# Europos Sąjungos C 164/2005

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 164 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 48 tomas2005m. liepos 5d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 164

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

48 tomas2005m. liepos 5d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | II   Parengiamieji aktai |
| | Regionų komitetas |
| | 58-oja plenarinė sesija, 2005 m. vasario 23 — 24 d. |
| 2005/C 164/1 | Regionų Komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui — Rizikos, susijusios su potvyniais, valdymas — Potvynių prevencija, apsauga nuo potvynių bei jų padarinių palengvinimas | 1 |
| 2005/C 164/2 | Regionų Komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Mūsų bendros ateities kūrimo: 2007-2013 m. išsiplėtusios Sąjungos politikos sunkumai ir biudžeto priemonės | 4 |
| 2005/C 164/3 | Regionų Komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą dėl Europos žemės ūkio kaimo plėtros fondo (EŽŪKPF) paramos kaimo plėtrai | 18 |
| 2005/C 164/4 | Regionų Komiteto nuomonė dėl Tarybos reglamento dėl Europos žuvininkystės fondo pasiūlymo | 31 |
| 2005/C 164/5 | Regionų komiteto nuomonė dėl | 48 |
| 2005/C 164/6 | Regionų Komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui dėl Baltosios knygos dėl visuotinės svarbos paslaugų | 53 |
| 2005/C 164/7 | Regionų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl integruotos veiksmų programos visą gyvenimą trunkančio mokymosi srityje sukūrimo | 59 |
| 2005/C 164/8 | Regionų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, įsteigiantį 2007–2013 m. programą Kultūra 2007 | 65 |
| 2005/C 164/9 | Regonų komiteto nuomonė dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo siūlymo dėl paramos programos Europos garso ir vaizdo įrašų sektoriuje įgyvendinimo (Media 2007) | 76 |
| 2005/C 164/0 | Regionų komiteto nuomonė dėl ES cheminių medžiagų politikos poveikio Europos miestams ir regionams | 78 |
| 2005/C 164/1 | Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl globalizacijos socialinės dimensijos — ES politikos indėlis siekiant tolygiai paskirstyti naudą | 82 |
| 2005/C 164/2 | Regionų komiteto sprendimas dėl Europos Komisijos darbo programos ir Regionų Komiteto 2005 metų prioritetų | 87 |
| 2005/C 164/3 | Regionų Komiteto rezoliucija dėl Lisabonos strategijos atgaivinimo | 91 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

II   Parengiamieji aktai

Regionų komitetas

58-oja plenarinė sesija, 2005 m. vasario 23 — 24 d.

2005/C 164/1

Regionų Komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui — Rizikos, susijusios su potvyniais, valdymas — Potvynių prevencija, apsauga nuo potvynių bei jų padarinių palengvinimas

1

2005/C 164/2

Regionų Komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Mūsų bendros ateities kūrimo: 2007-2013 m. išsiplėtusios Sąjungos politikos sunkumai ir biudžeto priemonės

4

2005/C 164/3

Regionų Komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą dėl Europos žemės ūkio kaimo plėtros fondo (EŽŪKPF) paramos kaimo plėtrai

18

2005/C 164/4

Regionų Komiteto nuomonė dėl Tarybos reglamento dėl Europos žuvininkystės fondo pasiūlymo

31

2005/C 164/5

Regionų komiteto nuomonė dėl

48

2005/C 164/6

Regionų Komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui dėl Baltosios knygos dėl visuotinės svarbos paslaugų

53

2005/C 164/7

Regionų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl integruotos veiksmų programos visą gyvenimą trunkančio mokymosi srityje sukūrimo

59

2005/C 164/8

Regionų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, įsteigiantį 2007–2013 m. programą Kultūra 2007

65

2005/C 164/9

Regonų komiteto nuomonė dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo siūlymo dėl paramos programos Europos garso ir vaizdo įrašų sektoriuje įgyvendinimo (Media 2007)

76

2005/C 164/0

Regionų komiteto nuomonė dėl ES cheminių medžiagų politikos poveikio Europos miestams ir regionams

78

2005/C 164/1

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl globalizacijos socialinės dimensijos — ES politikos indėlis siekiant tolygiai paskirstyti naudą

82

2005/C 164/2

Regionų komiteto sprendimas dėl Europos Komisijos darbo programos ir Regionų Komiteto 2005 metų prioritetų

87

2005/C 164/3

Regionų Komiteto rezoliucija dėl Lisabonos strategijos atgaivinimo

91

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Parengiamieji aktai

Regionų komitetas

58-oja plenarinė sesija, 2005 m. vasario 23 — 24 d.

| 5.7.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 164/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 164/1

---

Regionų Komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui — Rizikos, susijusios su potvyniais, valdymas — Potvynių prevencija, apsauga nuo potvynių bei jų padarinių palengvinimas

(2005/C 164/01)

REGIONŲ KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui: Rizikos, susijusios su potvyniais, valdymas — Potvynių prevencija, apsauga nuo potvynių bei jų padarinių palengvinimas (KOM(2004) 472 galut.);

atsižvelgdamas į 2004 m. liepos 16 d. Europos Komisijos sprendimą pateikti nuomonę šiuo klausimu pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio pirmąją pastraipą;

atsižvelgdamas į 2004 m. gegužės 26 d. Komiteto pirmininko sprendimą nurodyti savo Teritorinės sanglaudos politikos komisijai parengti nuomonę šiuo klausimu,

atsižvelgdamas į 2004 m. spalio 14 d. priimtas Tarybos išvadas dėl potvynių rizikos valdymo;

atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl Komisijos pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl Bendrijos veiksmų programos vandens politikos srityje struktūros sukūrimo (KOM(1997) 49 galutinis — CdR 171/97 fin (1);

atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl Komisijos komunikato dėl šeštos Europos bendrijos aplinkos veiksmų programos Aplinka 2010: mūsų ateitis, mūsų pasirinkimas — Šeštoji aplinkos veiksmų programa ir į Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo pasiūlymą dėl Bendrijos aplinkos veiksmų programos 2001-2010 (KOM(2001) 31 galutinis — CdR 36/2001 fin (2));

atsižvelgdamas į savo rezoliuciją dėl pastarojo meto potvynių Europoje ir Europos Sąjungos Solidarumo fondo įsteigimo (CdR 294/2002 fin (3));

atsižvelgdamas į nuomonę savo iniciatyva dėl stichinių nelaimių valdymo ir padarinių: Europos struktūrinės politikos vaidmuo (CdR 104/2003 fin (4));

atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl Komisijos reglamento pasiūlymo, įsteigiančio Europos tarpvalstybinio bendradarbiavimo grupė (KOM(2004)496 galutinis — CdR 62/2004 fin);

atsižvelgdamas į savo nuomonę: Europos Komisijos komunikatas Mūsų bendros ateities kūrimas — 2007-2013 m. išsiplėtusios Sąjungos politikos problemos ir biudžetinės priemonės (KOM(2004) 101 galutinis — CdR 162/2004 fin);

atsižvelgdamas į savo nuomonę (CdR 299/2004 rev. 1), priimtą 2004 m. gruodžio 9 d. Tvarios plėtros komisijos (pranešėjas p. Aalderink, Gelderland provincijos vykdomosios valdybos narys (NL/ALDE);

KADANGI

| 1) | Potvynių rizikos valdymas yra svarbus klausimas Europos regionams ir savivaldybėms. Daug regionų ir vietos valdžios institucijų turi spręsti upių ar jūrų patvinimo rizikos problemą, kad apsaugotų gyventojų gyvenimo kokybę. |
| --- | --- |

1)

Potvynių rizikos valdymas yra svarbus klausimas Europos regionams ir savivaldybėms. Daug regionų ir vietos valdžios institucijų turi spręsti upių ar jūrų patvinimo rizikos problemą, kad apsaugotų gyventojų gyvenimo kokybę.

| 2) | Galima išskirti kelias potvynių rūšis pagal regionų ypatumus. Reikia imtis įvairių priemonių, potvynių tikimybei ir padariniams sumažinti. Todėl yra būtinas potvynių rizikos valdymas iš regionų pozicijos. |
| --- | --- |

2)

Galima išskirti kelias potvynių rūšis pagal regionų ypatumus. Reikia imtis įvairių priemonių, potvynių tikimybei ir padariniams sumažinti. Todėl yra būtinas potvynių rizikos valdymas iš regionų pozicijos.

| 3) | Upės ir jūros nepaiso sienų tarp valstybių. Todėl būtina užtikrinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą, dalyvaujant gyventojams ir vietos valdžios atstovams, pakrantės zonose ir upių baseinuose. Labai svarbu yra sukurti solidarumą tarp žmonių, kurių potvyniai tiesiogiai nepaveikia, ir pakrantės zonų gyventojų, kuriems tiesiogiai gresia apsėmimas. |
| --- | --- |

