerno porazdeljene po površini, ki je na voljo za stoječe potnike S1; kjer je to primerno, maso WP enakomerno porazdeljeno po vsakem prostoru za invalidski voziček; maso, enako B (kg), enakomerno porazdeljeno v prostorih za prtljago; maso, enako BX (kg), enakomerno porazdeljeno po površini strehe, opremljene za prevoz prtljage, pri čemer:
  je P število sedežev.
  je S1 prostor za stoječe potnike. Pri vozilih razreda III ali B, S1 = 0.
  SP, ki ga navaja proizvajalec, ne sme presegati vrednosti S1/SSp, pri čemer je SSp dogovorjeni prostor, namenjen za enega stoječega potnika, določen v spodnji tabeli.
  je WP (kg) število prostorov za invalidske vozičke, pomnoženo z 250 kg, ki ustreza masi invalidskega vozička in uporabnika.
  B (kg), ki ga navaja proizvajalec, mora imeti številsko vrednost vsaj 100 × V. To vključuje prostore ali police za prtljago, ki so lahko pritrjene zunaj vozila.
  V je skupna prostornina prostorov za prtljago v m3. Pri odobritvi vozila razreda I ali A, se prostornina prostorov za prtljago, ki so dostopni le zunaj vozila, ne upošteva.
  BX, ki ga navaja proizvajalec, mora imeti številsko vrednost najmanj 75 kg/m2.
  Dvonivojska vozila niso opremljena za prevoz prtljage na strehi, zato je BX za dvonivojska vozila enako nič.
  Q in SSp imata vrednosti iz naslednje tabele:







  Razred vozila | Q (kg) masa enega potnika | SSp (m2/potnik) dogovorjeni prostor za enega stoječega potnika |
| --- | --- | --- | --- |
| Razreda I in A | 68 | 0,125 |
| Razred II | 71 (40) | 0,15 |
| Razreda III in B | 71 (40) | ni stoječih potnikov |

7.4.3.3.1

Vozilo v stanju, pripravljenem za vožnjo, je obremenjeno z: maso, ki ustreza številu sedečih potnikov P mase Q; maso, ki ustreza številu stoječih potnikov SP mase Q, enakomerno porazdeljene po površini, ki je na voljo za stoječe potnike S1; kjer je to primerno, maso WP enakomerno porazdeljeno po vsakem prostoru za invalidski voziček; maso, enako B (kg), enakomerno porazdeljeno v prostorih za prtljago; maso, enako BX (kg), enakomerno porazdeljeno po površini strehe, opremljene za prevoz prtljage, pri čemer:

je P število sedežev.

je S1 prostor za stoječe potnike. Pri vozilih razreda III ali B, S1 = 0.

SP, ki ga navaja proizvajalec, ne sme presegati vrednosti S1/SSp, pri čemer je SSp dogovorjeni prostor, namenjen za enega stoječega potnika, določen v spodnji tabeli.

je WP (kg) število prostorov za invalidske vozičke, pomnoženo z 250 kg, ki ustreza masi invalidskega vozička in uporabnika.

B (kg), ki ga navaja proizvajalec, mora imeti številsko vrednost vsaj 100 × V. To vključuje prostore ali police za prtljago, ki so lahko pritrjene zunaj vozila.

V je skupna prostornina prostorov za prtljago v m3. Pri odobritvi vozila razreda I ali A, se prostornina prostorov za prtljago, ki so dostopni le zunaj vozila, ne upošteva.

BX, ki ga navaja proizvajalec, mora imeti številsko vrednost najmanj 75 kg/m2.

Dvonivojska vozila niso opremljena za prevoz prtljage na strehi, zato je BX za dvonivojska vozila enako nič.

Q in SSp imata vrednosti iz naslednje tabele:

Razred vozila

Q (kg) masa enega potnika

SSp (m2/potnik) dogovorjeni prostor za enega stoječega potnika

Razreda I in A

68

0,125

Razred II

71 (40)

0,15

Razreda III in B

71 (40)

ni stoječih potnikov

| 7.4.3.3.2 | Pri vozilih, opremljenih s spremenljivo razporeditvijo sedežev, površino, ki je na voljo stoječim potnikom (S1), in/ali opremljenih za prevoz invalidskih vozičkov, se zahteve odstavkov 7.4.3.2 in 7.4.3.3 določijo za vsakega od naslednjih pogojev: |
| --- | --- |

7.4.3.3.2

Pri vozilih, opremljenih s spremenljivo razporeditvijo sedežev, površino, ki je na voljo stoječim potnikom (S1), in/ali opremljenih za prevoz invalidskih vozičkov, se zahteve odstavkov 7.4.3.2 in 7.4.3.3 določijo za vsakega od naslednjih pogojev:

| 7.4.3.3.2.1 | zasedejo se vsi razpoložljivi sedeži, nato preostala površina za stoječe potnike (do zasedenosti stojišč, kot jo določi proizvajalec) in, če še ostane prostor, prostori za invalidske vozičke; |
| --- | --- |

7.4.3.3.2.1

zasedejo se vsi razpoložljivi sedeži, nato preostala površina za stoječe potnike (do zasedenosti stojišč, kot jo določi proizvajalec) in, če še ostane prostor, prostori za invalidske vozičke;

| 7.4.3.3.2.2 | zasedejo se vsa razpoložljiva stojišča (do zasedenosti stojišč, kot jo določi proizvajalec), nato preostali sedeži za sedeče potnike in, če še ostane prostor, prostori za invalidske vozičke; |
| --- | --- |

7.4.3.3.2.2

zasedejo se vsa razpoložljiva stojišča (do zasedenosti stojišč, kot jo določi proizvajalec), nato preostali sedeži za sedeče potnike in, če še ostane prostor, prostori za invalidske vozičke;

| 7.4.3.3.2.3 | zasedejo se vsi razpoložljivi prostori za invalidske vozičke, nato preostala površina za stoječe potnike (do zasedenosti stojišč, kot jo določi proizvajalec, če je dosežena) in potem preostali razpoložljivi sedeži. |
| --- | --- |

7.4.3.3.2.3

zasedejo se vsi razpoložljivi prostori za invalidske vozičke, nato preostala površina za stoječe potnike (do zasedenosti stojišč, kot jo določi proizvajalec, če je dosežena) in potem preostali razpoložljivi sedeži.

| 7.4.3.4 | Ko je vozilo v stanju, pripravljenem za vožnjo, ali obremenjeno, kot je določeno v pododstavku 7.4.3.3.1, masa, ki ustreza obremenitvi na sprednjo os ali skupino osi, ne sme biti manjša od odstotka mase vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, ali največje tehnično dovoljene mase M iz naslednje tabele:










  Razreda I in A | Razred II | Razreda III in B |
| --- | --- | --- | --- |
| Tog | Zgiben | Tog | Zgiben | Tog | Zgiben |
| 20 | 20 | 25 (41) | 20 | 25 (41) | 20 |

7.4.3.4

Ko je vozilo v stanju, pripravljenem za vožnjo, ali obremenjeno, kot je določeno v pododstavku 7.4.3.3.1, masa, ki ustreza obremenitvi na sprednjo os ali skupino osi, ne sme biti manjša od odstotka mase vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, ali največje tehnično dovoljene mase M iz naslednje tabele:

Razreda I in A

Razred II

Razreda III in B

Tog

Zgiben

Tog

Zgiben

Tog

Zgiben

20

20

25 (41)

20

25 (41)

20

| 7.4.3.5 | Če je za vozilo potrebna homologacija za več kot en razred, veljajo odstavki 7.4.3.2 in 7.4.3.3 za vsak razred. |
| --- | --- |

7.4.3.5

Če je za vozilo potrebna homologacija za več kot en razred, veljajo odstavki 7.4.3.2 in 7.4.3.3 za vsak razred.

| 7.4.4 | (rezervirano) |
| --- | --- |

7.4.4

(rezervirano)

| 7.5 | (rezervirano) |
| --- | --- |

7.5

(rezervirano)

7.6   Manevriranje

| 7.6.1 | Vsako motorno vozilo mora biti zmožno manevriranja na obe strani za celotno krožno pot 360 na območju, omejenem z dvema koncentričnima krogoma, od katerih ima zunanji krog polmer 12,50 m, notranji pa 5,30 m, ne da bi katera koli zunanja točka vozila (razen štrlečih delov, ki se jih ne upošteva pri merjenju širine vozila) segala čez oboda krogov. Pri motornih vozilih z napravami za dvig osi velja ta zahteva tudi pri dvižni osi/dvižnih oseh v dvignjenem položaju ali osi/oseh s spremenljivo obremenitvijo v neobremenjenem stanju.
  Zgoraj omenjene zahteve je treba preveriti: |
| --- | --- |

7.6.1

Vsako motorno vozilo mora biti zmožno manevriranja na obe strani za celotno krožno pot 360 na območju, omejenem z dvema koncentričnima krogoma, od katerih ima zunanji krog polmer 12,50 m, notranji pa 5,30 m, ne da bi katera koli zunanja točka vozila (razen štrlečih delov, ki se jih ne upošteva pri merjenju širine vozila) segala čez oboda krogov. Pri motornih vozilih z napravami za dvig osi velja ta zahteva tudi pri dvižni osi/dvižnih oseh v dvignjenem položaju ali osi/oseh s spremenljivo obremenitvijo v neobremenjenem stanju.

Zgoraj omenjene zahteve je treba preveriti:

7.6.1.1   Motorna vozila

Sprednjo zunanjo točko motornega vozila je treba voditi vzdolž obrisa zunanjega kroga (glej sliko A).

| 7.6.1.2 | (rezervirano) |
| --- | --- |

7.6.1.2

(rezervirano)

| 7.6.2 | (rezervirano) |
| --- | --- |

7.6.2

(rezervirano)

7.6.3   Dodatne zahteve za vozila kategorij M2 ali M3

Obstajata dva druga načina za dokazovanje skladnosti s tem odstavkom – 7.6.3.1 (A) in 7.6.3.1 (B) spodaj.

Združeno Kraljestvo in Portugalska lahko na svojem ozemlju do 9. marca 2005 odklonita podelitev nacionalne homologacije tipa vozila ali zavrneta ali prepovesta prodajo, registracijo, začetek uporabe ali uporabo vozila, če vozilo ne izpolnjuje meril o manevriranju, določenih v spodnjem odstavku 7.6.3.1 (B).

Razen zgoraj omenjenih izjem pogodbenice podelijo homologacijo na podlagi odstavka 7.6.3.1 (A).

| 7.6.3.1(A) | Pri vozilu, ki miruje, se navpična ravnina, ki se dotika strani vozila, obrnjene proti zunanjemu robu kroga, določi s črto, označeno na tleh. Pri zgibnem vozilu sta oba toga dela vozila poravnana z ravnino. Ko vozilo iz ravne črte preide v območje kroga, opisanega v odstavku 7.6.1, ne sme noben njegov del preseči navpične ravnine za več kot 0,60 m (glej sliki B in C). |
| --- | --- |

7.6.3.1(A)

Pri vozilu, ki miruje, se navpična ravnina, ki se dotika strani vozila, obrnjene proti zunanjemu robu kroga, določi s črto, označeno na tleh. Pri zgibnem vozilu sta oba toga dela vozila poravnana z ravnino. Ko vozilo iz ravne črte preide v območje kroga, opisanega v odstavku 7.6.1, ne sme noben njegov del preseči navpične ravnine za več kot 0,60 m (glej sliki B in C).

Slika A

Image

Slika B

Image

R = 12,5 m

r = 5,3 m

U = največ 0,6 m

Slika C

Image

R = 12,5 m

r = 5,3 m

U = največ 0,6 m

| 7.6.3.1(B) | Ko vozilo miruje in ima kolesa usmerjena tako, da bi pri premiku vozila njegova sprednja zunanja točka naredila krog s polmerom 12,50 m, je treba navpično ravnino, ki se dotika strani vozila, obrnjene proti zunanjemu robu vozila, določiti s črto, označeno na tleh. Pri zgibnih vozilih kategorije M2 ali M3 morata biti oba toga dela vozila poravnana z ravnino.
  Pri premikanju vozila naprej v katerikoli smeri vzdolž kroga s polmerom 12,50 m se noben njegov del ne sme premakniti za več kot 0,80 m ven iz navpične ravnine (glej sliko C) pri togem vozilu do 12 m dolžine ali za več kot 1,20 m (glej sliko C) pri togem vozilu, daljšem od 12 m ali zgibnem vozilu kategorije M2 ali M3.
  Pri vozilih z napravo za dvig osi velja ta zahteva tudi pri osi/oseh v dvignjenem položaju (v smislu odstavka 2.14). |
| --- | --- |

7.6.3.1(B)

Ko vozilo miruje in ima kolesa usmerjena tako, da bi pri premiku vozila njegova sprednja zunanja točka naredila krog s polmerom 12,50 m, je treba navpično ravnino, ki se dotika strani vozila, obrnjene proti zunanjemu robu vozila, določiti s črto, označeno na tleh. Pri zgibnih vozilih kategorije M2 ali M3 morata biti oba toga dela vozila poravnana z ravnino.

Pri premikanju vozila naprej v katerikoli smeri vzdolž kroga s polmerom 12,50 m se noben njegov del ne sme premakniti za več kot 0,80 m ven iz navpične ravnine (glej sliko C) pri togem vozilu do 12 m dolžine ali za več kot 1,20 m (glej sliko C) pri togem vozilu, daljšem od 12 m ali zgibnem vozilu kategorije M2 ali M3.

Pri vozilih z napravo za dvig osi velja ta zahteva tudi pri osi/oseh v dvignjenem položaju (v smislu odstavka 2.14).

Slika A

Image

Slika B

Image

Slika C

Image

| 7.6.4 | Zahteve iz odstavkov 7.6.1 do 7.6.3 se lahko na zahtevo proizvajalca preverijo z ustreznim enakovrednim izračunom ali geometrijskim prikazom. |
| --- | --- |

7.6.4

Zahteve iz odstavkov 7.6.1 do 7.6.3 se lahko na zahtevo proizvajalca preverijo z ustreznim enakovrednim izračunom ali geometrijskim prikazom.

| 7.6.5 | Pri nedodelanih vozilih mora proizvajalec navesti največje dovoljene mere, za katere mora biti vozilo preverjeno v skladu z zahtevami iz odstavkov 7.6.1 do 7.6.3. |
| --- | --- |

7.6.5

Pri nedodelanih vozilih mora proizvajalec navesti največje dovoljene mere, za katere mora biti vozilo preverjeno v skladu z zahtevami iz odstavkov 7.6.1 do 7.6.3.

| 7.7. | (rezervirano) |
| --- | --- |

7.7.

(rezervirano)

| 7.8. | (rezervirano) |
| --- | --- |

7.8.

(rezervirano)

| 7.9. | (rezervirano) |
| --- | --- |

7.9.

(rezervirano)

| 7.10. | (rezervirano) |
| --- | --- |

7.10.

(rezervirano)

| 7.11. | (rezervirano) |
| --- | --- |

7.11.

(rezervirano)

---

(1)  Kot je določeno v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o proizvodnji vozil (R.E.3) (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

1

(2)  1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Srbijo in Črno goro, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35 (prosto), 36 za Litvo, 37 za Turčijo, 38 (prosto), 39 za Azerbajdžan, 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije dodelijo države članice z uporabo svojih oznak ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Južno Afriko in 48 za Novo Zelandijo. Naslednje številčne oznake se dodelijo drugim državam v kronološkem zaporedju, po katerem ratificirajo ali pristopijo k Sporazumu o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov, in generalni sekretar Združenih narodov tako dodeljene številčne oznake sporoči pogodbenicam Sporazuma.

2

(3)  Če podatki za identifikacijo tipa vključujejo znake, ki niso bistveni za opis tipa vozila, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, ki jih zajema ta informativni dokument, se ti znaki v dokumentaciji nadomestijo s simbolom „?“ (npr. ABC??123??).

3

(4)  Kot je določeno v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o proizvodnji vozil (R.E.3) (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

4

(5)  Če je mogoče, navedite oznako v skladu z evropskim standardom, drugače navedite:

5

| (a) | opis materiala; |
| --- | --- |

(a)

opis materiala;

| (b) | napetost tečenja; |
| --- | --- |

(b)

napetost tečenja;

| (c) | skrajno natezno obremenitev; |
| --- | --- |

(c)

skrajno natezno obremenitev;

| (d) | raztezek (v odstotkih); |
| --- | --- |

(d)

raztezek (v odstotkih);

| (e) | preskus trdote po Brinellu. |
| --- | --- |

(e)

preskus trdote po Brinellu.

