# Eiropas Savienības L 125/2007

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 125 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 50. sējums2007. gada 15. maijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 125

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

50. sējums2007. gada 15. maijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 530/2007 (2007. gada 8. maijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2007/2000, ar kuru ievieš ārkārtas pasākumus tirdzniecībā ar tām valstīm un teritorijām, kas piedalās Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesā vai ir ar to saistītas | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 531/2007 (2007. gada 14. maijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 5 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 532/2007 (2007. gada 14. maijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1282/2006, ar ko nosaka īpašus sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz piena un piena produktu eksporta licencēm un eksporta kompensācijām, un Regulu (EEK) Nr. 3846/87, ar ko izveido lauksaimniecības produktu nomenklatūru eksporta kompensācijām | 7 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 533/2007 (2007. gada 14. maijs) par tarifu kvotas atvēršanu un pārvaldīšanu mājputnu gaļas nozarē | 9 |

Saturs

I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 530/2007 (2007. gada 8. maijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2007/2000, ar kuru ievieš ārkārtas pasākumus tirdzniecībā ar tām valstīm un teritorijām, kas piedalās Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesā vai ir ar to saistītas

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 531/2007 (2007. gada 14. maijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

5

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 532/2007 (2007. gada 14. maijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1282/2006, ar ko nosaka īpašus sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz piena un piena produktu eksporta licencēm un eksporta kompensācijām, un Regulu (EEK) Nr. 3846/87, ar ko izveido lauksaimniecības produktu nomenklatūru eksporta kompensācijām

7

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 533/2007 (2007. gada 14. maijs) par tarifu kvotas atvēršanu un pārvaldīšanu mājputnu gaļas nozarē

9

| | | II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2007/332/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 23. aprīlis) par sabiedrisko pakalpojumu saistību piemērošanu noteiktiem maršrutiem uz un no Sardīnijas atbilstīgi 4. pantam Padomes Regulā (EEK) Nr. 2408/92 par Kopienas aviosabiedrību piekļuvi Kopienas iekšējiem gaisa ceļiem
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1712) | 16 |
| | | 2007/333/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 8. maijs), ar ko ļauj dalībvalstīm pagarināt termiņu pagaidu atļaujām, kas piešķirtas par jaunajām darbīgajām vielām benalaksilu-M, fluoksastrobīnu, protiokonazolu, spirodiklofēnu, spiromesifēnu un sulfurilfluorīdu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1929)

   (
  1
  ) | 27 |

II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2007/332/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 23. aprīlis) par sabiedrisko pakalpojumu saistību piemērošanu noteiktiem maršrutiem uz un no Sardīnijas atbilstīgi 4. pantam Padomes Regulā (EEK) Nr. 2408/92 par Kopienas aviosabiedrību piekļuvi Kopienas iekšējiem gaisa ceļiem
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1712)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1712)

16

2007/333/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 8. maijs), ar ko ļauj dalībvalstīm pagarināt termiņu pagaidu atļaujām, kas piešķirtas par jaunajām darbīgajām vielām benalaksilu-M, fluoksastrobīnu, protiokonazolu, spirodiklofēnu, spiromesifēnu un sulfurilfluorīdu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1929)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1929)

1

27

| | | III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU |
| | * | Padomes Vienotā rīcība 2007/334/KĀDP (2007. gada 14. maijs), ar kuru groza un pagarina Vienoto rīcību 2006/304/KĀDP, ar ko izveido ES Plānošanas grupu (EUPT Kosova) saistībā ar iespējamu ES krīzes pārvarēšanas misiju Kosovā tiesiskuma jomā un citās iespējamās jomās | 29 |

III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

*

Padomes Vienotā rīcība 2007/334/KĀDP (2007. gada 14. maijs), ar kuru groza un pagarina Vienoto rīcību 2006/304/KĀDP, ar ko izveido ES Plānošanas grupu (EUPT Kosova) saistībā ar iespējamu ES krīzes pārvarēšanas misiju Kosovā tiesiskuma jomā un citās iespējamās jomās

EUPT

29

| | | Labojums |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas 2006. gada 8. septembra Lēmumā 2007/319/EK par valsts atbalstu C 45/04 (ex NN 62/04), kas piešķirts Čehijas tērauda ražotājam Třinecké železárny, a.s. (OV L 119, 9.5.2007.) | 31 |

Labojums

*

Labojums Komisijas 2006. gada 8. septembra Lēmumā 2007/319/EK par valsts atbalstu C 45/04 (ex NN 62/04), kas piešķirts Čehijas tērauda ražotājam Třinecké železárny, a.s. (OV L 119, 9.5.2007.)

ex

Třinecké železárny, a.s.

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 15.5.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 125/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 530/2007

(2007. gada 8. maijs),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2007/2000, ar kuru ievieš ārkārtas pasākumus tirdzniecībā ar tām valstīm un teritorijām, kas piedalās Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesā vai ir ar to saistītas

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 133. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 2007/2000 (1) gandrīz visiem produktiem ar izcelsmi valstīs un teritorijās, kas piedalās stabilizācijas un asociācijas procesā, paredz neierobežotu un no muitas nodokļiem atbrīvotu Kopienas tirgus pieejamību. |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 2007/2000 (1) gandrīz visiem produktiem ar izcelsmi valstīs un teritorijās, kas piedalās stabilizācijas un asociācijas procesā, paredz neierobežotu un no muitas nodokļiem atbrīvotu Kopienas tirgus pieejamību.

| (2) | Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses, tika parakstīts Luksemburgā 2006. gada 12. jūnijā. Kamēr tiek pabeigtas procedūras, lai tas stātos spēkā, tika parakstīts un 2006. gada 1. decembrī ir stājies spēkā Pagaidu nolīgums par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses (2). |
| --- | --- |

(2)

Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses, tika parakstīts Luksemburgā 2006. gada 12. jūnijā. Kamēr tiek pabeigtas procedūras, lai tas stātos spēkā, tika parakstīts un 2006. gada 1. decembrī ir stājies spēkā Pagaidu nolīgums par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses (2).

| (3) | Stabilizācijas un asociācijas nolīgumi un Pagaidu nolīgumi nosaka uz līgumiem pamatotu tirdzniecības režīmu starp Kopienu un katru no saņēmējvalstīm. Divpusējās tirdzniecības koncesijas no Kopienas puses ir ekvivalentas koncesijām, kuras piemēro vienpusējos autonomajos tirdzniecības pasākumos atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 2007/2000. |
| --- | --- |

(3)

Stabilizācijas un asociācijas nolīgumi un Pagaidu nolīgumi nosaka uz līgumiem pamatotu tirdzniecības režīmu starp Kopienu un katru no saņēmējvalstīm. Divpusējās tirdzniecības koncesijas no Kopienas puses ir ekvivalentas koncesijām, kuras piemēro vienpusējos autonomajos tirdzniecības pasākumos atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 2007/2000.

| (4) | Tādēļ ir lietderīgi grozīt Regulu (EK) Nr. 2007/2000, lai šos apstākļus ņemtu vērā. Jo īpaši ir lietderīgi svītrot Albānijas Republiku no to valstu saraksta, kuras saņem tarifa koncesijas, ko piešķir par tiem pašiem produktiem, ievērojot uz līgumiem pamatotus režīmus. Turklāt ir jāsamazina vispārējo tarifa kvotu apjomi īpašiem produktiem, par ko tarifu kvotas ir piešķirtas, ievērojot uz līgumiem pamatotus režīmus. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ ir lietderīgi grozīt Regulu (EK) Nr. 2007/2000, lai šos apstākļus ņemtu vērā. Jo īpaši ir lietderīgi svītrot Albānijas Republiku no to valstu saraksta, kuras saņem tarifa koncesijas, ko piešķir par tiem pašiem produktiem, ievērojot uz līgumiem pamatotus režīmus. Turklāt ir jāsamazina vispārējo tarifa kvotu apjomi īpašiem produktiem, par ko tarifu kvotas ir piešķirtas, ievērojot uz līgumiem pamatotus režīmus.

| (5) | Albānijas Republika, Horvātijas Republika un bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika turpinās izmantot Regulu (EK) Nr. 2007/2000 tiktāl, ciktāl tajā ir paredzētas koncesijas, kas ir labvēlīgākas nekā koncesijas, ievērojot uz līgumiem pamatotus režīmus, |
| --- | --- |

(5)

Albānijas Republika, Horvātijas Republika un bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika turpinās izmantot Regulu (EK) Nr. 2007/2000 tiktāl, ciktāl tajā ir paredzētas koncesijas, kas ir labvēlīgākas nekā koncesijas, ievērojot uz līgumiem pamatotus režīmus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo Regulu (EK) Nr. 2007/2000 groza šādi:

| 1) | regulas 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “1. pants
  Preferenciāli pasākumi
  1.   Ievērojot īpašus regulas 3. un 4. pantā noteiktus noteikumus, Bosnijas un Hercegovinas, Melnkalnes vai Serbijas un Kosovas muitas teritoriju izcelsmes produktus, kas nav minēti kombinētās nomenklatūras pozīcijās Nr. 0102, 0201, 0202, 1604, 1701, 1702 un 2204, drīkst ievest Kopienā bez kvantitatīviem ierobežojumiem vai pasākumiem ar līdzvērtīgu ietekmi un ar atbrīvojumu no muitas nodokļiem un maksājumiem ar līdzvērtīgu ietekmi.
  2.   Attiecībā uz produktiem, kuru izcelsme ir Albānijā, Horvātijas Republikā un bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, turpina izmantot šīs regulas noteikumus, ja tajā tā ir norādīts, kā arī visus šajā regulā paredzētos pasākumus, kas ir labvēlīgāki nekā tirdzniecības koncesijas, kuras noteiktas divpusējos nolīgumos starp Eiropas Kopienu un šīm valstīm.
  3.   Kombinētās nomenklatūras pozīcijas Nr. 1701 un 1702 cukura produktu ievedumi ar izcelsmi Bosnijā un Hercegovinā, Melnkalnē vai Serbijas un Kosovas muitas teritorijās, turpina gūt labumu no regulas 4. pantā paredzētajām koncesijām.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“1. pants

Preferenciāli pasākumi

1.   Ievērojot īpašus regulas 3. un 4. pantā noteiktus noteikumus, Bosnijas un Hercegovinas, Melnkalnes vai Serbijas un Kosovas muitas teritoriju izcelsmes produktus, kas nav minēti kombinētās nomenklatūras pozīcijās Nr. 0102, 0201, 0202, 1604, 1701, 1702 un 2204, drīkst ievest Kopienā bez kvantitatīviem ierobežojumiem vai pasākumiem ar līdzvērtīgu ietekmi un ar atbrīvojumu no muitas nodokļiem un maksājumiem ar līdzvērtīgu ietekmi.

2.   Attiecībā uz produktiem, kuru izcelsme ir Albānijā, Horvātijas Republikā un bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, turpina izmantot šīs regulas noteikumus, ja tajā tā ir norādīts, kā arī visus šajā regulā paredzētos pasākumus, kas ir labvēlīgāki nekā tirdzniecības koncesijas, kuras noteiktas divpusējos nolīgumos starp Eiropas Kopienu un šīm valstīm.

3.   Kombinētās nomenklatūras pozīcijas Nr. 1701 un 1702 cukura produktu ievedumi ar izcelsmi Bosnijā un Hercegovinā, Melnkalnē vai Serbijas un Kosovas muitas teritorijās, turpina gūt labumu no regulas 4. pantā paredzētajām koncesijām.”;

| 2) | regulas 4. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “4.   Kombinētās nomenklatūras pozīcijas Nr. 1701 un 1702 cukura produktu ievedumiem ar izcelsmi Bosnijā un Hercegovinā, Melnkalnē vai Serbijas un Kosovas muitas teritorijās, piemēro šādas ikgadējās beznodokļu tarifu kvotas:






  a) | 12 000 tonnu (neto svars) cukura produktiem ar izcelsmi Bosnijā un Hercegovinā; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 4. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“4.   Kombinētās nomenklatūras pozīcijas Nr. 1701 un 1702 cukura produktu ievedumiem ar izcelsmi Bosnijā un Hercegovinā, Melnkalnē vai Serbijas un Kosovas muitas teritorijās, piemēro šādas ikgadējās beznodokļu tarifu kvotas:

a)

12 000 tonnu (neto svars) cukura produktiem ar izcelsmi Bosnijā un Hercegovinā;

| b) | 180 000 tonnu (neto svars) cukura produktiem ar izcelsmi Melnkalnē un Serbijas un Kosovas muitas teritorijās.”; |
| --- | --- |

b)

180 000 tonnu (neto svars) cukura produktiem ar izcelsmi Melnkalnē un Serbijas un Kosovas muitas teritorijās.”;

| 3) | I pielikumu aizstāj ar tekstu, kas pievienots šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

3)

I pielikumu aizstāj ar tekstu, kas pievienots šīs regulas pielikumā.

2. pants

Uz precēm, kuras 2007. gada 16. maijā vai nu tranzītā vai atrodas Kopienā pagaidu glabāšanā muitas noliktavās vai brīvās zonās un par kurām pirms minētās dienas Albānijā vai Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā ir pareizi izdots izcelsmes apliecinājums saskaņā ar IV sadaļas 2. nodaļas 2. iedaļu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas muitas kodeksa izveidi (3), līdz 2007. gada 16. septembrim turpina attiekties Regula (EK) Nr. 2007/2000.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 8. maijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

P. STEINBRÜCK

---

(1)  OV L 240, 23.9.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1946/2005 (OV L 312, 29.11.2005., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 239, 1.9.2006., 2. lpp.

2

(3)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 214/2007 (OV L 62, 1.3.2007., 6. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

PAR 4. PANTA 1. PUNKTĀ MINĒTAJĀM TARIFU KVOTĀM

Neatkarīgi no kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumiem izstrādājumu apraksta formulējums jāuzskata par orientējošu, un preferenču sistēmu šajā pielikumā nosaka, izmantojot KN kodus. Ja norādīti ex KN kodi, tad preferenču sistēmu nosaka, pamatojoties gan uz KN kodu, gan attiecīgo aprakstu.

| Kārtas Nr. | KN kods | Apraksts | Gada kvotas apjoms (1) | Saņēmēji | Maksājuma likme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1571 | 0301 91 10
  0301 91 90
  0302 11 10
  0302 11 20
  0302 11 80
  0303 21 10
  0303 21 20
  0303 21 80
  0304 19 15
  0304 19 17
  ex 0304 19 19
  ex 0304 19 91
  0304 29 15
  0304 29 17
  ex 0304 29 19
  ex 0304 99 21
  ex 0305 10 00
  ex 0305 30 90
  0305 49 45
  ex 0305 59 80
  ex 0305 69 80 | Foreles (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache un Oncorhynchus chrysogaster): dzīvas; svaigas vai dzesinātas; saldētas; žāvētas, sālītas vai sālījumā, kūpinātas; filejas un citāds zivju mīkstums; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā | 70 tonnas | Bosnija un Hercegovina, Melnkalne, Serbijas un Kosovas muitas teritorijas | Atbrīvojums |
| 09.1573 | 0301 93 00
  0302 69 11
  0303 79 11
  ex 0304 19 19
  ex 0304 19 91
  ex 0304 29 19
  ex 0304 99 21
  ex 0305 10 00
  ex 0305 30 90
  ex 0305 49 80
  ex 0305 59 80
  ex 0305 69 80 | Karpas: dzīvas; svaigas vai dzesinātas; saldētas; žāvētas, sālītas vai sālījumā, kūpinātas; filejas un citāds zivju mīkstums; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā | 120 tonnas | Bosnija un Hercegovina, Melnkalne, Serbijas un Kosovas muitas teritorijas | Atbrīvojums |
| 09.1575 | ex 0301 99 80
  0302 69 61
  0303 79 71
  ex 0304 19 39
  ex 0304 19 99
  ex 0304 29 99
  ex 0304 99 99
  ex 0305 10 00
  ex 0305 30 90
  ex 0305 49 80
  ex 0305 59 80
  ex 0305 69 80 | Zobaines (Dentex dentex un Pagellus spp.): dzīvas; svaigas vai dzesinātas; saldētas; žāvētas, sālītas vai sālījumā, kūpinātas; filejas un citāds zivju mīkstums; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā | 95 tonnas | Bosnija un Hercegovina, Melnkalne, Serbijas un Kosovas muitas teritorijas | Atbrīvojums |
| 09.1577 | ex 0301 99 80
  0302 69 94
  ex 0303 77 00
  ex 0304 19 39
  ex 0304 19 99
  ex 0304 29 99
  ex 0304 99 99
  ex 0305 10 00
  ex 0305 30 90
  ex 0305 49 80
  ex 0305 59 80
  ex 0305 69 80 | Labraki (Dicentrarchus labrax): dzīvi; svaigi vai dzesināti; saldēti; žāvēti, sālīti vai sālījumā, kūpināti; filejas un citāds zivju mīkstums; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā | 80 tonnas | Bosnija un Hercegovina, Melnkalne, Serbijas un Kosovas muitas teritorijas | Atbrīvojums |
| 09.1579 | 1604 13 11
  1604 13 19
  ex 1604 20 50 | Sagatavotas vai konservētas sardīnes | 70 tonnas | Bosnija un Hercegovina, Melnkalne, Serbijas un Kosovas muitas teritorijas | 6 % |
| 09.1561 | 1604 16 00
  1604 20 40 | Sagatavoti vai konservēti anšovi | 260 tonnas | Bosnija un Hercegovina, Melnkalne, Serbijas un Kosovas muitas teritorijas | 12,5 % |
| 09.1515 | 2204 21 79
  ex 2204 21 80
  2204 21 84
  ex 2204 21 85
  2204 29 65
  ex 2204 29 75
  2204 29 83
  ex 2204 29 84 | Svaigu vīnogu vīns, kura faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 15 %, kas nav dzirkstošais vīns | 145 000 hl (2) | Albānija (3), Bosnija un Hercegovina, Horvātija (4), Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (5), Melnkalne, Serbijas un Kosovas muitas teritorijas | Atbrīvojums |

Kārtas Nr.

KN kods

Apraksts

Gada kvotas apjoms (1)

Saņēmēji

Maksājuma likme

09.1571

0301 91 10

0301 91 90

0302 11 10

0302 11 20

0302 11 80

0303 21 10

0303 21 20

0303 21 80

0304 19 15

0304 19 17

ex 0304 19 19

ex 0304 19 91

0304 29 15

0304 29 17

ex 0304 29 19

ex 0304 99 21

ex 0305 10 00

ex 0305 30 90

0305 49 45

ex 0305 59 80

ex 0305 69 80

Foreles (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache un Oncorhynchus chrysogaster): dzīvas; svaigas vai dzesinātas; saldētas; žāvētas, sālītas vai sālījumā, kūpinātas; filejas un citāds zivju mīkstums; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā

70 tonnas

Bosnija un Hercegovina, Melnkalne, Serbijas un Kosovas muitas teritorijas

Atbrīvojums

09.1573

0301 93 00

0302 69 11

0303 79 11

ex 0304 19 19

ex 0304 19 91

ex 0304 29 19

ex 0304 99 21

ex 0305 10 00

ex 0305 30 90

ex 0305 49 80

ex 0305 59 80

ex 0305 69 80

Karpas: dzīvas; svaigas vai dzesinātas; saldētas; žāvētas, sālītas vai sālījumā, kūpinātas; filejas un citāds zivju mīkstums; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā

120 tonnas

Bosnija un Hercegovina, Melnkalne, Serbijas un Kosovas muitas teritorijas

Atbrīvojums

09.1575

ex 0301 99 80

0302 69 61

0303 79 71

ex 0304 19 39

ex 0304 19 99

ex 0304 29 99

ex 0304 99 99

ex 0305 10 00

ex 0305 30 90

ex 0305 49 80

ex 0305 59 80

ex 0305 69 80

Zobaines (Dentex dentex un Pagellus spp.): dzīvas; svaigas vai dzesinātas; saldētas; žāvētas, sālītas vai sālījumā, kūpinātas; filejas un citāds zivju mīkstums; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā

95 tonnas

Bosnija un Hercegovina, Melnkalne, Serbijas un Kosovas muitas teritorijas

Atbrīvojums

09.1577

ex 0301 99 80

0302 69 94

ex 0303 77 00

ex 0304 19 39

ex 0304 19 99

ex 0304 29 99

ex 0304 99 99

ex 0305 10 00

ex 0305 30 90

ex 0305 49 80

ex 0305 59 80

ex 0305 69 80

Labraki (Dicentrarchus labrax): dzīvi; svaigi vai dzesināti; saldēti; žāvēti, sālīti vai sālījumā, kūpināti; filejas un citāds zivju mīkstums; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā

80 tonnas

Bosnija un Hercegovina, Melnkalne, Serbijas un Kosovas muitas teritorijas

Atbrīvojums

09.1579

1604 13 11

1604 13 19

ex 1604 20 50

Sagatavotas vai konservētas sardīnes

70 tonnas

Bosnija un Hercegovina, Melnkalne, Serbijas un Kosovas muitas teritorijas

6 %

09.1561

1604 16 00

1604 20 40

Sagatavoti vai konservēti anšovi

260 tonnas

Bosnija un Hercegovina, Melnkalne, Serbijas un Kosovas muitas teritorijas

12,5 %

09.1515

2204 21 79

ex 2204 21 80

2204 21 84

ex 2204 21 85

2204 29 65

ex 2204 29 75

2204 29 83

ex 2204 29 84

Svaigu vīnogu vīns, kura faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 15 %, kas nav dzirkstošais vīns

145 000 hl (2)

Albānija (3), Bosnija un Hercegovina, Horvātija (4), Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (5), Melnkalne, Serbijas un Kosovas muitas teritorijas

Atbrīvojums

---

(1)  Ievedumiem ar izcelsmi saņēmējvalstīs ir pieejams viens kopapjoms par katru tarifu kvotu.

1

(2)  Šīs vispārējās tarifu kvotas apjomu samazina, ja ir palielinājies atsevišķo tarifu kvotu apjoms, ko piemēro atbilstoši kārtas numuram Nr. 09.1588 un 09.1584, noteiktiem Horvātijas izcelsmes vīniem.

2

(3)  Lai par Albānijas Republikas izcelsmes vīnu varētu saņemt vispārējo tarifu kvotu, iepriekš jābūt izsmeltām atsevišķajām tarifu kvotām, kas paredzētas ar Albāniju noslēgtajā Papildprotokolā par vīnu. Šās atsevišķās tarifu kvotas ir atvērtas atbilstoši kārtas numuram Nr. 09.1512 un 09.1513.

3

(4)  Lai par Horvātijas Republikas izcelsmes vīnu varētu saņemt vispārējo tarifu kvotu, iepriekš jābūt izsmeltām atsevišķajām tarifu kvotām, kas paredzētas ar Horvātiju noslēgtajā Papildprotokolā par vīnu. Šīs atsevišķās tarifu kvotas ir atvērtas atbilstoši kārtas numuram Nr. 09.1588 un 09.1589.

4

(5)  Lai par Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas izcelsmes vīnu varētu saņemt vispārējo tarifu kvotu, iepriekš jābūt izsmeltām atsevišķajām tarifu kvotām, kas paredzētas ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku noslēgtajā Papildprotokolā par vīnu. Šīs atsevišķās tarifu kvotas ir atvērtas atbilstoši kārtas numuram Nr. 09.1588 un 09.1589.”