3)

Upės ir jūros nepaiso sienų tarp valstybių. Todėl būtina užtikrinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą, dalyvaujant gyventojams ir vietos valdžios atstovams, pakrantės zonose ir upių baseinuose. Labai svarbu yra sukurti solidarumą tarp žmonių, kurių potvyniai tiesiogiai nepaveikia, ir pakrantės zonų gyventojų, kuriems tiesiogiai gresia apsėmimas.

priėmė savo 58-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. vasario 23 — 24 d.(vasario 23 d. posėdis) šią nuomonę:

1.   Regionų komiteto nuomonė

REGIONŲ KOMITETAS

| 1.1 | sveikina pagrindines Komisijos komunikato nuostatas, o ypač apsaugos nuo potvynių suderintos veiklos programą ir pabrėžia, kad jūros ir upės yra dinamiškos sistemos, kurių neįmanoma valdyti paprastomis ar dalinėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

1.1

sveikina pagrindines Komisijos komunikato nuostatas, o ypač apsaugos nuo potvynių suderintos veiklos programą ir pabrėžia, kad jūros ir upės yra dinamiškos sistemos, kurių neįmanoma valdyti paprastomis ar dalinėmis priemonėmis;

| 1.2 | pripažįsta, kad apsaugos nuo potvynių priemonės gali paveikti potvynio mastą žemupio ar aukštupio regionuose. Todėl svarbu nustatyti tokių priemonių poveikį visam upės baseinui. Tačiau nereikėtų šio požiūrio suprasti klaidingai, kuriant modelius, kurių privaloma laikytis, standartizuotus planus, ar kitokius biurokratinius dokumentus, nes regionų ir vietos valdžios institucijos žino, kad jas vienija įvairovė, o ne vienodumas; |
| --- | --- |

1.2

pripažįsta, kad apsaugos nuo potvynių priemonės gali paveikti potvynio mastą žemupio ar aukštupio regionuose. Todėl svarbu nustatyti tokių priemonių poveikį visam upės baseinui. Tačiau nereikėtų šio požiūrio suprasti klaidingai, kuriant modelius, kurių privaloma laikytis, standartizuotus planus, ar kitokius biurokratinius dokumentus, nes regionų ir vietos valdžios institucijos žino, kad jas vienija įvairovė, o ne vienodumas;

| 1.3 | tačiau suvokia, kad poveikiui visam upės baseinui nustatyti būtina turėti minimalų standartinių rodiklių skaičių. Šie rodikliai duoda galimybę suderinti veiksmus tarptautiniu, valstybių, regionų bei vietos lygmeniu. Lankstumui užtikrinti, reikia palikti galimybę keisti tam tikrus standartinius rodiklius, priklausomai nuo aplinkybių; |
| --- | --- |

1.3

tačiau suvokia, kad poveikiui visam upės baseinui nustatyti būtina turėti minimalų standartinių rodiklių skaičių. Šie rodikliai duoda galimybę suderinti veiksmus tarptautiniu, valstybių, regionų bei vietos lygmeniu. Lankstumui užtikrinti, reikia palikti galimybę keisti tam tikrus standartinius rodiklius, priklausomai nuo aplinkybių;

| 1.4 | pabrėžia, kad piliečiai turi būti informuoti dėl potvynių prevencijos priemonių svarbos, kai nėra aiškiai suvokiamos grėsmės. Yra labai svarbu įtraukti piliečius, kadangi būtent nuo piliečių priklauso solidarumo principas. Tai yra ypač svarbu piliečių, gyvenančių upių baseinų teritorijose, bet nesusiduriančių su didele ar potencialia potvynių grėsme, tačiau kai dėl šių teritorijų žemėtvarkos didėja gretimų teritorijų apsėmimo rizika; |
| --- | --- |

1.4

pabrėžia, kad piliečiai turi būti informuoti dėl potvynių prevencijos priemonių svarbos, kai nėra aiškiai suvokiamos grėsmės. Yra labai svarbu įtraukti piliečius, kadangi būtent nuo piliečių priklauso solidarumo principas. Tai yra ypač svarbu piliečių, gyvenančių upių baseinų teritorijose, bet nesusiduriančių su didele ar potencialia potvynių grėsme, tačiau kai dėl šių teritorijų žemėtvarkos didėja gretimų teritorijų apsėmimo rizika;

| 1.5 | vertina2004 m. spalio 14 d. Tarybos išvadą, kad reguliariuose ES Vandentvarkos posėdžiuose turi būti parengta, bendradarbiaujant su kitomis suinteresuotomis šalimis, apsaugos nuo potvynių veiksmų programa ir pabrėžia, kad Europos regionų ir vietos valdžios institucijos turėtų dalyvauti šios programos parengime; |
| --- | --- |

1.5

vertina2004 m. spalio 14 d. Tarybos išvadą, kad reguliariuose ES Vandentvarkos posėdžiuose turi būti parengta, bendradarbiaujant su kitomis suinteresuotomis šalimis, apsaugos nuo potvynių veiksmų programa ir pabrėžia, kad Europos regionų ir vietos valdžios institucijos turėtų dalyvauti šios programos parengime;

| 1.6 | skatina ir norėtų aktyviai dalyvauti, raginant regionų ir vietos valdžios institucijas parengti planus iki 2007 metų, kad jiems būtų taikomos naujos finansavimo galimybės, atsižvelgiant į tai, kad naudojant ES finansinę paramą, dalinį finansavimą turi parūpinti valstybės, regionų ar vietos valdžios institucijos; |
| --- | --- |

1.6

skatina ir norėtų aktyviai dalyvauti, raginant regionų ir vietos valdžios institucijas parengti planus iki 2007 metų, kad jiems būtų taikomos naujos finansavimo galimybės, atsižvelgiant į tai, kad naudojant ES finansinę paramą, dalinį finansavimą turi parūpinti valstybės, regionų ar vietos valdžios institucijos;

2.   Regionų komiteto rekomendacijos

REGIONŲ KOMITETAS

| 2.1 | mano, kad užliejimo grėsmė yra bendruomeninė ir turi būti sprendžiama visos upės baseino teritorijos lygmeniu. Bendras tikslas yra sukurti bendrą atsakomybės ir solidarumo jausmą tarp viso upės baseino gyventojų, kad ieškant efektyvių priemonių, kad užkirsti kelią mažos baseino teritorijos užliejimui, dalyvautų visa teritorija; |
| --- | --- |

2.1

mano, kad užliejimo grėsmė yra bendruomeninė ir turi būti sprendžiama visos upės baseino teritorijos lygmeniu. Bendras tikslas yra sukurti bendrą atsakomybės ir solidarumo jausmą tarp viso upės baseino gyventojų, kad ieškant efektyvių priemonių, kad užkirsti kelią mažos baseino teritorijos užliejimui, dalyvautų visa teritorija;

| 2.2 | mano, kad būtina ugdyti suinteresuotų šalių upės baseine informuotumą, o tarp jų, be abejo, ir aukštupio teritorijose, kurių užliejimas nėra ar yra mažiau tikėtinas, bet kurių žemėtvarka gali lemti apsėmimą ir rekomenduoja, kad regionų ir vietos valdžios institucijos upės baseine turi būti įpareigotos aktyviai dalyvauti prevencijos priemonių planavimo procese; |
| --- | --- |

2.2

mano, kad būtina ugdyti suinteresuotų šalių upės baseine informuotumą, o tarp jų, be abejo, ir aukštupio teritorijose, kurių užliejimas nėra ar yra mažiau tikėtinas, bet kurių žemėtvarka gali lemti apsėmimą ir rekomenduoja, kad regionų ir vietos valdžios institucijos upės baseine turi būti įpareigotos aktyviai dalyvauti prevencijos priemonių planavimo procese;

| 2.3 | remia poziciją ieškoti sprendimą upės baseino mastu kaip kompleksinį darbo metodą, be jokių sektorių išimčių. Šį metodą reikės naudoti, taikant solidarumo principą, kuris taip pat yra remiamas Regionų komiteto; |
| --- | --- |

2.3

remia poziciją ieškoti sprendimą upės baseino mastu kaip kompleksinį darbo metodą, be jokių sektorių išimčių. Šį metodą reikės naudoti, taikant solidarumo principą, kuris taip pat yra remiamas Regionų komiteto;

| 2.4 | yra įsitikinęs, kad Europos Komisijos stebėsenos ir informacijos centras civilinei saugai galėtų atlikti svarbų vaidmenį, kuris neturėtų apsiriboti informacijos skleidimu valstybės, regionų ir vietos valdžioms institucijoms ir rekomenduoja, kad Centras imtųsi veiklos, nukreiptos į informuotumo ugdymą ir suinteresuotų šalių, t.y. plačiosios visuomenės ir pramonininkų tarpe. Kad paskatintų solidarumo jausmą viso upės baseino teritorijoje, rekomenduoja Centrui kurti partnerystės potvynio atveju iniciatyvas; |
| --- | --- |