(6)  Trambus izvedba pomeni obliko vozila, pri katerem je več kot polovica dolžine motorja za najbolj sprednjo točko spodnjega roba vetrobranskega stekla in pesto volana v sprednji četrtini dolžine vozila.

6

(7)  Črtati, kjer ni potrebno (so primeri, kjer ni treba ničesar črtati, če se uporabljajo še drugi vnosi).

7

(8)  Če je ena različica z običajno kabino in druga s spalno kabino, se navedeta oba nabora mas in mer.

8

(9)  standard ISO 612 – 1978, izraz št. 6.4;

9

(10)  odstavek 2.4.1 Priloge 11;

10

(11)  odstavek 4.2 Priloge 11;

11

(12)  odstavek 2.4.3 Priloge 11;

12

(13)  standard ISO 612 – 1978, izraz št. 6.6;

13

(14)  standard ISO 612 – 1978, izraz št. 6.7.

14

(15)  Teža voznika in, če je potrebno, člana posadke je ocenjena na 75 kg (razdeljeno na 68 kg teže potnika in 7 kg prtljage v skladu s standardom ISO 2416:1992), posoda za gorivo je napolnjena 90-odstotno, druge cisterne (razen tistih z uporabljeno vodo) pa do 100-odstotkov zmogljivosti, ki jo je določil proizvajalec.

15

(16)  Za priklopnik ali polpriklopnik, ki ima znatno navpično statično obremenitev na napravo za spenjanje ali peto kolo, je ta obremenitev, razdeljena s standardnim pospeškom gravitacije, vključena v največjo tehnično dovoljeno maso.

16

(17)  Zadnja številka je navedena le kot primer.

17

(18)  Pri vozilih za prevoz do največ 22 potnikov se spodnja preskusna plošča lahko premakne glede na zgornjo, če je to premik v isto smer.

18

(19)  Širina zgornje preskusne plošče se lahko zgoraj zmanjša na 400 mm, če so robovi posneti tako, da poševna ravnina ne presega 30 stopinj glede na vodoravno ravnino.

19

(20)  Višina zgornjega valja in s tem tudi skupna višina se lahko zmanjšata za 100 mm na katerem koli delu prehoda, ki je za:

20

| (a) | prečno ravnino, ki je 1,5 m pred središčnico zadnje osi (prve od zadnjih osi pri vozilih z več kot eno zadnjo osjo); in |
| --- | --- |

(a)

prečno ravnino, ki je 1,5 m pred središčnico zadnje osi (prve od zadnjih osi pri vozilih z več kot eno zadnjo osjo); in

| (b) | prečno navpično ravnino na zadnjem robu delovnih vrat ali zadnjih delovnih vrat, če ima vozilo več kot ena delovna vrata. |
| --- | --- |

(b)

prečno navpično ravnino na zadnjem robu delovnih vrat ali zadnjih delovnih vrat, če ima vozilo več kot ena delovna vrata.

Premer zgornjega valja se lahko zgoraj zmanjša na 300 mm, če so robovi posneti tako, da poševna ravnina ne presega 30 stopinj glede na vodoravno ravnino.

Preskusna naprava se lahko dotakne visečih ročajev, če so vgrajeni, ali drugih prožnih predmetov, kot so sestavni deli varnostnih pasov, in jih premakne.

(21)  230 mm pri vozilih za prevoz do največ 22 potnikov.

21

(22)  700 mm pri zasilnih vratih.

22

1 500 mm pri zasilnih vratih na zgornjem nivoju dvonivojskega vozila.

(23)  430 mm pri vozilu z izključno mehanskim vzmetenjem.

23

(24)  Pri najmanj enih delovnih vratih; 400 mm pri drugih delovnih vratih.

24

(25)  300 mm pri stopnicah pri vratih, ki so za skrajno zadnjo osjo.

25

(26)  250 mm v prehodih pri vozilih za prevoz do največ 22 potnikov.

26

(27)  Glej ustrezno opombo v odstavku 7.7.1.2 Priloge 3.

27

(28)  Glej ustrezno opombo („*“) v odstavku 7.7.5.1 Priloge 3.

28

(29)  230 mm pri vozilih za prevoz do največ 22 potnikov.

29

(30)  700 mm pri zasilnih vratih.

30

1 500 mm pri zasilnih vratih na zgornjem nivoju dvonivojskega vozila.

(31)  430 mm pri vozilu z izključno mehanskim vzmetenjem.

31

(32)  300 mm pri stopnicah pri vratih, ki so za skrajno zadnjo osjo.

32

(33)  Pri najmanj enih delovnih vratih; 400 mm pri drugih delovnih vratih.

33

(34)  250 mm v prehodih pri vozilih za prevoz do največ 22 potnikov.

34

(35)  225 za razred III.

35

(36)  350 mm za okrov kolesa in prostor za motor.

36

(37)  400 mm pri vozilih razredov II in III.

37

(38)  Mere v oklepajih veljajo le za zadnji del spodnjega nivoja in ob sprednji osi (glej odstavek 7.7.5.10).

38

(39)  Mere v oklepaju veljajo le za zgornji nivo in/ali skrajni zadnji del spodnjega nivoja in/ali le za spodnji nivo ob sprednji osi (glej odstavek 7.7.5.10).

39

(40)  Vključno s 3 kg ročne prtljage.

40

(41)  Ta številka je za vozila s trojno osjo razredov II in III, ki imajo dve krmljeni osi, zmanjšana za 20 %.

41

---

| 11.5.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 121/203 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 121/203

---

Popravek Pravilnika št. 114 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) –

Enotni predpisi za homologacijo:

modula zračnih blazin za nadomestni sistem zračnih blazin;

nadomestnega volana, opremljenega s homologiranim modulom zračnih blazin;

nadomestnega sistema zračnih blazin, ki ni vgrajen v volan

(
  Uradni list Evropske unije L 373 z dne 27. decembra 2006
  )

Pravilnik št. 114 se glasi:

Pravilnik št. 114 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) –

Enotni predpisi za homologacijo:

I.   modula zračnih blazin za nadomestni sistem zračnih blazin;

II.   nadomestnega volana, opremljenega s homologiranim modulom zračnih blazin;

III.   nadomestnega sistema zračnih blazin, ki ni vgrajen v volan

1.   PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik velja za naslednjo opremo poprodajnega trga:

| 1.1 | za module zračnih blazin za nadomestne sisteme zračnih blazin, ki se vgradijo v motorna vozila; |
| --- | --- |

1.1

za module zračnih blazin za nadomestne sisteme zračnih blazin, ki se vgradijo v motorna vozila;

| 1.2 | za nadomestne volane motornih vozil kategorij M1 in N1, opremljene s homologiranim modulom zračnih blazin in namenjene za vgraditev kot dodatni sistem za zadrževanje potnikov, razen varnostnih pasov in drugih sistemov za zadrževanje potnikov v vozilih na motorni pogon, tj. sistem, ki v primeru močnega trčenja samodejno sproži gibljivo konstrukcijo za zmanjšanje resnih poškodb potnikov; |
| --- | --- |

1.2

za nadomestne volane motornih vozil kategorij M1 in N1, opremljene s homologiranim modulom zračnih blazin in namenjene za vgraditev kot dodatni sistem za zadrževanje potnikov, razen varnostnih pasov in drugih sistemov za zadrževanje potnikov v vozilih na motorni pogon, tj. sistem, ki v primeru močnega trčenja samodejno sproži gibljivo konstrukcijo za zmanjšanje resnih poškodb potnikov;

| 1.3 | za nadomestne sisteme zračnih blazin, ki niso vgrajeni v volane in opremljeni s homologiranimi moduli zračnih blazin, kot dodatni sistem za zadrževanje potnikov, razen varnostnih pasov in drugih sistemov za zadrževanje potnikov v vozilih na motorni pogon kategorij M1 in N1, tj. sistem, ki v primeru močnega trčenja samodejno sproži gibljivo konstrukcijo za zmanjšanje resnih poškodb potnikov. |
| --- | --- |

1.3

za nadomestne sisteme zračnih blazin, ki niso vgrajeni v volane in opremljeni s homologiranimi moduli zračnih blazin, kot dodatni sistem za zadrževanje potnikov, razen varnostnih pasov in drugih sistemov za zadrževanje potnikov v vozilih na motorni pogon kategorij M1 in N1, tj. sistem, ki v primeru močnega trčenja samodejno sproži gibljivo konstrukcijo za zmanjšanje resnih poškodb potnikov.

2.   OPREDELITVE

| 2.1 | „Sistem zračnih blazin“ pomeni sklop elementov, ki po vgraditvi v vozilo/vozila opravljajo vse funkcije, ki jih zagotavlja proizvajalec. Ta sistem vsebuje najmanj sprožilno enoto, ki sproži enega ali več modulov zračnih blazin, ter električno napeljavo, če obstaja. |
| --- | --- |

2.1

„Sistem zračnih blazin“ pomeni sklop elementov, ki po vgraditvi v vozilo/vozila opravljajo vse funkcije, ki jih zagotavlja proizvajalec. Ta sistem vsebuje najmanj sprožilno enoto, ki sproži enega ali več modulov zračnih blazin, ter električno napeljavo, če obstaja.

| 2.2 | „Zračna blazina“ pomeni gibljiv material zaprte oblike, ki prejme plin iz plinskega generatorja in zadrži potnika. |
| --- | --- |

2.2

„Zračna blazina“ pomeni gibljiv material zaprte oblike, ki prejme plin iz plinskega generatorja in zadrži potnika.

| 2.3 | „Modul zračnih blazin“ pomeni najmanjši podsestav, ki vsebuje vir energije za sprožitev in zadevno zračno blazino za sprožitev. |
| --- | --- |

2.3

„Modul zračnih blazin“ pomeni najmanjši podsestav, ki vsebuje vir energije za sprožitev in zadevno zračno blazino za sprožitev.

| 2.4 | „Nadomestni volan“ (opremljen z modulom zračnih blazin) pomeni volan s poprodajnega trga, ki se namesti za prilagoditev motornega vozila in se od prvotnega volana, ki ga zagotovi proizvajalec vozila, lahko razlikuje v funkcionalnih merah, obliki in/ali materialu. |
| --- | --- |

2.4

„Nadomestni volan“ (opremljen z modulom zračnih blazin) pomeni volan s poprodajnega trga, ki se namesti za prilagoditev motornega vozila in se od prvotnega volana, ki ga zagotovi proizvajalec vozila, lahko razlikuje v funkcionalnih merah, obliki in/ali materialu.

| 2.5 | „Nadomestni sistem zračnih blazin“ pomeni sistem zračnih blazin s poprodajnega trga, ki se namesti za prilagoditev motornega vozila in se od prvotnega sistema zračnih blazin, ki ga zagotovi proizvajalec vozila, lahko razlikuje v funkcionalnih merah, obliki, materialih ali delovanju. |
| --- | --- |

2.5

„Nadomestni sistem zračnih blazin“ pomeni sistem zračnih blazin s poprodajnega trga, ki se namesti za prilagoditev motornega vozila in se od prvotnega sistema zračnih blazin, ki ga zagotovi proizvajalec vozila, lahko razlikuje v funkcionalnih merah, obliki, materialih ali delovanju.

| 2.6 | Kategorije modulov zračnih blazin za nadomestni sistem zračnih blazin: |
| --- | --- |

2.6

Kategorije modulov zračnih blazin za nadomestni sistem zračnih blazin:

| 2.6.1 | Kategorija A: naprava za zaščito voznika vozila v primeru čelnega trčenja. |
| --- | --- |

2.6.1

Kategorija A: naprava za zaščito voznika vozila v primeru čelnega trčenja.

| 2.6.2 | Kategorija B: naprava za zaščito sopotnika/sopotnikov na sprednjih sedežih vozila razen voznika v primeru čelnega trčenja. |
| --- | --- |

2.6.2

Kategorija B: naprava za zaščito sopotnika/sopotnikov na sprednjih sedežih vozila razen voznika v primeru čelnega trčenja.

| 2.6.3 | Kategorija C: naprava za zaščito sopotnika/sopotnikov na zadnjih sedežih vozila v primeru čelnega trčenja. |
| --- | --- |

2.6.3

Kategorija C: naprava za zaščito sopotnika/sopotnikov na zadnjih sedežih vozila v primeru čelnega trčenja.

| 2.6.4 | Kategorija D: naprava za zaščito potnika/potnikov na sprednjih sedežih vozila v primeru bočnega trčenja. |
| --- | --- |

2.6.4

Kategorija D: naprava za zaščito potnika/potnikov na sprednjih sedežih vozila v primeru bočnega trčenja.

| 2.7 | „Trenutek sprožitve“ pomeni trenutek, v katerem se v primeru trčenja, ki sproži zračno blazino, nepovratno sprožijo sestavni deli, ki povzročijo delovanje. |
| --- | --- |

2.7

„Trenutek sprožitve“ pomeni trenutek, v katerem se v primeru trčenja, ki sproži zračno blazino, nepovratno sprožijo sestavni deli, ki povzročijo delovanje.

| 2.8 | „Kontrolna enota ali sprožilna enota“ pomeni podsestav, ki vsebuje vse sestavne dele, ki omogočijo zaznavanje trka in sprožitev. |
| --- | --- |

2.8

„Kontrolna enota ali sprožilna enota“ pomeni podsestav, ki vsebuje vse sestavne dele, ki omogočijo zaznavanje trka in sprožitev.

| 2.9 | „Napeljava“ pomeni vse električne vodnike in priključke, ki povezujejo različne dele celotnega sistema zračnih blazin med seboj in tudi z vozilom. |
| --- | --- |

2.9

„Napeljava“ pomeni vse električne vodnike in priključke, ki povezujejo različne dele celotnega sistema zračnih blazin med seboj in tudi z vozilom.

| 2.10 | „Masa neobremenjenega vozila“ pomeni maso vozila, pripravljenega na vožnjo, praznega in nenatovorjenega, vendar opremljenega z gorivom, hladilnim sredstvom, mazivom, orodji in rezervnim kolesom (če je to osnovna oprema, ki jo zagotovi proizvajalec vozila). |
| --- | --- |

2.10

„Masa neobremenjenega vozila“ pomeni maso vozila, pripravljenega na vožnjo, praznega in nenatovorjenega, vendar opremljenega z gorivom, hladilnim sredstvom, mazivom, orodji in rezervnim kolesom (če je to osnovna oprema, ki jo zagotovi proizvajalec vozila).

| 2.11 | „Tip modula zračnih blazin za nadomestni sistem zračnih blazin“ vsebuje module zračnih blazin, ki se ne razlikujejo v bistvenih značilnostih, kot so:






  (a) | kategorija modula zračnih blazin; |
| --- | --- | --- |

2.11

„Tip modula zračnih blazin za nadomestni sistem zračnih blazin“ vsebuje module zračnih blazin, ki se ne razlikujejo v bistvenih značilnostih, kot so:

(a)

kategorija modula zračnih blazin;

| (b) | geometrija zračne blazine; |
| --- | --- |

(b)

geometrija zračne blazine;

| (c) | material zračne blazine; |
| --- | --- |

(c)

material zračne blazine;

| (d) | ventili ali enakovredne naprave; |
| --- | --- |

(d)

ventili ali enakovredne naprave;

| (e) | plinski generator; |
| --- | --- |

(e)

plinski generator;

| (f) | osnovna ovojnica; |
| --- | --- |

(f)

osnovna ovojnica;

| (g) | material, sestava in dimenzija pokrova; |
| --- | --- |

(g)

material, sestava in dimenzija pokrova;

| (h) | sestava potisnega plina; |
| --- | --- |

(h)

sestava potisnega plina;

| (i) | metoda pritrditve modula. |
| --- | --- |

(i)

metoda pritrditve modula.

| 2.12 | „Tip nadomestnega volana, opremljenega z modulom zračnih blazin“ pomeni volane s poprodajnega trga, ki se ne razlikujejo v bistvenih značilnostih, kot so:






  (a) | prisotnost zračne blazine; |
| --- | --- | --- |

2.12

„Tip nadomestnega volana, opremljenega z modulom zračnih blazin“ pomeni volane s poprodajnega trga, ki se ne razlikujejo v bistvenih značilnostih, kot so:

(a)

prisotnost zračne blazine;

| (b) | dimenzija in premer volana; |
| --- | --- |

(b)

dimenzija in premer volana;

| (c) | oblika, če vpliva na varnost in trdnost; |
| --- | --- |

(c)

oblika, če vpliva na varnost in trdnost;

| (d) | material; |
| --- | --- |

(d)

material;

| (e) | tip opredelitve modula zračnih blazin za nadomestni sistem zračnih blazin glede na zgornji odstavek 2.11. |
| --- | --- |

(e)

tip opredelitve modula zračnih blazin za nadomestni sistem zračnih blazin glede na zgornji odstavek 2.11.

| 2.13 | „Tip nadomestnega sistema zračnih blazin, ki ni vgrajen v volan“ vsebuje nadomestne sisteme zračnih blazin, ki se ne razlikujejo v bistvenih značilnostih, kot so:






  (a) | kategorija modula zračnih blazin; |
| --- | --- | --- |

2.13

„Tip nadomestnega sistema zračnih blazin, ki ni vgrajen v volan“ vsebuje nadomestne sisteme zračnih blazin, ki se ne razlikujejo v bistvenih značilnostih, kot so:

(a)

kategorija modula zračnih blazin;

| (b) | geometrija zračne blazine; |
| --- | --- |

(b)

geometrija zračne blazine;

| (c) | material zračne blazine; |
| --- | --- |

(c)

material zračne blazine;

| (d) | ventili ali enakovredne naprave; |
| --- | --- |

(d)

ventili ali enakovredne naprave;

| (e) | plinski generator; |
| --- | --- |

(e)

plinski generator;

| (f) | osnovna ovojnica; |
| --- | --- |

(f)

osnovna ovojnica;

| (g) | material, sestava in dimenzija pokrova; |
| --- | --- |

(g)

material, sestava in dimenzija pokrova;

| (h) | sestava potisnega plina; |
| --- | --- |

(h)

sestava potisnega plina;

| (i) | metoda pritrditve modula. |
| --- | --- |

(i)

metoda pritrditve modula.

| 2.14 | „Tip vozila“ pomeni kategorijo vozil na motorni pogon, ki se ne razlikujejo v bistvenih značilnostih glede vpliva na rezultate udarnih preskusov iz tega pravilnika za:






  (a) | sestavo, dimenzijo, različico nadgradnje in materiale vozila; |
| --- | --- | --- |

2.14

„Tip vozila“ pomeni kategorijo vozil na motorni pogon, ki se ne razlikujejo v bistvenih značilnostih glede vpliva na rezultate udarnih preskusov iz tega pravilnika za:

(a)

sestavo, dimenzijo, različico nadgradnje in materiale vozila;

| (b) | maso neobremenjenega vozila, kot je določena v zgornjem odstavku 2.10; |
| --- | --- |

(b)

maso neobremenjenega vozila, kot je določena v zgornjem odstavku 2.10;

| (c) | napravo za upravljanje volana, sedežni sistem in sistem varnostnih pasov ter druge sisteme za zadrževanje potnikov; |
| --- | --- |

(c)

napravo za upravljanje volana, sedežni sistem in sistem varnostnih pasov ter druge sisteme za zadrževanje potnikov;

| (d) | namestitev in usmerjenost motorja; |
| --- | --- |

(d)

namestitev in usmerjenost motorja;

| (e) | dele in neobvezne ureditve ali pritrdilne elemente vozila, ki vplivajo na delovanje zračne blazine. |
| --- | --- |

(e)

dele in neobvezne ureditve ali pritrdilne elemente vozila, ki vplivajo na delovanje zračne blazine.

3.   VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

3.1   Vloga za podelitev homologacije modula zračnih blazin za nadomestni sistem zračnih blazin

| 3.1.1 | Vlogo za podelitev homologacije modula zračnih blazin predloži lastnik blagovne znamke proizvajalca modula zračnih blazin, proizvajalec sestavnega dela ali njegovi pravilno pooblaščeni zastopniki. |
| --- | --- |

3.1.1

Vlogo za podelitev homologacije modula zračnih blazin predloži lastnik blagovne znamke proizvajalca modula zračnih blazin, proizvajalec sestavnega dela ali njegovi pravilno pooblaščeni zastopniki.

| 3.1.2 | Za vsako kategorijo modula zračnih blazin za nadomestni sistem zračnih blazin se vlogi priložijo naslednji dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki: |
| --- | --- |

3.1.2

Za vsako kategorijo modula zračnih blazin za nadomestni sistem zračnih blazin se vlogi priložijo naslednji dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki:

| 3.1.2.1 | tehnični opis, vključno z navodili za vgradnjo in opredelitvijo tipa/tipov vozila, ki mu/jim je modul zračnih blazin namenjen, |
| --- | --- |

3.1.2.1

tehnični opis, vključno z navodili za vgradnjo in opredelitvijo tipa/tipov vozila, ki mu/jim je modul zračnih blazin namenjen,

| 3.1.2.2 | dovolj podrobne skice, da se lahko opravi preverjanje položajev za homologacijsko oznako, kot je zahtevano v spodnjem odstavku 4.1.4, |
| --- | --- |

3.1.2.2

dovolj podrobne skice, da se lahko opravi preverjanje položajev za homologacijsko oznako, kot je zahtevano v spodnjem odstavku 4.1.4,

| 3.1.2.3 | tehnični službi, ki je odgovorna za preskuse in preverjanje skladnosti z odstavkoma 5 in 6 tega pravilnika, se predloži zadostno število modulov zračnih blazin. |
| --- | --- |

3.1.2.3

tehnični službi, ki je odgovorna za preskuse in preverjanje skladnosti z odstavkoma 5 in 6 tega pravilnika, se predloži zadostno število modulov zračnih blazin.

3.2   Vloga za podelitev homologacije nadomestnega volana, opremljenega s homologiranim modulom zračnih blazin

| 3.2.1 | Vlogo za podelitev homologacije nadomestnega volana, opremljenega z modulom zračnih blazin, vloži lastnik blagovne znamke ali proizvajalec nadomestnega volana ali njegov pravilno pooblaščeni zastopnik. |
| --- | --- |

3.2.1

Vlogo za podelitev homologacije nadomestnega volana, opremljenega z modulom zračnih blazin, vloži lastnik blagovne znamke ali proizvajalec nadomestnega volana ali njegov pravilno pooblaščeni zastopnik.

| 3.2.2 | Za vsak tip nadomestnega volana, opremljenega z modulom zračnih blazin, se vlogi priložijo naslednji dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki: |
| --- | --- |

3.2.2

Za vsak tip nadomestnega volana, opremljenega z modulom zračnih blazin, se vlogi priložijo naslednji dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki:

| 3.2.2.1 | tehnični opis, vključno z navodili za vgradnjo, |
| --- | --- |

3.2.2.1

tehnični opis, vključno z navodili za vgradnjo,

| 3.2.2.2 | dovolj podrobne skice, |
| --- | --- |

3.2.2.2

dovolj podrobne skice,

| 3.2.2.3 | skice o položaju modula/modulov zračnih blazin in njegove pritrditve/njihovih pritrditev na volan, |
| --- | --- |

3.2.2.3

skice o položaju modula/modulov zračnih blazin in njegove pritrditve/njihovih pritrditev na volan,

| 3.2.2.4 | mesto, namenjeno homologacijski oznaki, ki se zahteva po spodnjem odstavku 4.2.4, |
| --- | --- |

3.2.2.4

mesto, namenjeno homologacijski oznaki, ki se zahteva po spodnjem odstavku 4.2.4,

| 3.2.2.5 | tehnični službi, pristojni za opravljanje homologacijskih preskusov in preverjanje skladnosti z odstavkoma 5 in 6 tega pravilnika, se predloži zadostno število nadomestnih volanov, opremljenih z moduli zračnih blazin, in vzorcev tipov vozil, za katera se opravlja homologacija nadomestnega volana. |
| --- | --- |

3.2.2.5

tehnični službi, pristojni za opravljanje homologacijskih preskusov in preverjanje skladnosti z odstavkoma 5 in 6 tega pravilnika, se predloži zadostno število nadomestnih volanov, opremljenih z moduli zračnih blazin, in vzorcev tipov vozil, za katera se opravlja homologacija nadomestnega volana.

3.3   Vloga za podelitev homologacije nadomestnega sistema zračnih blazin, ki ni vgrajen v volan

| 3.3.1 | Vlogo za podelitev homologacije nadomestnega sistema zračnih blazin, ki ni vgrajen v volan, predloži lastnik blagovne znamke ali proizvajalec nadomestnega sistema zračnih blazin ali njegovi pravilno pooblaščeni zastopniki. |
| --- | --- |

3.3.1

Vlogo za podelitev homologacije nadomestnega sistema zračnih blazin, ki ni vgrajen v volan, predloži lastnik blagovne znamke ali proizvajalec nadomestnega sistema zračnih blazin ali njegovi pravilno pooblaščeni zastopniki.

| 3.3.2 | Za vsak tip nadomestnega sistema zračnih blazin se vlogi priložijo naslednji dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki: |
| --- | --- |

3.3.2

Za vsak tip nadomestnega sistema zračnih blazin se vlogi priložijo naslednji dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki:

| 3.3.2.1 | tehnični opis, vključno z navodili za vgradnjo, |
| --- | --- |

3.3.2.1

tehnični opis, vključno z navodili za vgradnjo,

| 3.3.2.2 | dovolj podrobne skice, |
| --- | --- |

3.3.2.2

dovolj podrobne skice,

| 3.3.2.3 | skice o položaju sistema/sistemov zračnih blazin in njegovega priključka/njihovih priključkov v vozilu, |
| --- | --- |

3.3.2.3

skice o položaju sistema/sistemov zračnih blazin in njegovega priključka/njihovih priključkov v vozilu,

| 3.3.2.4 | mesto, namenjeno homologacijski oznaki, kot se zahteva po spodnjem odstavku 4.3.4, |
| --- | --- |

3.3.2.4

mesto, namenjeno homologacijski oznaki, kot se zahteva po spodnjem odstavku 4.3.4,

| 3.3.2.5 | tehnični službi, pristojni za opravljanje homologacijskih preskusov in preverjanje skladnosti z odstavkoma 5 in 6 tega pravilnika, se predloži zadostno število nadomestnih sistemov zračnih blazin in tipov vozil, ki se jim odobri nadomestni sistem. |
| --- | --- |

3.3.2.5

tehnični službi, pristojni za opravljanje homologacijskih preskusov in preverjanje skladnosti z odstavkoma 5 in 6 tega pravilnika, se predloži zadostno število nadomestnih sistemov zračnih blazin in tipov vozil, ki se jim odobri nadomestni sistem.

4.   HOMOLOGACIJA

4.1   Homologacija modula zračnih blazin za nadomestni sistem zračnih blazin

| 4.1.1 | Če vzorci modula zračnih blazin, predloženi v homologacijo, izpolnjujejo zahteve iz spodnjih odstavkov 5 in 6, se homologacija tega tipa modula zračnih blazin za nadomestni sistem zračnih blazin odobri. |
| --- | --- |

4.1.1

Če vzorci modula zračnih blazin, predloženi v homologacijo, izpolnjujejo zahteve iz spodnjih odstavkov 5 in 6, se homologacija tega tipa modula zračnih blazin za nadomestni sistem zračnih blazin odobri.

| 4.1.2 | Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (zdaj 00) navajata spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika v trenutku podelitve homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu modula zračnih blazin za nadomestni sistem zračnih blazin. |
| --- | --- |

4.1.2

Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (zdaj 00) navajata spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika v trenutku podelitve homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu modula zračnih blazin za nadomestni sistem zračnih blazin.

| 4.1.3 | Obvestilo o podelitvi, zavrnitvi, razširitvi ali preklicu homologacije ali o popolnem prenehanju proizvodnje tipa modula zračnih blazin za nadomestni sistem zračnih blazin v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.1.3

Obvestilo o podelitvi, zavrnitvi, razširitvi ali preklicu homologacije ali o popolnem prenehanju proizvodnje tipa modula zračnih blazin za nadomestni sistem zračnih blazin v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

| 4.1.4 | Vzorci modulov zračnih blazin za nadomestni sistem zračnih blazin so jasno in neizbrisno označeni z blagovno znamko proizvajalca ali oznako in homologacijsko oznako iz: |
| --- | --- |

4.1.4

Vzorci modulov zračnih blazin za nadomestni sistem zračnih blazin so jasno in neizbrisno označeni z blagovno znamko proizvajalca ali oznako in homologacijsko oznako iz:

| 4.1.4.1 | kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (1), |
| --- | --- |

4.1.4.1

kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (1),

| 4.1.4.2 | številke homologacije, |
| --- | --- |

4.1.4.2

številke homologacije,

| 4.1.4.3 | dodatnega simbola, ki označuje kategorijo modula zračnih blazin (glej zgornji odstavek 2.6). |
| --- | --- |

4.1.4.3

dodatnega simbola, ki označuje kategorijo modula zračnih blazin (glej zgornji odstavek 2.6).

| 4.1.5 | Homologacijska oznaka in dodatni simbol sta jasno čitljiva in neizbrisna. |
| --- | --- |

4.1.5

Homologacijska oznaka in dodatni simbol sta jasno čitljiva in neizbrisna.

| 4.1.6 | V Prilogi 4 k temu pravilniku je primer zgoraj omenjene homologacijske oznake in dodatnega simbola. |
| --- | --- |

4.1.6

V Prilogi 4 k temu pravilniku je primer zgoraj omenjene homologacijske oznake in dodatnega simbola.

4.2   Homologacija nadomestnega volana, opremljenega s homologiranim modulom zračnih blazin

| 4.2.1 | Če tip nadomestnega volana, opremljenega s homologiranim modulom zračnih blazin, predloženega v homologacijo, izpolnjuje zahteve iz spodnjih odstavkov 5 in 6, se homologacija tega tipa nadomestnega volana, opremljenega s homologiranim modulom zračnih blazin, odobri. |
| --- | --- |

4.2.1

Če tip nadomestnega volana, opremljenega s homologiranim modulom zračnih blazin, predloženega v homologacijo, izpolnjuje zahteve iz spodnjih odstavkov 5 in 6, se homologacija tega tipa nadomestnega volana, opremljenega s homologiranim modulom zračnih blazin, odobri.

| 4.2.2 | Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (zdaj 00) navajata spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika v trenutku podelitve homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu nadomestnega volana. |
| --- | --- |

4.2.2

Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (zdaj 00) navajata spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika v trenutku podelitve homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu nadomestnega volana.

| 4.2.3 | Obvestilo o podelitvi, zavrnitvi, razširitvi ali preklicu homologacije ali o popolnem prenehanju proizvodnje tipa nadomestnega volana, opremljenega s homologiranim modulom zračnih blazin, v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.2.3

Obvestilo o podelitvi, zavrnitvi, razširitvi ali preklicu homologacije ali o popolnem prenehanju proizvodnje tipa nadomestnega volana, opremljenega s homologiranim modulom zračnih blazin, v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

| 4.2.4 | Vzorci nadomestnega volana z zračno blazino in pestom (adapterji) so jasno in neizbrisno označeni z blagovno znamko proizvajalca ali oznako in homologacijsko oznako iz: |
| --- | --- |

4.2.4

Vzorci nadomestnega volana z zračno blazino in pestom (adapterji) so jasno in neizbrisno označeni z blagovno znamko proizvajalca ali oznako in homologacijsko oznako iz:

| 4.2.4.1 | kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (2), |
| --- | --- |

4.2.4.1

kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (2),

| 4.2.4.2 | številke homologacije, |
| --- | --- |

4.2.4.2

številke homologacije,

| 4.2.4.3 | dodatnega simbola, ki označuje kategorijo modula zračnih blazin (glej zgornji odstavek 2.6). |
| --- | --- |

4.2.4.3

dodatnega simbola, ki označuje kategorijo modula zračnih blazin (glej zgornji odstavek 2.6).

| 4.2.5 | Homologacijska oznaka in dodatni simbol sta jasno čitljiva in neizbrisna. |
| --- | --- |

4.2.5

Homologacijska oznaka in dodatni simbol sta jasno čitljiva in neizbrisna.

| 4.2.6 | Homologacijska oznaka se namesti na nadomestni volan in na pesto (adapter). Če sta nadomestni volan in pesto v enem delu, je dovolj ena homologacijska oznaka in ena oznaka z blagovno znamko proizvajalca ali oznako. |
| --- | --- |

4.2.6

Homologacijska oznaka se namesti na nadomestni volan in na pesto (adapter). Če sta nadomestni volan in pesto v enem delu, je dovolj ena homologacijska oznaka in ena oznaka z blagovno znamko proizvajalca ali oznako.

| 4.2.7 | V Prilogi 5 k temu pravilniku je primer zgoraj omenjene homologacijske oznake in dodatnega simbola. |
| --- | --- |

4.2.7

V Prilogi 5 k temu pravilniku je primer zgoraj omenjene homologacijske oznake in dodatnega simbola.