5

---

| 15.5.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 125/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 125/5

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 531/2007

(2007. gada 14. maijs),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 15. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 14. maijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2007. gada 14. maija Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 38,7 |
| TN | 110,8 |
| TR | 92,6 |
| ZZ | 80,7 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| MK | 35,1 |
| TR | 123,0 |
| ZZ | 110,0 |
| 0709 90 70 | TR | 107,8 |
| ZZ | 107,8 |
| 0805 10 20 | EG | 43,1 |
| IL | 62,1 |
| MA | 45,9 |
| ZZ | 50,4 |
| 0805 50 10 | AR | 51,4 |
| ZZ | 51,4 |
| 0808 10 80 | AR | 84,4 |
| BR | 80,4 |
| CL | 80,0 |
| CN | 87,8 |
| NZ | 122,0 |
| US | 127,9 |
| UY | 58,0 |
| ZA | 88,9 |
| ZZ | 91,2 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

38,7

TN

110,8

TR

92,6

ZZ

80,7

0707 00 05

JO

171,8

MK

35,1

TR

123,0

ZZ

110,0

0709 90 70

TR

107,8

ZZ

107,8

0805 10 20

EG

43,1

IL

62,1

MA

45,9

ZZ

50,4

0805 50 10

AR

51,4

ZZ

51,4

0808 10 80

AR

84,4

BR

80,4

CL

80,0

CN

87,8

NZ

122,0

US

127,9

UY

58,0

ZA

88,9

ZZ

91,2

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 15.5.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 125/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 125/7

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 532/2007

(2007. gada 14. maijs),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1282/2006, ar ko nosaka īpašus sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz piena un piena produktu eksporta licencēm un eksporta kompensācijām, un Regulu (EEK) Nr. 3846/87, ar ko izveido lauksaimniecības produktu nomenklatūru eksporta kompensācijām

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 31. panta 14. punktu,

tā kā:

| (1) | Lai nepārsniegtu maksimālo daudzumu, kas jāeksportē, saņemot eksporta kompensāciju, kura noteikta daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtas laikā (2) noslēgtajā Lauksaimniecības līgumā, Komisijas Regulas (EK) Nr. 1282/2006 (3) 16. panta 3. punkta otrajā daļā paredzēts, ka kompensācijas nepiešķir par saharozes komponentu piena produktos ar cukura piedevu, ja kompensācija par šo produktu piena saturu ir nulle vai tā nav noteikta. Lai gan tad, kad ieviesa šo noteikumu, patiešām pastāvēja risks, ka tiks pārsniegts minētais maksimālais daudzums, šāds risks vairs nepastāv. |
| --- | --- |

(1)

Lai nepārsniegtu maksimālo daudzumu, kas jāeksportē, saņemot eksporta kompensāciju, kura noteikta daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtas laikā (2) noslēgtajā Lauksaimniecības līgumā, Komisijas Regulas (EK) Nr. 1282/2006 (3) 16. panta 3. punkta otrajā daļā paredzēts, ka kompensācijas nepiešķir par saharozes komponentu piena produktos ar cukura piedevu, ja kompensācija par šo produktu piena saturu ir nulle vai tā nav noteikta. Lai gan tad, kad ieviesa šo noteikumu, patiešām pastāvēja risks, ka tiks pārsniegts minētais maksimālais daudzums, šāds risks vairs nepastāv.

| (2) | Ar Komisijas 2007. gada 25. janvāra Regulu (EK) Nr. 61/2007, ar ko nosaka eksporta kompensācijas par pienu un piena produktiem (4), tika atceltas kompensācijas par sauso pilnpienu un kondensēto pienu, tādējādi sekmējot Regulas (EK) Nr. 1282/2006 16. panta 3. punkta otrās daļas piemērošanu. Kompensāciju par pienu un saharozes komponentiem atcelšanas rezultātā var zaudēt ievērojamu tirgus daļu attiecībā uz piena produktiem ar cukura piedevu. Tāpēc ir lietderīgi no jauna ieviest eksporta kompensācijas par saharozes komponentu piena produktos ar cukura piedevu. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas 2007. gada 25. janvāra Regulu (EK) Nr. 61/2007, ar ko nosaka eksporta kompensācijas par pienu un piena produktiem (4), tika atceltas kompensācijas par sauso pilnpienu un kondensēto pienu, tādējādi sekmējot Regulas (EK) Nr. 1282/2006 16. panta 3. punkta otrās daļas piemērošanu. Kompensāciju par pienu un saharozes komponentiem atcelšanas rezultātā var zaudēt ievērojamu tirgus daļu attiecībā uz piena produktiem ar cukura piedevu. Tāpēc ir lietderīgi no jauna ieviest eksporta kompensācijas par saharozes komponentu piena produktos ar cukura piedevu.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 1282/2006 24. panta 1. punkta otrajā daļā paredzēts, ka, eksportējot sieru uz Amerikas Savienotajām Valstīm atbilstīgi kvotām, kas minētas šīs regulas 23. pantā, licenču 16. iedaļā jānorāda produkta astoņciparu kombinētās nomenklatūras kods. Pieredze liecina, ka pēc tam, kad licences ir izsniegtas, Amerikas Savienoto Valstu importētāji var pieprasīt tās pašas produktu grupas cita siera veida piegādi. Lai pieļautu šādu elastību, ir lietderīgi attiecīgi pielāgot Regulas (EK) Nr. 1282/2006 24. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 1282/2006 24. panta 1. punkta otrajā daļā paredzēts, ka, eksportējot sieru uz Amerikas Savienotajām Valstīm atbilstīgi kvotām, kas minētas šīs regulas 23. pantā, licenču 16. iedaļā jānorāda produkta astoņciparu kombinētās nomenklatūras kods. Pieredze liecina, ka pēc tam, kad licences ir izsniegtas, Amerikas Savienoto Valstu importētāji var pieprasīt tās pašas produktu grupas cita siera veida piegādi. Lai pieļautu šādu elastību, ir lietderīgi attiecīgi pielāgot Regulas (EK) Nr. 1282/2006 24. panta 1. punktu.

| (4) | Komisijas 2006. gada 30. marta Regulā (EK) Nr. 522/2006, ar ko nosaka eksporta kompensācijas par pienu un piena produktiem (5), paredzēts, ka no 2006. gada 31. marta visas eksporta kompensācijas ir izteiktas euro uz 100 kg. Attiecīgi ir jāpielāgo Regulas (EK) Nr. 1282/2006 16. panta un Komisijas Regulas (EEK) Nr. 3846/87 (6) I pielikuma 9. iedaļas formulējums. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas 2006. gada 30. marta Regulā (EK) Nr. 522/2006, ar ko nosaka eksporta kompensācijas par pienu un piena produktiem (5), paredzēts, ka no 2006. gada 31. marta visas eksporta kompensācijas ir izteiktas euro uz 100 kg. Attiecīgi ir jāpielāgo Regulas (EK) Nr. 1282/2006 16. panta un Komisijas Regulas (EEK) Nr. 3846/87 (6) I pielikuma 9. iedaļas formulējums.

| (5) | Attiecīgi ir jāgroza Regula (EEK) Nr. 3846/87 un Regula (EK) Nr. 1282/2006. |
| --- | --- |

(5)

Attiecīgi ir jāgroza Regula (EEK) Nr. 3846/87 un Regula (EK) Nr. 1282/2006.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1282/2006 groza šādi:

| 1) | Regulas 16. pantu groza šādi:






  a) | ar šādu tekstu aizstāj šā panta 2. punktu:
  “2.   Komponentu, kas minēts 1. punta a) apakšpunktā, aprēķina, kompensācijas fiksēto summu reizinot ar piena produkta kopējo daudzumu procentos produktā.” |
| --- | --- | --- |

1)

Regulas 16. pantu groza šādi:

a)

ar šādu tekstu aizstāj šā panta 2. punktu:

“2.   Komponentu, kas minēts 1. punta a) apakšpunktā, aprēķina, kompensācijas fiksēto summu reizinot ar piena produkta kopējo daudzumu procentos produktā.”

| b) | svītro 3. punkta otro daļu. |
| --- | --- |

b)

svītro 3. punkta otro daļu.

| 2) | Regulas 24. panta 1. punkta otrajai daļai pievieno šādu teikumu:
  “Tomēr licences ir derīgas arī jebkuram citam produktam, uz ko attiecas CN kods 0406.” |
| --- | --- |

2)

Regulas 24. panta 1. punkta otrajai daļai pievieno šādu teikumu:

“Tomēr licences ir derīgas arī jebkuram citam produktam, uz ko attiecas CN kods 0406.”

2. pants

Regulas (EEK) Nr. 3846/87 I pielikuma 9. daļā pirmos teikumus a) apakšpunkta zemsvītras 4. un 14. piezīmē aizstāj ar šādu:

“norādītais daudzums uz 100 kg, sareizināts ar pienskābes satura procentuālo daudzumu, ko satur 100 kg produkta.”

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Regulas 1. panta 2. punktu piemēro attiecībā uz eksporta licencēm, kas izsniegtas 2007. un turpmākajiem kvotas gadiem.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 14. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 336, 23.12.1994., 22. lpp.

2

(3)  OV L 234, 29.8.2006., 4. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1919/2006 (OV L 380, 28.12.2006., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 19, 26.1.2007., 8. lpp.

4

(5)  OV L 93, 31.3.2006., 45. lpp.

5

(6)  OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1854/2006 (OV L 361, 19.12.2006., 1. lpp.).

6

---

| 15.5.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 125/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 125/9

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 533/2007

(2007. gada 14. maijs)

par tarifu kvotas atvēršanu un pārvaldīšanu mājputnu gaļas nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2777/75 par mājputnu gaļas tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Kopiena Pasaules tirdzniecības organizācijā ir apņēmusies atvērt tarifu kvotas dažiem mājputnu gaļas nozares produktiem. Tādēļ ir jānosaka šo kvotu pārvaldīšanas sīki izstrādāti noteikumi. |
| --- | --- |

(1)

Kopiena Pasaules tirdzniecības organizācijā ir apņēmusies atvērt tarifu kvotas dažiem mājputnu gaļas nozares produktiem. Tādēļ ir jānosaka šo kvotu pārvaldīšanas sīki izstrādāti noteikumi.

| (2) | Jāpiemēro Komisijas 2000. gada 9. jūnija Regula (EK) Nr. 1291/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (2), un Komisijas 2006. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (3), ja vien šajā regulā nav noteikts citādi. |
| --- | --- |

(2)

Jāpiemēro Komisijas 2000. gada 9. jūnija Regula (EK) Nr. 1291/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (2), un Komisijas 2006. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (3), ja vien šajā regulā nav noteikts citādi.

| (3) | Komisijas 1996. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 1251/96, ar ko atklāj tarifu kvotas mājputnu gaļas nozarē un paredz to pārvaldību (4), ir vairākas reizes būtiski mainīta, un tajā ir vajadzīgi jauni grozījumi. Tāpēc Regula (EK) Nr. 1251/96 ir jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu regulu. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 1996. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 1251/96, ar ko atklāj tarifu kvotas mājputnu gaļas nozarē un paredz to pārvaldību (4), ir vairākas reizes būtiski mainīta, un tajā ir vajadzīgi jauni grozījumi. Tāpēc Regula (EK) Nr. 1251/96 ir jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu regulu.

| (4) | Lai nodrošinātu regulārus ievedumus, kvotas periods no 1. jūlija līdz nākamā gada 30. jūnijam ir jāsadala vairākos apakšperiodos. Jebkurā gadījumā Regula (EK) Nr. 1301/2006 ierobežo licenču derīguma termiņu, nosakot, ka licences nav derīgas pēc tarifu kvotas perioda pēdējās dienas. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu regulārus ievedumus, kvotas periods no 1. jūlija līdz nākamā gada 30. jūnijam ir jāsadala vairākos apakšperiodos. Jebkurā gadījumā Regula (EK) Nr. 1301/2006 ierobežo licenču derīguma termiņu, nosakot, ka licences nav derīgas pēc tarifu kvotas perioda pēdējās dienas.

| (5) | Tarifu kvotas pārvaldīšana jānodrošina ar importa licenču palīdzību. Tādēļ ir jāpieņem sīki izstrādāti noteikumi attiecībā uz pieteikumu iesniegšanu un informāciju, kas norādāma pieteikumā un licencēs. |
| --- | --- |

(5)

Tarifu kvotas pārvaldīšana jānodrošina ar importa licenču palīdzību. Tādēļ ir jāpieņem sīki izstrādāti noteikumi attiecībā uz pieteikumu iesniegšanu un informāciju, kas norādāma pieteikumā un licencēs.

| (6) | Ņemot vērā spekulācijas risku, ko šīs sistēmas piemērošana rada mājputnu gaļas nozarē, ir vajadzīgi skaidri nosacījumi, saskaņā ar kuriem uzņēmēji var izmantot tarifu kvotu sistēmu. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā spekulācijas risku, ko šīs sistēmas piemērošana rada mājputnu gaļas nozarē, ir vajadzīgi skaidri nosacījumi, saskaņā ar kuriem uzņēmēji var izmantot tarifu kvotu sistēmu.

| (7) | Lai nodrošinātu tarifu kvotas pienācīgu pārvaldīšanu, importa licencēm jāparedz nodrošinājums – EUR 20 par 100 kg. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu tarifu kvotas pienācīgu pārvaldīšanu, importa licencēm jāparedz nodrošinājums – EUR 20 par 100 kg.

| (8) | Uzņēmēju interesēs jāparedz, ka Komisija nosaka neizmantotos daudzumus, kurus pārceļ uz nākamo kvotas apakšperiodu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1301/2006 7. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(8)

Uzņēmēju interesēs jāparedz, ka Komisija nosaka neizmantotos daudzumus, kurus pārceļ uz nākamo kvotas apakšperiodu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1301/2006 7. panta 4. punktu.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Mājputnu gaļas un olu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Mājputnu gaļas un olu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo atver I pielikumā minētās importa tarifu kvotas mājputnu gaļas nozares produktiem ar I pielikumā minētajiem KN kodiem.

Ikgadējās tarifu kvotas ir atvērtas periodam no 1. jūlija līdz nākamā gada 30. jūnijam.

2.   Produktu daudzums, uz ko attiecas 1. punktā minētās kvotas, piemērojamie muitas nodokļi, kārtas numuri, kā arī attiecīgās grupas numuri ir noteikti I pielikumā.

2. pants

Piemēro Komisijas Regulas (EK) Nr. 1291/2000 un Regulas (EK) Nr. 1301/2006 noteikumus, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi.

3. pants

Katra kārtas numura ikgadējās tarifu kvotas noteiktais daudzums ir šādi sadalīts četros apakšperiodos:

| a) | no 1. jūlija līdz 30. septembrim – 25 %; |
| --- | --- |

a)

no 1. jūlija līdz 30. septembrim – 25 %;

| b) | no 1. oktobra līdz 31. decembrim – 25 %; |
| --- | --- |

b)

no 1. oktobra līdz 31. decembrim – 25 %;

| c) | no 1. janvāra līdz 31. martam – 25 %; |
| --- | --- |

c)

no 1. janvāra līdz 31. martam – 25 %;

| d) | no 1. aprīļa līdz 30. jūnijam – 25 %. |
| --- | --- |

d)

no 1. aprīļa līdz 30. jūnijam – 25 %.

4. pants

1.   Piemērojot Regulas (EK) Nr. 1301/2006 5. pantu, importa licences pieteikuma iesniedzējs, iesniedzot savu pirmo pieteikumu attiecīgajam kvotas periodam, sniedz pierādījumu par to, ka tas abos Regulas (EK) Nr. 1301/2006 5. pantā minētajos periodos ir ievedis vai izvedis vismaz 50 tonnas produktu, uz kuriem attiecas Regula (EEK) Nr. 2777/75.

2.   Licences pieteikumā drīkst norādīt tikai vienu no šīs regulas I pielikumā noteiktajiem kārtas numuriem. Pieteikumi var būt par vairākiem produktiem ar atšķirīgu KN kodu. Tādā gadījumā visus KN kodus un to nosaukumus norāda licences pieteikumā un attiecīgi licences 16. un 15. ailē.

Licences pieteikumā norādītais daudzums ir ne mazāks par 10 tonnām un ne lielāks par 10 % no daudzuma, kas attiecīgajai kvotai pieejams attiecīgajā apakšperiodā.

3.   Licences pieteikumā un licencē ir šādas norādes:

| a) | 8. ailē – izcelsmes valsts; |
| --- | --- |

a)

8. ailē – izcelsmes valsts;

| b) | 20. ailē – viena no II pielikuma A daļā minētajām norādēm. |
| --- | --- |

b)

20. ailē – viena no II pielikuma A daļā minētajām norādēm.

Licences 24. ailē jābūt vienai no II pielikuma B daļā minētajām norādēm.

5. pants

1.   Licences pieteikumu var iesniegt tikai iepriekšējā mēneša pirmajās septiņās dienās, pirms sākas kārtējais 3. pantā noteiktais apakšperiods.

2.   Iesniedzot licences pieteikumu, iemaksā nodrošinājumu EUR 20 apmērā par 100 kilogramiem.

3.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1301/2006 6. panta 1. punkta, ikviens pieteikuma iesniedzējs var iesniegt vairākus importa licences pieteikumus produktiem ar vienu kārtas numuru, ja šo produktu izcelsme ir dažādās valstīs. Dalībvalsts kompetentajai iestādei vienlaikus iesniedz visus pieteikumus, no kuriem katrs attiecas uz vienu izcelsmes valsti. Tos izskata kā vienu pieteikumu attiecībā uz šīs regulas 4. panta 2. punkta 2. daļā minēto maksimālo daudzumu.

4.   Dalībvalstis vēlākais piektajā dienā pēc pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām ziņo Komisijai par katrā grupā pieprasīto kopējo daudzumu (kilogramos).

5.   Licences izdod no septītās darba dienas līdz vēlākais vienpadsmitajai darba dienai pēc 4. punktā noteiktās paziņošanas beigām.

6.   Vajadzības gadījumā Komisija nosaka daudzumus, par kuriem nav iesniegti pieteikumi un kurus automātiski pievieno nākamajā kvotas apakšperiodā noteiktajam daudzumam.

6. pants

1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1301/2006 11. panta 1. punkta otrās daļas, dalībvalstis līdz katra kvotas apakšperioda pirmā mēneša beigām ziņo Komisijai par minētās regulas 11. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto kopējo daudzumu (kilogramos), par kuru izdotas licences.

2.   Dalībvalstis līdz ceturtā mēneša beigām pēc attiecīgā kvotas ikgadējā perioda ziņo Komisijai par katra kārtas numura attiecīgajiem daudzumiem, kas attiecīgajā periodā saskaņā ar šo regulu ir faktiski laisti brīvā apgrozībā.

3.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1301/2006 11. panta 1. punkta otrās daļas, dalībvalstis ziņo Komisijai par daudzumiem, uz kuriem attiecas neizmantotās vai daļēji izmantotās importa licences, pirmo reizi to ziņo vienlaicīgi ar pieteikumu par iepriekšējo apakšperiodu, un otro reizi – līdz ceturtā mēneša beigām pēc katra ikgadējā perioda.

7. pants

1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1291/2000 23. panta, importa licenču derīguma termiņš ir simts piecdesmit dienas no apakšperioda, par kuru tā izsniegta, pirmās dienas.

2.   Neierobežojot Regulas (EK) Nr. 1291/2000 9. panta 1. punktu, no licencēm izrietošās tiesības attiecas vienīgi uz personām, kas atbilst Regulas (EK) Nr. 1301/2006 5. panta un šīs regulas 4. panta 1. punkta nosacījumiem.

8. pants

Atceļ Regulu (EK) Nr. 1251/96.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās jālasa saskaņā ar III pielikumā norādīto atbilstības tabulu.

9. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2007. gada 1. jūnija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 14. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 282, 1.11.1975., 77. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 679/2006 (OV L 119, 4.5.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 152, 24.6.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 341/2007 (OV L 90, 30.3.2007., 12. lpp.).

2

(3)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 289/2007 (OV L 78, 17.3.2007., 17. lpp.).

3

(4)  OV L 161, 29.6.1996., 136. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1179/2006 (OV L 212, 2.8.2006., 7. lpp.).

4

---

I PIELIKUMS

| Grupas Nr. | Kārtas numurs | KN kods | Piemērojamais nodoklis
  (EUR par tonnu) | Ikgadējie daudzumi
  (tonnās) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| P 1 | 09.4067 | 0207 11 10 | 131 | 6 249 |
| 0207 11 30 | 149 |
| 0207 11 90 | 162 |
| 0207 12 10 | 149 |
| 0207 12 90 | 162 |
| P 2 | 09.4068 | 0207 13 10 | 512 | 8 070 |
| 0207 13 20 | 179 |
| 0207 13 30 | 134 |
| 0207 13 40 | 93 |
| 0207 13 50 | 301 |
| 0207 13 60 | 231 |
| 0207 13 70 | 504 |
| 0207 14 20 | 179 |
| 0207 14 30 | 134 |
| 0207 14 40 | 93 |
| 0207 14 60 | 231 |
| P 3 | 09.4069 | 0207 14 10 | 795 | 2 305 |
| P 4 | 09.4070 | 0207 24 10 | 170 | 1 201 |
| 0207 24 90 | 186 |
| 0207 25 10 | 170 |
| 0207 25 90 | 186 |
| 0207 26 10 | 425 |
| 0207 26 20 | 205 |
| 0207 26 30 | 134 |
| 0207 26 40 | 93 |
| 0207 26 50 | 339 |
| 0207 26 60 | 127 |
| 0207 26 70 | 230 |
| 0207 26 80 | 415 |
| 0207 27 30 | 134 |
| 0207 27 40 | 93 |
| 0207 27 50 | 339 |
| 0207 27 60 | 127 |
| 0207 27 70 | 230 |

Grupas Nr.

Kārtas numurs

KN kods

Piemērojamais nodoklis

(EUR par tonnu)

Ikgadējie daudzumi

(tonnās)

P 1

09.4067

0207 11 10

131

6 249

0207 11 30

149

0207 11 90

162

0207 12 10

149

0207 12 90

162

P 2

09.4068

0207 13 10

512

8 070

0207 13 20

179

0207 13 30

134

0207 13 40

93

0207 13 50

301

0207 13 60

231

0207 13 70

504

0207 14 20

179

0207 14 30

134

0207 14 40

93

0207 14 60

231

P 3

09.4069

0207 14 10

795

2 305

P 4

09.4070

0207 24 10

170

1 201

0207 24 90

186

0207 25 10

170

0207 25 90

186

0207 26 10

425

0207 26 20

205

0207 26 30

134

0207 26 40

93

0207 26 50

339

0207 26 60

127

0207 26 70

230

0207 26 80

415

0207 27 30

134

0207 27 40

93

0207 27 50

339

0207 27 60

127

0207 27 70

230

---

II PIELIKUMS

A.   Norādes, kas minētas 4. panta 3. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā

| bulgāru valodā | : | Регламент (ЕО) No 533/2007. |
| --- | --- | --- |
| spāņu valodā | : | Reglamento (CE) no 533/2007. |
| čehu valodā | : | Nařízení (ES) č. 533/2007. |
| dāņu valodā | : | Forordning (EF) nr. 533/2007. |
| vācu valodā | : | Verordnung (EG) Nr. 533/2007. |
| igauņu valodā | : | Määrus (EÜ) nr 533/2007. |
| grieķu valodā | : | Kανονισμός (ΕΚ) αριθ. 533/2007. |
| angļu valodā | : | Regulation (EC) No 533/2007. |
| franču valodā | : | Règlement (CE) no 533/2007. |
| itāliešu valodā | : | Regolamento (CE) n. 533/2007. |
| latviešu valodā | : | Regula (EK) Nr. 533/2007. |
| lietuviešu valodā | : | Reglamentas (EB) Nr. 533/2007. |
| ungāru valodā | : | 533/2007/EK rendelet. |
| maltiešu valodā | : | Ir-Regolament (KE) Nru 533/2007. |
| holandiešu valodā | : | Verordening (EG) nr. 533/2007. |
| poļu valodā | : | Rozporządzenie (WE) nr 533/2007. |
| portugāļu valodā | : | Regulamento (CE) n.o 533/2007. |
| rumāņu valodā | : | Regulamentul (CE) nr. 533/2007. |
| slovāku valodā | : | Nariadenie (ES) č. 533/2007. |
| slovēņu valodā | : | Uredba (ES) št. 533/2007. |
| somu valodā | : | Asetus (EY) N:o 533/2007. |
| zviedru valodā | : | Förordning (EG) nr 533/2007. |

bulgāru valodā

:

Регламент (ЕО) No 533/2007.

spāņu valodā

:

Reglamento (CE) no 533/2007.