2.4

yra įsitikinęs, kad Europos Komisijos stebėsenos ir informacijos centras civilinei saugai galėtų atlikti svarbų vaidmenį, kuris neturėtų apsiriboti informacijos skleidimu valstybės, regionų ir vietos valdžioms institucijoms ir rekomenduoja, kad Centras imtųsi veiklos, nukreiptos į informuotumo ugdymą ir suinteresuotų šalių, t.y. plačiosios visuomenės ir pramonininkų tarpe. Kad paskatintų solidarumo jausmą viso upės baseino teritorijoje, rekomenduoja Centrui kurti partnerystės potvynio atveju iniciatyvas;

| 2.5 | yra įsitikinęs, kad tik plataus kompleksinio požiūrio, apimančio kelis politikos sektorius, dėka, galima ilgalaikėje perspektyvoje pasiekti norimo rezultato, todėl siūlo, kad apsaugos nuo potvynių veiksmų programa būtų nukreipta į įvairialypį politikos krypčių, susijusių su dirva, spektrą; |
| --- | --- |

2.5

yra įsitikinęs, kad tik plataus kompleksinio požiūrio, apimančio kelis politikos sektorius, dėka, galima ilgalaikėje perspektyvoje pasiekti norimo rezultato, todėl siūlo, kad apsaugos nuo potvynių veiksmų programa būtų nukreipta į įvairialypį politikos krypčių, susijusių su dirva, spektrą;

| 2.6 | pabrėžia solidarumo principo įgyvendinimo svarbą trijų pakopų strategijoje, būtent, sulaikant, saugant ir surenkant vandenį. Teisinga žemėtvarka ir vandens išteklių valdymo sistema gali sumažinti potvynių mastą didžiosiose, o ypač mažesnėse upėse. Kaip pavyzdį galima pateikti dirvos, mažų vandens sistemų ir baseinų vandens sulaikymo galimybių panaudojimą, nes lietaus vandens sulaikymas juose gali sumažinti smarkius upių išsiliejimą; |
| --- | --- |

2.6

pabrėžia solidarumo principo įgyvendinimo svarbą trijų pakopų strategijoje, būtent, sulaikant, saugant ir surenkant vandenį. Teisinga žemėtvarka ir vandens išteklių valdymo sistema gali sumažinti potvynių mastą didžiosiose, o ypač mažesnėse upėse. Kaip pavyzdį galima pateikti dirvos, mažų vandens sistemų ir baseinų vandens sulaikymo galimybių panaudojimą, nes lietaus vandens sulaikymas juose gali sumažinti smarkius upių išsiliejimą;

| 2.7 | pataria Komisijai išdėstyti veiksmus, nukreiptus į potvynių padarinių ar tikimybės mažinimą, veiksmų programoje, į kurią būtų įtraukti visi su tuo susiję administraciniai bendradarbiavimo lygmenys. Potvynių rizikos valdymo planų parengimui neturėtų kliudyti atsainus kurios nors valstybės narės požiūris; |
| --- | --- |

2.7

pataria Komisijai išdėstyti veiksmus, nukreiptus į potvynių padarinių ar tikimybės mažinimą, veiksmų programoje, į kurią būtų įtraukti visi su tuo susiję administraciniai bendradarbiavimo lygmenys. Potvynių rizikos valdymo planų parengimui neturėtų kliudyti atsainus kurios nors valstybės narės požiūris;

| 2.8 | siūlo kad kuriant ir tobulinant apsaugos nuo potvynių primones, būtų naudojami vandens struktūros direktyvos metodai ir principai, nesistengiant pakeisti direktyvą; |
| --- | --- |

2.8

siūlo kad kuriant ir tobulinant apsaugos nuo potvynių primones, būtų naudojami vandens struktūros direktyvos metodai ir principai, nesistengiant pakeisti direktyvą;

| 2.9 | mano, kad ilgalaikėje perspektyvoje apsaugos nuo potvynių veiksmų programa turi būti suderinta su visomis vandens struktūros direktyvos priemonėmis; |
| --- | --- |

2.9

mano, kad ilgalaikėje perspektyvoje apsaugos nuo potvynių veiksmų programa turi būti suderinta su visomis vandens struktūros direktyvos priemonėmis;

| 2.10 | teigiamai vertina apsaugos nuo potvynių veiksmų programą, jungiančią trumpalaikius ir ilgalaikius uždavinius. Trumpalaikėje perspektyvoje yra gyvybiškai svarbu užtikrinti, kad esamos iniciatyvos, nukreiptos į struktūrinių priemonių įgyvendinimą, būtų tęsiamos. Regionų ir vietos valdžios institucijos turi dėti visas pastangas, kad vykdytų konkrečius potvynių prevencijos veiksmus dar iki veiksmų programos įgyvendinimo; |
| --- | --- |

2.10

teigiamai vertina apsaugos nuo potvynių veiksmų programą, jungiančią trumpalaikius ir ilgalaikius uždavinius. Trumpalaikėje perspektyvoje yra gyvybiškai svarbu užtikrinti, kad esamos iniciatyvos, nukreiptos į struktūrinių priemonių įgyvendinimą, būtų tęsiamos. Regionų ir vietos valdžios institucijos turi dėti visas pastangas, kad vykdytų konkrečius potvynių prevencijos veiksmus dar iki veiksmų programos įgyvendinimo;

| 2.11 | laikosi nuomonės, kad apsaugos nuo potvynių veiksmų programos sėkmė tiesiogiai priklauso nuo pakankamo finansavimo. Šis požiūris atsispindi siūlomose Finansinėse perspektyvose 2007-2013 m. laikotarpiui bei Regioninės plėtros fondo, ES socialinio fondo ir ES sanglaudos fondo siūlymuose; |
| --- | --- |

2.11

laikosi nuomonės, kad apsaugos nuo potvynių veiksmų programos sėkmė tiesiogiai priklauso nuo pakankamo finansavimo. Šis požiūris atsispindi siūlomose Finansinėse perspektyvose 2007-2013 m. laikotarpiui bei Regioninės plėtros fondo, ES socialinio fondo ir ES sanglaudos fondo siūlymuose;

| 2.12 | remia Komisijos pasiūlytą pavyzdinių praktikų paieškos, plėtros ir skatinimo metodą. Be valstybių narių šiame procese privalo dalyvauti ir regionų bei vietos valdžios institucijos ir kiti įvairių sričių suinteresuoti veikėjai. |
| --- | --- |

2.12

remia Komisijos pasiūlytą pavyzdinių praktikų paieškos, plėtros ir skatinimo metodą. Be valstybių narių šiame procese privalo dalyvauti ir regionų bei vietos valdžios institucijos ir kiti įvairių sričių suinteresuoti veikėjai.

2005 m. vasario 23 d., Briuselis

Regionų komiteto

Pirmininkas

Peter STRAUB

---

(1)  OL C 180, 1998.6.11, p. 38

1

(2)  OL C 357, 2001 12 14, p. 44

2

(3)  OL C 66, 2003 3 19, p. 26

3

(4)  OL C 256, 2003 10 24, p. 74

4

---

| 5.7.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 164/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 164/4

---

Regionų Komiteto nuomonė dėl „Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Mūsų bendros ateities kūrimo: 2007-2013 m. išsiplėtusios Sąjungos politikos sunkumai ir biudžeto priemonės“

(2005/C 164/02)

REGIONŲ KOMITETAS,

ATSIŽVELGDAMAS Į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Mūsų bendros ateities kūrimo: 2007-2013 m. išsiplėtusios Sąjungos politikos sunkumai ir biudžeto priemonės, KOM(2004) 101 galutinis;

ATSIŽVELGDAMAS Į2004 m. kovo 18 d. Europos Komisijos prašymą pateikti Komiteto nuomonę šiuo klausimu pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 256 straipsnio 1 dalį ir remiantis 2001 m. rugsėjo mėn. Europos Komisijos ir Regionų komiteto bendradarbiavimo protokolu, kuris ragina Regionų komitetą „parengti strateginius dokumentus, kuriuose aptariami Komisijos manymu svarbūs klausimai“;

ATSIŽVELGDAMAS Į2004 m. gegužės 26 d. Komiteto pirmininko sprendimą pavesti Teritorinės sanglaudos politikos komisijai parengti nuomonę ir 2004 m. birželio 15 d. Komiteto Biuro sprendimą sudaryti darbo grupę, kuriai buvo pavesta padėti pranešėjui atlikti šią užduotį;