4.3   Homologacija nadomestnega sistema zračnih blazin, ki ni vgrajen v volan

| 4.3.1 | Če nadomestni sistem zračnih blazin, ki ni vgrajen v volan, predložen v homologacijo, izpolnjuje zahteve iz spodnjih odstavkov 5 in 6, se homologacija tega tipa nadomestnega sistema zračnih blazin odobri. |
| --- | --- |

4.3.1

Če nadomestni sistem zračnih blazin, ki ni vgrajen v volan, predložen v homologacijo, izpolnjuje zahteve iz spodnjih odstavkov 5 in 6, se homologacija tega tipa nadomestnega sistema zračnih blazin odobri.

| 4.3.2 | Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (zdaj 00) navajata spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika v trenutku podelitve homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu nadomestnega sistema zračnih blazin. |
| --- | --- |

4.3.2

Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (zdaj 00) navajata spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika v trenutku podelitve homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu nadomestnega sistema zračnih blazin.

| 4.3.3 | Obvestilo o podelitvi, zavrnitvi, razširitvi ali preklicu homologacije ali o popolnem prenehanju proizvodnje tipa nadomestnega sistema zračnih blazin v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 3 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.3.3

Obvestilo o podelitvi, zavrnitvi, razširitvi ali preklicu homologacije ali o popolnem prenehanju proizvodnje tipa nadomestnega sistema zračnih blazin v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 3 k temu pravilniku.

| 4.3.4 | Vzorci nadomestnega sistema zračnih blazin so jasno in neizbrisno označeni z blagovno znamko proizvajalca ali oznako in homologacijsko oznako iz: |
| --- | --- |

4.3.4

Vzorci nadomestnega sistema zračnih blazin so jasno in neizbrisno označeni z blagovno znamko proizvajalca ali oznako in homologacijsko oznako iz:

| 4.3.4.1 | kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (2), |
| --- | --- |

4.3.4.1

kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (2),

| 4.3.4.2 | številke homologacije, |
| --- | --- |

4.3.4.2

številke homologacije,

| 4.3.4.3 | dodatnega simbola, ki označuje kategorijo modula zračnih blazin (glej zgornji odstavek 2.6). |
| --- | --- |

4.3.4.3

dodatnega simbola, ki označuje kategorijo modula zračnih blazin (glej zgornji odstavek 2.6).

| 4.3.5 | Homologacijska oznaka in dodatni simbol sta jasno čitljiva in neizbrisna. |
| --- | --- |

4.3.5

Homologacijska oznaka in dodatni simbol sta jasno čitljiva in neizbrisna.

| 4.3.6 | V Prilogi 6 k temu pravilniku je primer zgoraj omenjene homologacijske oznake in dodatnega simbola. |
| --- | --- |

4.3.6

V Prilogi 6 k temu pravilniku je primer zgoraj omenjene homologacijske oznake in dodatnega simbola.

5.   ZAHTEVE

| 5.1 | Splošne zahteve za homologacijo modula zračnih blazin za nadomestni sistem zračnih blazin, nadomestnega volana, opremljenega s homologiranim modulom zračnih blazin, ali nadomestnega sistema zračnih blazin, ki ni vgrajen v volan |
| --- | --- |

5.1

Splošne zahteve za homologacijo modula zračnih blazin za nadomestni sistem zračnih blazin, nadomestnega volana, opremljenega s homologiranim modulom zračnih blazin, ali nadomestnega sistema zračnih blazin, ki ni vgrajen v volan

| 5.1.1 | Pred podelitvijo homologacije glede na odstavke 4.1, 4.2 in/ali 4.3 pristojni organ preveri, ali obstajajo zadovoljivi ukrepi za zagotovitev: |
| --- | --- |

5.1.1

Pred podelitvijo homologacije glede na odstavke 4.1, 4.2 in/ali 4.3 pristojni organ preveri, ali obstajajo zadovoljivi ukrepi za zagotovitev:

| 5.1.1.1 | namestitve, vzdrževanja, popravila in odstranitve sistema, ki jih opravijo usposobljeni tehniki, le po priročniku, ki ga pripravi predlagatelj vloge za homologacijo, |
| --- | --- |

5.1.1.1

namestitve, vzdrževanja, popravila in odstranitve sistema, ki jih opravijo usposobljeni tehniki, le po priročniku, ki ga pripravi predlagatelj vloge za homologacijo,

| 5.1.1.2 | nadomestitve dela ali celotnega sistema po zajamčeni življenjski dobi, |
| --- | --- |

5.1.1.2

nadomestitve dela ali celotnega sistema po zajamčeni življenjski dobi,

| 5.1.1.3 | označevanja in obveščanja za reševanje, označevanja in informacij za uporabo sistemov za zadrževanje otrok. |
| --- | --- |

5.1.1.3

označevanja in obveščanja za reševanje, označevanja in informacij za uporabo sistemov za zadrževanje otrok.

| 5.1.2 | Motnje zaradi magnetnih polj ne smejo prekiniti delovanja sistema zračnih blazin. |
| --- | --- |

5.1.2

Motnje zaradi magnetnih polj ne smejo prekiniti delovanja sistema zračnih blazin.

| 5.1.3 | Celotni sistem vsebuje napravo za opozarjanje uporabnika, če sistem zračnih blazin ne deluje, kot je bilo načrtovano. |
| --- | --- |

5.1.3

Celotni sistem vsebuje napravo za opozarjanje uporabnika, če sistem zračnih blazin ne deluje, kot je bilo načrtovano.

| 5.1.4 | Moduli zračnih blazin za nadomestni sistem zračnih blazin kategorije A so zasnovani tako, da se lahko pri predložitvi v preskus skladno z zahtevami iz odstavka 5.2.2.7, statični preskus sprožitve, zračno blazino po končani uporabi ročno odstrani. |
| --- | --- |

5.1.4

Moduli zračnih blazin za nadomestni sistem zračnih blazin kategorije A so zasnovani tako, da se lahko pri predložitvi v preskus skladno z zahtevami iz odstavka 5.2.2.7, statični preskus sprožitve, zračno blazino po končani uporabi ročno odstrani.

| 5.1.5 | Strupenost in opekline
  Predloži se potrdilo, ki navaja, da so narava, koncentracija in temperatura plinov in trdnih delcev, ki se sprostijo ob sprožitvi zračne blazine, takšni, da ti ne morejo resno poškodovati potnikov v vozilu. Organi, pristojni za izdajo homologacije, imajo pravico do preverjanja točnosti te navedbe. |
| --- | --- |

5.1.5

Predloži se potrdilo, ki navaja, da so narava, koncentracija in temperatura plinov in trdnih delcev, ki se sprostijo ob sprožitvi zračne blazine, takšni, da ti ne morejo resno poškodovati potnikov v vozilu. Organi, pristojni za izdajo homologacije, imajo pravico do preverjanja točnosti te navedbe.

5.2   Zahteve za homologacijo modula zračnih blazin za nadomestni sistem zračnih blazin

| 5.2.1 | Vsak modul zračnih blazin je usklajen z zahtevami „Mednarodnega standarda ISO 12097-2 CESTNA VOZILA – PRESKUŠANJE SESTAVNIH DELOV ZRAČNIH BLAZIN – 2. DEL: Preskušanje modulov zračnih blazin“ različica: 1996-08-00 za zagotavljanje obratovalne varnosti modulov zračnih blazin.
  Moduli zračnih blazin, oblikovani za sprednje sedeže, opremljene s sistemi stranskih zračnih blazin, so čim bolj usklajeni z zahtevami zgoraj omenjenega standarda ISO (na primer preskusi po odstavku 5.2.2).
  Proizvajalec modulov navede, da so bili rezultati zgoraj omenjenih preskusov pozitivni. V primeru dvoma ima homologacijski organ, pristojen za podelitev homologacije, pravico do preverjanja točnosti te navedbe. |
| --- | --- |

5.2.1

Vsak modul zračnih blazin je usklajen z zahtevami „Mednarodnega standarda ISO 12097-2 CESTNA VOZILA – PRESKUŠANJE SESTAVNIH DELOV ZRAČNIH BLAZIN – 2. DEL: Preskušanje modulov zračnih blazin“ različica: 1996-08-00 za zagotavljanje obratovalne varnosti modulov zračnih blazin.

Moduli zračnih blazin, oblikovani za sprednje sedeže, opremljene s sistemi stranskih zračnih blazin, so čim bolj usklajeni z zahtevami zgoraj omenjenega standarda ISO (na primer preskusi po odstavku 5.2.2).

Proizvajalec modulov navede, da so bili rezultati zgoraj omenjenih preskusov pozitivni. V primeru dvoma ima homologacijski organ, pristojen za podelitev homologacije, pravico do preverjanja točnosti te navedbe.

| 5.2.2 | Namesto odstavka 5.2.1 se omogoči zmanjšani program preskusov, ki pokaže najmanj naslednje preskusne elemente: |
| --- | --- |

5.2.2

Namesto odstavka 5.2.1 se omogoči zmanjšani program preskusov, ki pokaže najmanj naslednje preskusne elemente:

| 5.2.2.1 | preskus padca |
| --- | --- |

5.2.2.1

preskus padca

| 5.2.2.2 | mehanski udarni preskus |
| --- | --- |

5.2.2.2

mehanski udarni preskus

| 5.2.2.3 | sočasen vibracijski in temperaturni preskus |
| --- | --- |

5.2.2.3

sočasen vibracijski in temperaturni preskus

| 5.2.2.4 | ciklični termični preskus vlažnosti |
| --- | --- |

5.2.2.4

ciklični termični preskus vlažnosti

| 5.2.2.5 | preskus s simulacijo sončnega sevanja |
| --- | --- |

5.2.2.5

preskus s simulacijo sončnega sevanja

| 5.2.2.6 | preskus temperaturnega šoka |
| --- | --- |

5.2.2.6

preskus temperaturnega šoka

| 5.2.2.7 | statični preskus sprožitve. |
| --- | --- |

5.2.2.7

statični preskus sprožitve.

5.3   Zahteve za podelitev homologacije nadomestnega volana, opremljenega s homologiranim modulom zračnih blazin

| 5.3.1 | Pred podelitvijo homologacije glede na odstavek 4.2 pristojni organ preveri, ali obstajajo zadovoljivi ukrepi za izvajanje: |
| --- | --- |

5.3.1

Pred podelitvijo homologacije glede na odstavek 4.2 pristojni organ preveri, ali obstajajo zadovoljivi ukrepi za izvajanje:

| 5.3.1.1 | preskusa odpornosti proti toploti za nadomestni volan (vsi deli razen modula zračnih blazin), kot je opisano v odstavku 6.2.1.1, da se zagotovi združljivost vseh materialov, |
| --- | --- |

5.3.1.1

preskusa odpornosti proti toploti za nadomestni volan (vsi deli razen modula zračnih blazin), kot je opisano v odstavku 6.2.1.1, da se zagotovi združljivost vseh materialov,

| 5.3.1.2 | preskusa upogiba, kot je opisan v odstavku 6.2.1.2, da se zagotovi najmanjša deformacija obroča volana, |
| --- | --- |

5.3.1.2

preskusa upogiba, kot je opisan v odstavku 6.2.1.2, da se zagotovi najmanjša deformacija obroča volana,

| 5.3.1.3 | preskusa navora, kot je opisan v odstavku 6.2.1.3, da se zagotovi zadostna togost pri tangencialni namestitvi nadomestnega volana na obroč volana, |
| --- | --- |

5.3.1.3

preskusa navora, kot je opisan v odstavku 6.2.1.3, da se zagotovi zadostna togost pri tangencialni namestitvi nadomestnega volana na obroč volana,

| 5.3.1.4 | preskusa utrujenosti materiala, kot je opisan v odstavku 6.2.1.4, da se zagotovi zadostna življenjska doba. |
| --- | --- |

5.3.1.4

preskusa utrujenosti materiala, kot je opisan v odstavku 6.2.1.4, da se zagotovi zadostna življenjska doba.

| 5.3.2 | Pri nadomestnem volanu je treba zagotoviti, da efektivni premer ni bistveno manjši od efektivnega premera volana, ki ga vgradi proizvajalec vozila. Ta zahteva se šteje za izpolnjeno, če efektivni premer nadomestnega volana ni manjši od 0,9-kratnega efektivnega premera volana, ki ga je uporabil proizvajalec vozila. |
| --- | --- |

5.3.2

Pri nadomestnem volanu je treba zagotoviti, da efektivni premer ni bistveno manjši od efektivnega premera volana, ki ga vgradi proizvajalec vozila. Ta zahteva se šteje za izpolnjeno, če efektivni premer nadomestnega volana ni manjši od 0,9-kratnega efektivnega premera volana, ki ga je uporabil proizvajalec vozila.

| 5.3.3 | Velikost in namestitev nadomestnega volana na volanski steber morata biti v mejah dimenzij in dovoljenega odstopanja vrednosti, ki jih določi proizvajalec vozila. Sicer proizvajalec nadomestnega dela tehnični službi razloži pravilno delovanje katerega koli drugega izbranega načina pritrditve. |
| --- | --- |

5.3.3

Velikost in namestitev nadomestnega volana na volanski steber morata biti v mejah dimenzij in dovoljenega odstopanja vrednosti, ki jih določi proizvajalec vozila. Sicer proizvajalec nadomestnega dela tehnični službi razloži pravilno delovanje katerega koli drugega izbranega načina pritrditve.

| 5.3.4 | Nadomestni volan omogoča voznikom neposreden pogled na vse pomembne inštrumente in kazalnike, kot so:






  (a) | merilnik hitrosti; in |
| --- | --- | --- |

5.3.4

Nadomestni volan omogoča voznikom neposreden pogled na vse pomembne inštrumente in kazalnike, kot so:

(a)

merilnik hitrosti; in

| (b) | opozorilne naprave za:






  — | smerne svetilke |
| --- | --- | --- |

(b)

opozorilne naprave za:

—

smerne svetilke

| — | dolgi svetlobni pramen |
| --- | --- |

—

dolgi svetlobni pramen

| — | zadnjo meglenko |
| --- | --- |

—

zadnjo meglenko

| — | varnostne utripalke |
| --- | --- |

—

varnostne utripalke

| — | samodejni sistem proti blokiranju zavor (ABS) |
| --- | --- |

—

samodejni sistem proti blokiranju zavor (ABS)

| — | okvare zavornega sistema |
| --- | --- |

—

okvare zavornega sistema

| — | indikator delovanja zračnih blazin. |
| --- | --- |

—

indikator delovanja zračnih blazin.

Preskusi se opravijo po predpisu iz odstavka 6.2.2.

| 5.3.5 | Nadomestni volani, opremljeni s homologiranimi moduli zračnih blazin, morajo pri vgradnji vozilu omogočiti, da izpolnjuje zahteve iz odstavkov 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 in 5.2.1.5 sprememb 01 Pravilnika št. 94.
  V primeru dvoma pri preverjanju skladnosti nadomestnega volana, opremljenega s homologiranim modulom zračnih blazin, z zahtevami iz tega pravilnika je treba upoštevati vse podatke ali rezultate preskusov, ki jih zagotovi predlagatelj vloge za homologacijo, in se lahko upoštevajo tudi pri potrjevanju preskusa za podelitev, ki ga opravi tehnična služba. |
| --- | --- |

5.3.5

Nadomestni volani, opremljeni s homologiranimi moduli zračnih blazin, morajo pri vgradnji vozilu omogočiti, da izpolnjuje zahteve iz odstavkov 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 in 5.2.1.5 sprememb 01 Pravilnika št. 94.