čehu valodā

:

Nařízení (ES) č. 533/2007.

dāņu valodā

:

Forordning (EF) nr. 533/2007.

vācu valodā

:

Verordnung (EG) Nr. 533/2007.

igauņu valodā

:

Määrus (EÜ) nr 533/2007.

grieķu valodā

:

Kανονισμός (ΕΚ) αριθ. 533/2007.

angļu valodā

:

Regulation (EC) No 533/2007.

franču valodā

:

Règlement (CE) no 533/2007.

itāliešu valodā

:

Regolamento (CE) n. 533/2007.

latviešu valodā

:

Regula (EK) Nr. 533/2007.

lietuviešu valodā

:

Reglamentas (EB) Nr. 533/2007.

ungāru valodā

:

533/2007/EK rendelet.

maltiešu valodā

:

Ir-Regolament (KE) Nru 533/2007.

holandiešu valodā

:

Verordening (EG) nr. 533/2007.

poļu valodā

:

Rozporządzenie (WE) nr 533/2007.

portugāļu valodā

:

Regulamento (CE) n.o 533/2007.

rumāņu valodā

:

Regulamentul (CE) nr. 533/2007.

slovāku valodā

:

Nariadenie (ES) č. 533/2007.

slovēņu valodā

:

Uredba (ES) št. 533/2007.

somu valodā

:

Asetus (EY) N:o 533/2007.

zviedru valodā

:

Förordning (EG) nr 533/2007.

B.   Norādes, kas minētas 4. panta 3. punkta otrajā daļā

| bulgāru valodā | : | намаляване на общата митническа тарифа съгласно предвиденото в Регламент (ЕО) No 533/2007. |
| --- | --- | --- |
| spāņu valodā | : | reducción del arancel aduanero común prevista en el Reglamento (CE) no 533/2007. |
| čehu valodā | : | snížení společné celní sazby tak, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 533/2007. |
| dāņu valodā | : | toldnedsættelse som fastsat i forordning (EF) nr. 533/2007. |
| vācu valodā | : | Ermäßigung des Zollsatzes nach dem GZT gemäß Verordnung (EG) Nr. 533/2007. |
| igauņu valodā | : | ühise tollitariifistiku maksumäära alandamine vastavalt määrusele (EÜ) nr 533/2007. |
| grieķu valodā | : | Μείωση του δασμού του κοινού δασμολογίου, όπως προβλέπεται στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 533/2007. |
| angļu valodā | : | reduction of the Common Customs Tariff pursuant to Regulation (EC) No 533/2007. |
| franču valodā | : | réduction du tarif douanier commun comme prévu au règlement (CE) no 533/2007. |
| itāliešu valodā | : | riduzione del dazio della tariffa doganale comune a norma del regolamento (CE) n. 533/2007. |
| latviešu valodā | : | Regulā (EK) Nr. 533/2007 paredzētais vienotā muitas tarifa samazinājums. |
| lietuviešu valodā | : | bendrojo muito tarifo muito sumažinimai, nustatyti Reglamente (EB) Nr. 533/2007. |
| ungāru valodā | : | a közös vámtarifában szereplő vámtétel csökkentése a 533/2007/EK rendelet szerint. |
| maltiešu valodā | : | tnaqqis tat-tariffa doganali komuni kif jipprovdi r-Regolament (KE) Nru 533/2007. |
| holandiešu valodā | : | Verlaging van het gemeenschappelijke douanetarief overeenkomstig Verordening (EG) nr. 533/2007. |
| poļu valodā | : | Cła WTC obniżone jak przewidziano w rozporządzeniu (WE) nr 533/2007. |
| portugāļu valodā | : | redução da Pauta Aduaneira Comum como previsto no Regulamento (CE) n.o 533/2007. |
| rumāņu valodā | : | reducerea Tarifului Vamal Comun astfel cum este prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 533/2007. |
| slovāku valodā | : | Zníženie spoločnej colnej sadzby, ako sa ustanovuje v nariadení (ES) č. 533/2007. |
| slovēņu valodā | : | znižanje skupne carinske tarife v skladu z Uredbo (ES) št. 533/2007. |
| somu valodā | : | Asetuksessa (EY) N:o 533/2007 säädetty yhteisen tullitariffin alennus. |
| zviedru valodā | : | nedsättning av dEn gemensamma tulltaxan i enlighet med förordning (EG) nr 533/2007. |

bulgāru valodā

:

намаляване на общата митническа тарифа съгласно предвиденото в Регламент (ЕО) No 533/2007.

spāņu valodā

:

reducción del arancel aduanero común prevista en el Reglamento (CE) no 533/2007.

čehu valodā

:

snížení společné celní sazby tak, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 533/2007.

dāņu valodā

:

toldnedsættelse som fastsat i forordning (EF) nr. 533/2007.

vācu valodā

:

Ermäßigung des Zollsatzes nach dem GZT gemäß Verordnung (EG) Nr. 533/2007.

igauņu valodā

:

ühise tollitariifistiku maksumäära alandamine vastavalt määrusele (EÜ) nr 533/2007.

grieķu valodā

:

Μείωση του δασμού του κοινού δασμολογίου, όπως προβλέπεται στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 533/2007.

angļu valodā

:

reduction of the Common Customs Tariff pursuant to Regulation (EC) No 533/2007.

franču valodā

:

réduction du tarif douanier commun comme prévu au règlement (CE) no 533/2007.

itāliešu valodā

:

riduzione del dazio della tariffa doganale comune a norma del regolamento (CE) n. 533/2007.

latviešu valodā

:

Regulā (EK) Nr. 533/2007 paredzētais vienotā muitas tarifa samazinājums.

lietuviešu valodā

:

bendrojo muito tarifo muito sumažinimai, nustatyti Reglamente (EB) Nr. 533/2007.

ungāru valodā

:

a közös vámtarifában szereplő vámtétel csökkentése a 533/2007/EK rendelet szerint.

maltiešu valodā

:

tnaqqis tat-tariffa doganali komuni kif jipprovdi r-Regolament (KE) Nru 533/2007.

holandiešu valodā

:

Verlaging van het gemeenschappelijke douanetarief overeenkomstig Verordening (EG) nr. 533/2007.

poļu valodā

:

Cła WTC obniżone jak przewidziano w rozporządzeniu (WE) nr 533/2007.

portugāļu valodā

:

redução da Pauta Aduaneira Comum como previsto no Regulamento (CE) n.o 533/2007.

rumāņu valodā

:

reducerea Tarifului Vamal Comun astfel cum este prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 533/2007.

slovāku valodā

:

Zníženie spoločnej colnej sadzby, ako sa ustanovuje v nariadení (ES) č. 533/2007.

slovēņu valodā

:

znižanje skupne carinske tarife v skladu z Uredbo (ES) št. 533/2007.

somu valodā

:

Asetuksessa (EY) N:o 533/2007 säädetty yhteisen tullitariffin alennus.

zviedru valodā

:

nedsättning av dEn gemensamma tulltaxan i enlighet med förordning (EG) nr 533/2007.

---

III PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Regula (EK) Nr. 1251/96 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| 2. pants | 3. pants |
| 3. pants | — |
| 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts | 4. panta 1. punkts |
| 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts | 4. panta 2. punkts |
| 4. panta 1. punkta c) apakšpunkts | 4. panta 3. punkts |
| 4. panta 1. punkta d) apakšpunkts | 4. panta 3. punkts |
| 4. panta 1. punkta e) apakšpunkts | 4. panta 3. punkts |
| 5. panta 1. punkta pirmā daļa | 5. panta 1. punkts |
| 5. panta 1. punkta otrā daļa | — |
| 5. panta 2. punkts | — |
| 5. panta 2. punkta trešā daļa | 5. panta 3. punkts |
| 5. panta 3. punkts | 5. panta 2. punkts |
| 5. panta 4. punkta pirmā daļa | 5. panta 4. punkts |
| 5. panta 4. punkta otrā daļa | — |
| 5. panta 5. punkts | — |
| 5. panta 6. punkts | — |
| 5. panta 7. punkts | — |
| 5. panta 8. punkta pirmā daļa | 6. panta 2. punkts |
| 5. panta 8. punkta otrā daļa | — |
| 6. panta pirmā daļa | 7. panta 1. punkts |
| 6. panta otrā daļa | — |
| 7. pants | — |
| 8. pants | 9. pants |
| I pielikums | I pielikums |
| II pielikums | — |
| III pielikums | — |
| IV pielikums | — |

Regula (EK) Nr. 1251/96

Šī regula

1. pants

1. pants

2. pants

3. pants

3. pants

—

4. panta 1. punkta a) apakšpunkts

4. panta 1. punkts

4. panta 1. punkta b) apakšpunkts

4. panta 2. punkts

4. panta 1. punkta c) apakšpunkts

4. panta 3. punkts

4. panta 1. punkta d) apakšpunkts

4. panta 3. punkts

4. panta 1. punkta e) apakšpunkts

4. panta 3. punkts

5. panta 1. punkta pirmā daļa

5. panta 1. punkts

5. panta 1. punkta otrā daļa

—

5. panta 2. punkts

—

5. panta 2. punkta trešā daļa

5. panta 3. punkts

5. panta 3. punkts

5. panta 2. punkts

5. panta 4. punkta pirmā daļa

5. panta 4. punkts

5. panta 4. punkta otrā daļa

—

5. panta 5. punkts

—

5. panta 6. punkts

—

5. panta 7. punkts

—

5. panta 8. punkta pirmā daļa

6. panta 2. punkts

5. panta 8. punkta otrā daļa

—

6. panta pirmā daļa

7. panta 1. punkts

6. panta otrā daļa

—

7. pants

—

8. pants

9. pants

I pielikums

I pielikums

II pielikums

—

III pielikums

—

IV pielikums

—

---

II Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 15.5.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 125/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 125/16

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 23. aprīlis)

par sabiedrisko pakalpojumu saistību piemērošanu noteiktiem maršrutiem uz un no Sardīnijas atbilstīgi 4. pantam Padomes Regulā (EEK) Nr. 2408/92 par Kopienas aviosabiedrību piekļuvi Kopienas iekšējiem gaisa ceļiem

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1712)

(Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā)

(2007/332/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1992. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2408/92 par Kopienas aviosabiedrību piekļuvi Kopienas iekšējiem gaisa ceļiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,

tā kā:

I.   FAKTI

| (1) | Itālijas Republika 2006. gada 27. janvārī un 28. februārī iesniedza Komisijai Infrastruktūras un transporta ministrijas 2005. gada 29. decembra Dekrētu Nr. 35 un Nr. 36 (publicēts Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana2006. gada 11. janvārī) (“dekrēti Nr. 35 un 36”) par sabiedrisko pakalpojumu saistību piemērošanu attiecībā uz 16 maršrutiem, kas savieno trīs Sardīnijas lidostas ar galvenajām Itālijas valsts lidostām, un lūdza Komisijai publicēt paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2408/92 par Kopienas aviosabiedrību piekļuvi Kopienas iekšējiem gaisa ceļiem 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu (“Regula”). |
| --- | --- |

(1)

Itālijas Republika 2006. gada 27. janvārī un 28. februārī iesniedza Komisijai Infrastruktūras un transporta ministrijas 2005. gada 29. decembra Dekrētu Nr. 35 un Nr. 36 (publicēts Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana2006. gada 11. janvārī) (“dekrēti Nr. 35 un 36”) par sabiedrisko pakalpojumu saistību piemērošanu attiecībā uz 16 maršrutiem, kas savieno trīs Sardīnijas lidostas ar galvenajām Itālijas valsts lidostām, un lūdza Komisijai publicēt paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2408/92 par Kopienas aviosabiedrību piekļuvi Kopienas iekšējiem gaisa ceļiem 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu (“Regula”).

| (2) | Itālijas Republika savā 2006. gada 28. februāra vēstulē precizēja:






  — | ka Dekrēts Nr. 36 ir grozīts ar 2006. gada 8. februāra Dekrētu par maršruta Cagliari-Torino lidojumu skaitu, lidojumu laikiem un jaudu, |
| --- | --- | --- |

(2)

Itālijas Republika savā 2006. gada 28. februāra vēstulē precizēja:

—

ka Dekrēts Nr. 36 ir grozīts ar 2006. gada 8. februāra Dekrētu par maršruta Cagliari-Torino lidojumu skaitu, lidojumu laikiem un jaudu,

| — | ka tā arī ir pieprasījusi publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstneša C sērijā paziņojumu par to, ka, saskaņā ar noteiktajām sabiedrisko pakalpojumu saistībām (SPS) un neprasot finansiālu kompensāciju, ja trīsdesmit dienu laikā pēc SPS publicēšanas neviens no gaisa pārvadātājiem nav apņēmies nodrošināt regulāru gaisa satiksmi visos Dekrētā Nr. 36 paredzētajos maršrutos, Itālija saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteikto procedūru var sniegt pieeju katram no šiem maršrutiem tikai vienam pārvadātājam un, izmantojot konkursa procedūru, piešķirt tiesības sniegt šos pakalpojumus atbilstīgi šīs pašas regulas noteikumiem. |
| --- | --- |

—

ka tā arī ir pieprasījusi publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstneša C sērijā paziņojumu par to, ka, saskaņā ar noteiktajām sabiedrisko pakalpojumu saistībām (SPS) un neprasot finansiālu kompensāciju, ja trīsdesmit dienu laikā pēc SPS publicēšanas neviens no gaisa pārvadātājiem nav apņēmies nodrošināt regulāru gaisa satiksmi visos Dekrētā Nr. 36 paredzētajos maršrutos, Itālija saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteikto procedūru var sniegt pieeju katram no šiem maršrutiem tikai vienam pārvadātājam un, izmantojot konkursa procedūru, piešķirt tiesības sniegt šos pakalpojumus atbilstīgi šīs pašas regulas noteikumiem.

| (3) | Komisija 2006. gada 24. martāEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par SPS, kas piemērojamas saskaņā ar Dekrētu Nr. 35 (2) šādos sešos maršrutos:






  — | Alghero-Roma un Roma-Alghero, |
| --- | --- | --- |

(3)

Komisija 2006. gada 24. martāEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par SPS, kas piemērojamas saskaņā ar Dekrētu Nr. 35 (2) šādos sešos maršrutos:

—

Alghero-Roma un Roma-Alghero,

| — | Alghero-Milano un Milano-Alghero, |
| --- | --- |

—

Alghero-Milano un Milano-Alghero,

| — | Cagliari-Roma un Roma-Cagliari, |
| --- | --- |

—

Cagliari-Roma un Roma-Cagliari,

| — | Cagliari-Milano un Milano-Cagliari, |
| --- | --- |

—

Cagliari-Milano un Milano-Cagliari,

| — | Olbia-Roma un Roma-Olbia, |
| --- | --- |

—

Olbia-Roma un Roma-Olbia,

| — | Olbia-Milano un Milano-Olbia. |
| --- | --- |

—

Olbia-Milano un Milano-Olbia.

| (4) | Komisija 2006. gada 21. aprīlīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par SPS, kas piemērojamas saskaņā ar Dekrētu Nr. 36 (3) šādos desmit maršrutos:






  — | Alghero-Bologna un Bologna-Alghero, |
| --- | --- | --- |

(4)

Komisija 2006. gada 21. aprīlīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par SPS, kas piemērojamas saskaņā ar Dekrētu Nr. 36 (3) šādos desmit maršrutos:

—

Alghero-Bologna un Bologna-Alghero,

| — | Alghero-Turino un Turino-Alghero, |
| --- | --- |

—

Alghero-Turino un Turino-Alghero,

| — | Cagliari-Bologna un Bologna-Cagliari, |
| --- | --- |

—

Cagliari-Bologna un Bologna-Cagliari,

| — | Cagliari-Firenze un Firenze-Cagliari, |
| --- | --- |

—

Cagliari-Firenze un Firenze-Cagliari,

| — | Cagliari-Turino un Turino-Cagliari, |
| --- | --- |

—

Cagliari-Turino un Turino-Cagliari,

| — | Cagliari-Verona un Verona-Cagliari, |
| --- | --- |

—

Cagliari-Verona un Verona-Cagliari,

| — | Cagliari-Napoli un Napoli-Cagliari, |
| --- | --- |

—

Cagliari-Napoli un Napoli-Cagliari,

| — | Cagliari-Palerme un Palerme-Cagliari, |
| --- | --- |

—

Cagliari-Palerme un Palerme-Cagliari,

| — | Olbia-Bologna un Bologna-Olbia, |
| --- | --- |

—

Olbia-Bologna un Bologna-Olbia,

| — | Olbia-Verona un Verona-Olbia. |
| --- | --- |

—

Olbia-Verona un Verona-Olbia.

| (5) | Komisija 2006. gada 22. aprīlīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja informāciju par konkursu, ko Itālija izsludināja par SPS, kas piemērojamas saskaņā ar Dekrētu Nr. 36 (4). Tajā paziņots, ka, ja neviens gaisa pārvadātājs nav apņēmies izpildīt SPS šajos maršrutos, Itālijas Republika attiecībā uz katru no desmit dekrētā noteiktajiem maršrutiem ir paredzējusi piemērot procedūru, kas noteikta Regulas 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2006. gada 22. aprīlīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja informāciju par konkursu, ko Itālija izsludināja par SPS, kas piemērojamas saskaņā ar Dekrētu Nr. 36 (4). Tajā paziņots, ka, ja neviens gaisa pārvadātājs nav apņēmies izpildīt SPS šajos maršrutos, Itālijas Republika attiecībā uz katru no desmit dekrētā noteiktajiem maršrutiem ir paredzējusi piemērot procedūru, kas noteikta Regulas 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā.

| (6) | Galvenās 2006. gada 24. marta un 21. aprīļa paziņojumos publicēto sabiedrisko pakalpojumu saistību iezīmes ir šādas:






  — | katrs maršrutu pāris – Alghero/Roma un Alghero/Milano un Olbia/Roma un Olbia/Milano – ir viens vesels, kas ieinteresētajiem pārvadātājiem jāpieņem kopā kā atsevišķa vienība bez jebkādas kompensācijas neatkarīgi no tās veida vai avota. Savukārt maršrutu pāris Cagliari/Roma un Cagliari/Milano ieinteresētajiem pārvadātājiem ir jāpieņem kā atsevišķa vienība bez jebkādas kompensācijas neatkarīgi no tās veida vai avota, |
| --- | --- | --- |

(6)

Galvenās 2006. gada 24. marta un 21. aprīļa paziņojumos publicēto sabiedrisko pakalpojumu saistību iezīmes ir šādas:

—

katrs maršrutu pāris – Alghero/Roma un Alghero/Milano un Olbia/Roma un Olbia/Milano – ir viens vesels, kas ieinteresētajiem pārvadātājiem jāpieņem kopā kā atsevišķa vienība bez jebkādas kompensācijas neatkarīgi no tās veida vai avota. Savukārt maršrutu pāris Cagliari/Roma un Cagliari/Milano ieinteresētajiem pārvadātājiem ir jāpieņem kā atsevišķa vienība bez jebkādas kompensācijas neatkarīgi no tās veida vai avota,

| — | katrs no 2006. gada 21. aprīļa paziņojumā publicētajiem desmit maršrutiem un piemērotās sabiedrisko pakalpojumu saistības ieinteresētajam pārvadātājam ir jāpieņem katrs atsevišķi, kā atsevišķa vienība, |
| --- | --- |

—

katrs no 2006. gada 21. aprīļa paziņojumā publicētajiem desmit maršrutiem un piemērotās sabiedrisko pakalpojumu saistības ieinteresētajam pārvadātājam ir jāpieņem katrs atsevišķi, kā atsevišķa vienība,

| — | pārvadātājam, kurš apņemas pildīt šīs saistības, jānodrošina pakalpojumu sniegšana turpmākos 36 mēnešus, un tas drīkst pārtraukt savu darbību, vienīgi iesniedzot uzteikumu sešus mēnešus iepriekš ENAC (Itālijas Civilās aviācijas dienests) un Sardīnijas Autonomajam reģionam, |
| --- | --- |

—

pārvadātājam, kurš apņemas pildīt šīs saistības, jānodrošina pakalpojumu sniegšana turpmākos 36 mēnešus, un tas drīkst pārtraukt savu darbību, vienīgi iesniedzot uzteikumu sešus mēnešus iepriekš ENAC (Itālijas Civilās aviācijas dienests) un Sardīnijas Autonomajam reģionam,

| — | katrs atsevišķs pārvadātājs (vai galvenais pārvadātājs), kurš piekrīt sabiedrisko pakalpojumu saistībām, pareizas pakalpojuma izpildes un nepārtrauktības garantēšanai iemaksā drošības naudu, kuras summai jābūt vismaz 5 % no paredzamā kopējā apgrozījuma, ko aprēķinājis ENAC par regulārajiem gaisa pārvadājumiem katra attiecīgā maršruta kopumam. Drošības naudu iemaksā ENAC, un šis dienests to izmantos attiecīgo pārvadājumu izpildes nodrošināšanai to nepamatotas pārtraukšanas gadījumā; drošības naudas summa 50 % apjomā tiek garantēta ar bankas galvojumu pēc pirmā pieprasījuma un 50 % – ar apdrošināšanas sabiedrības galvojumu, |
| --- | --- |

—

katrs atsevišķs pārvadātājs (vai galvenais pārvadātājs), kurš piekrīt sabiedrisko pakalpojumu saistībām, pareizas pakalpojuma izpildes un nepārtrauktības garantēšanai iemaksā drošības naudu, kuras summai jābūt vismaz 5 % no paredzamā kopējā apgrozījuma, ko aprēķinājis ENAC par regulārajiem gaisa pārvadājumiem katra attiecīgā maršruta kopumam. Drošības naudu iemaksā ENAC, un šis dienests to izmantos attiecīgo pārvadājumu izpildes nodrošināšanai to nepamatotas pārtraukšanas gadījumā; drošības naudas summa 50 % apjomā tiek garantēta ar bankas galvojumu pēc pirmā pieprasījuma un 50 % – ar apdrošināšanas sabiedrības galvojumu,

| — | lai novērstu jaudas pārpalikumu apstākļos, kad vairāki pārvadātāji izmanto vienu un to pašu maršrutu, ENAC, ņemot vērā attiecīgo lidostu ierobežoto infrastruktūru, pēc apspriešanās ar Sardīnijas Autonomā reģiona pašvaldību, sabiedrības interešu labā ir dots uzdevums pielāgot sabiedrisko pakalpojumu pamatā liktajai mobilitātes prasībai to pārvadātāju darbības programmas, kuri piekrīt saistībām. Pielāgojot darbības programmas, jāvadās pēc tā, lai maršruti un reisu skaits starp pārvadātājiem būtu pārdalīti līdzvērtīgi, ņemot vērā arī attiecīgo maršrutu (vai maršrutu kopu) pārvadājumu apjomu, kāds bijis iepriekšējo divu gadu laikā, |
| --- | --- |

—

lai novērstu jaudas pārpalikumu apstākļos, kad vairāki pārvadātāji izmanto vienu un to pašu maršrutu, ENAC, ņemot vērā attiecīgo lidostu ierobežoto infrastruktūru, pēc apspriešanās ar Sardīnijas Autonomā reģiona pašvaldību, sabiedrības interešu labā ir dots uzdevums pielāgot sabiedrisko pakalpojumu pamatā liktajai mobilitātes prasībai to pārvadātāju darbības programmas, kuri piekrīt saistībām. Pielāgojot darbības programmas, jāvadās pēc tā, lai maršruti un reisu skaits starp pārvadātājiem būtu pārdalīti līdzvērtīgi, ņemot vērā arī attiecīgo maršrutu (vai maršrutu kopu) pārvadājumu apjomu, kāds bijis iepriekšējo divu gadu laikā,

| — | minimālais lidojumu skaits, lidojumu laiki un jauda katram maršrutam ir norādīti 2006. gada 24. marta paziņojuma un 2006. gada 21. aprīļa paziņojuma 2. punktā “SABIEDRISKO PAKALPOJUMU SAISTĪBU APRAKSTS”, |
| --- | --- |

—

minimālais lidojumu skaits, lidojumu laiki un jauda katram maršrutam ir norādīti 2006. gada 24. marta paziņojuma un 2006. gada 21. aprīļa paziņojuma 2. punktā “SABIEDRISKO PAKALPOJUMU SAISTĪBU APRAKSTS”,

| — | izmantojamo gaisa kuģa minimālais nodrošinājums ir norādīts 3. punktā “KATRĀ MARŠRUTĀ IZMANTOTO LIDAPARĀTU TIPS”, |
| --- | --- |