ATSIŽVELGDAMAS Į darbo grupės 2004 m. liepos 7 d. Briuselyje vykusio pirmo ir 2004 m. lapkričio 16 d. antro posėdžio išvadas ir į jo vidaus komisijų atstovų indėlį;

ATSIŽVELGDAMAS Į Komisijos papildomą komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui dėl 2007 — 2013 m. finansinių perspektyvų, KOM (2004) 487 galutinis, skirtą parengti pirmą išsamių politikos pasiūlymų paketą;

ATSIŽVELGDAMAS Į Europos Parlamento biudžeto komiteto ataskaitą dėl Europos Komisijos komunikato KOM (2004) 101, A5-0268/2004, pranešėjas — Terence Wynn, o taip pat į 2004 m. kovo 18 d. priimtą papildomą Komiteto nuomonę dėl regioninės politikos, pranešėjas — Samuli Pohjamo;

ATSIŽVELGDAMAS Į savo perspektyvinį pranešimą dėl Struktūrinių fondų valdymo ir supaprastinimo po 2006 m. (CdR 389/2002 fin.); (1)

ATSIŽVELGDAMAS Į2004 m. birželio 12 d. priimtą Komiteto nuomonę (CdR 120/2004) dėl Trečiojo sanglaudos pranešimo (2);

ATSIŽVELGDAMAS Į Teritorinės sanglaudos politikos komisijos (pranešėjas — patarėjas seras Albert Bore, Birmingemo miesto taryba (UK, PES) 2004 m. lapkričio 26 d. priimtą nuomonės projektą (CdR 162/2004 rev.3);

ATSIŽVELGDAMAS Į2004 m. gruodžio 2 d. priimtą Europos Parlamento rezoliuciją dėl finansinių perspektyvų;

ATSIŽVELGDAMAS Į2005 m. vasario 2 d. Europos Komisijos komunikatą Pavasario Europos Vadovų Tarybai (KOM (2005) 24) „Dirbti kartu augimo ir užimtumo labui: naujas Lisabonos strategijos startas“;

KADANGI pagrindinis Komiteto vertinimo kriterijus išlieka EB sutarties 2 ir 158 straipsniuose nustatyti tikslai (3). Ekonominės ir socialinės sanglaudos ir solidarumo stiprinimas, skatinantis visokeriopą subalansuotą Bendrijos plėtrą ir mažinantis skirtumus tarp regionų, pirmiausia mažinant nepalankiausias sąlygas turinčių regionų išsivystymo skirtumus, bus svarbus indėlis stiprinant Europos vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį bei prisidės prie Lisabonos ir Geteborgo darbotvarkių įvykdymo;

KADANGI Sutarties dėl Konstitucijos Europai projekto III antraštinės dalies 116 straipsnis stiprina sanglaudos siekinį įvesdamas teritorinį matmenį, „siekdama skatinti visokeriopą darnų vystymąsi, Sąjunga plėtoja ir vykdo savo veiklą, padedančią stiprinti jos ekonominę ir socialinę sanglaudą“,

savo 58 — oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. vasario 23 — 24 d. (vasario 23 d. posėdis), priėmė šią nuomonę:

1.   MŪSŲ BENDROS ATEITIES KŪRIMO KLAUSIMAI, SUSIJĘ SU VIETOS IR REGIONŲ VALDŽIOS INSTITUCIJOMIS

REGIONŲ KOMITETAS

pritaria Europos Komisijos priimtam komunikatui dėl 2007-2013 m. finansinės perspektyvos „Mūsų bendros ateities kūrimas: Europos Sąjungos politikos sunkumai ir biudžeto priemonės“ (4).

1.1.   Išsiplėtusios Sąjungos prioritetai ir sunkumai

| 1.1.1 | remia Komisijos pasiūlymus, kurie atitinka 27 valstybių narių išsiplėtusios Europos Sąjungos, įskaitant Bulgariją ir Rumuniją, poreikius ir sunkumus, bei atitinka valstybių narių vyriausybių sutartus papildomus Geteborgo ir Lisabonos strategijų dėl tvarios plėtros ir tvarios aplinkos vystymosi tikslus, siekiant patenkinti dabartinę ir būsimą bendros rinkos paklausą; |
| --- | --- |

1.1.1

remia Komisijos pasiūlymus, kurie atitinka 27 valstybių narių išsiplėtusios Europos Sąjungos, įskaitant Bulgariją ir Rumuniją, poreikius ir sunkumus, bei atitinka valstybių narių vyriausybių sutartus papildomus Geteborgo ir Lisabonos strategijų dėl tvarios plėtros ir tvarios aplinkos vystymosi tikslus, siekiant patenkinti dabartinę ir būsimą bendros rinkos paklausą;

| 1.1.2 | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Sąjunga nuo 1995 m. atsilieka nuo savo pagrindinių ekonominių konkurentų (5); |
| --- | --- |

1.1.2

atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Sąjunga nuo 1995 m. atsilieka nuo savo pagrindinių ekonominių konkurentų (5);

| 1.1.3 | pažymi, kad po 2004 m. gegužės 1 d. plėtros ES tapo didžiausiu ekonomikos ir prekybos bloku pasaulyje, kuriam priklauso daug pasaulio produktyviausių miestų ir regionų, tačiau kartu ES yra ekonominė sritis, kurios augimo rodikliai yra daug žemesni nei pasaulio vidurkis; |
| --- | --- |

1.1.3

pažymi, kad po 2004 m. gegužės 1 d. plėtros ES tapo didžiausiu ekonomikos ir prekybos bloku pasaulyje, kuriam priklauso daug pasaulio produktyviausių miestų ir regionų, tačiau kartu ES yra ekonominė sritis, kurios augimo rodikliai yra daug žemesni nei pasaulio vidurkis;

| 1.1.4 | pabrėžia, kad tuo atveju, jeigu visos Europos ekonomikos sudedamosios dalys neprisitaikys prie globalizacijos nulemtų struktūrinių pokyčių, Europos ekonomika ir toliau silpnės per 2007-2013 m. laikotarpį, keldama pavojų mūsų miestų ir regionų turtingumui, stabilumui ir saugumui; |
| --- | --- |

1.1.4

pabrėžia, kad tuo atveju, jeigu visos Europos ekonomikos sudedamosios dalys neprisitaikys prie globalizacijos nulemtų struktūrinių pokyčių, Europos ekonomika ir toliau silpnės per 2007-2013 m. laikotarpį, keldama pavojų mūsų miestų ir regionų turtingumui, stabilumui ir saugumui;

| 1.1.5 | pripažįsta, kad susiduriama su iššūkiu ginti ir išsaugoti europinį socialinį modelį, paremtą augimu, konkurencija ir solidarumu (atsižvelgiant į dažnas visuomenės dvejones dėl jo veiksmingumo bei nestabilumą pasaulyje) ir būtinybe derinti veiksmus visose valdymo srityse; |
| --- | --- |

1.1.5

pripažįsta, kad susiduriama su iššūkiu ginti ir išsaugoti europinį socialinį modelį, paremtą augimu, konkurencija ir solidarumu (atsižvelgiant į dažnas visuomenės dvejones dėl jo veiksmingumo bei nestabilumą pasaulyje) ir būtinybe derinti veiksmus visose valdymo srityse;

| 1.1.6 | taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad Europos suvienijimas per plėtrą turi tęstis, kad lemtų atsinaujinusį solidarumą ir įvairovę, didinančią Europos Sąjungos potencialą. Vis dėlto, ši plėtra lėmė ir naujus didesnius miestų ir regionų ekonominius ir socialinius skirtumus. Jeigu šie procesai nebus valdomi, jie kels grėsmę sanglaudai ir sėkmingam bendrosios rinkos veikimui ir dėl to tai yra būtina išankstinė sėkmingos sanglaudos politikos ir europinio socialinio modelio plėtojimo sąlyga; |
| --- | --- |

1.1.6

taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad Europos suvienijimas per plėtrą turi tęstis, kad lemtų atsinaujinusį solidarumą ir įvairovę, didinančią Europos Sąjungos potencialą. Vis dėlto, ši plėtra lėmė ir naujus didesnius miestų ir regionų ekonominius ir socialinius skirtumus. Jeigu šie procesai nebus valdomi, jie kels grėsmę sanglaudai ir sėkmingam bendrosios rinkos veikimui ir dėl to tai yra būtina išankstinė sėkmingos sanglaudos politikos ir europinio socialinio modelio plėtojimo sąlyga;

| 1.1.7 | pripažįsta Komisijos požiūrį, kad reikia imtis intensyvesnių finansinių veiksmų, kad būtų išlygintas nesimetriškas plėtros poveikis Bendrijos biudžetui, sumažinant spragas tarp ambicingų politikos tikslų ir sprendžiant dabartinio nesugebėjimo įgyvendinti planus klausimą; |
| --- | --- |