V primeru dvoma pri preverjanju skladnosti nadomestnega volana, opremljenega s homologiranim modulom zračnih blazin, z zahtevami iz tega pravilnika je treba upoštevati vse podatke ali rezultate preskusov, ki jih zagotovi predlagatelj vloge za homologacijo, in se lahko upoštevajo tudi pri potrjevanju preskusa za podelitev, ki ga opravi tehnična služba.

5.4   Zahteve za podelitev homologacije za nadomestni sistem zračnih blazin, ki ni vgrajen v volan

| 5.4.1 | Nadomestni sistemi zračnih blazin so opremljeni s homologiranim modulom zračnih blazin ali pa se tehnični službi, ki je pristojna za ta preskus, zadovoljivo dokaže, da uporabljeni sistem izpolnjuje predpisane zahteve iz zgornjih odstavkov 5.1 in 5.2. |
| --- | --- |

5.4.1

Nadomestni sistemi zračnih blazin so opremljeni s homologiranim modulom zračnih blazin ali pa se tehnični službi, ki je pristojna za ta preskus, zadovoljivo dokaže, da uporabljeni sistem izpolnjuje predpisane zahteve iz zgornjih odstavkov 5.1 in 5.2.

| 5.4.2 | Nadomestni sistemi zračnih blazin, ki niso vgrajeni v volane, morajo pri vgradnji vozilu omogočiti, da izpolnjuje v primeru: |
| --- | --- |

5.4.2

Nadomestni sistemi zračnih blazin, ki niso vgrajeni v volane, morajo pri vgradnji vozilu omogočiti, da izpolnjuje v primeru:

| 5.4.2.1 | kategorije B zahteve iz odstavkov 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 in 5.2.1.5 sprememb 01 Pravilnika št. 94; |
| --- | --- |

5.4.2.1

kategorije B zahteve iz odstavkov 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 in 5.2.1.5 sprememb 01 Pravilnika št. 94;

| 5.4.2.2 | kategorije C zahteve iz odstavkov 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 in 5.2.1.5 sprememb 01 Pravilnika št. 94; razen tega se pri preverjanju delovanja sistema zračnih blazin uporabijo z instrumenti opremljene lutke; |
| --- | --- |

5.4.2.2

kategorije C zahteve iz odstavkov 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 in 5.2.1.5 sprememb 01 Pravilnika št. 94; razen tega se pri preverjanju delovanja sistema zračnih blazin uporabijo z instrumenti opremljene lutke;

| 5.4.2.3 | kategorije D zahteve iz odstavkov 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 in 5.2.1.5 sprememb 01 Pravilnika št. 95; v tem primeru se za preskus uporabi lutka za bočno trčenje. |
| --- | --- |

5.4.2.3

kategorije D zahteve iz odstavkov 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 in 5.2.1.5 sprememb 01 Pravilnika št. 95; v tem primeru se za preskus uporabi lutka za bočno trčenje.

6.   PRESKUSI

6.1   Preskusi modula zračnih blazin za nadomestni sistem zračnih blazin

Preskusi se opravijo po standardu ISO 12097 – 2. del, različica 1996-08-00.

6.2   Preskusi nadomestnega volana, opremljenega s homologiranim modulom zračnih blazin

| 6.2.1 | Preskusi trdnosti: |
| --- | --- |

6.2.1

Preskusi trdnosti:

6.2.1.1   Preskus odpornosti proti toploti

Nadomestni volan (razen modula zračnih blazin) je izpostavljen naslednjim temperaturam v enem ciklu:

| — | 16 ur pri |
| --- | --- |

—

16 ur pri

–15 oC ± 2 oC

| — | 30 minut pri |
| --- | --- |

—

30 minut pri

+22 oC ± 2 oC

| — | 3 ure pri |
| --- | --- |

—

3 ure pri

+80 oC ± 2 oC

| — | 30 minut pri |
| --- | --- |

—

30 minut pri

–22 oC ± 2 oC.

Ta preskus ne sme povzročiti trajnih deformacij nad in pod načrtovanim dovoljenim odstopanjem vrednosti, razpok ali zlomov.

6.2.1.2   Preskus na upogib

Nadomestni volan se za 16 ur izpostavi temperaturam pri najmanj –15 oC ± 2 oC. Potem se ga namesti s pestom na nepremični drog, obroč volana pa se statično obremeni s 70 daN ± 0,5 daN, navpično na ploskev obroča. Preskusno obremenitev je treba izvesti na obroču in med dvema prečkama, ki tvorita največji kot.

Ta preskus ne sme povzročiti nobenih trajnih deformacij obroča nadomestnega volana, ki bi bile večje od 8 % premera volana. Ne sme biti nobenih razpok ali zlomov, ki bi vplivali na varno delovanje volana.

6.2.1.3   Preskus navora

Nadomestni volan se namesti s pestom na nepremični drog in izpostavi statični preskusni obremenitvi 70 daN ± 0,5 daN, ki deluje tangencialno na obroč volana. Trajne deformacije zaradi tega preskusa ne smejo presegati 1 stopinje v smer kroženja. Po preskusu ne sme biti nobenih znakov razpok ali zlomov, ki bi vplivali na varno delovanje volana. Obroč volana se nato izpostavi tangencialni obremenitvi, ki ustreza navoru ali 22 daNm ± 0,5 daNm. To ne sme vplivati na varno delovanje volana, tudi če so trajne deformacije večje od 1 stopinje v smeri kroženja.

6.2.1.4   Preskus utrujenosti materiala

Nadomestni volan se namesti z obročem na preskusno vpenjalno glavo, kot je prikazano na sliki s primerom naprave za preskus utrujenosti materiala v Prilogi 7, in izpostavi preskusu približne sinusoidne vzdržljivosti s ciklično obremenitvijo z navorom 14 daNm ± 0,5 daNm pri frekvenci 1,5 Hz ± 0,25 Hz.

Nadomestni volan mora vzdržati najmanj 1 × 105 cikličnih obremenitev brez znakov razpok ali zlomov, ki bi lahko vplivali na varno delovanje.

6.2.2   Preskusi zahteve za vgradnjo in voznikov pogled na armaturno ploščo

| 6.2.2.1 | Zagotovi se voznikov pogled na:






  (a) | merilnik hitrosti; |
| --- | --- | --- |

6.2.2.1

Zagotovi se voznikov pogled na:

(a)

merilnik hitrosti;

| (b) | opozorilne naprave za:






  — | smerne svetilke |
| --- | --- | --- |

(b)

opozorilne naprave za:

—

smerne svetilke

| — | dolgi svetlobni pramen |
| --- | --- |

—

dolgi svetlobni pramen

| — | zadnjo meglenko |
| --- | --- |

—

zadnjo meglenko

| — | varnostne utripalke |
| --- | --- |

—

varnostne utripalke

| — | samodejni sistem proti blokiranju zavor (ABS) |
| --- | --- |

—

samodejni sistem proti blokiranju zavor (ABS)

| — | okvare zavornega sistema |
| --- | --- |

—

okvare zavornega sistema

| — | indikator delovanja zračnih blazin. |
| --- | --- |

—

indikator delovanja zračnih blazin.

Vidljivost se oceni s primerjalnimi ocenami fotografij armaturne plošče preskusnega vozila, opremljenega z nadomestnim volanom. Točke H se izmerijo, potem ko je bilo vozilo poravnano na tridimenzionalni merilni napravi.

Povezava med vozilom in koordinatnim sistemom se določi prek referenčnih točk karoserije.

Če koordinate točke R niso znane, se točka H določi z uporabo preskusne lutke s 50 percentili. Voznikov sedež se prilagodi takole:

| (a) | sedež na skrajno nazaj pomaknjenem mestu naprave za vzdolžno nastavitev; |
| --- | --- |

(a)

sedež na skrajno nazaj pomaknjenem mestu naprave za vzdolžno nastavitev;

| (b) | nagnjen naslon, ki ustreza 25 o naklonu naslona preskusne lutke; |
| --- | --- |

(b)

nagnjen naslon, ki ustreza 25 o naklonu naslona preskusne lutke;

| (c) | druge naprave za nastavitev osrednjega položaja. |
| --- | --- |

(c)

druge naprave za nastavitev osrednjega položaja.

35 mm fotografski aparat s kotom 15 o proti vodoravni ravnini se uporablja za simulacijo binokularnega pogleda, fotografije pa se posnamejo iz vsake očesne točke.

Položaj očesnih točk v zvezi s točko R ali H v koordinatnem sistemu v skladu s standardom ISO 4130 (dimenzije v mm):

| x | y | z | | x | y | z |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | –32,5 | + 635,0 | | 0 | +32,5 | + 635,0 |

x

y

z

x

y

z

0

–32,5

+ 635,0

0

+32,5

+ 635,0

Očesne točke so za fotografski aparat določene v razdalji 35 mm pred ravnino prikaza (običajna filmska ravnina) in na osrednji osi optičnega sistema.

6.2.2.2   Upravljanje krmilnih elementov

Opravi se pregled, da se ugotovi, ali se vzdržujejo spodaj navedene najmanjše in največje razdalje med krmilnimi elementi, na primer smerniki, opozorilni dolgi svetlobni pramen in obroč volana. Tako se zagotovi zadovoljivo delovanje krmilnih elementov in ravnanje z nadomestnim volanom:

| (a) | mera „a“ z omejitvijo najmanj 30 mm zadeva krmilni element z najkrajšo razdaljo do nadomestnega volana. Označuje najkrajšo razdaljo med krmilnim elementom in zadnjo stranjo obroča volana, ki je obrnjen proti armaturni plošči; |
| --- | --- |

(a)

mera „a“ z omejitvijo najmanj 30 mm zadeva krmilni element z najkrajšo razdaljo do nadomestnega volana. Označuje najkrajšo razdaljo med krmilnim elementom in zadnjo stranjo obroča volana, ki je obrnjen proti armaturni plošči;

| (b) | mera „b“ z omejitvijo največje vrednosti na 130 mm označuje razdaljo od središča krmilnega elementa smernika do sprednje strani obroča volana, ki je obrnjen proti vozniku. |
| --- | --- |

(b)

mera „b“ z omejitvijo največje vrednosti na 130 mm označuje razdaljo od središča krmilnega elementa smernika do sprednje strani obroča volana, ki je obrnjen proti vozniku.

6.2.2.3   Preskušanje vgradnje

V pregled so vključeni pogoji vgradnje, premer nadomestnega volana v primerjavi s prvotno različico volana proizvajalca vozila, spreminjanje položaja krmilnega elementa smernika, delovanje zvočne opozorilne naprave in delovanje opozorilne naprave zračnih blazin. Če je na voljo, se preveri tudi delovanje senzorjev, ki nadzirajo voznikov sedež ali potniški sedež/potniške sedeže in zagotavljajo krmilniku zračnih blazin informacijo o stanju delovanja.

6.2.2.4   Preskušanje adapterjev

Dimenzije pritrjevanja (npr. zobatost volanske gredi) se primerjajo z dimenzijami, ki jih zagotovi proizvajalec z uporabo projektorja profila.

Trdnost nadomestnih adapterjev se preveri s privijanjem pritrditvene matice/vijaka z uporabo dvakratnega navora, ki ga določi proizvajalec vozila, vendar ne več kot 85 Nm.

Izvedejo se ustrezni pregledi, da se preveri, ali so adapterji za tipe vozil s sistemi za zaščito proti kraji, vgrajenimi v volanu, v skladu z ustreznimi značilnostmi volana proizvajalca vozila glede trdnosti, dimenzij, materialov in funkcij, ali pa se izvedejo preskusi sistemov za zaščito proti kraji v skladu s Pravilnikom št. 18 kot dokaz, da sistem nadomestnega volana izpolnjuje zgoraj omenjen pravilnik.

| 6.2.3 | Preskus/preskusi čelnega trčenja z vozilom/vozili nadomestnega volana/nadomestnih volanov, opremljenega/opremljenih s homologiranim modulom zračnih blazin
  Nadomestni volani, opremljeni s homologiranimi moduli zračnih blazin, morajo pri vgradnji omogočiti vozilu, da izpolnjuje zahteve iz odstavkov 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 in 5.2.1.5 sprememb 01 Pravilnika št. 94.
  V primeru dvoma pri preverjanju skladnosti nadomestnega volana, opremljenega s homologiranim modulom zračnih blazin, z zahtevami tega pravilnika je treba upoštevati vse podatke ali rezultate preskusov, ki jih zagotovi predlagatelj vloge za homologacijo, in se lahko upoštevajo tudi pri potrjevanju preskusa za podelitev, ki ga opravi tehnična služba. |
| --- | --- |

6.2.3

Preskus/preskusi čelnega trčenja z vozilom/vozili nadomestnega volana/nadomestnih volanov, opremljenega/opremljenih s homologiranim modulom zračnih blazin

Nadomestni volani, opremljeni s homologiranimi moduli zračnih blazin, morajo pri vgradnji omogočiti vozilu, da izpolnjuje zahteve iz odstavkov 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 in 5.2.1.5 sprememb 01 Pravilnika št. 94.

V primeru dvoma pri preverjanju skladnosti nadomestnega volana, opremljenega s homologiranim modulom zračnih blazin, z zahtevami tega pravilnika je treba upoštevati vse podatke ali rezultate preskusov, ki jih zagotovi predlagatelj vloge za homologacijo, in se lahko upoštevajo tudi pri potrjevanju preskusa za podelitev, ki ga opravi tehnična služba.

6.3   Preskusi za nadomestni sistem zračnih blazin, ki ni vgrajen v volan

6.3.1   Preskusi modula zračnih blazin za nadomestni sistem zračnih blazin

Nadomestni sistem zračnih blazin je opremljen s homologiranim modulom zračnih blazin ali pa se tehnični službi, ki je pristojna za ta preskus, zadovoljivo dokaže, da uporabljeni sistem izpolnjuje predpisane zahteve iz zgornjih odstavkov 5.1 in 5.2.

| 6.3.2 | Nadomestni sistemi zračnih blazin, ki niso vgrajeni v volane, morajo pri vgradnji vozilu omogočiti, da izpolnjuje: |
| --- | --- |

6.3.2

Nadomestni sistemi zračnih blazin, ki niso vgrajeni v volane, morajo pri vgradnji vozilu omogočiti, da izpolnjuje:

| 6.3.2.1 | v primeru sistema zračnih blazin kategorije B zahteve iz odstavkov 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 in 5.2.1.5 sprememb 01 Pravilnika št. 94; |
| --- | --- |

6.3.2.1

v primeru sistema zračnih blazin kategorije B zahteve iz odstavkov 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 in 5.2.1.5 sprememb 01 Pravilnika št. 94;

| 6.3.2.2 | v primeru sistema zračnih blazin kategorije C zahteve iz odstavkov 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 in 5.2.1.5 sprememb 01 Pravilnika št. 94; razen tega se pri preverjanju delovanja sistema zračnih blazin uporabijo z instrumenti opremljene lutke; |
| --- | --- |

6.3.2.2

v primeru sistema zračnih blazin kategorije C zahteve iz odstavkov 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 in 5.2.1.5 sprememb 01 Pravilnika št. 94; razen tega se pri preverjanju delovanja sistema zračnih blazin uporabijo z instrumenti opremljene lutke;

| 6.3.2.3 | v primeru sistema zračnih blazin kategorije D zahteve iz odstavkov 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 in 5.2.1.5 sprememb 01 Pravilnika št. 95; v tem primeru se za preskus uporabi lutka za bočno trčenje. |
| --- | --- |

6.3.2.3

v primeru sistema zračnih blazin kategorije D zahteve iz odstavkov 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 in 5.2.1.5 sprememb 01 Pravilnika št. 95; v tem primeru se za preskus uporabi lutka za bočno trčenje.