—

izmantojamo gaisa kuģa minimālais nodrošinājums ir norādīts 3. punktā “KATRĀ MARŠRUTĀ IZMANTOTO LIDAPARĀTU TIPS”,

| — | tarifikācija visiem norādītajiem maršrutiem ir sniegta 4. punktā “TARIFI”. Īpaši attiecībā uz pazeminātiem tarifiem abu paziņojumu 4.8. punktā norādīts, ka pārvadātājiem, kuri veic lidojumus noteiktajos maršrutos, ir juridiskas saistības noteikt pazeminātus tarifus (norādīti 4. punktā “TARIFI”) vismaz Sardīnijā dzimušām personām, pat ja viņu dzīvesvieta nav Sardīnija, |
| --- | --- |

—

tarifikācija visiem norādītajiem maršrutiem ir sniegta 4. punktā “TARIFI”. Īpaši attiecībā uz pazeminātiem tarifiem abu paziņojumu 4.8. punktā norādīts, ka pārvadātājiem, kuri veic lidojumus noteiktajos maršrutos, ir juridiskas saistības noteikt pazeminātus tarifus (norādīti 4. punktā “TARIFI”) vismaz Sardīnijā dzimušām personām, pat ja viņu dzīvesvieta nav Sardīnija,

| — | saskaņā ar Dekrētu Nr. 35, kas 2005. gada 29. decembrī nosūtīts Komisijai un 2006. gada 11. janvārī publicēts Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana, sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības jāpiemēro attiecīgajos maršrutos no 2006. gada 31. marta līdz 2009. gada 30. martam. Tomēr 2006. gada 28. februārī Itālijas iestādes informēja Komisiju par 2006. gada 23. februārī pieņemtu dekrētu (Itālijas Pastāvīgās pārstāvniecības vēstule ar protokola Nr. 2321), kurā šie datumi grozīti attiecīgi uz 2006. gada 2. maiju un 2009. gada 1. maiju. Šie datumi ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2006. gada 24. martā, |
| --- | --- |

—

saskaņā ar Dekrētu Nr. 35, kas 2005. gada 29. decembrī nosūtīts Komisijai un 2006. gada 11. janvārī publicēts Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana, sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības jāpiemēro attiecīgajos maršrutos no 2006. gada 31. marta līdz 2009. gada 30. martam. Tomēr 2006. gada 28. februārī Itālijas iestādes informēja Komisiju par 2006. gada 23. februārī pieņemtu dekrētu (Itālijas Pastāvīgās pārstāvniecības vēstule ar protokola Nr. 2321), kurā šie datumi grozīti attiecīgi uz 2006. gada 2. maiju un 2009. gada 1. maiju. Šie datumi ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2006. gada 24. martā,

| — | saskaņā ar Dekrētu Nr. 36, kas 2005. gada 29. decembrī nosūtīts Komisijai, 2006. gada 11. janvārī publicēts Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana, kā arī 2006. gada 21. aprīlī – Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, Itālijas Republika paziņo, ka sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību piemērošanas sākuma un beigu dienu attiecīgajos maršrutos paredzēts noteikt vēlāk. Tāpēc Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša publikācijā nav norādīts noteikts saistību piemērošanas sākuma un beigu datums, |
| --- | --- |

—

saskaņā ar Dekrētu Nr. 36, kas 2005. gada 29. decembrī nosūtīts Komisijai, 2006. gada 11. janvārī publicēts Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana, kā arī 2006. gada 21. aprīlī – Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, Itālijas Republika paziņo, ka sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību piemērošanas sākuma un beigu dienu attiecīgajos maršrutos paredzēts noteikt vēlāk. Tāpēc Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša publikācijā nav norādīts noteikts saistību piemērošanas sākuma un beigu datums,

| — | pārvadātājiem, kuri nolēmuši pieņemt sabiedrisko pakalpojumu saistības, 30 dienu laikā pēc paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, jāiesniedz oficiāla piekrišana kompetentai Itālijas iestādei. |
| --- | --- |

—

pārvadātājiem, kuri nolēmuši pieņemt sabiedrisko pakalpojumu saistības, 30 dienu laikā pēc paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, jāiesniedz oficiāla piekrišana kompetentai Itālijas iestādei.

| (7) | Pirms šajā lēmumā minēto sabiedrisko pakalpojumu saistību piemērošanas Itālijas Republika ar 2000. gada 1. augusta un 2000. gada 21. decembra dekrētu piemēroja sabiedrisko pakalpojumu saistības attiecībā uz sešiem maršrutiem starp Sardīnijas lidostām un Romas un Milānas lidostām. Šīs saistības tika publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2000. gada 7. oktobrī (5). Saskaņā ar Regulas 4. panta 1. punkta d) apakšpunktu attiecīgajos maršrutos tika izsludināts konkurss, lai izvēlētos pārvadātājus, kam piešķirt ekskluzīvas tiesības veikt pārvadājumus šajos maršrutos, piešķirot finansiālu kompensāciju (6). |
| --- | --- |

(7)

Pirms šajā lēmumā minēto sabiedrisko pakalpojumu saistību piemērošanas Itālijas Republika ar 2000. gada 1. augusta un 2000. gada 21. decembra dekrētu piemēroja sabiedrisko pakalpojumu saistības attiecībā uz sešiem maršrutiem starp Sardīnijas lidostām un Romas un Milānas lidostām. Šīs saistības tika publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2000. gada 7. oktobrī (5). Saskaņā ar Regulas 4. panta 1. punkta d) apakšpunktu attiecīgajos maršrutos tika izsludināts konkurss, lai izvēlētos pārvadātājus, kam piešķirt ekskluzīvas tiesības veikt pārvadājumus šajos maršrutos, piešķirot finansiālu kompensāciju (6).

| (8) | Pārvadātāji, kas saņēma atļauju veikt pārvadājumus minētajos maršrutos saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām, bija šādi:
  —   Alitalia: maršrutā Cagliari/Roma,
  —   Air One: maršrutā Cagliari/Milano, Alghero/Milano un Alghero/Roma,
  —   Meridiana: maršrutā Olbia/Roma un Olbia/Milano. |
| --- | --- |

(8)

Pārvadātāji, kas saņēma atļauju veikt pārvadājumus minētajos maršrutos saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām, bija šādi:

—   Alitalia: maršrutā Cagliari/Roma,

—   Air One: maršrutā Cagliari/Milano, Alghero/Milano un Alghero/Roma,

—   Meridiana: maršrutā Olbia/Roma un Olbia/Milano.

| (9) | Šīs saistības aizstāja ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām, kas noteiktas Itālijas 2004. gada 8. novembra dekrētā un publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2004. gada 10. decembrī (7). Pēc Latium (Lacijas) Reģionāli administratīvās tiesas 2005. gada 17. marta nolēmuma, ar kuru daļēji anulēja 2004. gada 8. novembra dekrētu, Itālijas iestādes informēja Komisiju, ka tās šīs saistības ir “apturējušas”. Paziņojumu šai nolūkā 2005. gada 1. jūlijā publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (8). Itālijas iestādes 2005. gada 6. decembrī informēja Komisiju, ka 2004. gada 8. novembra dekrēts tika atcelts no 2004. gada 15. novembra. |
| --- | --- |

(9)

Šīs saistības aizstāja ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām, kas noteiktas Itālijas 2004. gada 8. novembra dekrētā un publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2004. gada 10. decembrī (7). Pēc Latium (Lacijas) Reģionāli administratīvās tiesas 2005. gada 17. marta nolēmuma, ar kuru daļēji anulēja 2004. gada 8. novembra dekrētu, Itālijas iestādes informēja Komisiju, ka tās šīs saistības ir “apturējušas”. Paziņojumu šai nolūkā 2005. gada 1. jūlijā publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (8). Itālijas iestādes 2005. gada 6. decembrī informēja Komisiju, ka 2004. gada 8. novembra dekrēts tika atcelts no 2004. gada 15. novembra.

II.   PROCEDŪRA

| (10) | Komisija savā 2006. gada 9. marta vēstulē Itālijas Republikai (reģistrēta ar Nr. 204756) pauda bažas par sabiedrisko pakalpojumu saistībām, kas noteiktas Dekrētā Nr. 35 un Nr. 36. Komisija pieprasīja iesniegt detalizētāku informāciju par SPS piemērošanas iemesliem un kārtību. Itālijas Republika atbildēja ar pirmo vēstuli, kurai bija pievienots 2006. gada 22. marta vēstules projekts, tad ar 2006. gada 4. aprīļa vēstuli. |
| --- | --- |

(10)

Komisija savā 2006. gada 9. marta vēstulē Itālijas Republikai (reģistrēta ar Nr. 204756) pauda bažas par sabiedrisko pakalpojumu saistībām, kas noteiktas Dekrētā Nr. 35 un Nr. 36. Komisija pieprasīja iesniegt detalizētāku informāciju par SPS piemērošanas iemesliem un kārtību. Itālijas Republika atbildēja ar pirmo vēstuli, kurai bija pievienots 2006. gada 22. marta vēstules projekts, tad ar 2006. gada 4. aprīļa vēstuli.

| (11) | Komisija 2006. gada 27. aprīļa vēstulē ENAC pieprasīja papildu informāciju un informāciju par pašreizējo SPS darbību, pirms spēkā stājas jaunās SPS. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2006. gada 27. aprīļa vēstulē ENAC pieprasīja papildu informāciju un informāciju par pašreizējo SPS darbību, pirms spēkā stājas jaunās SPS.

| (12) | ENAC atbildēja ar 2006. gada 9. maija vēstuli un apstiprināja, ka režīms, kas piemērojams sabiedrisko pakalpojumu saistībām no Sardīnijas uz Romas un Milānas pilsētām līdz 2006. gada 2. maijam, bija 2000. gada režīms, kurš vēl aizvien bija spēkā no tā brīža, kad 2004. gada dekrēts, ar kuru tās bija paredzēts grozīt, tika atcelts. Sākot no 2006. gada 2. maija, piemēro ar Dekrētu Nr. 35 noteikto jauno režīmu. Atbildē arī bija paskaidrots, ka SPS pilnībā piemēro visai Milānas lidostu sistēmai, kā tas noteikts ar 2000. gada paziņojumu. |
| --- | --- |

(12)

ENAC atbildēja ar 2006. gada 9. maija vēstuli un apstiprināja, ka režīms, kas piemērojams sabiedrisko pakalpojumu saistībām no Sardīnijas uz Romas un Milānas pilsētām līdz 2006. gada 2. maijam, bija 2000. gada režīms, kurš vēl aizvien bija spēkā no tā brīža, kad 2004. gada dekrēts, ar kuru tās bija paredzēts grozīt, tika atcelts. Sākot no 2006. gada 2. maija, piemēro ar Dekrētu Nr. 35 noteikto jauno režīmu. Atbildē arī bija paskaidrots, ka SPS pilnībā piemēro visai Milānas lidostu sistēmai, kā tas noteikts ar 2000. gada paziņojumu.

| (13) | Itālijas Republika 2006. gada 4. augustā vēlreiz atbildēja uz Komisijas 9. marta vēstuli, sniedzot jaunu papildu, bet mazāk nozīmīgu informāciju. |
| --- | --- |

(13)

Itālijas Republika 2006. gada 4. augustā vēlreiz atbildēja uz Komisijas 9. marta vēstuli, sniedzot jaunu papildu, bet mazāk nozīmīgu informāciju.

| (14) | Komisija 2006. gada 1. augustā pēc savas iniciatīvas pieņēma lēmumu uzsākt izmeklēšanu atbilstīgi Regulas 4. panta 3. punktam (9). Šis lēmums Itālijas Republikai tika paziņots 2006. gada 1. augustā (dokuments Nr. C(2006) 3516). Tajā pašā lēmumā Komisija pieprasīja Itālijas iestādēm viena mēneša laikā sniegt atbildes uz vairākiem jautājumiem. |
| --- | --- |

(14)

Komisija 2006. gada 1. augustā pēc savas iniciatīvas pieņēma lēmumu uzsākt izmeklēšanu atbilstīgi Regulas 4. panta 3. punktam (9). Šis lēmums Itālijas Republikai tika paziņots 2006. gada 1. augustā (dokuments Nr. C(2006) 3516). Tajā pašā lēmumā Komisija pieprasīja Itālijas iestādēm viena mēneša laikā sniegt atbildes uz vairākiem jautājumiem.

| (15) | Itālijas iestādes atbildēja ar 2006. gada 31. augusta vēstuli. Vēstulē bija atbildes uz vairākumu uzdoto jautājumu. |
| --- | --- |

(15)

Itālijas iestādes atbildēja ar 2006. gada 31. augusta vēstuli. Vēstulē bija atbildes uz vairākumu uzdoto jautājumu.

| (16) | Tomēr Komisija 2006. gada 2. oktobrī vērsās pie Itālijas Pastāvīgās pārstāvniecības, lūdzot tai papildu informāciju. |
| --- | --- |

(16)

Tomēr Komisija 2006. gada 2. oktobrī vērsās pie Itālijas Pastāvīgās pārstāvniecības, lūdzot tai papildu informāciju.

| (17) | Itālijas Republika 2006. gada 6. oktobrī atbildēja ar vēstuli, kurā izsmeļoši bija atbildēts uz Komisijas papildu jautājumiem. |
| --- | --- |

(17)

Itālijas Republika 2006. gada 6. oktobrī atbildēja ar vēstuli, kurā izsmeļoši bija atbildēts uz Komisijas papildu jautājumiem.

| (18) | Briselē 2006. gada 17. oktobrī notika Komisijas (TREN.F.1. nodaļa) sanāksme ar Itālijas iestādēm (Transporta ministrija, Pastāvīgā pārstāvniecība, Sardīnijas pašvaldība un ENAC). |
| --- | --- |

(18)

Briselē 2006. gada 17. oktobrī notika Komisijas (TREN.F.1. nodaļa) sanāksme ar Itālijas iestādēm (Transporta ministrija, Pastāvīgā pārstāvniecība, Sardīnijas pašvaldība un ENAC).

| (19) | Šī atbilde jo īpaši apstiprināja, ka šādi maršruti jau tiek apkalpoti saskaņā ar SPS, kas noteiktas Regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā:
  —   Olbia-Roma: Meridiana,
  —   Olbia-Milano: Meridiana,
  —   Alghero-Roma: Air One,
  —   Alghero-Milano: Air One,
  —   Cagliari-Roma: Air One un Meridiana,
  —   Cagliari-Milano: Air One un Meridiana,
  —   Cagliari-Bologna: Meridiana,
  —   Cagliari-Torino: Meridiana,
  —   Cagliari-Verona: Meridiana,
  —   Olbia-Bologna: Meridiana.
  Toties šādos sešos maršrutos neviens uzņēmums nepiekrita sniegt pakalpojumus atbilstīgi Regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktai kārtībai. Tādēļ Itālijas Republika gatavojas izsludināt konkursu atbilstīgi 4. panta 1. punkta d) apakšpunktam. Šobrīd tiesības piedalīties konkursā ir šādiem pārvadātājiem:
  —   Olbia-Verona: Meridiana,
  —   Alghero-Bologna: Air One,
  —   Alghero-Torino: Air One,
  —   Cagliari-Firenze: Air One un Meridiana,
  —   Cagliari-Napoli: Air One un Meridiana,
  —   Cagliari-Palermo: Air One un Meridiana
   (10).
  Tomēr Itālijas Republika paskaidroja, ka tā pagaidām šos maršrutus nav piešķīrusi sakarā ar pašlaik notiekošo Komisijas izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(19)

Šī atbilde jo īpaši apstiprināja, ka šādi maršruti jau tiek apkalpoti saskaņā ar SPS, kas noteiktas Regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā:

—   Olbia-Roma: Meridiana,

—   Olbia-Milano: Meridiana,

—   Alghero-Roma: Air One,

—   Alghero-Milano: Air One,

—   Cagliari-Roma: Air One un Meridiana,

—   Cagliari-Milano: Air One un Meridiana,

—   Cagliari-Bologna: Meridiana,

—   Cagliari-Torino: Meridiana,

—   Cagliari-Verona: Meridiana,

—   Olbia-Bologna: Meridiana.

Toties šādos sešos maršrutos neviens uzņēmums nepiekrita sniegt pakalpojumus atbilstīgi Regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktai kārtībai. Tādēļ Itālijas Republika gatavojas izsludināt konkursu atbilstīgi 4. panta 1. punkta d) apakšpunktam. Šobrīd tiesības piedalīties konkursā ir šādiem pārvadātājiem:

—   Olbia-Verona: Meridiana,

—   Alghero-Bologna: Air One,

—   Alghero-Torino: Air One,

—   Cagliari-Firenze: Air One un Meridiana,

—   Cagliari-Napoli: Air One un Meridiana,

—   Cagliari-Palermo: Air One un Meridiana
   (10).

Tomēr Itālijas Republika paskaidroja, ka tā pagaidām šos maršrutus nav piešķīrusi sakarā ar pašlaik notiekošo Komisijas izmeklēšanu.

III.   ANALĪZE

1.   Tiesiskais regulējums

| (20) | Sabiedrisko pakalpojumu saistību tiesiskais regulējums noteikts Regulā, kurā definēti brīvas pārvadājumu veikšanas principa piemērošanas nosacījumi gaisa transporta nozarē. |
| --- | --- |

(20)

Sabiedrisko pakalpojumu saistību tiesiskais regulējums noteikts Regulā, kurā definēti brīvas pārvadājumu veikšanas principa piemērošanas nosacījumi gaisa transporta nozarē.

| (21) | Sabiedrisko pakalpojumu saistības tiek definētas kā izņēmums no regulas principa, kas nosaka, ka “ievērojot šo regulu, attiecīgā(-ās) dalībvalsts(-is) atļauj Kopienas gaisa pārvadātājiem izmantot satiksmes tiesības Kopienas teritorijas maršrutos” (11). |
| --- | --- |

(21)

Sabiedrisko pakalpojumu saistības tiek definētas kā izņēmums no regulas principa, kas nosaka, ka “ievērojot šo regulu, attiecīgā(-ās) dalībvalsts(-is) atļauj Kopienas gaisa pārvadātājiem izmantot satiksmes tiesības Kopienas teritorijas maršrutos” (11).

| (22) | Sabiedrisko pakalpojumu saistību piemērošanas nosacījumi definēti 4. pantā. Tos ievēro precīzi saskaņā ar nediskriminācijas un proporcionalitātes principiem. Sabiedrisko pakalpojumu saistībām jābūt atbilstoši pamatotām saskaņā ar minētajā pantā izklāstītajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(22)

Sabiedrisko pakalpojumu saistību piemērošanas nosacījumi definēti 4. pantā. Tos ievēro precīzi saskaņā ar nediskriminācijas un proporcionalitātes principiem. Sabiedrisko pakalpojumu saistībām jābūt atbilstoši pamatotām saskaņā ar minētajā pantā izklāstītajiem kritērijiem.

| (23) | Precīzāk runājot, sabiedrisko pakalpojumu saistību tiesiskajā regulējumā paredzēts, ka dalībvalsts tās var piemērot “attiecībā uz regulāru gaisa satiksmi uz lidostu, kas apkalpo kādu nomaļo vai jaunattīstības reģionu savā teritorijā, vai attiecībā uz mazāk noslogotu maršrutu uz jebkuru reģionālu lidostu savā teritorijā, jebkuru šādu maršrutu uzskatot par vitāli svarīgu reģiona, kurā atrodas šī lidosta, ekonomikas attīstībai, ciktāl tas ir vajadzīgs, lai šajā maršrutā nodrošinātu tādu noteikumiem atbilstīgu regulāru gaisa satiksmi, kas atbilst noteiktajiem nepārtrauktības, regularitātes, pārvadājumu apjoma un cenu veidošanas standartiem, kurus gaisa pārvadātāji neievērotu, ja ņemtu vērā vienīgi savu komerciālo interesi” (12). |
| --- | --- |

(23)

Precīzāk runājot, sabiedrisko pakalpojumu saistību tiesiskajā regulējumā paredzēts, ka dalībvalsts tās var piemērot “attiecībā uz regulāru gaisa satiksmi uz lidostu, kas apkalpo kādu nomaļo vai jaunattīstības reģionu savā teritorijā, vai attiecībā uz mazāk noslogotu maršrutu uz jebkuru reģionālu lidostu savā teritorijā, jebkuru šādu maršrutu uzskatot par vitāli svarīgu reģiona, kurā atrodas šī lidosta, ekonomikas attīstībai, ciktāl tas ir vajadzīgs, lai šajā maršrutā nodrošinātu tādu noteikumiem atbilstīgu regulāru gaisa satiksmi, kas atbilst noteiktajiem nepārtrauktības, regularitātes, pārvadājumu apjoma un cenu veidošanas standartiem, kurus gaisa pārvadātāji neievērotu, ja ņemtu vērā vienīgi savu komerciālo interesi” (12).

| (24) | Regulāras gaisa satiksmes pakalpojumu pietiekamību dalībvalstis izvērtē, “ņemot vērā sabiedrības intereses, iespēju izmantot citus transporta veidus un šo veidu iespējas apmierināt attiecīgās transporta vajadzības un visu gaisa pārvadātāju, kas darbojas vai plāno darboties šajā maršrutā, kopējo rezultātu” (13). |
| --- | --- |

(24)

Regulāras gaisa satiksmes pakalpojumu pietiekamību dalībvalstis izvērtē, “ņemot vērā sabiedrības intereses, iespēju izmantot citus transporta veidus un šo veidu iespējas apmierināt attiecīgās transporta vajadzības un visu gaisa pārvadātāju, kas darbojas vai plāno darboties šajā maršrutā, kopējo rezultātu” (13).

| (25) | Regulas 4. pantā paredzēts divu posmu mehānisms: pirmajā posmā – 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts – attiecīgā dalībvalsts piemēro sabiedrisko pakalpojumu saistības vienam vai vairākiem maršrutiem, kas ir pieejami visiem Kopienas pārvadātājiem, ja tie ievēro šīs saistības. Gadījumā, ja maršruta, kam piemērotas sabiedrisko pakalpojumu saistības, apkalpošanai nav pieteicies neviens pārvadātājs, dalībvalsts var sākt īstenot otrā posma pasākumus – 4. panta 1. punkta d) apakšpunkts, kas paredz ierobežot piekļuvi šim maršrutam ar vienu pārvadātāju uz laiku līdz trim gadiem, ko var pagarināt. Pārvadātāju izvēlas Kopienas atklātā konkursā. Izraudzītais pārvadātājs tad var saņemt finansiālu kompensāciju par pārvadājumu veikšanu maršrutā, ievērojot sabiedrisko pakalpojumu saistības. |
| --- | --- |

(25)

Regulas 4. pantā paredzēts divu posmu mehānisms: pirmajā posmā – 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts – attiecīgā dalībvalsts piemēro sabiedrisko pakalpojumu saistības vienam vai vairākiem maršrutiem, kas ir pieejami visiem Kopienas pārvadātājiem, ja tie ievēro šīs saistības. Gadījumā, ja maršruta, kam piemērotas sabiedrisko pakalpojumu saistības, apkalpošanai nav pieteicies neviens pārvadātājs, dalībvalsts var sākt īstenot otrā posma pasākumus – 4. panta 1. punkta d) apakšpunkts, kas paredz ierobežot piekļuvi šim maršrutam ar vienu pārvadātāju uz laiku līdz trim gadiem, ko var pagarināt. Pārvadātāju izvēlas Kopienas atklātā konkursā. Izraudzītais pārvadātājs tad var saņemt finansiālu kompensāciju par pārvadājumu veikšanu maršrutā, ievērojot sabiedrisko pakalpojumu saistības.

| (26) | Saskaņā ar 4. panta 3. punktu pēc dalībvalsts lūguma vai pēc savas iniciatīvas veiktās izmeklēšanas Komisija var izlemt, vai jāturpina piemērot publicētās sabiedrisko pakalpojumu saistības. Komisijai jāpaziņo savs lēmums Padomei un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar 4. panta 3. punktu pēc dalībvalsts lūguma vai pēc savas iniciatīvas veiktās izmeklēšanas Komisija var izlemt, vai jāturpina piemērot publicētās sabiedrisko pakalpojumu saistības. Komisijai jāpaziņo savs lēmums Padomei un dalībvalstīm.