1.1.7

pripažįsta Komisijos požiūrį, kad reikia imtis intensyvesnių finansinių veiksmų, kad būtų išlygintas nesimetriškas plėtros poveikis Bendrijos biudžetui, sumažinant spragas tarp ambicingų politikos tikslų ir sprendžiant dabartinio nesugebėjimo įgyvendinti planus klausimą;

| 1.1.8 | remia Komisijos pasiūlymus dėl finansinės perspektyvos, kuri atitinka modernų valdymą ir bendradarbiauja su vietos ir regionų valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

1.1.8

remia Komisijos pasiūlymus dėl finansinės perspektyvos, kuri atitinka modernų valdymą ir bendradarbiauja su vietos ir regionų valdžios institucijomis;

| 1.1.9 | laikosi nuomonės, kad reikia pripažinti daugiasluoksnės nuosavybės, suderintų bendrų veiksmų ir atskaitomybės visose valstybėse narėse poreikį, kad kuo labiau padidėtų veiksmingumas, piliečiai kuo daugiau sužinotų apie ES naudą ir padidėtų galimas pelnas iš kiekvieno valstybės išleisto euro. |
| --- | --- |

1.1.9

laikosi nuomonės, kad reikia pripažinti daugiasluoksnės nuosavybės, suderintų bendrų veiksmų ir atskaitomybės visose valstybėse narėse poreikį, kad kuo labiau padidėtų veiksmingumas, piliečiai kuo daugiau sužinotų apie ES naudą ir padidėtų galimas pelnas iš kiekvieno valstybės išleisto euro.

1.2   Biudžeto priemonės

| 1.2.1 | pritaria Komisijos pasiūlymams atsižvelgti į šiuo metu galiojančius, politikoje numatytus įsipareigojimus ir suderinti ribotus finansinius išteklius su realistišku įvertinimu, ko reikia ir kas įvykdytina ES tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

1.2.1

pritaria Komisijos pasiūlymams atsižvelgti į šiuo metu galiojančius, politikoje numatytus įsipareigojimus ir suderinti ribotus finansinius išteklius su realistišku įvertinimu, ko reikia ir kas įvykdytina ES tikslams pasiekti;

| 1.2.2 | pažymi, kad po plėtros Bendrijos BVP išaugo 5 %, palyginti su 20 % išaugusiu gyventojų skaičiumi; |
| --- | --- |

1.2.2

pažymi, kad po plėtros Bendrijos BVP išaugo 5 %, palyginti su 20 % išaugusiu gyventojų skaičiumi;

| 1.2.3 | atkreipia dėmesį, kad ES 25 valstybių narių vidutinis BVP vienam gyventojui sumažėjo 12,5 %; tai rodo, kad po plėtros pajamų skirtumas padvigubėjo, o skurdo lygis gerokai padidėjo; |
| --- | --- |

1.2.3

atkreipia dėmesį, kad ES 25 valstybių narių vidutinis BVP vienam gyventojui sumažėjo 12,5 %; tai rodo, kad po plėtros pajamų skirtumas padvigubėjo, o skurdo lygis gerokai padidėjo;

| 1.2.4 | pažymi, kad nors Komisija siūlo padidinti mokėjimų asignavimus iki vidutiniškai 1,14 % bendrųjų nacionalinių pajamų, o įsipareigoti asignavimai tuo laikotarpiu sudarytų vidutiniškai 1,22 %. 2007-2013 m. finansinei perspektyvai išlaikoma 1,24 % nuosavų išteklių aukščiausioji riba, t.y. tas pats lygis, kaip ir 2000-2006 m. laikotarpiui (6); |
| --- | --- |

1.2.4

pažymi, kad nors Komisija siūlo padidinti mokėjimų asignavimus iki vidutiniškai 1,14 % bendrųjų nacionalinių pajamų, o įsipareigoti asignavimai tuo laikotarpiu sudarytų vidutiniškai 1,22 %. 2007-2013 m. finansinei perspektyvai išlaikoma 1,24 % nuosavų išteklių aukščiausioji riba, t.y. tas pats lygis, kaip ir 2000-2006 m. laikotarpiui (6);

| 1.2.5 | taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad tai skiriasi nuo ES nuosavų išteklių aukščiausios ribos padidinimo per pirmąsias dvi finansines perspektyvas, tačiau ne per dabartinę perspektyvą.






  1989-1992 | nuo 1,15% iki 1,20% BVP |
| --- | --- | --- |
| 1993-1999 | nuo 1,24% iki 1,27% BVP |
| 2000-2006 | 1,27% BVP (arba) 1,24% bendrųjų nacionalinių pajamų; |

1.2.5

taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad tai skiriasi nuo ES nuosavų išteklių aukščiausios ribos padidinimo per pirmąsias dvi finansines perspektyvas, tačiau ne per dabartinę perspektyvą.

1989-1992

nuo 1,15% iki 1,20% BVP

1993-1999

nuo 1,24% iki 1,27% BVP

2000-2006

1,27% BVP (arba) 1,24% bendrųjų nacionalinių pajamų;

| 1.2.6 | pažymi, kad plėtra lėmė, jog Komisija turėjo parengti politiką, kuri (kartu su kita išorine įtaka), atsispindi įsipareigotuose asignavimuose. Didesni įsipareigojimai numatyti sanglaudai ir konkurencijai (tvariam augimui), mažesni įsipareigojimai — žemės ūkio veiklai (tvariam žemės ūkiui) bei didesni įsipareigojimai — ne žemės ūkio veiklai (kaimo plėtrai); |
| --- | --- |

1.2.6

pažymi, kad plėtra lėmė, jog Komisija turėjo parengti politiką, kuri (kartu su kita išorine įtaka), atsispindi įsipareigotuose asignavimuose. Didesni įsipareigojimai numatyti sanglaudai ir konkurencijai (tvariam augimui), mažesni įsipareigojimai — žemės ūkio veiklai (tvariam žemės ūkiui) bei didesni įsipareigojimai — ne žemės ūkio veiklai (kaimo plėtrai);

| 1.2.7 | atkreipia dėmesį, kad tokia tvarka reikia padengti neišvengiamas plėtros sąnaudas sumažinant skirtumą tarp mokėjimo asignavimų ir nuosavų išteklių aukščiausios ribos, kaip buvo numatyta ankstesnėse finansinėse perspektyvose nenumatytoms išlaidoms; |
| --- | --- |

1.2.7

atkreipia dėmesį, kad tokia tvarka reikia padengti neišvengiamas plėtros sąnaudas sumažinant skirtumą tarp mokėjimo asignavimų ir nuosavų išteklių aukščiausios ribos, kaip buvo numatyta ankstesnėse finansinėse perspektyvose nenumatytoms išlaidoms;

| 1.2.8 | pažymi, kad į 1,14 % bendrųjų nacionalinių pajamų mokėjimų asignavimus per 2007-2013 m. finansinę perspektyvą įeina Europos plėtros fondas ir Solidarumo fondas. Todėl 1,14 % bendrųjų nacionalinių pajamų mokėjimų asignavimai yra lygūs maždaug 1,10 % bendrųjų pajamų mokėjimų asignavimams per 2000-2006 m. laikotarpį; |
| --- | --- |

1.2.8

pažymi, kad į 1,14 % bendrųjų nacionalinių pajamų mokėjimų asignavimus per 2007-2013 m. finansinę perspektyvą įeina Europos plėtros fondas ir Solidarumo fondas. Todėl 1,14 % bendrųjų nacionalinių pajamų mokėjimų asignavimai yra lygūs maždaug 1,10 % bendrųjų pajamų mokėjimų asignavimams per 2000-2006 m. laikotarpį;

| 1.2.9 | pripažįsta, kad dėl Komisijos pasiūlymų kyla tam tikrų nesutarimų, ir kad keletas valstybių, kurios yra įmokų perviršio mokėtojos, pareikalavo griežtesnio išmokų lygio, kuris neviršytų 1 % bendrųjų nacionalinių pajamų (įskaitant iš anksto nustatytus mokėjimus, tokius kaip žemės ūkio išlaidos) dydžio įsipareigotų asignavimų; (7) |
| --- | --- |

1.2.9

pripažįsta, kad dėl Komisijos pasiūlymų kyla tam tikrų nesutarimų, ir kad keletas valstybių, kurios yra įmokų perviršio mokėtojos, pareikalavo griežtesnio išmokų lygio, kuris neviršytų 1 % bendrųjų nacionalinių pajamų (įskaitant iš anksto nustatytus mokėjimus, tokius kaip žemės ūkio išlaidos) dydžio įsipareigotų asignavimų; (7)

| 1.2.10 | susirūpinęs, kad dėl šios padėties mokėjimai sudarys 0,9 % bendrųjų nacionalinių pajamų ir todėl 2007-2013 metais vidutinis metinis dydis bus žymiai mažesnis nei sutartas 2006 m. mokėjimų dydis, kuris sudaro 1,09 % of bendrųjų nacionalinių pajamų; |
| --- | --- |