7.   NAVODILA ZA UPORABNIKE

| 7.1 | Proizvajalec nadomestnih sistemov zračnih blazin vključi v navodila za uporabo vsa priporočila ali varnostne ukrepe, ki veljajo med uporabo, vzdrževanjem ali uničenjem sistema ali katerega koli sestavnega dela. |
| --- | --- |

7.1

Proizvajalec nadomestnih sistemov zračnih blazin vključi v navodila za uporabo vsa priporočila ali varnostne ukrepe, ki veljajo med uporabo, vzdrževanjem ali uničenjem sistema ali katerega koli sestavnega dela.

| 7.1.1 | Zlasti: |
| --- | --- |

7.1.1

Zlasti:

| 7.1.1.1 | Če je sistem opremljen z nadzorno napravo za obveščanje uporabnika o stanju delovanja, je treba jasno navesti, kako je treba razumeti sporočila katerega koli sistema. Navesti je treba potrebne ukrepe v primeru opozorila o okvari, skupaj z opisom vseh nevarnosti pri uporabi vozila v takih okoliščinah. |
| --- | --- |

7.1.1.1

Če je sistem opremljen z nadzorno napravo za obveščanje uporabnika o stanju delovanja, je treba jasno navesti, kako je treba razumeti sporočila katerega koli sistema. Navesti je treba potrebne ukrepe v primeru opozorila o okvari, skupaj z opisom vseh nevarnosti pri uporabi vozila v takih okoliščinah.

| 7.1.1.2 | Treba je navesti, ali mora vzdrževanje ali popravilo opraviti izključno posebno usposobljeno osebje in ali pri razstavljanju sistema obstajajo kakšne nevarnosti. |
| --- | --- |

7.1.1.2

Treba je navesti, ali mora vzdrževanje ali popravilo opraviti izključno posebno usposobljeno osebje in ali pri razstavljanju sistema obstajajo kakšne nevarnosti.

| 7.1.1.3 | Razložiti je treba postopek, po katerem se ravna v primeru sprožitve. Zlasti je treba navesti podrobnosti o vseh varnostnih ukrepih v zvezi s produkti sprožitve, v obliki plinov, tekočin ali trdnih snovi. Če kot posledica sprožitve obstaja nevarnost zaradi sestavin sistema, kot so nevarne grobe površine ali ostri robovi, temperatura, korozija itd., je treba opisati nevarnosti in tudi načine, kako se jim izogniti. |
| --- | --- |

7.1.1.3

Razložiti je treba postopek, po katerem se ravna v primeru sprožitve. Zlasti je treba navesti podrobnosti o vseh varnostnih ukrepih v zvezi s produkti sprožitve, v obliki plinov, tekočin ali trdnih snovi. Če kot posledica sprožitve obstaja nevarnost zaradi sestavin sistema, kot so nevarne grobe površine ali ostri robovi, temperatura, korozija itd., je treba opisati nevarnosti in tudi načine, kako se jim izogniti.

| 7.1.1.4 | Če ostanki nadomestnega sistema/nadomestnih sistemov zračnih blazin lahko povzročajo razmere, ki so neposredno nevarne za ljudi ali okolje, je treba navesti ustrezen postopek, kako se jim izogniti. To je lahko postopek za namerno sprožitev zračnih blazin, če sproženo stanje ne povzroča nevarnih razmer, vračilo sistema ali njegovega dela konstruktorju ali proizvajalcu, ali kateri koli drug ustrezen ukrep. |
| --- | --- |

7.1.1.4

Če ostanki nadomestnega sistema/nadomestnih sistemov zračnih blazin lahko povzročajo razmere, ki so neposredno nevarne za ljudi ali okolje, je treba navesti ustrezen postopek, kako se jim izogniti. To je lahko postopek za namerno sprožitev zračnih blazin, če sproženo stanje ne povzroča nevarnih razmer, vračilo sistema ali njegovega dela konstruktorju ali proizvajalcu, ali kateri koli drug ustrezen ukrep.

| 7.2 | Nadomestni sistem zračnih blazin ima oznako in informacije o uporabi sistemov za zadrževanje otrok po Pravilniku št. 94.
  Sistemi zračnih blazin z moduli zračnih blazin kategorij A, B, C ali D imajo napis „AIRBAG“ na notranji strani oboda nadomestnega volana ali na pokrovu modula zračnih blazin; napis je trajno vpisan in dobro viden.
  Razen tega je v primeru čelnega zaščitnega sistema zračnih blazin za uporabo na katerem koli sedežu potnika naslednja oznaka trajno pritrjena na vidno površino pokrova modula zračnih blazin (prikazano je najkrajše besedilo).
  Ta oznaka se zagotovi v jeziku/jezikih države, v kateri se naprava prodaja.
  Najmanjša velikost oznake: 60 × 120 mm. |
| --- | --- |

7.2

Nadomestni sistem zračnih blazin ima oznako in informacije o uporabi sistemov za zadrževanje otrok po Pravilniku št. 94.

Sistemi zračnih blazin z moduli zračnih blazin kategorij A, B, C ali D imajo napis „AIRBAG“ na notranji strani oboda nadomestnega volana ali na pokrovu modula zračnih blazin; napis je trajno vpisan in dobro viden.

Razen tega je v primeru čelnega zaščitnega sistema zračnih blazin za uporabo na katerem koli sedežu potnika naslednja oznaka trajno pritrjena na vidno površino pokrova modula zračnih blazin (prikazano je najkrajše besedilo).

Ta oznaka se zagotovi v jeziku/jezikih države, v kateri se naprava prodaja.

Najmanjša velikost oznake: 60 × 120 mm.

Image

8.   SKLADNOST PROIZVODNJE

Proizvodni postopki so v skladu s postopki iz Dodatka 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) v naslednjih zahtevah:

| 8.1 | Organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode preverjanja skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. To preverjanje se običajno opravi enkrat na dve leti. Če se pri preverjanju ugotovijo negativni rezultati, se to lahko izvaja pogosteje. |
| --- | --- |

8.1

Organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode preverjanja skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. To preverjanje se običajno opravi enkrat na dve leti. Če se pri preverjanju ugotovijo negativni rezultati, se to lahko izvaja pogosteje.

8.2   Skladnost proizvodnje modula zračnih blazin za nadomestni sistem zračnih blazin

Moduli zračnih blazin, homologirani po tem pravilniku, se izdelajo tako, da so skladni s homologiranim tipom, ker izpolnjujejo zahteve iz zgornjih odstavkov 5.1 in 5.2.

8.3   Skladnost proizvodnje nadomestnega volana, opremljenega s homologiranim modulom zračnih blazin

Nadomestni volani, opremljeni s homologiranim modulom zračnih blazin, homologirani po tem pravilniku, se izdelajo tako, da so skladni s homologiranim tipom, ker izpolnjujejo zahteve iz zgornjih odstavkov 5.1 in 5.3.

8.4   Skladnost proizvodnje nadomestnega sistema zračnih blazin, ki ni vgrajen v volan

Nadomestni sistemi zračnih blazin, ki niso vgrajeni v volan, homologirani po tem pravilniku, se izdelajo tako, da so skladni s homologiranim tipom, ker izpolnjujejo zahteve iz zgornjih odstavkov 5.1 in 5.4.

9.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

Homologacija tipa modula zračnih blazin za nadomestni sistem zračnih blazin, tipa nadomestnega volana, opremljenega s homologirano zračno blazino, ali tipa nadomestnega sistema zračnih blazin, ki ni vgrajen v volan, se v skladu s tem pravilnikom lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz zgornjega odstavka 8.

10.   SPREMEMBE TIPA MODULA ZRAČNIH BLAZIN ZA NADOMESTNI SISTEM ZRAČNIH BLAZIN ALI TIPA NADOMESTNEGA VOLANA S HOMOLOGIRANIM MODULOM ZRAČNIH BLAZIN ALI TIPA NADOMESTNEGA SISTEMA ZRAČNIH BLAZIN, KI NI VGRAJEN V VOLAN

| 10.1 | Vsaka sprememba tipa zgoraj omenjenega sistema se sporoči upravnemu organu, ki je odobril ta tip. Organ lahko: |
| --- | --- |

10.1

Vsaka sprememba tipa zgoraj omenjenega sistema se sporoči upravnemu organu, ki je odobril ta tip. Organ lahko:

| 10.1.1 | odloči, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da modul ali sistem ali nadomestni volan v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, |
| --- | --- |

10.1.1

odloči, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da modul ali sistem ali nadomestni volan v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve,

| 10.1.2 | zahteva nadaljnje poročilo o preskusu od tehnične službe, pristojne za opravljanje preskusov. |
| --- | --- |

10.1.2

zahteva nadaljnje poročilo o preskusu od tehnične službe, pristojne za opravljanje preskusov.

| 10.2 | Potrditev ali zavrnitev homologacije, ki opredeljuje spremembe, se po postopku iz zgornjih odstavkov 4.1 do 4.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik. |
| --- | --- |

10.2

Potrditev ali zavrnitev homologacije, ki opredeljuje spremembe, se po postopku iz zgornjih odstavkov 4.1 do 4.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

| 10.3 | Pristojni organ, ki je izdal razširitev homologacije, dodeli serijsko številko te razširitve in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, skladnem z vzorci iz prilog 1, 2 in 3 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

10.3

Pristojni organ, ki je izdal razširitev homologacije, dodeli serijsko številko te razširitve in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, skladnem z vzorci iz prilog 1, 2 in 3 k temu pravilniku.

11.   POPOLNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije popolnoma preneha proizvajati tip modula zračnih blazin za nadomestni sistem zračnih blazin ali tip nadomestnega volana, opremljenega s homologirano zračno blazino, ali tip nadomestnega sistema zračnih blazin, ki ni vgrajen v volan, v skladu s tem pravilnikom, obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko ta organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom po vzorcih iz prilog 1, 2 in 3 k temu pravilniku.

12.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI OPRAVLJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki opravljajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in ki se jim pošljejo certifikati, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije.

PRILOGA 1

SPOROČILO

(največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

PRILOGA 2

SPOROČILO

(največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

PRILOGA 3

SPOROČILO

(največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

PRILOGA 4

PRIMER HOMOLOGACIJSKE OZNAKE ZA MODUL ZRAČNIH BLAZIN ZA NADOMESTNI SISTEM ZRAČNIH BLAZIN

Image

a = vsaj 5 mm

Modul zračnih blazin z zgornjo homologacijsko oznako je modul zračnih blazin kategorije A, ki je bil homologiran v Franciji (E2) pod številko homologacije 002439. Prvi dve števki številke homologacije pomenita, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika v njegovi izvirni obliki.

Opomba:

Številka homologacije in dodatni simbol/simboli morata/morajo biti v bližini kroga in nad ali pod črko „E“ ali desno ali levo od te črke.

Števke številke homologacije morajo biti na isti strani črke „E“ in usmerjene v isto smer. Dodatni simbol/simboli mora/morajo biti točno nasproti številke homologacije. Uporabi rimskih števk za številke homologacije se je treba izogniti, da bi preprečili kakršno koli zamenjavo z drugimi simboli.

PRILOGA 5

PRIMER HOMOLOGACIJSKE OZNAKE ZA NADOMESTNSI VOLAN, OPREMLJEN S HOMOLOGIRANIM MODULOM ZRAČNIH BLAZIN

Image

a = vsaj 5 mm

Nadomestni volan z zgornjo homologacijsko oznako je nadomestni volan z modulom zračnih blazin kategorije A in je bil homologiran v Franciji (E2) pod številko homologacije 002439. Prvi dve števki številke homologacije pomenita, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika v njegovi izvirni obliki.

Opomba:

Številka homologacije in dodatni simbol/simboli morata/morajo biti v bližini kroga in nad ali pod črko „E“ ali desno ali levo od te črke.

Števke številke homologacije morajo biti na isti strani črke „E“ in usmerjene v isto smer. Dodatni simbol/simboli mora/morajo biti točno nasproti številke homologacije. Uporabi rimskih števk za številke homologacije se je treba izogniti, da bi preprečili kakršno koli zamenjavo z drugimi simboli.

PRILOGA 6

PRIMER HOMOLOGACIJSKE OZNAKE ZA NADOMESTNI SISTEM ZRAČNIH BLAZIN, KI NI VGRAJEN V VOLAN

Image

a = vsaj 8 mm

Nadomestni sistem zračnih blazin z zgornjo homologacijsko oznako je sistem zračnih blazin kategorije B, ki je bil homologiran v Franciji (E2) pod številko homologacije 002439. Prvi dve števki številke homologacije pomenita, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika v njegovi izvirni obliki.

Opomba:

Številka homologacije in dodatni simbol/simboli morata/morajo biti v bližini kroga in nad ali pod črko „E“ ali desno ali levo od te črke.

Števke številke homologacije morajo biti na isti strani črke „E“ in usmerjene v isto smer. Dodatni simbol/simboli mora/morajo biti točno nasproti številke homologacije. Uporabi rimskih števk za številke homologacije se je treba izogniti, da bi preprečili kakršno koli zamenjavo z drugimi simboli.

PRILOGA 7

NAPRAVA ZA PRESKUS UTRUJENOSTI MATERIALA

Image

PRILOGA 8

POSTOPEK ZA DOLOČANJE TOČKE „H“ IN DEJANSKEGA NAKLONA TRUPA ZA SEDEŽE V MOTORNIH VOZILIH

1.   NAMEN

Postopek iz te priloge se uporablja za določanje točke „H“ in dejanskega naklona trupa za enega ali več sedežev v motornem vozilu ter za preverjanje razmerja med izmerjenimi vrednostmi in konstrukcijsko določenimi vrednostmi po navedbi proizvajalca vozila (3).

2.   OPREDELITVE

V tej prilogi:

| 2.1 | „referenčni podatki“ pomenijo eno ali več naslednjih značilnosti sedeža: |
| --- | --- |

2.1

„referenčni podatki“ pomenijo eno ali več naslednjih značilnosti sedeža:

| 2.1.1 | točka „H“ in točka „R“ ter razmerje med njima; |
| --- | --- |

2.1.1

točka „H“ in točka „R“ ter razmerje med njima;

| 2.1.2 | dejanski naklon trupa in konstrukcijsko določen naklon trupa ter razmerje med njima; |
| --- | --- |

2.1.2

dejanski naklon trupa in konstrukcijsko določen naklon trupa ter razmerje med njima;

| 2.2 | „tridimenzionalna naprava za določanje točke ‚H‘“ (naprava 3-D H) pomeni napravo, ki se uporablja za določanje točk „H“ in dejanskih naklonov trupa. Ta naprava je opisana v Dodatku 1 k tej prilogi; |
| --- | --- |

2.2

„tridimenzionalna naprava za določanje točke ‚H‘“ (naprava 3-D H) pomeni napravo, ki se uporablja za določanje točk „H“ in dejanskih naklonov trupa. Ta naprava je opisana v Dodatku 1 k tej prilogi;

| 2.3 | „točka ‚H‘“ pomeni vrtišče med trupom in stegni naprave 3-D H, nameščene na sedež v vozilu, v skladu s spodnjim odstavkom 4. Točka „H“ je v središču središčnice naprave, ki poteka med vizirnima gumboma točke „H“ na obeh straneh naprave 3-D H. Točka „H“ teoretično ustreza točki „R“ (za odstopanja glej spodnji odstavek 3.2.2). Ko je točka „H“ po postopku iz odstavka 4 določena, se šteje, da je fiksna glede na strukturo oblazinjenega sedeža, in se premika skupaj s sedežem, ko se ta nastavlja; |
| --- | --- |

2.3

„točka ‚H‘“ pomeni vrtišče med trupom in stegni naprave 3-D H, nameščene na sedež v vozilu, v skladu s spodnjim odstavkom 4. Točka „H“ je v središču središčnice naprave, ki poteka med vizirnima gumboma točke „H“ na obeh straneh naprave 3-D H. Točka „H“ teoretično ustreza točki „R“ (za odstopanja glej spodnji odstavek 3.2.2). Ko je točka „H“ po postopku iz odstavka 4 določena, se šteje, da je fiksna glede na strukturo oblazinjenega sedeža, in se premika skupaj s sedežem, ko se ta nastavlja;

| 2.4 | „točka ‚R‘“ ali „referenčna točka sedeža“ pomeni konstrukcijsko določeno točko, ki jo določi proizvajalec za vsak sedež, in to glede na tridimenzionalni referenčni sistem; |
| --- | --- |

2.4

„točka ‚R‘“ ali „referenčna točka sedeža“ pomeni konstrukcijsko določeno točko, ki jo določi proizvajalec za vsak sedež, in to glede na tridimenzionalni referenčni sistem;

| 2.5 | „linija trupa“ pomeni središčnico droga trupa naprave 3-D H v skrajnem zadnjem položaju; |
| --- | --- |