2.   Kritērijiem atbilstošie maršruti

| (27) | Itālijas Republika pamatoja sabiedrisko pakalpojumu saistību piemērošanu ar nepieciešamību veicināt Sardīnijas attīstību, kas palīdzēs mazināt Sardīnijas kā salas nošķirtību. |
| --- | --- |

(27)

Itālijas Republika pamatoja sabiedrisko pakalpojumu saistību piemērošanu ar nepieciešamību veicināt Sardīnijas attīstību, kas palīdzēs mazināt Sardīnijas kā salas nošķirtību.

| (28) | Turklāt Sardīnijas autonomā pašvaldība ir apņēmusies veicināt tās iedzīvotāju mobilitāti. Patiesi, maršruti starp Sardīniju un kontinentālo Itāliju atkarībā no gadalaika netiek nodrošināti vienmērīgi, kaut arī Sardīnijas iedzīvotājiem būtu jābūt iespējai izmantot mobilitātes principu atbilstoši un visa gada garumā. Turklāt Itālijas Republika vērsa uzmanību uz lielajiem attālumiem gan kilometru, gan laika ziņā starp dažādām lidostām Sardīnijā – reģionā ar slikti attīstītu infrastruktūru. Šis ir iemesls, pamatojoties uz kuru tā uzskata, ka sabiedrisko pakalpojumu saistības jāattiecina uz visām trim Sardīnijas lidostām. |
| --- | --- |

(28)

Turklāt Sardīnijas autonomā pašvaldība ir apņēmusies veicināt tās iedzīvotāju mobilitāti. Patiesi, maršruti starp Sardīniju un kontinentālo Itāliju atkarībā no gadalaika netiek nodrošināti vienmērīgi, kaut arī Sardīnijas iedzīvotājiem būtu jābūt iespējai izmantot mobilitātes principu atbilstoši un visa gada garumā. Turklāt Itālijas Republika vērsa uzmanību uz lielajiem attālumiem gan kilometru, gan laika ziņā starp dažādām lidostām Sardīnijā – reģionā ar slikti attīstītu infrastruktūru. Šis ir iemesls, pamatojoties uz kuru tā uzskata, ka sabiedrisko pakalpojumu saistības jāattiecina uz visām trim Sardīnijas lidostām.

| (29) | Komisija uzskata, ka Sardīniju var uzskatīt par nomaļu apgabalu – tās izvietojuma dēļ (sala) un tāpēc, ka uz tās nav pieejami reāli alternatīvi transporta veidi. |
| --- | --- |

(29)

Komisija uzskata, ka Sardīniju var uzskatīt par nomaļu apgabalu – tās izvietojuma dēļ (sala) un tāpēc, ka uz tās nav pieejami reāli alternatīvi transporta veidi.

| (30) | Turklāt Sardīnijas ekonomiskās attīstības atpalicība, salīdzinot ar citiem Itālijas reģioniem, ir plaši dokumentēta. Sardīnijas nošķirtība, kā arī nelielais iedzīvotāju skaits, kas turpina samazināties augstā emigrācijas līmeņa dēļ, izskaidro salas ekonomisko atpalicību, kuras dēļ tā ierindojama līdzās Dienviditālijas reģioniem. |
| --- | --- |

(30)

Turklāt Sardīnijas ekonomiskās attīstības atpalicība, salīdzinot ar citiem Itālijas reģioniem, ir plaši dokumentēta. Sardīnijas nošķirtība, kā arī nelielais iedzīvotāju skaits, kas turpina samazināties augstā emigrācijas līmeņa dēļ, izskaidro salas ekonomisko atpalicību, kuras dēļ tā ierindojama līdzās Dienviditālijas reģioniem.

| (31) | Pamatojoties uz tās rīcībā esošo informāciju, Komisijas analīze neļauj apšaubīt attiecīgo maršrutu būtisko nozīmi, kā to uzvērušas Itālijas iestādes. |
| --- | --- |

(31)

Pamatojoties uz tās rīcībā esošo informāciju, Komisijas analīze neļauj apšaubīt attiecīgo maršrutu būtisko nozīmi, kā to uzvērušas Itālijas iestādes.

3.   Sabiedrisko pakalpojumu saistību atbilstība

3.1.   Vispārīgi apsvērumi

| (32) | Atbilstoši Regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktam dalībvalstis var piemērot sabiedrisko pakalpojumu saistības vienīgi “ciktāl tas ir vajadzīgs, lai šajā maršrutā nodrošinātu tādu noteikumiem atbilstīgu regulāru gaisa satiksmi, kas atbilst noteiktajiem nepārtrauktības, regularitātes, pārvadājumu apjoma un cenu veidošanas standartiem, kurus gaisa pārvadātāji neievērotu, ja ņemtu vērā vienīgi savu komerciālo interesi”. |
| --- | --- |

(32)

Atbilstoši Regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktam dalībvalstis var piemērot sabiedrisko pakalpojumu saistības vienīgi “ciktāl tas ir vajadzīgs, lai šajā maršrutā nodrošinātu tādu noteikumiem atbilstīgu regulāru gaisa satiksmi, kas atbilst noteiktajiem nepārtrauktības, regularitātes, pārvadājumu apjoma un cenu veidošanas standartiem, kurus gaisa pārvadātāji neievērotu, ja ņemtu vērā vienīgi savu komerciālo interesi”.

| (33) | Pakalpojumu atbilstība ir izvērtēta, ņemot vērā Regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktos kritērijus:






  — | sabiedrības intereses, |
| --- | --- | --- |

(33)

Pakalpojumu atbilstība ir izvērtēta, ņemot vērā Regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktos kritērijus:

—

sabiedrības intereses,

| — | iespēju izmantot, jo īpaši salu reģioniem, citus transporta veidus un šo veidu iespējas apmierināt attiecīgās transporta vajadzības, |
| --- | --- |

—

iespēju izmantot, jo īpaši salu reģioniem, citus transporta veidus un šo veidu iespējas apmierināt attiecīgās transporta vajadzības,

| — | aviobiļešu cenas un nosacījumus, kurus var piedāvāt klientiem, |
| --- | --- |

—

aviobiļešu cenas un nosacījumus, kurus var piedāvāt klientiem,

| — | visu gaisa pārvadātāju, kas darbojas vai plāno darboties šajā maršrutā, kopējo rezultātu. |
| --- | --- |

—

visu gaisa pārvadātāju, kas darbojas vai plāno darboties šajā maršrutā, kopējo rezultātu.

| (34) | Turklāt sabiedrisko pakalpojumu saistībām jāatbilst proporcionalitātes un nediskriminācijas pamatprincipiem (skatīt, piemēram, Eiropas Kopienu Tiesas 2001. gada 20. februāra nolēmumu Lietā C-205/99, Asociación Profesional de Empresas Navieras de Líneas Regulares (Analir) un citi pret Administración General del Estado, [2001] ECR I-01271. lpp.). |
| --- | --- |

(34)

Turklāt sabiedrisko pakalpojumu saistībām jāatbilst proporcionalitātes un nediskriminācijas pamatprincipiem (skatīt, piemēram, Eiropas Kopienu Tiesas 2001. gada 20. februāra nolēmumu Lietā C-205/99, Asociación Profesional de Empresas Navieras de Líneas Regulares (Analir) un citi pret Administración General del Estado, [2001] ECR I-01271. lpp.).

| (35) | Šajā gadījumā Komisija, pamatojoties uz Itālijas iestāžu iesniegto informāciju, uzskata, ka sabiedrisko pakalpojumu saistību piemērošana attiecībā uz lidojumu biežumu, jaudu un cenām var būt nepieciešama, lai nodrošinātu atbilstošus pakalpojumus attiecīgajos maršrutos. |
| --- | --- |

(35)

Šajā gadījumā Komisija, pamatojoties uz Itālijas iestāžu iesniegto informāciju, uzskata, ka sabiedrisko pakalpojumu saistību piemērošana attiecībā uz lidojumu biežumu, jaudu un cenām var būt nepieciešama, lai nodrošinātu atbilstošus pakalpojumus attiecīgajos maršrutos.

| (36) | Tomēr Komisija uzskata, ka atsevišķi nosacījumi, kas paredzēti Dekrētā Nr. 35 un Nr. 36 ir nepiemēroti ierobežojoši un nesamērīgi. |
| --- | --- |

(36)

Tomēr Komisija uzskata, ka atsevišķi nosacījumi, kas paredzēti Dekrētā Nr. 35 un Nr. 36 ir nepiemēroti ierobežojoši un nesamērīgi.

3.2.   Pienākums iesniegt piekrišanu par sabiedrisko pakalpojumu saistībām 30 dienu laikā

| (37) | Dekrēta Nr. 35 un Nr. 36 par sabiedrisko pakalpojumu saistībām 8. punktā ir paredzēts, ka “pārvadātāji, kas nolēmuši piekrist šajā dokumentā izklāstītajām sabiedriskā pakalpojuma saistībām, 30 dienu laikā no dienas, kad Komisijas paziņojums par iepriekšminēto saistību uzlikšanu publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, iesniedz ENAC adresētu oficiālu piekrišanu”. Šīs saistības pat rada nosacījumu, ka pārvadātājs, kurš nosūta piekrišanu vienu dienu “par vēlu” var tikt izslēgts. Tādējādi pārvadātājs, kurš noteiktajā laikā nenosūta piekrišanu visam sabiedrisko pakalpojumu saistību nosacījumu kopumam, var tikt izslēgts uz visu attiecīgo periodu. |
| --- | --- |

(37)

Dekrēta Nr. 35 un Nr. 36 par sabiedrisko pakalpojumu saistībām 8. punktā ir paredzēts, ka “pārvadātāji, kas nolēmuši piekrist šajā dokumentā izklāstītajām sabiedriskā pakalpojuma saistībām, 30 dienu laikā no dienas, kad Komisijas paziņojums par iepriekšminēto saistību uzlikšanu publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, iesniedz ENAC adresētu oficiālu piekrišanu”. Šīs saistības pat rada nosacījumu, ka pārvadātājs, kurš nosūta piekrišanu vienu dienu “par vēlu” var tikt izslēgts. Tādējādi pārvadātājs, kurš noteiktajā laikā nenosūta piekrišanu visam sabiedrisko pakalpojumu saistību nosacījumu kopumam, var tikt izslēgts uz visu attiecīgo periodu.

| (38) | Komisija uzskata, ka atbilstoši Regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktam šim nosacījumam nav juridiskā pamata un tas ir pārmērīgi ierobežojošs. Regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts neatļauj dalībvalstīm ierobežot to pārvadātāju skaitu, kam ir piekļuve šiem maršrutiem, bet vienīgi attiecināt sabiedrisko pakalpojumu saistības kopumā uz visiem pārvadātājiem, kas darbojas vai paredzējuši darboties šajos maršrutos. Pārvadātāju skaita ierobežošana ir iespējama vienīgi atbilstoši 4. panta 1. punkta d) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(38)

Komisija uzskata, ka atbilstoši Regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktam šim nosacījumam nav juridiskā pamata un tas ir pārmērīgi ierobežojošs. Regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts neatļauj dalībvalstīm ierobežot to pārvadātāju skaitu, kam ir piekļuve šiem maršrutiem, bet vienīgi attiecināt sabiedrisko pakalpojumu saistības kopumā uz visiem pārvadātājiem, kas darbojas vai paredzējuši darboties šajos maršrutos. Pārvadātāju skaita ierobežošana ir iespējama vienīgi atbilstoši 4. panta 1. punkta d) apakšpunktam.

| (39) | Tādā veidā ikvienam pārvadātājam, kas apņemas ievērot Regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktās sabiedrisko pakalpojumu saistības, jābūt iespējai darboties šajā maršrutā, lai kāds arī būtu laika periods, kad tas gatavotos sākt šos pakalpojumus. Ja neviens pārvadātājs atbilstoši 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktajām sabiedrisko pakalpojumu saistībām nav uzsācis regulāru gaisa satiksmi konkrētā datumā, dalībvalsts var ierobežot piekļuvi šim maršrutam saskaņā ar 4. panta 1. punkta d) apakšpunktu. Taču, ja viens vai vairāki pārvadātāji ir uzsākuši darbību noteiktajā laikā, dalībvalsts nedrīkst liegt piekļuvi šim maršrutam citiem pārvadātājiem, kas vēlas uzsākt darbību pēc pēdējā termiņa. Jaunu pārvadātāju iesaistīšanās tomēr var izraisīt nepieciešamību mainīt katram pārvadātājam piemērotās sabiedrisko pakalpojumu saistības (skatīt tālāk 3.4. sadaļu). |
| --- | --- |

(39)

Tādā veidā ikvienam pārvadātājam, kas apņemas ievērot Regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktās sabiedrisko pakalpojumu saistības, jābūt iespējai darboties šajā maršrutā, lai kāds arī būtu laika periods, kad tas gatavotos sākt šos pakalpojumus. Ja neviens pārvadātājs atbilstoši 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktajām sabiedrisko pakalpojumu saistībām nav uzsācis regulāru gaisa satiksmi konkrētā datumā, dalībvalsts var ierobežot piekļuvi šim maršrutam saskaņā ar 4. panta 1. punkta d) apakšpunktu. Taču, ja viens vai vairāki pārvadātāji ir uzsākuši darbību noteiktajā laikā, dalībvalsts nedrīkst liegt piekļuvi šim maršrutam citiem pārvadātājiem, kas vēlas uzsākt darbību pēc pēdējā termiņa. Jaunu pārvadātāju iesaistīšanās tomēr var izraisīt nepieciešamību mainīt katram pārvadātājam piemērotās sabiedrisko pakalpojumu saistības (skatīt tālāk 3.4. sadaļu).

3.3.   Pienākums apkalpot maršrutu trīs gadus ilgā laika periodā

| (40) | Dekrētu Nr. 35 un Nr. 36 par sabiedrisko pakalpojumu saistībām 5. punktā paredzēts, ka “saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. panta 1. punkta c) apakšpunktu pārvadātājam, kas piekrīt saistībām, jānodrošina pakalpojuma sniegšana vismaz 36 mēnešus pēc kārtas, un pārvadātājs nedrīkst to pārtraukt, vismaz 6 mēnešus iepriekš nebrīdinot par to ENAC un Sardīnijas Autonomā reģiona pašvaldību”. |
| --- | --- |

(40)

Dekrētu Nr. 35 un Nr. 36 par sabiedrisko pakalpojumu saistībām 5. punktā paredzēts, ka “saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. panta 1. punkta c) apakšpunktu pārvadātājam, kas piekrīt saistībām, jānodrošina pakalpojuma sniegšana vismaz 36 mēnešus pēc kārtas, un pārvadātājs nedrīkst to pārtraukt, vismaz 6 mēnešus iepriekš nebrīdinot par to ENAC un Sardīnijas Autonomā reģiona pašvaldību”.

| (41) | Prasība piemērot minimālo laika periodu šajā gadījumā ir saskaņā ar 4. panta 1. punkta c) apakšpunktu, kas nosaka, ka “gadījumos, kad citi transporta veidi nevar nodrošināt pietiekošu un nepārtrauktu apkalpošanu, attiecīgās dalībvalstis var iekļaut sabiedriskā pakalpojuma pienākumā prasību par to, ka jebkurš gaisa pārvadātājs, kas plāno darboties šajā maršrutā, dod garantiju, ka tas darbosies šajā maršrutā noteiktu laiku, kurš jānosaka konkrēti, saskaņā ar pārējiem sabiedriskā pakalpojuma pienākuma noteikumiem”. Komisija uzskata, ka, tā kā Sardīnija ir sala un ir nošķirta no kontinentālās valsts daļas, citi transporta veidi nenodrošina atbilstošus alternatīvus transporta pakalpojumus. |
| --- | --- |

(41)

Prasība piemērot minimālo laika periodu šajā gadījumā ir saskaņā ar 4. panta 1. punkta c) apakšpunktu, kas nosaka, ka “gadījumos, kad citi transporta veidi nevar nodrošināt pietiekošu un nepārtrauktu apkalpošanu, attiecīgās dalībvalstis var iekļaut sabiedriskā pakalpojuma pienākumā prasību par to, ka jebkurš gaisa pārvadātājs, kas plāno darboties šajā maršrutā, dod garantiju, ka tas darbosies šajā maršrutā noteiktu laiku, kurš jānosaka konkrēti, saskaņā ar pārējiem sabiedriskā pakalpojuma pienākuma noteikumiem”. Komisija uzskata, ka, tā kā Sardīnija ir sala un ir nošķirta no kontinentālās valsts daļas, citi transporta veidi nenodrošina atbilstošus alternatīvus transporta pakalpojumus.

| (42) | Tomēr Komisija uzskata, ka Dekrētā Nr. 35 un Nr. 36 noteiktais minimālais laika periods “trīs gadi” ir pārāk ilgs un neatbilstošs. |
| --- | --- |

(42)

Tomēr Komisija uzskata, ka Dekrētā Nr. 35 un Nr. 36 noteiktais minimālais laika periods “trīs gadi” ir pārāk ilgs un neatbilstošs.

| (43) | Komisija var saprast nepieciešamību nodrošināt pakalpojumu nepārtrauktību un saņemt apliecinājumu no pārvadātājiem, ka tie apņemas darboties noteiktu laika periodu. Tomēr, kā minēts iepriekš, par sabiedrisko pakalpojumu saistību piemērošanu atbildīgās iestādes nedrīkst potenciālos kandidātus izslēgt no darbības. Sabiedrisko pakalpojumu saistības bez ekskluzīvas koncesijas vai kompensācijas nekādā gadījumā nedrīkst būt par pamatu ilglaicīgai vai galīgai tirgus slēgšanai. |
| --- | --- |

(43)

Komisija var saprast nepieciešamību nodrošināt pakalpojumu nepārtrauktību un saņemt apliecinājumu no pārvadātājiem, ka tie apņemas darboties noteiktu laika periodu. Tomēr, kā minēts iepriekš, par sabiedrisko pakalpojumu saistību piemērošanu atbildīgās iestādes nedrīkst potenciālos kandidātus izslēgt no darbības. Sabiedrisko pakalpojumu saistības bez ekskluzīvas koncesijas vai kompensācijas nekādā gadījumā nedrīkst būt par pamatu ilglaicīgai vai galīgai tirgus slēgšanai.

| (44) | Noteiktos gada laikos var likumīgā kārtā regulēt apkalpošanas biežumu maršrutos, kuru noslogojums lielā mērā ir atkarīgs no sezonas. Šādos maršrutos pastāv risks, ka pārvadātāji gluži dabiski mēģinās ierobežot vai koncentrēt savu piedāvājumu tajās nedēļās, kurās lidojumu biežums ir pietiekams, lai nodrošinātu pakalpojuma rentabilitāti un nesniegt pakalpojumus citos gada periodos. Tomēr Komisija uzskata, ka šādos apstākļos proporcionalitātes principa ievērošana nozīmē to, ka laika periods, kurā maršrutu apkalpošana saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām, kas noteiktas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā ir jānodrošina pastāvīgi, nedrīkst pārsniegt vienu gadu. |
| --- | --- |

(44)

Noteiktos gada laikos var likumīgā kārtā regulēt apkalpošanas biežumu maršrutos, kuru noslogojums lielā mērā ir atkarīgs no sezonas. Šādos maršrutos pastāv risks, ka pārvadātāji gluži dabiski mēģinās ierobežot vai koncentrēt savu piedāvājumu tajās nedēļās, kurās lidojumu biežums ir pietiekams, lai nodrošinātu pakalpojuma rentabilitāti un nesniegt pakalpojumus citos gada periodos. Tomēr Komisija uzskata, ka šādos apstākļos proporcionalitātes principa ievērošana nozīmē to, ka laika periods, kurā maršrutu apkalpošana saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām, kas noteiktas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā ir jānodrošina pastāvīgi, nedrīkst pārsniegt vienu gadu.

| (45) | Turklāt Komisija uzskata, ka šis ilgums neatbrīvo iestādi, kas atbildīga par sabiedrisko pakalpojumu saistību piemērošanu, no regulāras tā atbilstības novērtēšanas. Kā tālāk minēts, tāda pārbaude ir jāveic, tiklīdz jauns pārvadātājs sāk vai gatavojas uzsākt pakalpojumu sniegšanu attiecīgajā maršrutā. |
| --- | --- |

(45)

Turklāt Komisija uzskata, ka šis ilgums neatbrīvo iestādi, kas atbildīga par sabiedrisko pakalpojumu saistību piemērošanu, no regulāras tā atbilstības novērtēšanas. Kā tālāk minēts, tāda pārbaude ir jāveic, tiklīdz jauns pārvadātājs sāk vai gatavojas uzsākt pakalpojumu sniegšanu attiecīgajā maršrutā.