1.2.10

susirūpinęs, kad dėl šios padėties mokėjimai sudarys 0,9 % bendrųjų nacionalinių pajamų ir todėl 2007-2013 metais vidutinis metinis dydis bus žymiai mažesnis nei sutartas 2006 m. mokėjimų dydis, kuris sudaro 1,09 % of bendrųjų nacionalinių pajamų;

| 1.2.11 | atkreipia dėmesį, kad tai lemtų ribotą biudžetą, kuris galėtų pakenkti politikos kryptims, kurioms Sutartyse yra suteiktas ypatingas statusas, bei toms politikos kryptims, kurios gali sukelti daugybinių padarinių, ir padarinių, kurie taip pat galėtų daryti poveikį naujųjų valstybių narių lūkesčiams; |
| --- | --- |

1.2.11

atkreipia dėmesį, kad tai lemtų ribotą biudžetą, kuris galėtų pakenkti politikos kryptims, kurioms Sutartyse yra suteiktas ypatingas statusas, bei toms politikos kryptims, kurios gali sukelti daugybinių padarinių, ir padarinių, kurie taip pat galėtų daryti poveikį naujųjų valstybių narių lūkesčiams;

| 1.2.12 | mano, kad Komisijos pasiūlymai yra logiškas atsakas į opius, su biudžetu susijusius klausimus tose valstybėse narėse, kuriose nuosavų išteklių šiuo metu mažiau dėl žemo ekonomikos augimo lygio visoje Europoje, ir dėl to Komitetas laikosi panašaus požiūrio kaip ir Europos investicijų bankas, kuris palaiko išteklių perskirstymą skiriant juos rytdienos iššūkiams spręsti; |
| --- | --- |

1.2.12

mano, kad Komisijos pasiūlymai yra logiškas atsakas į opius, su biudžetu susijusius klausimus tose valstybėse narėse, kuriose nuosavų išteklių šiuo metu mažiau dėl žemo ekonomikos augimo lygio visoje Europoje, ir dėl to Komitetas laikosi panašaus požiūrio kaip ir Europos investicijų bankas, kuris palaiko išteklių perskirstymą skiriant juos rytdienos iššūkiams spręsti;

| 1.2.13 | atkreipia dėmesį, kad jeigu ES biudžetą sudarytų 1,24 % bendrųjų nacionalinių pajamų, jis sudarytų tik 2,5 % visų Sąjungos viešųjų išlaidų; |
| --- | --- |

1.2.13

atkreipia dėmesį, kad jeigu ES biudžetą sudarytų 1,24 % bendrųjų nacionalinių pajamų, jis sudarytų tik 2,5 % visų Sąjungos viešųjų išlaidų;

| 1.2.14 | sutinka su Komisija, jog nėra realu tikėtis „glaudesnės Europos už mažiau pinigų“ — naujos politikų sritys reiškia naujus finansinius reikalavimus; |
| --- | --- |

1.2.14

sutinka su Komisija, jog nėra realu tikėtis „glaudesnės Europos už mažiau pinigų“ — naujos politikų sritys reiškia naujus finansinius reikalavimus;

| 1.2.15 | pažymi, kad atsižvelgiant į tai, jog finansinė perspektyva negali egzistuoti be susitarimo tarp Europos Parlamento ir Tarybos, nes galiojanti Sutartis nenumato, jog privaloma turėti finansinę perspektyvą, o tik numato metinius biudžetus, nesutarimus tarp valstybių narių dėl finansinių perspektyvų reikia išspręsti skubiai. Būtų neprotinga kartoti vilkinimą, kuris vyko priimant Darbotvarkę 2000. Užsitęsusios derybos lemtų ateities struktūrinių fondų programų žlugdymą; |
| --- | --- |

1.2.15

pažymi, kad atsižvelgiant į tai, jog finansinė perspektyva negali egzistuoti be susitarimo tarp Europos Parlamento ir Tarybos, nes galiojanti Sutartis nenumato, jog privaloma turėti finansinę perspektyvą, o tik numato metinius biudžetus, nesutarimus tarp valstybių narių dėl finansinių perspektyvų reikia išspręsti skubiai. Būtų neprotinga kartoti vilkinimą, kuris vyko priimant Darbotvarkę 2000. Užsitęsusios derybos lemtų ateities struktūrinių fondų programų žlugdymą;

| 1.2.16 | mano, kad kalbant apie 2007-2013 m. finansinės perspektyvos laikotarpį, septynerių metų etapas yra logiškas dalykas, atsižvelgiant į susijusius didžiuosius struktūrinius iššūkius. Be to, jis suteikia galimybę nustatyti veiksmingus metodus ir priemones būsimiems etapams. Septyneriems metams garantuotas europinis finansavimas, palyginti su trumpesnio laikotarpio finansavimu, kuris dažnai atitinka 4-5 metų trukmės nacionalines kadencijas, suteiktų miestams ir regionams pakankamai laiko pradėti ilgalaikius strateginius procesus link tvarios ekonominės ir socialinės plėtros. |
| --- | --- |

1.2.16

mano, kad kalbant apie 2007-2013 m. finansinės perspektyvos laikotarpį, septynerių metų etapas yra logiškas dalykas, atsižvelgiant į susijusius didžiuosius struktūrinius iššūkius. Be to, jis suteikia galimybę nustatyti veiksmingus metodus ir priemones būsimiems etapams. Septyneriems metams garantuotas europinis finansavimas, palyginti su trumpesnio laikotarpio finansavimu, kuris dažnai atitinka 4-5 metų trukmės nacionalines kadencijas, suteiktų miestams ir regionams pakankamai laiko pradėti ilgalaikius strateginius procesus link tvarios ekonominės ir socialinės plėtros.

| 1.2.17 | pripažįsta, kad pasiūlymai dėl būsimų penkerių metų etapų galėtų sutapti su Europos Parlamento ir Komisijos kadencija ir dėl to Finansinėms perspektyvoms būtų suteikta daugiau demokratinio teisėtumo. |
| --- | --- |

1.2.17

pripažįsta, kad pasiūlymai dėl būsimų penkerių metų etapų galėtų sutapti su Europos Parlamento ir Komisijos kadencija ir dėl to Finansinėms perspektyvoms būtų suteikta daugiau demokratinio teisėtumo.

1.3   Išlaidų klausimas

| 1.3.1 | laikosi nuomonės, kad Komisijos komunikate nurodyti trys pagrindiniai prioritetai, susiję su 2007-2013 m. finansine perspektyva, yra tinkami. Būtent:






  — | tvarus vystymasis; |
| --- | --- | --- |

1.3.1

laikosi nuomonės, kad Komisijos komunikate nurodyti trys pagrindiniai prioritetai, susiję su 2007-2013 m. finansine perspektyva, yra tinkami. Būtent:

—

tvarus vystymasis;

| — | turinio Europos pilietybei suteikimas; ir |
| --- | --- |

—

turinio Europos pilietybei suteikimas; ir

| — | ES kaip globalus partneris; |
| --- | --- |

—

ES kaip globalus partneris;

| 1.3.2 | mano, kad 2007-2013 m. finansinėje perspektyvoje turėtų būti pripažinta būtinybė išplėsti visos Europos konsensusą dėl nurodytų bendros politikos sunkumų, aiškiai apibrėžiant šių klausimų europinį matmenį, tuo pačiu metu nurodant ES veiklos pridėtinę vertę, o taip pat, nepažeidžiant subsidiarumo principo, nurodant aiškų visų valdžios sričių– vietos, regionų, bei nacionalinės — indėlį; |
| --- | --- |

1.3.2

mano, kad 2007-2013 m. finansinėje perspektyvoje turėtų būti pripažinta būtinybė išplėsti visos Europos konsensusą dėl nurodytų bendros politikos sunkumų, aiškiai apibrėžiant šių klausimų europinį matmenį, tuo pačiu metu nurodant ES veiklos pridėtinę vertę, o taip pat, nepažeidžiant subsidiarumo principo, nurodant aiškų visų valdžios sričių– vietos, regionų, bei nacionalinės — indėlį;

| 1.3.3 | pritaria tam, kad Komisija atsižvelgia į ES lygiu atliekamos veiklos pridėtinę vertę ir į geresnio valdymo klausimą vykdant ES politiką pagal kiekvieną jos 2007-2013 m. finansinės perspektyvos biudžeto eilutę, kaip nurodyta jos vėlesniame komunikate; |
| --- | --- |