2.5

„linija trupa“ pomeni središčnico droga trupa naprave 3-D H v skrajnem zadnjem položaju;

| 2.6 | „dejanski naklon trupa“ pomeni kot med navpičnico skozi točko „H“ in linijo trupa, izmerjen s kotomerom za kot naklona naslona na napravi 3-D H. Dejanski naklon trupa teoretično ustreza konstrukcijsko določenemu naklonu trupa (za odstopanje glej spodnji odstavek 3.2.2); |
| --- | --- |

2.6

„dejanski naklon trupa“ pomeni kot med navpičnico skozi točko „H“ in linijo trupa, izmerjen s kotomerom za kot naklona naslona na napravi 3-D H. Dejanski naklon trupa teoretično ustreza konstrukcijsko določenemu naklonu trupa (za odstopanje glej spodnji odstavek 3.2.2);

| 2.7 | „konstrukcijsko določen naklon trupa“ pomeni kot med navpičnico skozi točko „R“ in linijo trupa v položaju, ki ustreza konstrukcijsko določenemu položaju naslona sedeža, kakor jo je določil proizvajalec vozila; |
| --- | --- |

2.7

„konstrukcijsko določen naklon trupa“ pomeni kot med navpičnico skozi točko „R“ in linijo trupa v položaju, ki ustreza konstrukcijsko določenemu položaju naslona sedeža, kakor jo je določil proizvajalec vozila;

| 2.8 | „srednja ravnina potnika“ (C/LO) pomeni srednjo ravnino naprave 3-D H, postavljene na vsak konstrukcijsko določen sedež; predstavljena je s koordinato točke „H“ na osi „Y“. Pri posamičnih sedežih srednja ravnina sedeža ustreza srednji ravnini potnika. Pri drugih sedežih srednjo ravnino potnika določi proizvajalec; |
| --- | --- |

2.8

„srednja ravnina potnika“ (C/LO) pomeni srednjo ravnino naprave 3-D H, postavljene na vsak konstrukcijsko določen sedež; predstavljena je s koordinato točke „H“ na osi „Y“. Pri posamičnih sedežih srednja ravnina sedeža ustreza srednji ravnini potnika. Pri drugih sedežih srednjo ravnino potnika določi proizvajalec;

| 2.9 | „tridimenzionalni referenčni sistem“ pomeni sistem, kot je opisan v Dodatku 2 k tej prilogi; |
| --- | --- |

2.9

„tridimenzionalni referenčni sistem“ pomeni sistem, kot je opisan v Dodatku 2 k tej prilogi;

| 2.10 | „izhodiščne oznake“ so fizične točke (odprtine, površine, oznake ali vdolbine) na karoseriji vozila, kot jih je določil proizvajalec; |
| --- | --- |

2.10

„izhodiščne oznake“ so fizične točke (odprtine, površine, oznake ali vdolbine) na karoseriji vozila, kot jih je določil proizvajalec;

| 2.11 | „priprava vozila na meritve“ pomeni položaj vozila, določen s koordinatami izhodiščnih oznak v tridimenzionalnem referenčnem sistemu. |
| --- | --- |

2.11

„priprava vozila na meritve“ pomeni položaj vozila, določen s koordinatami izhodiščnih oznak v tridimenzionalnem referenčnem sistemu.

3.   ZAHTEVE

3.1   Prikaz podatkov

Za vsak sedež, za katerega so potrebni referenčni podatki zaradi dokazovanja skladnosti s predpisi tega pravilnika, se na obrazcu iz Dodatka 3 k tej prilogi predložijo vsi ali tisti od naslednjih podatkov, ki so primerni:

| 3.1.1 | koordinate točke „R“ glede na tridimenzionalni referenčni sistem; |
| --- | --- |

3.1.1

koordinate točke „R“ glede na tridimenzionalni referenčni sistem;

| 3.1.2 | konstrukcijsko določen naklon trupa; |
| --- | --- |

3.1.2

konstrukcijsko določen naklon trupa;

| 3.1.3 | vsi podatki, potrebni za nastavitev sedeža (če je nastavljiv) za pripravo na meritve, kakor je določeno v spodnjem odstavku 4.3. |
| --- | --- |

3.1.3

vsi podatki, potrebni za nastavitev sedeža (če je nastavljiv) za pripravo na meritve, kakor je določeno v spodnjem odstavku 4.3.

3.2   Razmerje med izmerjenimi vrednostmi in konstrukcijsko določenimi vrednostmi

| 3.2.1 | Koordinate točke „H“ in vrednost dejanskega naklona trupa, dobljena po postopku iz spodnjega odstavka 4, se primerjajo s koordinatami točke „R“ in vrednostjo konstrukcijsko določenega naklona trupa, ki jo je določil proizvajalec. |
| --- | --- |

3.2.1

Koordinate točke „H“ in vrednost dejanskega naklona trupa, dobljena po postopku iz spodnjega odstavka 4, se primerjajo s koordinatami točke „R“ in vrednostjo konstrukcijsko določenega naklona trupa, ki jo je določil proizvajalec.

| 3.2.2 | Medsebojna položaja točke „R“ in točke „H“ ter razmerje med konstrukcijsko določenim naklonom trupa in dejanskim naklonom trupa se štejejo za zadovoljive za obravnavani sedež, če točka „H“, kot je določena s svojimi koordinatami, leži v kvadratu s stranico 50 mm, katerega stranice potekajo v vodoravni in navpični smeri ter katerega diagonale se sekajo v točki „R“, in če je dejanski naklon trupa v območju 5 o glede na konstrukcijsko določen naklon trupa. |
| --- | --- |

3.2.2

Medsebojna položaja točke „R“ in točke „H“ ter razmerje med konstrukcijsko določenim naklonom trupa in dejanskim naklonom trupa se štejejo za zadovoljive za obravnavani sedež, če točka „H“, kot je določena s svojimi koordinatami, leži v kvadratu s stranico 50 mm, katerega stranice potekajo v vodoravni in navpični smeri ter katerega diagonale se sekajo v točki „R“, in če je dejanski naklon trupa v območju 5 o glede na konstrukcijsko določen naklon trupa.

| 3.2.3 | Če so ti pogoji izpolnjeni, se za dokazovanje skladnosti s predpisi tega pravilnika uporabita točka „R“ in konstrukcijsko določen naklon trupa. |
| --- | --- |

3.2.3

Če so ti pogoji izpolnjeni, se za dokazovanje skladnosti s predpisi tega pravilnika uporabita točka „R“ in konstrukcijsko določen naklon trupa.

| 3.2.4 | Če točka „H“ ali dejanski naklon trupa ne ustrezata zahtevam iz zgornjega odstavka 3.2.2, se točka „H“ in dejanski naklon trupa določita še dvakrat (skupaj trikrat). Če rezultati dveh od treh meritev izpolnjujejo zahteve, veljajo pogoji iz zgornjega odstavka 3.2.3. |
| --- | --- |

3.2.4

Če točka „H“ ali dejanski naklon trupa ne ustrezata zahtevam iz zgornjega odstavka 3.2.2, se točka „H“ in dejanski naklon trupa določita še dvakrat (skupaj trikrat). Če rezultati dveh od treh meritev izpolnjujejo zahteve, veljajo pogoji iz zgornjega odstavka 3.2.3.

| 3.2.5 | Če rezultati vsaj dveh od treh postopkov iz zgornjega odstavka 3.2.4 ne izpolnjujejo zahtev iz zgornjega odstavka 3.2.2, ali če ni mogoče opraviti preverjanja, ker proizvajalec vozila ni predložil informacij o položaju točke „R“ ali konstrukcijsko določenem naklonu trupa, se uporabi srednja vrednost treh izmerjenih točk ali povprečna vrednost treh izmerjenih naklonov in se ti dve vrednosti štejeta za veljavni v vseh primerih, v katerih se ta pravilnik sklicuje na točko „R“ ali na konstrukcijsko določen naklon trupa. |
| --- | --- |

3.2.5

Če rezultati vsaj dveh od treh postopkov iz zgornjega odstavka 3.2.4 ne izpolnjujejo zahtev iz zgornjega odstavka 3.2.2, ali če ni mogoče opraviti preverjanja, ker proizvajalec vozila ni predložil informacij o položaju točke „R“ ali konstrukcijsko določenem naklonu trupa, se uporabi srednja vrednost treh izmerjenih točk ali povprečna vrednost treh izmerjenih naklonov in se ti dve vrednosti štejeta za veljavni v vseh primerih, v katerih se ta pravilnik sklicuje na točko „R“ ali na konstrukcijsko določen naklon trupa.

4.   POSTOPEK ZA DOLOČANJE TOČKE „H“ IN DEJANSKEGA NAKLONA TRUPA

| 4.1 | Po presoji proizvajalca se vozilo predkondicionira na temperaturi 20 ± 10 oC, da material za oblazinjenje sedeža doseže sobno temperaturo. Če sedež, ki ga je treba preskušati, še ni bil uporabljen, se sedež dvakrat po eno minuto obremeni z osebo ali napravo z maso od 70 do 80 kg, da bi oblazinjenje sedala in naslona postalo prožno. Na zahtevo proizvajalca morajo ostati vsi sklopi sedeža vsaj 30 min. pred postavljanjem naprave 3-D H neobremenjeni. |
| --- | --- |

4.1

Po presoji proizvajalca se vozilo predkondicionira na temperaturi 20 ± 10 oC, da material za oblazinjenje sedeža doseže sobno temperaturo. Če sedež, ki ga je treba preskušati, še ni bil uporabljen, se sedež dvakrat po eno minuto obremeni z osebo ali napravo z maso od 70 do 80 kg, da bi oblazinjenje sedala in naslona postalo prožno. Na zahtevo proizvajalca morajo ostati vsi sklopi sedeža vsaj 30 min. pred postavljanjem naprave 3-D H neobremenjeni.

| 4.2 | Vozilo mora biti pripravljeno za meritve, kakor je določeno v zgornjem odstavku 2.11. |
| --- | --- |

4.2

Vozilo mora biti pripravljeno za meritve, kakor je določeno v zgornjem odstavku 2.11.

| 4.3 | Če je sedež nastavljiv, se najprej nastavi v skrajni zadnji položaj za uporabo med vožnjo, kakor je določil proizvajalec, pri tem se upoštevajo izključno vzdolžne nastavitve sedeža, brez nastavitev sedeža za druge namene. Če obstajajo druge možnosti nastavitve sedeža (po višini, naklonu, naslonu ipd.), je treba uporabiti nastavitev, kakor jo je določil proizvajalec vozila. Pri vzmetenih sedežih se navpični položaj togo fiksira za običajno uporabo pri vožnji, kakor jo je določil proizvajalec. |
| --- | --- |

4.3

Če je sedež nastavljiv, se najprej nastavi v skrajni zadnji položaj za uporabo med vožnjo, kakor je določil proizvajalec, pri tem se upoštevajo izključno vzdolžne nastavitve sedeža, brez nastavitev sedeža za druge namene. Če obstajajo druge možnosti nastavitve sedeža (po višini, naklonu, naslonu ipd.), je treba uporabiti nastavitev, kakor jo je določil proizvajalec vozila. Pri vzmetenih sedežih se navpični položaj togo fiksira za običajno uporabo pri vožnji, kakor jo je določil proizvajalec.

| 4.4 | Površina sedeža, na katerem je postavljena naprava 3-D H, se prekrije z bombažno tkanino, ki je dovolj velika in primerne teksture, opisano kot čista bombažna tkanina z 18,9 vlakna na cm in s težo 0,228 kg/m2, ali pleteno ali netkano tkanino z enakovrednimi značilnostmi. Če se preskus opravlja na sedežu zunaj vozila, morajo imeti tla, na katerih je sedež, enake značilnosti (4) kakor tla v vozilu, za katerega je sedež namenjen. |
| --- | --- |

4.4

Površina sedeža, na katerem je postavljena naprava 3-D H, se prekrije z bombažno tkanino, ki je dovolj velika in primerne teksture, opisano kot čista bombažna tkanina z 18,9 vlakna na cm in s težo 0,228 kg/m2, ali pleteno ali netkano tkanino z enakovrednimi značilnostmi. Če se preskus opravlja na sedežu zunaj vozila, morajo imeti tla, na katerih je sedež, enake značilnosti (4) kakor tla v vozilu, za katerega je sedež namenjen.

| 4.5 | Sedalo in hrbtišče naprave 3-D H se postavita tako, da srednja ravnina potnika (C/LO) sovpade s srednjo ravnino naprave 3-D H. Na zahtevo proizvajalca se lahko naprava 3-D H premakne bolj navznoter glede na C/LO, če je naprava 3-D H postavljena proti zunanjosti tako, da rob sedeža ne dovoli izravnave naprave 3-D H. |
| --- | --- |

4.5

Sedalo in hrbtišče naprave 3-D H se postavita tako, da srednja ravnina potnika (C/LO) sovpade s srednjo ravnino naprave 3-D H. Na zahtevo proizvajalca se lahko naprava 3-D H premakne bolj navznoter glede na C/LO, če je naprava 3-D H postavljena proti zunanjosti tako, da rob sedeža ne dovoli izravnave naprave 3-D H.

| 4.6 | Stopalo in spodnji del noge se pritrdita na sklop sedala, posamično ali z uporabo droga T in sklopa spodnjega dela noge. Črta, ki poteka skozi vizirne gumbe točke „H“, je vzporedna s tlemi in pravokotna na vzdolžno srednjo ravnino sedeža. |
| --- | --- |

4.6

Stopalo in spodnji del noge se pritrdita na sklop sedala, posamično ali z uporabo droga T in sklopa spodnjega dela noge. Črta, ki poteka skozi vizirne gumbe točke „H“, je vzporedna s tlemi in pravokotna na vzdolžno srednjo ravnino sedeža.

| 4.7 | Položaj stopala in noge naprave 3-D H se nastavi na naslednji način: |
| --- | --- |

4.7

Položaj stopala in noge naprave 3-D H se nastavi na naslednji način:

4.7.1   Predvideni sedež: voznik in sopotnik na zunanjem prednjem sedežu

| 4.7.1.1 | Sklopi stopal in nog se pomaknejo naprej tako, da so stopala v naravnem položaju na tleh, po potrebi med pedali. Če je mogoče, je levo stopalo približno enako oddaljeno od levega roba srednje ravnine naprave 3-D H kakor desno stopalo od desnega roba. Libela za namestitev prečnega položaja naprave 3-D H se namesti v vodoravni položaj po potrebi z nastavitvijo sedala ali sklopa noge in stopala nazaj. Črta, ki poteka skozi vizirne gumbe točke „H“, se obdrži pravokotno na vzdolžno srednjo ravnino sedeža. |
| --- | --- |

4.7.1.1

Sklopi stopal in nog se pomaknejo naprej tako, da so stopala v naravnem položaju na tleh, po potrebi med pedali. Če je mogoče, je levo stopalo približno enako oddaljeno od levega roba srednje ravnine naprave 3-D H kakor desno stopalo od desnega roba. Libela za namestitev prečnega položaja naprave 3-D H se namesti v vodoravni položaj po potrebi z nastavitvijo sedala ali sklopa noge in stopala nazaj. Črta, ki poteka skozi vizirne gumbe točke „H“, se obdrži pravokotno na vzdolžno srednjo ravnino sedeža.

| 4.7.1.2 | Če leve noge ni mogoče obdržati vzporedno z desno nogo in levega stopala oprtega na vozilo, je treba levo stopalo premikati, dokler se ne dotakne opore. Položaj vizirnih gumbov ostane nespremenjen. |
| --- | --- |

4.7.1.2

Če leve noge ni mogoče obdržati vzporedno z desno nogo in levega stopala oprtega na vozilo, je treba levo stopalo premikati, dokler se ne dotakne opore. Položaj vizirnih gumbov ostane nespremenjen.