3.4.   ENAC veiktā maršrutu un reisu skaita sadale

| (46) | Dekrētu Nr. 35 un Nr. 36 1.6. punkts paredz, ka “lai novērstu jaudas pārpalikumu apstākļos, kad vairāki pārvadātāji izmanto vienu un to pašu maršrutu, Valsts civilās aviācijas dienestam (ENAC), ņemot vērā attiecīgo lidostu ierobežoto infrastruktūru un pēc apspriešanās ar Sardīnijas Autonomā reģiona pašvaldību, sabiedrības interešu labā ir dots uzdevums pielāgot sabiedrisko pakalpojumu pamatā liktajai mobilitātes prasībai to pārvadātāju darbības programmas, kuri piekrīt saistībām. Pielāgojot darbības programmas, jāvadās pēc tā, lai maršruti un reisu skaits starp pārvadātājiem būtu pārdalīti līdzvērtīgi, ņemot vērā arī attiecīgo maršrutu (vai maršrutu kopu) pārvadājumu apjomu, kāds bijis iepriekšējo divu gadu laikā.” |
| --- | --- |

(46)

Dekrētu Nr. 35 un Nr. 36 1.6. punkts paredz, ka “lai novērstu jaudas pārpalikumu apstākļos, kad vairāki pārvadātāji izmanto vienu un to pašu maršrutu, Valsts civilās aviācijas dienestam (ENAC), ņemot vērā attiecīgo lidostu ierobežoto infrastruktūru un pēc apspriešanās ar Sardīnijas Autonomā reģiona pašvaldību, sabiedrības interešu labā ir dots uzdevums pielāgot sabiedrisko pakalpojumu pamatā liktajai mobilitātes prasībai to pārvadātāju darbības programmas, kuri piekrīt saistībām. Pielāgojot darbības programmas, jāvadās pēc tā, lai maršruti un reisu skaits starp pārvadātājiem būtu pārdalīti līdzvērtīgi, ņemot vērā arī attiecīgo maršrutu (vai maršrutu kopu) pārvadājumu apjomu, kāds bijis iepriekšējo divu gadu laikā.”

| (47) | Pamatojoties uz savām pilnvarām, ENAC var izlemt un veicināt vienošanos starp vairākām kompānijām, kas apkalpo vienu un to pašu maršrutu. Sardīnijas gadījumā ENAC sarīkoja apaļā galda sarunas ar pārvadātājiem, kas ieinteresēti konkrētos maršrutos, un kopā ar viņiem vienojās par maršrutu sadali. |
| --- | --- |

(47)

Pamatojoties uz savām pilnvarām, ENAC var izlemt un veicināt vienošanos starp vairākām kompānijām, kas apkalpo vienu un to pašu maršrutu. Sardīnijas gadījumā ENAC sarīkoja apaļā galda sarunas ar pārvadātājiem, kas ieinteresēti konkrētos maršrutos, un kopā ar viņiem vienojās par maršrutu sadali.

| (48) | Itālijas Republika aizstāv savas tiesības iestāties lietā, kuras, pēc tās domām, garantē pakalpojuma pastāvīgumu, tādējādi aizsargājot sabiedrisko pakalpojumu saistības no tādiem pārvadātājiem, kurus varētu mazāk interesēt iespēja bez jebkādas kompensācijas atbilst sabiedrisko pienākumu saistībām. Tā īpaši atsaucas uz Lazio2005. gada 17. marta Reģionālās administratīvās tiesas lēmumu, kurā teikts, ka “ir pilnīgi likumīgi, ka 2004. gada Dekrēts var noteikt scenāriju, kurā visos maršrutos, uz kuriem attiecas sabiedrisko pakalpojumu saistības, savstarpēji konkurējot, darbojas vairāki atsevišķi pārvadātāji. Šāda iespēja tomēr ir skaidri jāparedz, un vienlaikus ir arī jāparedz minimālais objektīvais kritērijs laika nišu iepriekšējā sadalē atkarībā no to pārvadātāju skaita (viens, divi vai vairāk par diviem), kas jau piekrituši sabiedrisko pakalpojumu saistībām, lai novērstu neizdevīgu “jaudas pārpalikumu”, un jo īpaši, lai laika nišu sadale nebūtu par pamatu patvaļīgai rīcībai un de facto izņēmuma darbībām, ko Dekrēta noteikumi skaidri noraidīja” (14). |
| --- | --- |

(48)

Itālijas Republika aizstāv savas tiesības iestāties lietā, kuras, pēc tās domām, garantē pakalpojuma pastāvīgumu, tādējādi aizsargājot sabiedrisko pakalpojumu saistības no tādiem pārvadātājiem, kurus varētu mazāk interesēt iespēja bez jebkādas kompensācijas atbilst sabiedrisko pienākumu saistībām. Tā īpaši atsaucas uz Lazio2005. gada 17. marta Reģionālās administratīvās tiesas lēmumu, kurā teikts, ka “ir pilnīgi likumīgi, ka 2004. gada Dekrēts var noteikt scenāriju, kurā visos maršrutos, uz kuriem attiecas sabiedrisko pakalpojumu saistības, savstarpēji konkurējot, darbojas vairāki atsevišķi pārvadātāji. Šāda iespēja tomēr ir skaidri jāparedz, un vienlaikus ir arī jāparedz minimālais objektīvais kritērijs laika nišu iepriekšējā sadalē atkarībā no to pārvadātāju skaita (viens, divi vai vairāk par diviem), kas jau piekrituši sabiedrisko pakalpojumu saistībām, lai novērstu neizdevīgu “jaudas pārpalikumu”, un jo īpaši, lai laika nišu sadale nebūtu par pamatu patvaļīgai rīcībai un de facto izņēmuma darbībām, ko Dekrēta noteikumi skaidri noraidīja” (14).

| (49) | Sabiedrisko pakalpojumu saistībām, kas jāpiemēro saskaņā ar 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu, jāņem vērā pārvadātāju kopums, kas darbojas vai gatavojas darboties attiecīgajā maršrutā. To apstiprina 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts, kas paredz, ka: “regulāras gaisa satiksmes pakalpojumu pietiekamību vērtē dalībvalstis, ņemot vērā visu gaisa pārvadātāju, kas veic vai plāno veikt pārvadājumus šajā maršrutā, kopējo piedāvājumu”. |
| --- | --- |

(49)

Sabiedrisko pakalpojumu saistībām, kas jāpiemēro saskaņā ar 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu, jāņem vērā pārvadātāju kopums, kas darbojas vai gatavojas darboties attiecīgajā maršrutā. To apstiprina 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts, kas paredz, ka: “regulāras gaisa satiksmes pakalpojumu pietiekamību vērtē dalībvalstis, ņemot vērā visu gaisa pārvadātāju, kas veic vai plāno veikt pārvadājumus šajā maršrutā, kopējo piedāvājumu”.

| (50) | Komisija uzskata, ka šis princips ir jāievēro ne tikai sabiedrisko pakalpojumu saistību piemērošanas brīdī, bet visā režīma laikā. Tādējādi katru reizi, kad jauns pārvadātājs sāk vai gatavojas uzsākt darbību šajā maršrutā, sabiedrisko pakalpojumu saistību noteiktā katra pārvadātāja jauda un reisu skaits ir jāpārskata tā, lai kopējā katra maršruta jauda un reisu skaits nepārsniegtu līmeni, kas precīzi nepieciešams, lai sniegtu atbilstošu pakalpojumu. |
| --- | --- |

(50)

Komisija uzskata, ka šis princips ir jāievēro ne tikai sabiedrisko pakalpojumu saistību piemērošanas brīdī, bet visā režīma laikā. Tādējādi katru reizi, kad jauns pārvadātājs sāk vai gatavojas uzsākt darbību šajā maršrutā, sabiedrisko pakalpojumu saistību noteiktā katra pārvadātāja jauda un reisu skaits ir jāpārskata tā, lai kopējā katra maršruta jauda un reisu skaits nepārsniegtu līmeni, kas precīzi nepieciešams, lai sniegtu atbilstošu pakalpojumu.

| (51) | Saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām, kas noteiktas Regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā, pārvadātājiem katram individuāli nav jāapņemas nodrošināt reisu skaitu vai jaudu, taču visi pārvadātāji kopā var nodrošināt minimālo pakalpojuma apjomu. |
| --- | --- |

(51)

Saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām, kas noteiktas Regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā, pārvadātājiem katram individuāli nav jāapņemas nodrošināt reisu skaitu vai jaudu, taču visi pārvadātāji kopā var nodrošināt minimālo pakalpojuma apjomu.

| (52) | Komisija atzīst, ka iestādei, kas atbildīga par sabiedrisko pakalpojumu saistībām, var rasties nepieciešamība nodrošināt to, ka reisu skaits un jauda atbilst SPS. Tomēr šī iestāde nekādā gadījumā nedrīkst ierobežot iespēju attiecīgajiem pārvadātājiem, tiklīdz tie vēlas, sniegt pakalpojumus, kas pārsniegtu sabiedrisko pakalpojumu saistību noteikto minimālo reisu skaita un jaudas līmeni. Tādējādi, ja ENAC pieņemtie noteikumi neļauj pārvadātājam sniegt papildu pakalpojumus, tie ir nepiemēroti ierobežojoši un ir pretrunā Regulai. |
| --- | --- |

(52)

Komisija atzīst, ka iestādei, kas atbildīga par sabiedrisko pakalpojumu saistībām, var rasties nepieciešamība nodrošināt to, ka reisu skaits un jauda atbilst SPS. Tomēr šī iestāde nekādā gadījumā nedrīkst ierobežot iespēju attiecīgajiem pārvadātājiem, tiklīdz tie vēlas, sniegt pakalpojumus, kas pārsniegtu sabiedrisko pakalpojumu saistību noteikto minimālo reisu skaita un jaudas līmeni. Tādējādi, ja ENAC pieņemtie noteikumi neļauj pārvadātājam sniegt papildu pakalpojumus, tie ir nepiemēroti ierobežojoši un ir pretrunā Regulai.

| (53) | Šajā sakarā Komisija pauž apmierinātību, ka Itālijas Republika savā 2006. gada 15. novembra vēstulē apstiprināja, ka tās administrācija periodiski ik gadu no jauna izvērtēs situāciju un izskatīs visus iespējamos pārvadātāju iesniegumus darbībai maršrutos atbilstīgi sabiedrisko pakalpojumu saistībām (15). Tā atzīmē, ka Itālijas Republika apstiprināja to, ka “dalībvalstij nekas neliedz pārbaudīt (ieskaitot sabiedrisko pakalpojumu saistību piemērošanas periodu) sabiedrisko pakalpojumu saistību atbilstību un vajadzību, un tā rezultātā tā var grozīt un/vai atcelt SPS, ja vien to lietderīgums vai likumība netiek pilnībā atjaunotas” (16). |
| --- | --- |

(53)

Šajā sakarā Komisija pauž apmierinātību, ka Itālijas Republika savā 2006. gada 15. novembra vēstulē apstiprināja, ka tās administrācija periodiski ik gadu no jauna izvērtēs situāciju un izskatīs visus iespējamos pārvadātāju iesniegumus darbībai maršrutos atbilstīgi sabiedrisko pakalpojumu saistībām (15). Tā atzīmē, ka Itālijas Republika apstiprināja to, ka “dalībvalstij nekas neliedz pārbaudīt (ieskaitot sabiedrisko pakalpojumu saistību piemērošanas periodu) sabiedrisko pakalpojumu saistību atbilstību un vajadzību, un tā rezultātā tā var grozīt un/vai atcelt SPS, ja vien to lietderīgums vai likumība netiek pilnībā atjaunotas” (16).

3.5.   Maršrutu Alghero-Roma un Alghero-Milano apvienošana vienā grupā un maršrutu Olbia-Roma un Olbia-Milano apvienošana citā grupā

| (54) | Itālijas Republika pamato, ka maršruti Alghero-Roma un Alghero-Milano tiek apvienoti vienā grupā un maršruti Olbia-Roma un Olbia-Milano tiek apvienoti citā grupā tāpēc, ka to darbības ir papildinošas un savstarpēji atkarīgas. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju šajos maršrutos divās trešdaļās gada pasažieru plūsma ir ļoti neliela, kam par pamatu ir tās sezonālais raksturs. Ņemot vērā, ka šajos maršrutos nav paredzēta finansiāla kompensācija, administrācijas pienākums ir nodrošināt to, ka pārvadātāju darbība ir ilgtspējīga, neraugoties uz to, ka tā nav piesaistoša ekonomiskā ziņā. Tādējādi ir jāizmanto “darbības savstarpējās atkarības izdevīgums” kas “ziemas periodā sakarā ar nelielo pieprasījumu nodrošinātu lidaparātu rotāciju”, bet “grupētu maršrutu plānošana palīdz piesaistīt pārvadātājus šajos maršrutos”. Turklāt, pēc Itālijas Republikas domām, vasaras mēnešiem vajadzīgais piedāvājums varētu tikt labāk nodrošināts, kopīgi apkalpojot maršrutu grupu. Visbeidzot Itālijas Republika argumentē, ka pašā Regulā ir paredzēta iespēja apvienot piedāvājuma svārstības, piemēram, vienas nedēļas ietvaros. Šāda apvienošana tādējādi ļautu ierobežot izmaksas un optimizēt jaudu, vienlaikus vislabāk atbilstot pieprasījumam. Tādā veidā šī apvienošana grupās neveidotu tirgus ierobežojumu, bet – gluži otrādi – veicinātu jaunu pārvadātāju piesaisti. |
| --- | --- |

(54)

Itālijas Republika pamato, ka maršruti Alghero-Roma un Alghero-Milano tiek apvienoti vienā grupā un maršruti Olbia-Roma un Olbia-Milano tiek apvienoti citā grupā tāpēc, ka to darbības ir papildinošas un savstarpēji atkarīgas. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju šajos maršrutos divās trešdaļās gada pasažieru plūsma ir ļoti neliela, kam par pamatu ir tās sezonālais raksturs. Ņemot vērā, ka šajos maršrutos nav paredzēta finansiāla kompensācija, administrācijas pienākums ir nodrošināt to, ka pārvadātāju darbība ir ilgtspējīga, neraugoties uz to, ka tā nav piesaistoša ekonomiskā ziņā. Tādējādi ir jāizmanto “darbības savstarpējās atkarības izdevīgums” kas “ziemas periodā sakarā ar nelielo pieprasījumu nodrošinātu lidaparātu rotāciju”, bet “grupētu maršrutu plānošana palīdz piesaistīt pārvadātājus šajos maršrutos”. Turklāt, pēc Itālijas Republikas domām, vasaras mēnešiem vajadzīgais piedāvājums varētu tikt labāk nodrošināts, kopīgi apkalpojot maršrutu grupu. Visbeidzot Itālijas Republika argumentē, ka pašā Regulā ir paredzēta iespēja apvienot piedāvājuma svārstības, piemēram, vienas nedēļas ietvaros. Šāda apvienošana tādējādi ļautu ierobežot izmaksas un optimizēt jaudu, vienlaikus vislabāk atbilstot pieprasījumam. Tādā veidā šī apvienošana grupās neveidotu tirgus ierobežojumu, bet – gluži otrādi – veicinātu jaunu pārvadātāju piesaisti.

| (55) | Komisija uzskata, ka maršrutu apvienošana grupās nav savienojama ar Regulas 4. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktu. Šajos punktos noteiktajos sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas atbilstības un piemērotības kritērijos katru reizi skaidri norādīts “maršruts”, nevienā vietā nepieminot maršrutu apvienošanu grupās. Tas nozīmē, ka ikviens no šiem kritērijiem attiecībā uz katru atsevišķo maršrutu ir jāizvērtē individuāli. |
| --- | --- |

(55)

Komisija uzskata, ka maršrutu apvienošana grupās nav savienojama ar Regulas 4. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktu. Šajos punktos noteiktajos sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas atbilstības un piemērotības kritērijos katru reizi skaidri norādīts “maršruts”, nevienā vietā nepieminot maršrutu apvienošanu grupās. Tas nozīmē, ka ikviens no šiem kritērijiem attiecībā uz katru atsevišķo maršrutu ir jāizvērtē individuāli.

| (56) | Turklāt šāda interpretācija atbilst proporcionalitātes principa prasībām. Patiesi, šāda maršrutu apvienošana grupās dalībvalstīm dotu iespēju piemērot sabiedrisko pakalpojumu saistības maršrutos, kur tās nav vajadzīgas, lai nodrošinātu atbilstošu pakalpojumu sniegšanu. Iespēja maršrutus apvienot grupās ir pieminēta vienīgi 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā, kur norādīts, ka tiesības veikt šādus pārvadājumus ir “vai nu atsevišķos maršrutos, vai maršrutu kopā”. Gluži pretēji, šī skaidri noformulētā norāde 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā pilnībā izslēdz šādas apvienošanas iespēju, piemērojot 4. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktu. Ja tirgus dēļ neviens pārvadātājs atbilstoši šajā maršrutā noteiktajām sabiedrisko pakalpojumu saistībām nav uzsācis vai negatavojas uzsākt regulāru gaisa satiksmi, dalībvalsts var šajā maršrutā ierobežot piekļuvi tikai vienam pārvadātājam uz laika periodu līdz trim gadiem un izsludināt konkursu, kas aptvertu vairāku maršrutu grupu. Rezumējot iepriekšminēto, vairāku maršrutu apvienošanu var uzskatīt par atbildi uz nepārprotamu iejaukšanos tirgus darbībā un kā netiešu kompensāciju, kas, tāpat kā tiešas kompensācijas, ir pieļaujama vienīgi atbilstīgi 4. panta 1. punkta d) apakšpunktam. Nekādā gadījumā – saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu saistību režīmu atbilstīgi 4. panta 1. punkta a) apakšpunktam – maršrutu apvienošana nedrīkst būt ar mērķi padarīt rentablus divus atsevišķus maršrutus, lai atbalstītu viena vai vairāku pārvadātāju darbību. |
| --- | --- |

(56)

Turklāt šāda interpretācija atbilst proporcionalitātes principa prasībām. Patiesi, šāda maršrutu apvienošana grupās dalībvalstīm dotu iespēju piemērot sabiedrisko pakalpojumu saistības maršrutos, kur tās nav vajadzīgas, lai nodrošinātu atbilstošu pakalpojumu sniegšanu. Iespēja maršrutus apvienot grupās ir pieminēta vienīgi 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā, kur norādīts, ka tiesības veikt šādus pārvadājumus ir “vai nu atsevišķos maršrutos, vai maršrutu kopā”. Gluži pretēji, šī skaidri noformulētā norāde 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā pilnībā izslēdz šādas apvienošanas iespēju, piemērojot 4. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktu. Ja tirgus dēļ neviens pārvadātājs atbilstoši šajā maršrutā noteiktajām sabiedrisko pakalpojumu saistībām nav uzsācis vai negatavojas uzsākt regulāru gaisa satiksmi, dalībvalsts var šajā maršrutā ierobežot piekļuvi tikai vienam pārvadātājam uz laika periodu līdz trim gadiem un izsludināt konkursu, kas aptvertu vairāku maršrutu grupu. Rezumējot iepriekšminēto, vairāku maršrutu apvienošanu var uzskatīt par atbildi uz nepārprotamu iejaukšanos tirgus darbībā un kā netiešu kompensāciju, kas, tāpat kā tiešas kompensācijas, ir pieļaujama vienīgi atbilstīgi 4. panta 1. punkta d) apakšpunktam. Nekādā gadījumā – saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu saistību režīmu atbilstīgi 4. panta 1. punkta a) apakšpunktam – maršrutu apvienošana nedrīkst būt ar mērķi padarīt rentablus divus atsevišķus maršrutus, lai atbalstītu viena vai vairāku pārvadātāju darbību.

| (57) | Turklāt Itālijas iestāžu iesniegtie paskaidrojumi nav balstīti uz tehniskiem vai ekonomiskiem aprēķiniem, kas pamatotu to veikto analīzi.
  Tām var izvirzīt šādus sekojošus pretargumentus:






  — | plānotajam reisu biežumam un jaudai ir jāatspoguļo katra atsevišķa reisa vajadzības; tie nedrīkst tikt organizēti tādā veidā, ka šīs vajadzības tiek apmierinātas efektīvāk, vienīgi šos maršrutus apvienojot, |
| --- | --- | --- |

(57)

Turklāt Itālijas iestāžu iesniegtie paskaidrojumi nav balstīti uz tehniskiem vai ekonomiskiem aprēķiniem, kas pamatotu to veikto analīzi.

Tām var izvirzīt šādus sekojošus pretargumentus:

—

plānotajam reisu biežumam un jaudai ir jāatspoguļo katra atsevišķa reisa vajadzības; tie nedrīkst tikt organizēti tādā veidā, ka šīs vajadzības tiek apmierinātas efektīvāk, vienīgi šos maršrutus apvienojot,

| — | saistības nodrošināt noteiktu skaitu reisu apvienojot (izdevīgākos maršrutus ar mazāk izdevīgiem) ir tik ļoti smagas, ka tas mazina daudzu potenciālu pārvadātāju, kas vēlētos pieņemt sabiedrisko pakalpojumu saistības, interesi un vēlmi nodrošināt lidojumus uz Sardīniju un atpakaļ, bet kuriem, tā kā viņu darbība nav bāzēta vienā no šīm divām pilsētām, de facto tiek liegta iespēja piedāvāt šos pakalpojumus. Kā rezultātā maršrutu apvienošana drīzāk ierobežo tirgu, |
| --- | --- |

—

saistības nodrošināt noteiktu skaitu reisu apvienojot (izdevīgākos maršrutus ar mazāk izdevīgiem) ir tik ļoti smagas, ka tas mazina daudzu potenciālu pārvadātāju, kas vēlētos pieņemt sabiedrisko pakalpojumu saistības, interesi un vēlmi nodrošināt lidojumus uz Sardīniju un atpakaļ, bet kuriem, tā kā viņu darbība nav bāzēta vienā no šīm divām pilsētām, de facto tiek liegta iespēja piedāvāt šos pakalpojumus. Kā rezultātā maršrutu apvienošana drīzāk ierobežo tirgu,

| — | ir acīm redzami, ka, ja sabiedrisko pakalpojumu saistības tiks šādi apvienotas grupās, vienīgi daži jau esošie pārvadātāji atbildīs šīm prasībām. Tādējādi sabiedrisko pakalpojumu saistību piemērošana ir izslēgusi no tirgus pārvadātājus, kas darbojās vai gatavojās darboties maršrutos no Romas un Milānas uz abām lidostām – Olbia un Alghero. Tādējādi, pat ja šie pārvadātāji vēlētos, viņi nebūtu varējuši piedalīties konkursā, lai nodrošinātu pakalpojumu, kas tiem izmaksātu pārāk dārgi. Tas nozīmē, ka šāda maršrutu apvienošana izslēdz citu potenciālu pārvadātāju darbību. |
| --- | --- |

—

ir acīm redzami, ka, ja sabiedrisko pakalpojumu saistības tiks šādi apvienotas grupās, vienīgi daži jau esošie pārvadātāji atbildīs šīm prasībām. Tādējādi sabiedrisko pakalpojumu saistību piemērošana ir izslēgusi no tirgus pārvadātājus, kas darbojās vai gatavojās darboties maršrutos no Romas un Milānas uz abām lidostām – Olbia un Alghero. Tādējādi, pat ja šie pārvadātāji vēlētos, viņi nebūtu varējuši piedalīties konkursā, lai nodrošinātu pakalpojumu, kas tiem izmaksātu pārāk dārgi. Tas nozīmē, ka šāda maršrutu apvienošana izslēdz citu potenciālu pārvadātāju darbību.

Šie ierobežojošie nosacījumi ir vēl jo būtiskāki, ja tiek ņemts vērā attiecīgo tirgu apjoms (kopējais pasažieru skaits 2005. gadā – Itālijas Republikas sniegtie dati):

| — | Olbia-Roma un Olbia Milano731 349 (390 186 vasarā un 341 163 ziemā), |
| --- | --- |

—

Olbia-Roma un Olbia Milano731 349 (390 186 vasarā un 341 163 ziemā),

| — | Alghero-Roma un Alghero-Milano502 820 (184 273 vasarā un 318 547 ziemā). |
| --- | --- |

—

Alghero-Roma un Alghero-Milano502 820 (184 273 vasarā un 318 547 ziemā).

Šādos apstākļos ir maz ticams, ka maršruti starp divām lielākajām Itālijas pilsētām un Olbia un Alghero lidostām Sardīnijā ir tik neizdevīgi, ka tie būtu jāapvieno grupās, lai piesaistītu pārvadātājus.

| (58) | Tādēļ Komisija uzskata, ka atsevišķu maršrutu apvienošana nav savietojama ar Regulu un ir pārmērīgi ierobežojoša. |
| --- | --- |

(58)

Tādēļ Komisija uzskata, ka atsevišķu maršrutu apvienošana nav savietojama ar Regulu un ir pārmērīgi ierobežojoša.