1.3.3

pritaria tam, kad Komisija atsižvelgia į ES lygiu atliekamos veiklos pridėtinę vertę ir į geresnio valdymo klausimą vykdant ES politiką pagal kiekvieną jos 2007-2013 m. finansinės perspektyvos biudžeto eilutę, kaip nurodyta jos vėlesniame komunikate;

| 1.3.4 | sutinka su Komisijos tikslu šiuo klausimu, kad 2007-2013 m. finansinė perspektyva neturėtų siekti lėšų perkėlimo į ES lygį kaip savaiminio tikslo; |
| --- | --- |

1.3.4

sutinka su Komisijos tikslu šiuo klausimu, kad 2007-2013 m. finansinė perspektyva neturėtų siekti lėšų perkėlimo į ES lygį kaip savaiminio tikslo;

| 1.3.5 | pritaria Komisijos požiūriui, kad išlaidos būsimosiose finansinėse perspektyvose turėtų užtikrinti, kad ES lygiu vykdoma veikla bus:






  — | veiksminga taip atvejais, kai rezultato galima pasiekti tik vykdant veiklą ES lygiu; |
| --- | --- | --- |

1.3.5

pritaria Komisijos požiūriui, kad išlaidos būsimosiose finansinėse perspektyvose turėtų užtikrinti, kad ES lygiu vykdoma veikla bus:

—

veiksminga taip atvejais, kai rezultato galima pasiekti tik vykdant veiklą ES lygiu;

| — | produktyvi tais atvejais, kai ES veiksmai suteikia galimybę gauti daugiau naudos už tuos pačius pinigus; ir |
| --- | --- |

—

produktyvi tais atvejais, kai ES veiksmai suteikia galimybę gauti daugiau naudos už tuos pačius pinigus; ir

| — | papildoma, išlyginanti svertus, skatindama veiksmus nacionaliniu, regionų ir vietos lygiu. |
| --- | --- |

—

papildoma, išlyginanti svertus, skatindama veiksmus nacionaliniu, regionų ir vietos lygiu.

| 1.3.6 | mano, kad ES modelis sudaro pusiausvyrą tarp asmens ir visuomenės, valstybės ir decentralizuotos valdžios institucijos, rinkos pelno, taisyklių ir norminių aktų. Kaip tokios, Komisijos pagal prioritetus suskirstytos politikų eilutės finansinėje perspektyvoje suteikia galimybę šiam modeliui, kuris užtikrino stabilumą ir augimą Europoje per pastaruosius 50 metų, tvariai vystytis ateityje; |
| --- | --- |

1.3.6

mano, kad ES modelis sudaro pusiausvyrą tarp asmens ir visuomenės, valstybės ir decentralizuotos valdžios institucijos, rinkos pelno, taisyklių ir norminių aktų. Kaip tokios, Komisijos pagal prioritetus suskirstytos politikų eilutės finansinėje perspektyvoje suteikia galimybę šiam modeliui, kuris užtikrino stabilumą ir augimą Europoje per pastaruosius 50 metų, tvariai vystytis ateityje;

| 1.3.7 | mano, kad Komisija priėmė subalansuotą strategiją dėl sanglaudos politikos tarp politikos eilučių, ypatingą dėmesį skirdama naujųjų valstybių narių poreikiams bei siekdama tinkamos pusiausvyros tarp ekonominių, socialinių ir teritorinių skirtumų visoje ES teritorijoje; |
| --- | --- |

1.3.7

mano, kad Komisija priėmė subalansuotą strategiją dėl sanglaudos politikos tarp politikos eilučių, ypatingą dėmesį skirdama naujųjų valstybių narių poreikiams bei siekdama tinkamos pusiausvyros tarp ekonominių, socialinių ir teritorinių skirtumų visoje ES teritorijoje;

| 1.3.8 | laikosi nuomonės, kad tarp šių politikos eilučių yra svarbių pavyzdžių, kokia yra ES modelio pridėtinė vertė. ES investicijos į mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros, tarpvalstybinių mainų ir infrastruktūros projektus, sujungia Lisabonos ir Geteborgo strategijos tikslus su partnerystės požiūriu, kuris gali būti svertas augimui, konvergencijai, konkurencijai ir ilgalaikiam tvarumui. Kita Europos partnerystės požiūrio į mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą dalis yra plati švietimo ir mokslinių tyrimų infrastruktūra, kad būtų užtikrintas aukštas Europos gyventojų išsilavinimo lygis ir visapusiškai panaudotas augimo potencialas. Tik rinka paremti sprendimai dar neužtikrins tvarios ateities, kurios siekia Europa: |
| --- | --- |

1.3.8

laikosi nuomonės, kad tarp šių politikos eilučių yra svarbių pavyzdžių, kokia yra ES modelio pridėtinė vertė. ES investicijos į mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros, tarpvalstybinių mainų ir infrastruktūros projektus, sujungia Lisabonos ir Geteborgo strategijos tikslus su partnerystės požiūriu, kuris gali būti svertas augimui, konvergencijai, konkurencijai ir ilgalaikiam tvarumui. Kita Europos partnerystės požiūrio į mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą dalis yra plati švietimo ir mokslinių tyrimų infrastruktūra, kad būtų užtikrintas aukštas Europos gyventojų išsilavinimo lygis ir visapusiškai panaudotas augimo potencialas. Tik rinka paremti sprendimai dar neužtikrins tvarios ateities, kurios siekia Europa:

| 1.3.9 | pripažįsta, kad įvykdomumas ir biudžetinė drausmė yra motyvaciniai veiksniai, lemiantys derybų procesą, kurio metu galima taikyti du požiūrius į finansinės perspektyvos sudarymo metodiką:






  — | nustatyti, kas yra reikalinga ir atitinkamai paskirstyti išteklius; ir |
| --- | --- | --- |

1.3.9

pripažįsta, kad įvykdomumas ir biudžetinė drausmė yra motyvaciniai veiksniai, lemiantys derybų procesą, kurio metu galima taikyti du požiūrius į finansinės perspektyvos sudarymo metodiką:

—

nustatyti, kas yra reikalinga ir atitinkamai paskirstyti išteklius; ir

| — | nustatyti, kas yra įvykdytina ir atitinkamai paskirstyti prioritetus. |
| --- | --- |

—

nustatyti, kas yra įvykdytina ir atitinkamai paskirstyti prioritetus.

| 1.3.10 | pripažįsta, kad Komisija parėmė pirmąjį požiūrį iš „nuo apačios į viršų“ perspektyvos, kurios pagrindas — poreikių įvertinimas iš apačios į viršų; |
| --- | --- |

1.3.10

pripažįsta, kad Komisija parėmė pirmąjį požiūrį iš „nuo apačios į viršų“ perspektyvos, kurios pagrindas — poreikių įvertinimas iš apačios į viršų;

| 1.3.11 | atmeta mąstymo būdą, kad antrasis požiūris gali būti tvarus atsakymas ekonominiams, socialiniams ir demokratiniams ES sunkumams. |
| --- | --- |

1.3.11

atmeta mąstymo būdą, kad antrasis požiūris gali būti tvarus atsakymas ekonominiams, socialiniams ir demokratiniams ES sunkumams.

1.4   Finansinė programa

pritaria Komisijos pasiūlymams iš naujo parengti naują finansinę programą, kuri apimtų ribotą skaičių politikų tikslų:

| — | 1a) | Konkurencingumas, užtikrinantis augimą ir užimtumą; |
| --- | --- | --- |
| — | 1b) | Sanglauda, užtikrinanti augimą ir užimtumą; |
| — | 2) | Subalansuotas gamtinių išteklių valdymas ir apsauga |
| — | 3) | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas; ir |
| — | 4) | Europos Sąjunga kaip globalus partneris. |

—

1a)

Konkurencingumas, užtikrinantis augimą ir užimtumą;

—

1b)

Sanglauda, užtikrinanti augimą ir užimtumą;

—

2)

Subalansuotas gamtinių išteklių valdymas ir apsauga

—

3)

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas; ir

—

4)

Europos Sąjunga kaip globalus partneris.

Komiteto pagrindiniai pastebėjimai yra susiję su tvaraus vystymosi skyriumi, 1a), 1b) ir 2).