4.7.2   Predvideni položaj sedeža: zadnji zunanji

Za zadnje sedeže ali pomožne sedeže se noge nastavijo po navedbi proizvajalca. Če so stopala naslonjena na dele tal z različnimi ravnmi, je stopalo, ki pride prvo v stik s prednjim sedežem, referenčno, drugo stopalo pa se namesti tako, da prečna libela sedala naprave kaže vodoravni položaj.

| 4.8 | Namestijo se uteži spodnjega dela noge in stegna ter se poravna naprava 3-D H. |
| --- | --- |

4.8

Namestijo se uteži spodnjega dela noge in stegna ter se poravna naprava 3-D H.

| 4.9 | Hrbtna plošča se nagne naprej do prednjega omejevalnika in naprava 3-D H se z drogom T odmakne od naslona sedeža. Potem se naprava 3-D H znova postavi na sedež po enem od naslednjih postopkov: |
| --- | --- |

4.9

Hrbtna plošča se nagne naprej do prednjega omejevalnika in naprava 3-D H se z drogom T odmakne od naslona sedeža. Potem se naprava 3-D H znova postavi na sedež po enem od naslednjih postopkov:

| 4.9.1 | Če naprava 3-D H drsi nazaj, se uporabi naslednji postopek. Naprava 3-D H se pusti drseti nazaj, dokler vodoravna naprej usmerjena omejevalna obremenitev na drogu T ni več potrebna, tj., dokler se sedalo ne dotakne naslona sedeža. Po potrebi se ponovno namesti spodnji del noge. |
| --- | --- |

4.9.1

Če naprava 3-D H drsi nazaj, se uporabi naslednji postopek. Naprava 3-D H se pusti drseti nazaj, dokler vodoravna naprej usmerjena omejevalna obremenitev na drogu T ni več potrebna, tj., dokler se sedalo ne dotakne naslona sedeža. Po potrebi se ponovno namesti spodnji del noge.

| 4.9.2 | Če naprava 3-D H ne drsi nazaj, se uporabi naslednji postopek. Naprava 3-D H se zaradi delovanja vodoravne nazaj usmerjene sile na drog T premika nazaj, dokler se sedalo ne dotakne naslona sedeža (glej sliko 2 Dodatka 1 k tej prilogi). |
| --- | --- |

4.9.2

Če naprava 3-D H ne drsi nazaj, se uporabi naslednji postopek. Naprava 3-D H se zaradi delovanja vodoravne nazaj usmerjene sile na drog T premika nazaj, dokler se sedalo ne dotakne naslona sedeža (glej sliko 2 Dodatka 1 k tej prilogi).

| 4.10 | S silo 100 ± 10 N obremenite hrbtišče in sedalo naprave 3-D H v presečišču kotomera za kot kolka in ohišja droga T. Silo je treba obdržati v smeri črte, ki poteka vzdolž zgornjega presečišča do točke neposredno nad ohišjem stegenskega droga (glej sliko 2 Dodatka 1 k tej prilogi). Potem se hrbtna plošča previdno nasloni na naslon sedeža. Pri nadaljevanju postopka je treba paziti, da naprava 3-D H ne zdrsne naprej. |
| --- | --- |

4.10

S silo 100 ± 10 N obremenite hrbtišče in sedalo naprave 3-D H v presečišču kotomera za kot kolka in ohišja droga T. Silo je treba obdržati v smeri črte, ki poteka vzdolž zgornjega presečišča do točke neposredno nad ohišjem stegenskega droga (glej sliko 2 Dodatka 1 k tej prilogi). Potem se hrbtna plošča previdno nasloni na naslon sedeža. Pri nadaljevanju postopka je treba paziti, da naprava 3-D H ne zdrsne naprej.

| 4.11 | Namestita se desna in leva utež sedala, potem izmenično osem uteži trupa. Naprava 3-D H mora ostati poravnana. |
| --- | --- |

4.11

Namestita se desna in leva utež sedala, potem izmenično osem uteži trupa. Naprava 3-D H mora ostati poravnana.

| 4.12 | Hrbtna plošča se nagne naprej, da se zmanjša pritisk na naslon sedeža. Naprava 3-D H se trikrat premakne z ene strani na drugo v loku 10 o (5 o na vsako stran od navpične srednje ravnine) zaradi odprave morebitnega trenja, akumuliranega med napravo 3-D H in sedežem.
  Med premikanjem se lahko zgodi, da se drog T naprave 3-D H premakne iz predpisanega vodoravnega in navpičnega položaja. Zato je treba drog T med premikanjem naprave zadrževati s primerno bočno obremenitvijo. Pri zadrževanju droga T in premikanju naprave 3-D H je potrebna previdnost, da ne nastanejo naključne zunanje obremenitve v navpični smeri ali v smeri naprej in nazaj.
  Med tem postopkom se stopala naprave 3-D H ne smejo zadrževati. Če stopala spremenijo položaj, jih je treba pustiti v tem položaju.
  Hrbtna plošča se previdno pomakne nazaj na naslon sedeža in treba je preveriti, ali sta obe libeli na ničli. Če so se stopala med premikanjem naprave 3-D H premaknila, se vrnejo v prvotni položaj po naslednjem postopku:
  Vsako stopalo posebej se dvigne od poda vsaj tako visoko, da ga ni več mogoče premakniti. Med tem dviganjem mora biti mogoče stopala prosto obračati; ne sme se uporabljati sile v smeri naprej ali bočne sile. Ko se vsako stopalo vrne v prvotni položaj, se morajo pete dotikati za to predvidenega dela konstrukcije.
  Bočna libela mora kazati ničlo; po potrebi je treba na zgornjem delu hrbtne plošče uporabiti bočno silo, ki zadošča za izravnavo sedala naprave 3-D H na sedežu. |
| --- | --- |

4.12

Hrbtna plošča se nagne naprej, da se zmanjša pritisk na naslon sedeža. Naprava 3-D H se trikrat premakne z ene strani na drugo v loku 10 o (5 o na vsako stran od navpične srednje ravnine) zaradi odprave morebitnega trenja, akumuliranega med napravo 3-D H in sedežem.

Med premikanjem se lahko zgodi, da se drog T naprave 3-D H premakne iz predpisanega vodoravnega in navpičnega položaja. Zato je treba drog T med premikanjem naprave zadrževati s primerno bočno obremenitvijo. Pri zadrževanju droga T in premikanju naprave 3-D H je potrebna previdnost, da ne nastanejo naključne zunanje obremenitve v navpični smeri ali v smeri naprej in nazaj.

Med tem postopkom se stopala naprave 3-D H ne smejo zadrževati. Če stopala spremenijo položaj, jih je treba pustiti v tem položaju.

Hrbtna plošča se previdno pomakne nazaj na naslon sedeža in treba je preveriti, ali sta obe libeli na ničli. Če so se stopala med premikanjem naprave 3-D H premaknila, se vrnejo v prvotni položaj po naslednjem postopku:

Vsako stopalo posebej se dvigne od poda vsaj tako visoko, da ga ni več mogoče premakniti. Med tem dviganjem mora biti mogoče stopala prosto obračati; ne sme se uporabljati sile v smeri naprej ali bočne sile. Ko se vsako stopalo vrne v prvotni položaj, se morajo pete dotikati za to predvidenega dela konstrukcije.

Bočna libela mora kazati ničlo; po potrebi je treba na zgornjem delu hrbtne plošče uporabiti bočno silo, ki zadošča za izravnavo sedala naprave 3-D H na sedežu.

| 4.13 | Ob držanju droga T, da se prepreči drsenje naprave 3-D H na sedežu naprej, je treba ravnati na naslednji način:






  (a) | hrbtna plošča se nasloni na naslon sedeža; |
| --- | --- | --- |

4.13

Ob držanju droga T, da se prepreči drsenje naprave 3-D H na sedežu naprej, je treba ravnati na naslednji način:

(a)

hrbtna plošča se nasloni na naslon sedeža;

| (b) | izmenično se uporabi vodoravna nazaj usmerjena sila, ki ne presega 25 N, ki deluje na drog naklona naslona približno na sredini uteži trupa, dokler kotomer za kot kolka ne pokaže, da je stabilni položaj dosežen tudi po prenehanju delovanja sile. Zagotovi se, da na napravo 3-D H ne deluje zunanja sila v smeri navzdol ali bočna sila. Če je potrebna dodatna izravnava naprave 3-D H, se hrbtna plošča obrne v smeri naprej, ponovno izravna ter ponovi postopek iz odstavka 4.12. |
| --- | --- |

(b)

izmenično se uporabi vodoravna nazaj usmerjena sila, ki ne presega 25 N, ki deluje na drog naklona naslona približno na sredini uteži trupa, dokler kotomer za kot kolka ne pokaže, da je stabilni položaj dosežen tudi po prenehanju delovanja sile. Zagotovi se, da na napravo 3-D H ne deluje zunanja sila v smeri navzdol ali bočna sila. Če je potrebna dodatna izravnava naprave 3-D H, se hrbtna plošča obrne v smeri naprej, ponovno izravna ter ponovi postopek iz odstavka 4.12.

| 4.14 | Opravijo se vse meritve: |
| --- | --- |

4.14

Opravijo se vse meritve:

| 4.14.1 | Izmerijo se koordinate točke „H“ glede na tridimenzionalni referenčni sistem. |
| --- | --- |

4.14.1

Izmerijo se koordinate točke „H“ glede na tridimenzionalni referenčni sistem.

| 4.14.2 | Na kotomeru za merjenje naklonskega kota na napravi 3-D H se odčita dejanski naklonski kot trupa, pri čemer je drog trupa v skrajnem zadnjem položaju. |
| --- | --- |

4.14.2

Na kotomeru za merjenje naklonskega kota na napravi 3-D H se odčita dejanski naklonski kot trupa, pri čemer je drog trupa v skrajnem zadnjem položaju.

| 4.15 | Če se želi ponovno postaviti naprava 3-D H, mora sklop sedeža ostati neobremenjen vsaj 30 minut pred ponovno postavitvijo. Naprava 3-D H ne sme ostati na sklopu sedeža dlje, kot je potrebno za opravljanje preskusa. |
| --- | --- |

4.15

Če se želi ponovno postaviti naprava 3-D H, mora sklop sedeža ostati neobremenjen vsaj 30 minut pred ponovno postavitvijo. Naprava 3-D H ne sme ostati na sklopu sedeža dlje, kot je potrebno za opravljanje preskusa.

| 4.16 | Če se sedeži v isti vrsti lahko štejejo za podobne (sedežna klop, enaki sedeži ipd.), se za vsako vrsto sedežev določi le ena točka „H“ in en „dejanski naklon trupa“ tako, da se naprava 3-D H, opisana v Dodatku 1 k tej prilogi, postavi na prostor, ki se šteje za značilnega za to vrsto. Ta prostor je: |
| --- | --- |

4.16

Če se sedeži v isti vrsti lahko štejejo za podobne (sedežna klop, enaki sedeži ipd.), se za vsako vrsto sedežev določi le ena točka „H“ in en „dejanski naklon trupa“ tako, da se naprava 3-D H, opisana v Dodatku 1 k tej prilogi, postavi na prostor, ki se šteje za značilnega za to vrsto. Ta prostor je:

| 4.16.1 | v prednji vrsti voznikov sedež; |
| --- | --- |

4.16.1

v prednji vrsti voznikov sedež;

| 4.16.2 | v zadnji vrsti ali vrstah zunanji sedež. |
| --- | --- |

4.16.2

v zadnji vrsti ali vrstah zunanji sedež.

PRILOGA 8

Dodatek 1

OPIS TRIDIMENZIONALNE NAPRAVE ZA TOČKO „H“ (5)

(Naprava 3-D H)

1.   Hrbtna plošča in sedalo

Hrbtna plošča in sedalo sta izdelana iz ojačene plastike in kovine; ponazarjata trup in stegno človeškega telesa ter sta vrtljivo pritrjena v točki „H“. Za merjenje dejanskega kota trupa je na drogu trupa, vrtljivem v točki „H“, pritrjen kotomer. Nastavljivi stegenski drog, pritrjen na sedalo, tvori središčnico stegna in se uporablja kot osnovnica v kvadrantu za merjenje kota kolka.

2.   Elementi trupa in nog

Deli spodnjega dela noge so povezani s sklopom sedala na drogu T za povezavo kolen, ki je bočni podaljšek nastavljivega stegenskega droga. V spodnjem delu nog so vgrajeni kotomeri za merjenje kotov kolen. Sklopi čevlja in stopala so umerjeni za meritev kota stopala. Dve libeli se uporabljata za uravnavanje naprave v prostoru. Uteži elementov trupa so nameščene v ustreznih težiščih, da se na sedežu zagotovi ugrezanje, ki ustreza 76 kg težkemu moškemu. Preveriti je treba gibljivost vseh sklepov naprave 3-D H, pri čemer mora biti trenje zanemarljivo.

Image

Image

PRILOGA 8

Dodatek 2

TRIDIMENZIONALNI REFERENČNI SISTEM

| 1. | Tridimenzionalni referenčni sistem je določen s tremi pravokotnimi ravninami, kakor jih je določil proizvajalec vozila (glej sliko) (6). |
| --- | --- |

1.

Tridimenzionalni referenčni sistem je določen s tremi pravokotnimi ravninami, kakor jih je določil proizvajalec vozila (glej sliko) (6).

| 2. | Pri meritvah se vozilo postavi na površino podlage tako, da koordinate izhodiščnih oznak ustrezajo vrednostim po navedbi proizvajalca. |
| --- | --- |

2.

Pri meritvah se vozilo postavi na površino podlage tako, da koordinate izhodiščnih oznak ustrezajo vrednostim po navedbi proizvajalca.

| 3. | Koordinate točke „R“ in točke „H“ se določijo glede na izhodiščne oznake, kakor jih je določil proizvajalec vozila. |
| --- | --- |

3.

Koordinate točke „R“ in točke „H“ se določijo glede na izhodiščne oznake, kakor jih je določil proizvajalec vozila.

Image

PRILOGA 8

Dodatek 3

REFERENČNI PODATKI ZA POLOŽAJ SEDEŽEV

1.   Kodiranje referenčnih podatkov

Referenčni podatki so navedeni zaporedno za vsak sedež. Sedeži so označeni z dvomestno kodo. Na prvem mestu je arabska številka in označuje vrsto sedežev, ki se šteje od prednjega proti zadnjemu delu vozila. Na drugem mestu je velika tiskana črka, ki označuje položaj sedeža v vrsti, gledano v smeri vožnje; uporabijo se naslednje črke:

| | L = levi |
| --- | --- |

L = levi

| | C = sredinski |
| --- | --- |

C = sredinski

| | R = desni |
| --- | --- |

R = desni

2.   Opis postavitve vozila za meritve:

| 2.1 | Koordinate izhodiščnih oznak
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

2.1

Koordinate izhodiščnih oznak

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

3.   Seznam referenčnih podatkov:

| 3.1 | Položaj sedeža: .............................. |
| --- | --- |

3.1

Položaj sedeža: ..............................

| 3.1.1 | Koordinate točke „R“
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

3.1.1

Koordinate točke „R“

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

| 3.1.2 | Konstrukcijsko določen naklon trupa: .............................. |
| --- | --- |

3.1.2

Konstrukcijsko določen naklon trupa: ..............................

| 3.1.3 | Specifikacije za nastavitev sedeža (7)

  vodoravno: ..............................
  navpično: ..............................
  naklon sedeža: ..............................
  naklon trupa: .............................. |
| --- | --- |

3.1.3

Specifikacije za nastavitev sedeža (7)

vodoravno: ..............................

navpično: ..............................

naklon sedeža: ..............................

naklon trupa: ..............................

Opomba: Seznam referenčnih podatkov za nadaljnje sedeže iz odstavkov 3.2, 3.3 itd.

---

(1)  1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Srbijo in Črno goro, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35 (prosto), 36 za Litvo, 37 za Turčijo, 38 (prosto), 39 za Azerbajdžan, 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije dodelijo države članice z uporabo svojih oznak ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Južno Afriko in 48 za Novo Zelandijo. Naslednje številčne oznake se dodelijo drugim državam v kronološkem zaporedju, po katerem ratificirajo ali pristopijo k Sporazumu o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov, in generalni sekretar Združenih narodov tako dodeljene številčne oznake sporoči pogodbenicam Sporazuma.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  V vseh položajih sedežev, razen za prednje sedeže, kjer točke „H“ ni mogoče določiti z uporabo „tridimenzionalne naprave za točko ‚H‘“ ali postopkov, se točka „R“, ki jo je označil proizvajalec, lahko upošteva kot referenca po presoji pristojnega organa.

3

(4)  Kot naklona, razlika v višini pri vgradnji sedeža, tekstura površine itd.

4

(5)  Za podrobnosti konstrukcije naprave 3-D H se je treba obrniti na Society of Automotive Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, United States of America.

5

Naprava je skladna z napravo, navedeno v standardu ISO 6549-1980.

(6)  Referenčni sistem ustreza standardu ISO 4130, 1978.

6

(7)  Neustrezno prečrtati.

7

---