3.6.   Atviegloti tarifi attiecībā uz personām, kas dzimušas Sardīnijā, bet tur nedzīvo

| (59) | Dekrēts Nr. 35 un Nr. 36 nosaka, ka pārvadātāji personām, kas dzimušas Sardīnijā, bet tur nedzīvo, nosaka atvieglotus tarifus. Atbilstīgi Itālijas Republikas veiktajiem aprēķiniem šo nosacījumu piemērošana maksimāli ietekmētu 220 000 personas, bet reālais skaits varētu būt 110 000, ja pieņem, ka apmēram 50 % no tām veiktu vienu ceļojumu gadā. |
| --- | --- |

(59)

Dekrēts Nr. 35 un Nr. 36 nosaka, ka pārvadātāji personām, kas dzimušas Sardīnijā, bet tur nedzīvo, nosaka atvieglotus tarifus. Atbilstīgi Itālijas Republikas veiktajiem aprēķiniem šo nosacījumu piemērošana maksimāli ietekmētu 220 000 personas, bet reālais skaits varētu būt 110 000, ja pieņem, ka apmēram 50 % no tām veiktu vienu ceļojumu gadā.

| (60) | Praksē šāds nosacījums itāļu izcelsmes Eiropas pilsoņus nostāda labvēlīgākā situācijā nekā citu valstu pilsoņus. Tātad to var visupirms uzskatīt kā diskriminējošu atkarībā no tautības un sekojoši pretēju Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam. Šāds nosacījums sabiedrisko pakalpojumu saistību režīmā būtu pieņemams vienīgi, ja atšķirīgā attieksme pamatotos uz objektīviem apsvērumiem neatkarīgi no attiecīgo personu tautības un būtu proporcionāla valsts tiesību aktu mērķim. |
| --- | --- |

(60)

Praksē šāds nosacījums itāļu izcelsmes Eiropas pilsoņus nostāda labvēlīgākā situācijā nekā citu valstu pilsoņus. Tātad to var visupirms uzskatīt kā diskriminējošu atkarībā no tautības un sekojoši pretēju Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam. Šāds nosacījums sabiedrisko pakalpojumu saistību režīmā būtu pieņemams vienīgi, ja atšķirīgā attieksme pamatotos uz objektīviem apsvērumiem neatkarīgi no attiecīgo personu tautības un būtu proporcionāla valsts tiesību aktu mērķim.

| (61) | Tomēr Itālijas Republika paskaidro, ka šis nosacījums ir nepieciešams, lai Sardīnijas emigranti saglabātu saikni ar savu izcelsmes kultūras kopienu (17). Tomēr, pat ja tāds mērķis varētu tikt uzskatīts kā likumīgs valsts interesēs saskaņā ar Regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) sadaļu, šis nosacījums ir nepārprotami neatbilstošs. Pirmkārt, šis nosacījums attiecas uz visām personām, kas dzimušas Sardīnijā, bet tur pastāvīgi nedzīvo, nepieprasot tām pierādīt saikni, piemēram, radniecības, kas būtu vēl saglabājusies starp attiecīgajām personām un to izcelsmes reģionu. Otrkārt, nosacījums ir piemērojams neatkarīgi no katra emigranta finansiālā stāvokļa. Treškārt, pretēji Sardīnijas pastāvīgajiem iedzīvotājiem, kuriem jāceļo uz kontinentu relatīvi bieži, lai saņemtu noteiktus pakalpojumus (izglītības, veselības) vai lai veiktu ekonomiskas darbības, kas nepieciešamas Sardīnijas ekonomiskai attīstībai, emigranti uz Sardīniju ceļo tikai laiku pa laikam (pēc Itālijas iestāžu sniegtās informācijas, maksimums 50 % personu, uz kurām attiecas šis nosacījums, ceļo reizi gadā). Tāpēc kopējās šo neregulāro ceļojumu izmaksas ir relatīvi nelielas, salīdzinot ar Sardīnijas pastāvīgo iedzīvotāju izmaksām, un vairumā gadījumu emigranti varētu tās atļauties, neparedzot Dekrētā Nr. 35 un Nr. 36 noteikto tarifu samazinājumu. Visbeidzot, ja atsevišķi emigranti nevar atļauties apmaksāt ikgadēju lidojumu uz Sardīniju, atbilstošāk un mazāk ierobežojoši būtu piešķirt šiem emigrantiem finansiālu atbalstu. |
| --- | --- |

(61)

Tomēr Itālijas Republika paskaidro, ka šis nosacījums ir nepieciešams, lai Sardīnijas emigranti saglabātu saikni ar savu izcelsmes kultūras kopienu (17). Tomēr, pat ja tāds mērķis varētu tikt uzskatīts kā likumīgs valsts interesēs saskaņā ar Regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) sadaļu, šis nosacījums ir nepārprotami neatbilstošs. Pirmkārt, šis nosacījums attiecas uz visām personām, kas dzimušas Sardīnijā, bet tur pastāvīgi nedzīvo, nepieprasot tām pierādīt saikni, piemēram, radniecības, kas būtu vēl saglabājusies starp attiecīgajām personām un to izcelsmes reģionu. Otrkārt, nosacījums ir piemērojams neatkarīgi no katra emigranta finansiālā stāvokļa. Treškārt, pretēji Sardīnijas pastāvīgajiem iedzīvotājiem, kuriem jāceļo uz kontinentu relatīvi bieži, lai saņemtu noteiktus pakalpojumus (izglītības, veselības) vai lai veiktu ekonomiskas darbības, kas nepieciešamas Sardīnijas ekonomiskai attīstībai, emigranti uz Sardīniju ceļo tikai laiku pa laikam (pēc Itālijas iestāžu sniegtās informācijas, maksimums 50 % personu, uz kurām attiecas šis nosacījums, ceļo reizi gadā). Tāpēc kopējās šo neregulāro ceļojumu izmaksas ir relatīvi nelielas, salīdzinot ar Sardīnijas pastāvīgo iedzīvotāju izmaksām, un vairumā gadījumu emigranti varētu tās atļauties, neparedzot Dekrētā Nr. 35 un Nr. 36 noteikto tarifu samazinājumu. Visbeidzot, ja atsevišķi emigranti nevar atļauties apmaksāt ikgadēju lidojumu uz Sardīniju, atbilstošāk un mazāk ierobežojoši būtu piešķirt šiem emigrantiem finansiālu atbalstu.

| (62) | Šādos apstākļos Komisija uzskata, ka šis nosacījums nav atbilstošs un savietojams ar Regulu. |
| --- | --- |

(62)

Šādos apstākļos Komisija uzskata, ka šis nosacījums nav atbilstošs un savietojams ar Regulu.

3.7.   Piemērošana visām lidostām

| (63) | Dekrēti Nr. 35 un Nr. 36 paredz sabiedrisko pakalpojumu saistību piemērošanu visām lidostām Romas un Milānas lidostu sistēmā, kā noteikts Regulas II pielikumā, t. i.,:






  — | attiecībā uz Romu: Fiumicino un Ciampino lidostām, |
| --- | --- | --- |

(63)

Dekrēti Nr. 35 un Nr. 36 paredz sabiedrisko pakalpojumu saistību piemērošanu visām lidostām Romas un Milānas lidostu sistēmā, kā noteikts Regulas II pielikumā, t. i.,:

—

attiecībā uz Romu: Fiumicino un Ciampino lidostām,

| — | attiecībā uz Milānu: Linate, Malpensa un Bergame lidostām. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz Milānu: Linate, Malpensa un Bergame lidostām.

| (64) | Jātzīmē, ka 2000. gada sabiedrisko pakalpojumu saistības ietvēra “Romas (Fiumicino) un Milānas” lidostas. Atbilstīgi Regulas 8. pantam un II pielikumam izveidojot Milānas lidostu sistēmu, Itālija automātiski ir paplašinājusi sabiedrisko pakalpojumu saistību piemērošanu visai attiecīgajai lidostu sistēmai. |
| --- | --- |

(64)

Jātzīmē, ka 2000. gada sabiedrisko pakalpojumu saistības ietvēra “Romas (Fiumicino) un Milānas” lidostas. Atbilstīgi Regulas 8. pantam un II pielikumam izveidojot Milānas lidostu sistēmu, Itālija automātiski ir paplašinājusi sabiedrisko pakalpojumu saistību piemērošanu visai attiecīgajai lidostu sistēmai.

| (65) | Itālijas Republika pamato savu izvēli vienīgi ar tehniska rakstura iemesliem, kas to pamudināja automātiski pilnībā ietvert visas lidostu sistēmas. Tomēr tā apstiprināja, ka nodoms galvenokārt bija sabiedrisko pakalpojumu saistības piemērot Rome-Fiumicino un Milan-Linate lidostām, jo SPS saņēmēji deva tām priekšroku, tāpēc ka tās atrodas tuvu attiecīgās pilsētas centram, kas bija par pamatu šāda nosacījuma iekļaušanai sabiedrisko pakalpojumu saistībās “atkarībā no laika nišu iespējām vismaz 50 % reisu, kas paredzēti starp Sardīniju un Romu un Milānu, jāveic no Fiumicino lidostas un uz to un no Linate lidostas un uz to” (18). |
| --- | --- |

(65)

Itālijas Republika pamato savu izvēli vienīgi ar tehniska rakstura iemesliem, kas to pamudināja automātiski pilnībā ietvert visas lidostu sistēmas. Tomēr tā apstiprināja, ka nodoms galvenokārt bija sabiedrisko pakalpojumu saistības piemērot Rome-Fiumicino un Milan-Linate lidostām, jo SPS saņēmēji deva tām priekšroku, tāpēc ka tās atrodas tuvu attiecīgās pilsētas centram, kas bija par pamatu šāda nosacījuma iekļaušanai sabiedrisko pakalpojumu saistībās “atkarībā no laika nišu iespējām vismaz 50 % reisu, kas paredzēti starp Sardīniju un Romu un Milānu, jāveic no Fiumicino lidostas un uz to un no Linate lidostas un uz to” (18).

| (66) | Itālijas Republika atzina, ka “objektīvi pierādīts, ka, tā kā Romas Fiumicino lidosta un Milānas Linate lidostas vistuvākās un vislabāk savienotas ar abu pilsētu centriem, tās kā galamērķis pasažieriem ir visatbilstošākās, visērtākās un ar vislabāko servisu”. Tā arī paskaidroja, ka “lai nodrošinātu labāku servisu un labāk apmierinātu pasažieru prasības, tika uzskatīts par vajadzīgu ierobežot to, ka pārvadātāji, kas piekrīt sabiedrisko pakalpojumu saistībām, pilnībā atstāj šīs lidostas, to vietā izvēloties citas šīs pašas lidostu sistēmas lidostas (pasažieriem neērtākas un mazāk atbilstošas)” (19). |
| --- | --- |

(66)

Itālijas Republika atzina, ka “objektīvi pierādīts, ka, tā kā Romas Fiumicino lidosta un Milānas Linate lidostas vistuvākās un vislabāk savienotas ar abu pilsētu centriem, tās kā galamērķis pasažieriem ir visatbilstošākās, visērtākās un ar vislabāko servisu”. Tā arī paskaidroja, ka “lai nodrošinātu labāku servisu un labāk apmierinātu pasažieru prasības, tika uzskatīts par vajadzīgu ierobežot to, ka pārvadātāji, kas piekrīt sabiedrisko pakalpojumu saistībām, pilnībā atstāj šīs lidostas, to vietā izvēloties citas šīs pašas lidostu sistēmas lidostas (pasažieriem neērtākas un mazāk atbilstošas)” (19).

| (67) | Fakti arī norādīja, ka ziemā lidojumi notiek vienīgi no Fiumicino un Linate lidostām. |
| --- | --- |

(67)

Fakti arī norādīja, ka ziemā lidojumi notiek vienīgi no Fiumicino un Linate lidostām.

| (68) | Šajā gadījumā Komisija apšauba šāda nosacījuma nepieciešamību, kuru tā uzskata par neatbilstošu izvirzītajiem mērķiem, kas vērsti uz to, lai nodrošinātu mobilitāti virzienā uz kontinentu un teritoriālu kohēziju. Šis nosacījums, neiespaidojot sabiedrisko pakalpojumu saistību principu, vērsts uz to, lai atgrūstu neregulārus pārvadātājus un pieprasītākajos maršrutos pilnībā slēgtu tirgu jauniem pārvadātājiem, jo īpaši vasaras laikā. |
| --- | --- |

(68)

Šajā gadījumā Komisija apšauba šāda nosacījuma nepieciešamību, kuru tā uzskata par neatbilstošu izvirzītajiem mērķiem, kas vērsti uz to, lai nodrošinātu mobilitāti virzienā uz kontinentu un teritoriālu kohēziju. Šis nosacījums, neiespaidojot sabiedrisko pakalpojumu saistību principu, vērsts uz to, lai atgrūstu neregulārus pārvadātājus un pieprasītākajos maršrutos pilnībā slēgtu tirgu jauniem pārvadātājiem, jo īpaši vasaras laikā.

| (69) | Itālijas Republika tomēr atzina, ka Malpensa lidostu mezglam ir nozīmīga loma starptautiskajos maršrutos, kamēr Ciampino un Bergame lidostas kā iekšzemes lidostu mezgli zemo izmaksu aviosabiedrībām nodrošina Kopienas ekonomiskās un sociālās kohēzijas principa ievērošanu un, savienojot Sardīniju ar citiem Eiropas reģioniem, īsteno teritoriālās kohēzijas principu. Itālijas Republika apņemas grozīt Dekrētu Nr. 35, lai nepiemērotu sabiedrisko pakalpojumu saistības Bergame, Malpensa un Ciampino lidostām (20). |
| --- | --- |

(69)

Itālijas Republika tomēr atzina, ka Malpensa lidostu mezglam ir nozīmīga loma starptautiskajos maršrutos, kamēr Ciampino un Bergame lidostas kā iekšzemes lidostu mezgli zemo izmaksu aviosabiedrībām nodrošina Kopienas ekonomiskās un sociālās kohēzijas principa ievērošanu un, savienojot Sardīniju ar citiem Eiropas reģioniem, īsteno teritoriālās kohēzijas principu. Itālijas Republika apņemas grozīt Dekrētu Nr. 35, lai nepiemērotu sabiedrisko pakalpojumu saistības Bergame, Malpensa un Ciampino lidostām (20).

| (70) | Komisija uzskata, ka šāda apņemšanās izkliedē iespējamas šaubas un ka šāda dekrēta grozīšana ļaus ievērojami samazināt sabiedrisko pakalpojumu saistību pārmērīgo ierobežojumu iespaidu, nodrošinot Sardīnijas mobilitātes vajadzības, vienlaikus nepiemērojot attiecīgajiem tirgiem nesamērīgus ierobežojumus. |
| --- | --- |

(70)

Komisija uzskata, ka šāda apņemšanās izkliedē iespējamas šaubas un ka šāda dekrēta grozīšana ļaus ievērojami samazināt sabiedrisko pakalpojumu saistību pārmērīgo ierobežojumu iespaidu, nodrošinot Sardīnijas mobilitātes vajadzības, vienlaikus nepiemērojot attiecīgajiem tirgiem nesamērīgus ierobežojumus.

| (71) | Ņemot vērā šo Itālijas Republikas apņemšanos, Komisija neturpinās analizēt neproporcionāli neregulāro veidu, kā visai Milānas un Romas lidostu sistēmai piemēro šo kārtību, vienlaikus paturot tiesības, vajadzības gadījumā, atgriezties pie šā jautājuma saistībā ar esošām un turpmākām SPS. |
| --- | --- |

(71)

Ņemot vērā šo Itālijas Republikas apņemšanos, Komisija neturpinās analizēt neproporcionāli neregulāro veidu, kā visai Milānas un Romas lidostu sistēmai piemēro šo kārtību, vienlaikus paturot tiesības, vajadzības gadījumā, atgriezties pie šā jautājuma saistībā ar esošām un turpmākām SPS.

IV.   SECINĀJUMI

| (72) | Pamatojoties uz Itālijas Republikas iesniegto informāciju, Komisija neapšauba sabiedrisko pakalpojumu saistību piemērošanas principa nepieciešamību maršrutiem, kas savieno Sardīniju ar kontinentālo Itāliju, kas, ņemot vērā reisu biežumu, jaudu un tarifus, var būt nepieciešami, lai attiecīgajos maršrutos nodrošinātu atbilstošas kvalitātes pakalpojumus. |
| --- | --- |

(72)

Pamatojoties uz Itālijas Republikas iesniegto informāciju, Komisija neapšauba sabiedrisko pakalpojumu saistību piemērošanas principa nepieciešamību maršrutiem, kas savieno Sardīniju ar kontinentālo Itāliju, kas, ņemot vērā reisu biežumu, jaudu un tarifus, var būt nepieciešami, lai attiecīgajos maršrutos nodrošinātu atbilstošas kvalitātes pakalpojumus.

| (73) | Tomēr Komisija uzskata, ka atsevišķi nosacījumi, kas noteikti Itālijas Republikas Dekrētā Nr. 35 un Nr. 36 ir nepiemēroti ierobežojoši un nesamērīgi. |
| --- | --- |

(73)

Tomēr Komisija uzskata, ka atsevišķi nosacījumi, kas noteikti Itālijas Republikas Dekrētā Nr. 35 un Nr. 36 ir nepiemēroti ierobežojoši un nesamērīgi.

| (74) | Komisija uzskata, ka sabiedrisko pakalpojumu saistībās, kas noteiktas atbilstīgi Regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktam, paredzēts, ka ikvienam pārvadātājam, kas apņemas ievērot sabiedrisko pakalpojumu saistības, jābūt iespējai darboties šajā maršrutā neatkarīgi no tā, kad tas gatavotos sākt šos pakalpojumus. Tādēļ termiņa noteikšana pieteikuma iesniegšanai, lai jau no paša sākuma izslēgtu pārvadātājus, kas iesniedz savu kandidatūru pēc šā termiņa, nav savietojama ar Regulu un ir pārmērīgi ierobežojoša. |
| --- | --- |

(74)

Komisija uzskata, ka sabiedrisko pakalpojumu saistībās, kas noteiktas atbilstīgi Regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktam, paredzēts, ka ikvienam pārvadātājam, kas apņemas ievērot sabiedrisko pakalpojumu saistības, jābūt iespējai darboties šajā maršrutā neatkarīgi no tā, kad tas gatavotos sākt šos pakalpojumus. Tādēļ termiņa noteikšana pieteikuma iesniegšanai, lai jau no paša sākuma izslēgtu pārvadātājus, kas iesniedz savu kandidatūru pēc šā termiņa, nav savietojama ar Regulu un ir pārmērīgi ierobežojoša.

| (75) | Lai arī var šķist likumīgi paredzēt noteiktu laika posmu, kurā jānodrošina pakalpojumu nepārtrauktība, Komisija uzskata, ka, ievērojot proporcionalitātes principu, šim laika periodam jābūt saprātīgās robežās un ka SPS režīms atbilstīgi 4. panta 1. punkta a) apakšpunktam nedrīkst pārsniegt vienu gadu. |
| --- | --- |

(75)

Lai arī var šķist likumīgi paredzēt noteiktu laika posmu, kurā jānodrošina pakalpojumu nepārtrauktība, Komisija uzskata, ka, ievērojot proporcionalitātes principu, šim laika periodam jābūt saprātīgās robežās un ka SPS režīms atbilstīgi 4. panta 1. punkta a) apakšpunktam nedrīkst pārsniegt vienu gadu.

| (76) | Komisija uzskata, ka ENAC piešķirtās kompetences koordinēt pārvadātāju darbību, lai izvairītos no jaudas pārsniegšanas, nav savietojamas ar Regulu un ir pārmērīgi ierobežojošas. |
| --- | --- |

(76)

Komisija uzskata, ka ENAC piešķirtās kompetences koordinēt pārvadātāju darbību, lai izvairītos no jaudas pārsniegšanas, nav savietojamas ar Regulu un ir pārmērīgi ierobežojošas.

| (77) | Komisija konstatē, ka maršrutu Alghero-Roma un Alghero-Milano apvienošana vienā grupā un maršrutu Olbia-Roma un Olbia-Milano apvienošana citā grupā nav savietojama ar Regulu un ir pārmērīgi ierobežojoša. |
| --- | --- |

(77)

Komisija konstatē, ka maršrutu Alghero-Roma un Alghero-Milano apvienošana vienā grupā un maršrutu Olbia-Roma un Olbia-Milano apvienošana citā grupā nav savietojama ar Regulu un ir pārmērīgi ierobežojoša.

| (78) | Komisija uzskata, ka pazeminātu tarifu piemērošanas attaisnojums attiecībā uz Sardīnijā dzimušajām personām, ja viņu dzīvesvieta nav Sardīnijā, nav atbilstošs un savietojams ar Regulu. |
| --- | --- |

(78)

Komisija uzskata, ka pazeminātu tarifu piemērošanas attaisnojums attiecībā uz Sardīnijā dzimušajām personām, ja viņu dzīvesvieta nav Sardīnijā, nav atbilstošs un savietojams ar Regulu.

| (79) | Komisija apšauba nepieciešamību piemērot sabiedrisko pakalpojumu saistības visām Romas un Milānas lidostu sistēmām, ko tā uzskata par neatbilstošu izvirzītajiem mērķiem, kas vērsti uz to, lai nodrošinātu mobilitāti virzienā uz kontinentu un teritoriālu kohēziju. Tomēr, ņemot vērā Itālijas Republikas apņemšanos grozīt Dekrētu Nr. 35, lai nepiemērotu sabiedrisko pakalpojumu saistības Bergame, Malpensa un Ciampino lidostām, Komisija neturpina analīzi, vienlaikus paturot tiesības vajadzības gadījumā atgriezties pie šā jautājuma saistībā ar esošām un turpmākām SPS, |
| --- | --- |

(79)

Komisija apšauba nepieciešamību piemērot sabiedrisko pakalpojumu saistības visām Romas un Milānas lidostu sistēmām, ko tā uzskata par neatbilstošu izvirzītajiem mērķiem, kas vērsti uz to, lai nodrošinātu mobilitāti virzienā uz kontinentu un teritoriālu kohēziju. Tomēr, ņemot vērā Itālijas Republikas apņemšanos grozīt Dekrētu Nr. 35, lai nepiemērotu sabiedrisko pakalpojumu saistības Bergame, Malpensa un Ciampino lidostām, Komisija neturpina analīzi, vienlaikus paturot tiesības vajadzības gadījumā atgriezties pie šā jautājuma saistībā ar esošām un turpmākām SPS,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Itālijas Republika saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2408/92 par Kopienas aviosabiedrību piekļuvi Kopienas iekšējiem gaisa ceļiem 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu var turpināt piemērot sabiedrisko pakalpojumu saistības (“SPS”), kas noteiktas ar Infrastruktūras un transporta ministrijas 2005. gada 29. decembra Dekrētu Nr. 35 un Nr. 36 (publicēts Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana2006. gada 11. janvārī) pavisam 16 maršrutos, kas savieno trīs Sardīnijas lidostas ar vairākām kontinentālās Itālijas valsts nozīmes lidostām, un kas attiecīgi publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2006. gada 24. martā (Dekrēts Nr. 35) un 2006. gada 21. aprīlī (Dekrēts Nr. 36), apņemoties ievērot sekojošus nosacījumus:

| a) | ikvienam pārvadātājam, kas apņemas akceptēt SPS, jāspēj strādāt attiecīgajā maršrutā neatkarīgi no tā, kad tas paziņo par savu nodomu uzsākt šos pakalpojumus un vai šis paziņojums ir iesniegts dekrētos paredzēto 30 dienu laikā vai pēc šā termiņa; |
| --- | --- |

a)

ikvienam pārvadātājam, kas apņemas akceptēt SPS, jāspēj strādāt attiecīgajā maršrutā neatkarīgi no tā, kad tas paziņo par savu nodomu uzsākt šos pakalpojumus un vai šis paziņojums ir iesniegts dekrētos paredzēto 30 dienu laikā vai pēc šā termiņa;

| b) | gaisa pārvadātājiem nedrīkst uzlikt par pienākumu atbilstīgi sabiedrisko pakalpojumu saistībām nodrošināt pakalpojumu nepārtrauktību ilgāk par gadu; |
| --- | --- |

b)

gaisa pārvadātājiem nedrīkst uzlikt par pienākumu atbilstīgi sabiedrisko pakalpojumu saistībām nodrošināt pakalpojumu nepārtrauktību ilgāk par gadu;

| c) | Itālijas iestādēm jāpārskata vajadzība piemērot sabiedrisko pakalpojumu saistības noteiktā maršrutā, kā arī katram pārvadātājam piemērotais saistību līmenis, tiklīdz jauns pārvadātājs uzsāk vai izsaka vēlmi uzsākt darbību šajā maršrutā, un – jebkurā gadījumā – reizi gadā; |
| --- | --- |

c)

Itālijas iestādēm jāpārskata vajadzība piemērot sabiedrisko pakalpojumu saistības noteiktā maršrutā, kā arī katram pārvadātājam piemērotais saistību līmenis, tiklīdz jauns pārvadātājs uzsāk vai izsaka vēlmi uzsākt darbību šajā maršrutā, un – jebkurā gadījumā – reizi gadā;

| d) | Itālijas iestādes nedrīkst ierobežot gaisa pārvadātāju vēlmi sniegt augstāka līmeņa pakalpojumu (reisu biežums un jauda) attiecīgajos maršrutos, nekā paredzēts sabiedrisko pakalpojumu saistību minimālajās prasībās; |
| --- | --- |

d)

Itālijas iestādes nedrīkst ierobežot gaisa pārvadātāju vēlmi sniegt augstāka līmeņa pakalpojumu (reisu biežums un jauda) attiecīgajos maršrutos, nekā paredzēts sabiedrisko pakalpojumu saistību minimālajās prasībās;

| e) | gaisa pārvadātājiem nav pienākums piedāvāt atvieglotus tarifus personām, kas dzimušas Sardīnijā, bet tur nedzīvo; |
| --- | --- |

e)

gaisa pārvadātājiem nav pienākums piedāvāt atvieglotus tarifus personām, kas dzimušas Sardīnijā, bet tur nedzīvo;

| f) | Itālijas iestādes nedrīkst ieviest nosacījumu, ka tiesības sniegt pakalpojumus vienā maršrutā starp divām pilsētām ir saistītas ar pienākumu darboties citā maršrutā starp divām pilsētām. |
| --- | --- |

f)

Itālijas iestādes nedrīkst ieviest nosacījumu, ka tiesības sniegt pakalpojumus vienā maršrutā starp divām pilsētām ir saistītas ar pienākumu darboties citā maršrutā starp divām pilsētām.

2.   Itālijas Republikai ir jāinformē Komisija par pasākumiem, kas veikti, īstenojot šo lēmumu, vēlākais līdz 2007. gada 1. augustam.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2007. gada 23. aprīlī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Jacques BARROT

---

(1)  OV L 240, 24.8.1992., 8. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV C 72, 24.3.2006., 4. lpp.

2

(3)  OV C 93, 21.4.2006., 13. lpp.

3

(4)  OV C 95, 22.4.2006., 9.–27. lpp. un 30. lpp.

4

(5)  OV C 284, 7.10.2000., 16. lpp.

5

(6)  OV C 51, 16.2.2001., 12.–22. lpp.

6

(7)  OV C 306, 10.12.2004., 6. lpp.

7

(8)  OV C 161, 1.7.2005., 10. lpp.

8

(9)  OV L 215, 5.8.2006., 31. lpp.

9

(10)  Sk. Itālijas Republikas 2006. gada 6. oktobra un 15. novembra atbildes, kā arī ENAC2006. gada 23. maija paziņojumu presei.

10

ENAC

(11)  1992. gada 23. jūlija Regulas (EEK) Nr. 2408/92 3. panta 1. punkts.

11

(12)  1992. gada 23. jūlija Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts.

12

(13)  1992. gada 23. jūlija Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts.

13

(14)  Lazio administratīvās tiesas 2005. gada 17. marta Lēmums Nr. 2436.

14

Lazio

(15)  Itālijas Republikas 2006. gada 15. novembra vēstule, 2. lpp.

15

(16)  Itālijas Republikas 2006. gada 15. novembra vēstule, 11. lpp.

16

(17)  Itālijas Republikas 2006. gada 6. oktobra vēstule, 72.–74. lpp.

17

(18)  2006. gada 24. marta Paziņojuma 1.2. punkts.

18

(19)  Itālijas Republikas 2006. gada 6. oktobra vēstule, 78. lpp.

19

(20)  Itālijas Republikas 2006. gada 15. novembra vēstule, 3. lpp.

20

---

| 15.5.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 125/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 125/27

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 8. maijs),

ar ko ļauj dalībvalstīm pagarināt termiņu pagaidu atļaujām, kas piešķirtas par jaunajām darbīgajām vielām benalaksilu-M, fluoksastrobīnu, protiokonazolu, spirodiklofēnu, spiromesifēnu un sulfurilfluorīdu

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1929)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/333/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (1), un jo īpaši tās 8. panta 1. punkta ceturto daļu,

tā kā:

| (1) | Portugāle 2002. gada februārī no Isagro saņēma pieteikumu iekļaut darbīgo vielu benalaksilu-M Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu. Ar Komisijas Lēmumu 2003/35/EK (2) apstiprināts, ka dokumentācija ir pilnīga un ka principā to var uzskatīt par atbilstošu minētās direktīvas II un III pielikumā noteiktajām prasībām par datiem un informāciju. |
| --- | --- |

(1)

Portugāle 2002. gada februārī no Isagro saņēma pieteikumu iekļaut darbīgo vielu benalaksilu-M Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu. Ar Komisijas Lēmumu 2003/35/EK (2) apstiprināts, ka dokumentācija ir pilnīga un ka principā to var uzskatīt par atbilstošu minētās direktīvas II un III pielikumā noteiktajām prasībām par datiem un informāciju.

| (2) | 2002. gada martā Apvienotā Karaliste no Bayer CropScience saņēma pieteikumu par fluoksastrobīnu. Ar Lēmumu 2003/35/EK apstiprināts, ka dokumentācija ir pilnīga un ka principā to var uzskatīt par atbilstošu minētās direktīvas II un III pielikumā noteiktajām prasībām par datiem un informāciju. |
| --- | --- |

(2)

2002. gada martā Apvienotā Karaliste no Bayer CropScience saņēma pieteikumu par fluoksastrobīnu. Ar Lēmumu 2003/35/EK apstiprināts, ka dokumentācija ir pilnīga un ka principā to var uzskatīt par atbilstošu minētās direktīvas II un III pielikumā noteiktajām prasībām par datiem un informāciju.

| (3) | 2002. gada martā Apvienotā Karaliste no Bayer CropScience saņēma pieteikumu par protiokonazolu. Ar Lēmumu 2003/35/EK apstiprināts, ka dokumentācija ir pilnīga un ka principā to var uzskatīt par atbilstošu minētās direktīvas II un III pielikumā noteiktajām prasībām par datiem un informāciju. |
| --- | --- |

(3)

2002. gada martā Apvienotā Karaliste no Bayer CropScience saņēma pieteikumu par protiokonazolu. Ar Lēmumu 2003/35/EK apstiprināts, ka dokumentācija ir pilnīga un ka principā to var uzskatīt par atbilstošu minētās direktīvas II un III pielikumā noteiktajām prasībām par datiem un informāciju.

| (4) | 2001. gada augustā Nīderlande no Bayer AG saņēma pieprasījumu par spirodiklofēnu. Ar Komisijas Lēmumu 2002/593/EK (3) apstiprināts, ka dokumentācija ir pilnīga un ka principā to var uzskatīt par atbilstošu minētās direktīvas II un III pielikumā noteiktajām prasībām par datiem un informāciju. |
| --- | --- |

(4)

2001. gada augustā Nīderlande no Bayer AG saņēma pieprasījumu par spirodiklofēnu. Ar Komisijas Lēmumu 2002/593/EK (3) apstiprināts, ka dokumentācija ir pilnīga un ka principā to var uzskatīt par atbilstošu minētās direktīvas II un III pielikumā noteiktajām prasībām par datiem un informāciju.

| (5) | 2002. gada aprīlī Apvienotā Karaliste no Bayer AG saņēma pieteikumu par spiromesifēnu. Ar Komisijas Lēmumu 2003/105/EK (4) apstiprināts, ka dokumentācija ir pilnīga un ka principā to var uzskatīt par atbilstošu minētās direktīvas II un III pielikumā noteiktajām prasībām par datiem un informāciju. |
| --- | --- |

(5)

2002. gada aprīlī Apvienotā Karaliste no Bayer AG saņēma pieteikumu par spiromesifēnu. Ar Komisijas Lēmumu 2003/105/EK (4) apstiprināts, ka dokumentācija ir pilnīga un ka principā to var uzskatīt par atbilstošu minētās direktīvas II un III pielikumā noteiktajām prasībām par datiem un informāciju.

| (6) | 2002. gada jūlijā Apvienotā Karaliste no Dow AgroSciences Ltd. saņēma pieteikumu par sulfurilfluorīdu. Ar Komisijas Lēmumu 2003/305/EK (5) apstiprināts, ka dokumentācija ir pilnīga un ka principā to var uzskatīt par atbilstošu minētās direktīvas II un III pielikumā noteiktajām prasībām par datiem un informāciju. |
| --- | --- |

(6)

2002. gada jūlijā Apvienotā Karaliste no Dow AgroSciences Ltd. saņēma pieteikumu par sulfurilfluorīdu. Ar Komisijas Lēmumu 2003/305/EK (5) apstiprināts, ka dokumentācija ir pilnīga un ka principā to var uzskatīt par atbilstošu minētās direktīvas II un III pielikumā noteiktajām prasībām par datiem un informāciju.

| (7) | Apstiprinājums par to, ka dokumentācija ir pilnīga, bija nepieciešams, lai dokumentus varētu rūpīgi pārbaudīt un lai dotu iespēju dalībvalstīm uz laiku, kas nepārsniedz trīs gadus, piešķirt pagaidu atļaujas par augu aizsardzības līdzekļiem, kuru sastāvā ir attiecīgās darbīgās vielas, atbilstoši Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 1. punkta nosacījumiem, un jo īpaši nosacījumam par darbīgo vielu un augu aizsardzības līdzekļa detalizētu novērtējumu, paturot prātā minētajā direktīvā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

(7)

Apstiprinājums par to, ka dokumentācija ir pilnīga, bija nepieciešams, lai dokumentus varētu rūpīgi pārbaudīt un lai dotu iespēju dalībvalstīm uz laiku, kas nepārsniedz trīs gadus, piešķirt pagaidu atļaujas par augu aizsardzības līdzekļiem, kuru sastāvā ir attiecīgās darbīgās vielas, atbilstoši Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 1. punkta nosacījumiem, un jo īpaši nosacījumam par darbīgo vielu un augu aizsardzības līdzekļa detalizētu novērtējumu, paturot prātā minētajā direktīvā noteiktās prasības.

| (8) | Šo darbīgo vielu iedarbība uz cilvēku veselību un uz vidi ir novērtēta saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. un 4. punkta noteikumiem attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju piedāvātajiem lietošanas veidiem. Ziņotājas dalībvalstis iesniedza Komisijai novērtējuma ziņojumu projektus attiecīgi 2003. gada 4. decembrī (par benalaksilu-M), 2003. gada 14. oktobrī (par fluoksastrobīnu), 2004. gada 20. oktobrī (par protiokonazolu), 2004. gada 18. maijā (par spirodiklofēnu), 2004. gada 16. aprīlī (par spiromesifēnu) un 2004. gada 9. novembrī (par sulfurilfluorīdu). |
| --- | --- |

(8)

Šo darbīgo vielu iedarbība uz cilvēku veselību un uz vidi ir novērtēta saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. un 4. punkta noteikumiem attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju piedāvātajiem lietošanas veidiem. Ziņotājas dalībvalstis iesniedza Komisijai novērtējuma ziņojumu projektus attiecīgi 2003. gada 4. decembrī (par benalaksilu-M), 2003. gada 14. oktobrī (par fluoksastrobīnu), 2004. gada 20. oktobrī (par protiokonazolu), 2004. gada 18. maijā (par spirodiklofēnu), 2004. gada 16. aprīlī (par spiromesifēnu) un 2004. gada 9. novembrī (par sulfurilfluorīdu).

| (9) | Kad ziņotājas dalībvalstis bija iesniegušas novērtējuma ziņojumu projektus, tika konstatēts, ka no pieteikumu iesniedzējiem jāpieprasa papildu informācija un ziņotājām dalībvalstīm šī informācija jāpārbauda un jāiesniedz novērtējums. Tāpēc dokumentācija joprojām tiek pārbaudīta, un šo novērtēšanu nebūs iespējams pabeigt Direktīvā 91/414/EEK paredzētajā termiņā. |
| --- | --- |

(9)

Kad ziņotājas dalībvalstis bija iesniegušas novērtējuma ziņojumu projektus, tika konstatēts, ka no pieteikumu iesniedzējiem jāpieprasa papildu informācija un ziņotājām dalībvalstīm šī informācija jāpārbauda un jāiesniedz novērtējums. Tāpēc dokumentācija joprojām tiek pārbaudīta, un šo novērtēšanu nebūs iespējams pabeigt Direktīvā 91/414/EEK paredzētajā termiņā.

| (10) | Novērtēšanas gaitā līdz šim nav bijis iemesla bažām un neatliekamai rīcībai, tāpēc, lai dokumentācijas izskatīšanu varētu turpināt, jādod dalībvalstīm iespēja saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 8. pantu par 24 mēnešiem pagarināt termiņu pagaidu atļaujām, kas piešķirtas par augu aizsardzības līdzekļiem, kuru sastāvā ir minētās darbīgās vielas. Paredzams, ka novērtēšana un lēmumu pieņemšana par benalaksila-M, fluoksastrobīna, protiokonazola, spirodiklofēna, spiromesifēna un sulfurilfluorīda iekļaušanu I pielikumā tiks pabeigta 24 mēnešu laikā. |
| --- | --- |

(10)

Novērtēšanas gaitā līdz šim nav bijis iemesla bažām un neatliekamai rīcībai, tāpēc, lai dokumentācijas izskatīšanu varētu turpināt, jādod dalībvalstīm iespēja saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 8. pantu par 24 mēnešiem pagarināt termiņu pagaidu atļaujām, kas piešķirtas par augu aizsardzības līdzekļiem, kuru sastāvā ir minētās darbīgās vielas. Paredzams, ka novērtēšana un lēmumu pieņemšana par benalaksila-M, fluoksastrobīna, protiokonazola, spirodiklofēna, spiromesifēna un sulfurilfluorīda iekļaušanu I pielikumā tiks pabeigta 24 mēnešu laikā.

| (11) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Dalībvalstis var pagarināt termiņu pagaidu atļaujām par augu aizsardzības līdzekļiem, kuru sastāvā ir benalaksils-M, fluoksastrobīns, protiokonazols, spirodiklofēns, spiromesifēns un sulfurilfluorīds par periodu, kas nepārsniedz 24 mēnešus no šā lēmuma pieņemšanas dienas.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2007. gada 8. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2007/25/EK (OV L 106, 24.4.2007., 34. lpp.).

1

(2)  OV L 11, 16.1.2003., 52. lpp.

2

(3)  OV L 192, 20.7.2002., 60. lpp.

3

(4)  OV L 43, 18.2.2003., 45. lpp.

4

(5)  OV L 112, 6.5.2003., 10. lpp.

5

---

III Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

| 15.5.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 125/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 125/29

---

PADOMES VIENOTĀ RĪCĪBA 2007/334/KĀDP

(2007. gada 14. maijs),

ar kuru groza un pagarina Vienoto rīcību 2006/304/KĀDP, ar ko izveido ES Plānošanas grupu (EUPT Kosova) saistībā ar iespējamu ES krīzes pārvarēšanas misiju Kosovā tiesiskuma jomā un citās iespējamās jomās

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 14. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome 2006. gada 10. aprīlī pieņēma Vienoto rīcību 2006/304/KĀDP (1), ar ko izveido ES Plānošanas grupu (EUPT Kosova) saistībā ar iespējamu ES krīzes pārvarēšanas misiju Kosovā tiesiskuma jomā un citās iespējamās jomās. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 10. aprīlī pieņēma Vienoto rīcību 2006/304/KĀDP (1), ar ko izveido ES Plānošanas grupu (EUPT Kosova) saistībā ar iespējamu ES krīzes pārvarēšanas misiju Kosovā tiesiskuma jomā un citās iespējamās jomās.

| (2) | Padome 2006. gada 11. decembrī pieņēma Vienoto rīcību 2006/918/KĀDP, ar kuru groza un līdz 2007. gada 31. maijam pagarina Vienoto rīcību 2006/304/KĀDP. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2006. gada 11. decembrī pieņēma Vienoto rīcību 2006/918/KĀDP, ar kuru groza un līdz 2007. gada 31. maijam pagarina Vienoto rīcību 2006/304/KĀDP.

| (3) | Politikas un drošības komiteja 2007. gada 27. martā ieteica, ka principā EUPT Kosova darbības termiņš būtu turpmāk jāpagarina līdz 2007. gada 1. septembrim, šo datumu nosakot atkarībā no darba gaitas Apvienoto Nāciju Organizācijā. |
| --- | --- |

(3)

Politikas un drošības komiteja 2007. gada 27. martā ieteica, ka principā EUPT Kosova darbības termiņš būtu turpmāk jāpagarina līdz 2007. gada 1. septembrim, šo datumu nosakot atkarībā no darba gaitas Apvienoto Nāciju Organizācijā.

| (4) | Lai dienā, kad pēc Apvienoto Nāciju Drošības padomes Rezolūcijas pieņemšanas atsevišķi uzdevumi no Apvienoto Nāciju Organizācijas Pagaidu pārvaldes Kosovā (UNMIK) pāries uz ES krīzes pārvarēšanas misiju, nodrošinātu sekmīgu pāreju no UNMIK uz ES krīzes pārvarēšanas misiju Kosovā, EUPT Kosova būtu jāizmanto kā ES krīzes pārvarēšanas misijas Kosovā nostiprināšanas līdzeklis pārejas periodā. Šajā sakarā būtu jānodrošina cieša EUPT Kosova vadītāja un ES krīzes pārvarēšanas operācijas Kosovā vadītāja sadarbība minētajā periodā. |
| --- | --- |

(4)

Lai dienā, kad pēc Apvienoto Nāciju Drošības padomes Rezolūcijas pieņemšanas atsevišķi uzdevumi no Apvienoto Nāciju Organizācijas Pagaidu pārvaldes Kosovā (UNMIK) pāries uz ES krīzes pārvarēšanas misiju, nodrošinātu sekmīgu pāreju no UNMIK uz ES krīzes pārvarēšanas misiju Kosovā, EUPT Kosova būtu jāizmanto kā ES krīzes pārvarēšanas misijas Kosovā nostiprināšanas līdzeklis pārejas periodā. Šajā sakarā būtu jānodrošina cieša EUPT Kosova vadītāja un ES krīzes pārvarēšanas operācijas Kosovā vadītāja sadarbība minētajā periodā.

| (5) | Attiecīgi būtu jāpagarina un jāgroza Vienotā rīcība 2006/304/KĀDP, |
| --- | --- |

(5)

Attiecīgi būtu jāpagarina un jāgroza Vienotā rīcība 2006/304/KĀDP,

IR PIEŅĒMUSI ŠO VIENOTO RĪCĪBU.

1. pants

Ar šo Vienoto rīcību 2006/304/KĀDP groza šādi:

| 1) | Vienotās rīcības 5. pantu groza šādi:






  a) | 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “3.   ĢS/AP sniedz norādes EUPT Kosova vadītājam. Pēc ES krīzes pārvarēšanas misijas Kosovā izveides un pirms tās darbības fāzes sākšanas, ĢS/AP sniedz norādes EUPT Kosova vadītājam ar ES krīzes pārvarēšanas misijas Kosovā vadītāja starpniecību, tiklīdz vadītājs ir iecelts.”; |
| --- | --- | --- |

1)

Vienotās rīcības 5. pantu groza šādi:

a)

3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.   ĢS/AP sniedz norādes EUPT Kosova vadītājam. Pēc ES krīzes pārvarēšanas misijas Kosovā izveides un pirms tās darbības fāzes sākšanas, ĢS/AP sniedz norādes EUPT Kosova vadītājam ar ES krīzes pārvarēšanas misijas Kosovā vadītāja starpniecību, tiklīdz vadītājs ir iecelts.”;

| b) | 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “4.   EUPT Kosova vadītājs vada EUPT Kosova un uzņemas tās ikdienas vadību. Pēc ES krīzes pārvarēšanas misijas Kosovā izveides un pirms tās darbības fāzes sākšanas, EUPT Kosova vadītājs darbojas ES krīzes pārvarēšanas misijas Kosovā vadītāja vadībā, tiklīdz pēdējais minētais vadītājs ir iecelts.”; |
| --- | --- |

b)

4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“4.   EUPT Kosova vadītājs vada EUPT Kosova un uzņemas tās ikdienas vadību. Pēc ES krīzes pārvarēšanas misijas Kosovā izveides un pirms tās darbības fāzes sākšanas, EUPT Kosova vadītājs darbojas ES krīzes pārvarēšanas misijas Kosovā vadītāja vadībā, tiklīdz pēdējais minētais vadītājs ir iecelts.”;

| c) | 5. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “5.   EUPT Kosova vadītājs atskaitās ĢS/AP. Pēc ES krīzes pārvarēšanas misijas Kosovā izveides un pirms tās darbības fāzes sākšanas, EUPT Kosova vadītājs atskaitās ĢS/AP ar EDAP misijas Kosovā vadītāja starpniecību, tiklīdz pēdējais minētais vadītājs ir iecelts.”; |
| --- | --- |

c)

5. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“5.   EUPT Kosova vadītājs atskaitās ĢS/AP. Pēc ES krīzes pārvarēšanas misijas Kosovā izveides un pirms tās darbības fāzes sākšanas, EUPT Kosova vadītājs atskaitās ĢS/AP ar EDAP misijas Kosovā vadītāja starpniecību, tiklīdz pēdējais minētais vadītājs ir iecelts.”;

| d) | pievieno šādu punktu:
  “6.   Kad Politikas un drošības komiteja ir principā panākusi vienošanos par ES krīzes pārvarēšanas misijas Kosovā vadītāja iecelšanu, atbilstīgu sadarbību un koordināciju nodrošina EUPT Kosova vadītājs.” |
| --- | --- |

d)

pievieno šādu punktu:

“6.   Kad Politikas un drošības komiteja ir principā panākusi vienošanos par ES krīzes pārvarēšanas misijas Kosovā vadītāja iecelšanu, atbilstīgu sadarbību un koordināciju nodrošina EUPT Kosova vadītājs.”

| 2) | Vienotās rīcības 7. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “7. pants
  Trešo valstu dalība
  Neskarot ES lēmumu pieņemšanas patstāvību un tās vienoto iestāžu sistēmu, trešās valstis var tikt aicinātas sniegt ieguldījumu EUPT Kosova tad, kad ES krīzes pārvarēšanas misija Kosovā ir izveidota, ja tās sedz izmaksas, kas saistītas ar to norīkoto personālu, tostarp algas, medicīniskās aprūpes izdevumus, pabalstus, augsta riska apdrošināšanu un ceļa izdevumus, kas rodas, ceļojot uz misijas teritoriju un no tās, un attiecīgā gadījumā piedalās EUPT Kosova darbības izmaksu segšanā.
  Ar šo Padome pilnvaro PDK pieņemt attiecīgus lēmumus par ierosinātā ieguldījuma pieņemšanu.” |
| --- | --- |

2)

Vienotās rīcības 7. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“7. pants

Trešo valstu dalība

Neskarot ES lēmumu pieņemšanas patstāvību un tās vienoto iestāžu sistēmu, trešās valstis var tikt aicinātas sniegt ieguldījumu EUPT Kosova tad, kad ES krīzes pārvarēšanas misija Kosovā ir izveidota, ja tās sedz izmaksas, kas saistītas ar to norīkoto personālu, tostarp algas, medicīniskās aprūpes izdevumus, pabalstus, augsta riska apdrošināšanu un ceļa izdevumus, kas rodas, ceļojot uz misijas teritoriju un no tās, un attiecīgā gadījumā piedalās EUPT Kosova darbības izmaksu segšanā.

Ar šo Padome pilnvaro PDK pieņemt attiecīgus lēmumus par ierosinātā ieguldījuma pieņemšanu.”

| 3) | Vienotās rīcības 14. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “14. pants
  Pārskatīšana
  Padome līdz 2007. gada 15. jūlijam izvērtē, vai EUPT Kosova darbība būtu jāturpina pēc 2007. gada 1. septembra, ņemot vērā, ka nepieciešams sekmīgi pāriet uz iespējamo ES krīzes pārvarēšanas misiju Kosovā.” |
| --- | --- |

3)

Vienotās rīcības 14. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“14. pants

Pārskatīšana

Padome līdz 2007. gada 15. jūlijam izvērtē, vai EUPT Kosova darbība būtu jāturpina pēc 2007. gada 1. septembra, ņemot vērā, ka nepieciešams sekmīgi pāriet uz iespējamo ES krīzes pārvarēšanas misiju Kosovā.”

| 4) | Vienotās rīcības 15. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Tā zaudē spēku 2007. gada 1. septembrī.” |
| --- | --- |

4)

Vienotās rīcības 15. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Tā zaudē spēku 2007. gada 1. septembrī.”

2. pants

Finanšu atsauces summu, kā izklāstīts Vienotās rīcības 2006/918/KĀDP 1. panta 4. punktā, palielina par EUR 43 955 000, lai segtu ar EUPT Kosova misijas pilnvarām saistītos izdevumus laikposmā no 2007. gada 1. jūnija līdz 2007. gada 1. septembrim.

3. pants

Šī vienotā rīcība stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

4. pants

Šo vienoto rīcību publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2007. gada 14. maijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  OV L 112, 26.4.2006., 19. lpp. Vienotajā rīcībā grozījumi izdarīti ar Vienoto rīcību 2006/918/KĀDP (OV L 349, 12.12.2006., 57. lpp.).

1

---

Labojums

| 15.5.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 125/31 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 125/31

---

Labojums Komisijas 2006. gada 8. septembra Lēmumā 2007/319/EK par valsts atbalstu C 45/04 (ex NN 62/04), kas piešķirts Čehijas tērauda ražotājam Třinecké železárny, a.s.

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 119, 2007. gada 9. maijs
  )

Satura rādītājā un 37. lappusē virsrakstā:

tekstu:

“2006. gada 8. septembris”

lasīt šādi:

“2006. gada 8. novembris”.

44. lappusē, parakstā:

tekstu:

“2006. gada 8. septembrī”

lasīt šādi:

“2006. gada 8. novembrī”.

---