1.4.1   Tvarus augimas

| — | pripažįsta ekonominę sanglaudą ir tvaraus vystymosi taikymo politinę logiką kaip biudžetines priemones trims papildomiems ramsčiams: konvergencijai, konkurencingumui ir užimtumui, ir teritoriniam bendradarbiavimui; |
| --- | --- |

—

pripažįsta ekonominę sanglaudą ir tvaraus vystymosi taikymo politinę logiką kaip biudžetines priemones trims papildomiems ramsčiams: konvergencijai, konkurencingumui ir užimtumui, ir teritoriniam bendradarbiavimui;

| — | pritaria pasiūlymui, kad Struktūrinės ir sanglaudos politikos biudžetas 2007-2013 m. sudarytų 336,2 milijardus eurų, palyginti su 2000-2006 m. Struktūrinių ir sanglaudos fondų biudžetu, kuris sudarė 213 milijardų eurų, pažymėdamas, kad 78 % (262,3 milijardo eurų) skiriama konvergencijos tikslui atsiliekančiuose regionuose, 18 % (68,5 milijardai eurų) skiriama regionų konkurencingumui ir užimtumui, o 4 % (13,5 milijardo eurų) — teritorinio bendradarbiavimo tikslui, skirtam tarpvalstybinei ir tarpregioninei plėtrai (8); |
| --- | --- |

—

pritaria pasiūlymui, kad Struktūrinės ir sanglaudos politikos biudžetas 2007-2013 m. sudarytų 336,2 milijardus eurų, palyginti su 2000-2006 m. Struktūrinių ir sanglaudos fondų biudžetu, kuris sudarė 213 milijardų eurų, pažymėdamas, kad 78 % (262,3 milijardo eurų) skiriama konvergencijos tikslui atsiliekančiuose regionuose, 18 % (68,5 milijardai eurų) skiriama regionų konkurencingumui ir užimtumui, o 4 % (13,5 milijardo eurų) — teritorinio bendradarbiavimo tikslui, skirtam tarpvalstybinei ir tarpregioninei plėtrai (8);

| — | pažymi, kad konvergencijos tikslui yra skirta viena 262,3 milijardų eurų biudžeto eilutė, numatyta regionams, kurių bendrosios nacionalinės pajamos vienam gyventojui yra mažesnės nei 75 % 25 ES narių vidurkio, 22 milijardai eurų yra skirti ES 15 sanglaudos šalių, kurios šiuo metu atitinka reikalavimus paramai gauti, tačiau ateityje vien dėl statistinių priežasčių nebeatitiks šio kriterijaus (regionai, gaunantys specialią laikiną paramą). Tai sudaro 66 % sumos, kurią jie, kaip visiškai konvergenciniai regionai, būtų gavę 2007-2013 m.; |
| --- | --- |

—

pažymi, kad konvergencijos tikslui yra skirta viena 262,3 milijardų eurų biudžeto eilutė, numatyta regionams, kurių bendrosios nacionalinės pajamos vienam gyventojui yra mažesnės nei 75 % 25 ES narių vidurkio, 22 milijardai eurų yra skirti ES 15 sanglaudos šalių, kurios šiuo metu atitinka reikalavimus paramai gauti, tačiau ateityje vien dėl statistinių priežasčių nebeatitiks šio kriterijaus (regionai, gaunantys specialią laikiną paramą). Tai sudaro 66 % sumos, kurią jie, kaip visiškai konvergenciniai regionai, būtų gavę 2007-2013 m.;

| — | pažymi, kad viena 336,2 milijardo eurų biudžeto eilutė yra lygi 0,41 % bendrųjų nacionalinių pajamų (arba 344,9 milijardo eurų sudaro 0,46 % bendrųjų nacionalinių pajamų, įskaitant Solidarumo fondo administracines išlaidas ir kitus veiksmus); |
| --- | --- |

—

pažymi, kad viena 336,2 milijardo eurų biudžeto eilutė yra lygi 0,41 % bendrųjų nacionalinių pajamų (arba 344,9 milijardo eurų sudaro 0,46 % bendrųjų nacionalinių pajamų, įskaitant Solidarumo fondo administracines išlaidas ir kitus veiksmus);

| — | pabrėžia, kad norint sukurti tvirtą, subalansuotai augančią makroekonomiką, šiuose ramsčiuose numatytos programos turi būti aiškiai nukreiptos Lisabonos ir Geteborgo tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad norint sukurti tvirtą, subalansuotai augančią makroekonomiką, šiuose ramsčiuose numatytos programos turi būti aiškiai nukreiptos Lisabonos ir Geteborgo tikslams pasiekti.

| — | atkreipia dėmesį, kad Lisabonos strategija buvo sukurta tvariam ekonomikos augimui skatinti ir socialinei sanglaudai stiprinti, siekiant šių tikslų:






  — | iki 2010 m. bent 70 padidinti užimtumo lygį; |
| --- | --- | --- |

—

atkreipia dėmesį, kad Lisabonos strategija buvo sukurta tvariam ekonomikos augimui skatinti ir socialinei sanglaudai stiprinti, siekiant šių tikslų:

—

iki 2010 m. bent 70 padidinti užimtumo lygį;

| — | Europos produktyvumo lygį pakelti iki didžiausių pasaulio bendrovių veiklos rezultatų; |
| --- | --- |

—

Europos produktyvumo lygį pakelti iki didžiausių pasaulio bendrovių veiklos rezultatų;

| — | nustatyti informacinės visuomenės sunkumus ir sukurti Europos mokslinių tyrimų erdvę; |
| --- | --- |

—

nustatyti informacinės visuomenės sunkumus ir sukurti Europos mokslinių tyrimų erdvę;

| — | investicijas į mokslinius tyrimus padidinti iki 3 % BVP. |
| --- | --- |

—

investicijas į mokslinius tyrimus padidinti iki 3 % BVP.

| — | atkreipia dėmesį, kad Komisijos papildomame komunikate pripažįstama, kad gerokai atsiliekame nuo terminų siekiant tikslų, susijusių su augimu ir skirtumų mažinimu, o tai yra svarbiausi Lisabonos ir Geteborgo strategijos klausimai. Iš dalies tai lėmė spaudimas reaguoti į globalinę konkurenciją, našumo klausimus, senstančius gyventojus ir didėjančius lūkesčius dėl sveikatos apsaugos, atsižvelgiant į atitinkamą spaudimą dėl viešųjų išlaidų; |
| --- | --- |

—

atkreipia dėmesį, kad Komisijos papildomame komunikate pripažįstama, kad gerokai atsiliekame nuo terminų siekiant tikslų, susijusių su augimu ir skirtumų mažinimu, o tai yra svarbiausi Lisabonos ir Geteborgo strategijos klausimai. Iš dalies tai lėmė spaudimas reaguoti į globalinę konkurenciją, našumo klausimus, senstančius gyventojus ir didėjančius lūkesčius dėl sveikatos apsaugos, atsižvelgiant į atitinkamą spaudimą dėl viešųjų išlaidų;

| — | mano, kad, siekiant įgyvendinti Lisabonos ir Geteborgo tikslus, reikia nustatyti ir įvertinti svarbiausius sėkmės veiksnius, taip pat tolimesnes galimybes pilietinei visuomenei, regionų ir vietos valdžios institucijoms ir verslo lyderiams, t.y. visiems tiems, nuo kurių priklauso Lisabonos strategijos sėkmė, mobilizuoti, kad Lisabonos-Gioteburgo strategija būtų naudinga visiems; |
| --- | --- |

—

mano, kad, siekiant įgyvendinti Lisabonos ir Geteborgo tikslus, reikia nustatyti ir įvertinti svarbiausius sėkmės veiksnius, taip pat tolimesnes galimybes pilietinei visuomenei, regionų ir vietos valdžios institucijoms ir verslo lyderiams, t.y. visiems tiems, nuo kurių priklauso Lisabonos strategijos sėkmė, mobilizuoti, kad Lisabonos-Gioteburgo strategija būtų naudinga visiems;

| — | pripažįsta, kad, jei išlaidų dydis finansinėje perspektyvoje bus sumažintas ir bus mažesnis nei 1,14 % bendrųjų nacionalinių išlaidų asignavimų, kuriuos siūlo Komisija, bus prarastos tos programos, kurios yra susijusios su paantrašte „regioninio konkurencingumo ir užimtumo neturtinguose regionuose rėmimas, atsižvelgiant į 1b) antraštę „Sanglauda siekiant augimo ir užimtumo““. Regioninių skirtumų problema taptų dar sudėtingesnė. Todėl visi regionai negalėtų dalyvauti vienodomis teisėmis, kad padidintų visos ES konkurencingumą, augimą ir užimtumą. |
| --- | --- |

—

pripažįsta, kad, jei išlaidų dydis finansinėje perspektyvoje bus sumažintas ir bus mažesnis nei 1,14 % bendrųjų nacionalinių išlaidų asignavimų, kuriuos siūlo Komisija, bus prarastos tos programos, kurios yra susijusios su paantrašte „regioninio konkurencingumo ir užimtumo neturtinguose regionuose rėmimas, atsižvelgiant į 1b) antraštę „Sanglauda siekiant augimo ir užimtumo““. Regioninių skirtumų problema taptų dar sudėtingesnė. Todėl visi regionai negalėtų dalyvauti vienodomis teisėmis, kad padidintų visos ES konkurencingumą, augimą ir užimtumą.

| — | nuolat rėmė konkurencingumo ir užimtumo priemonių taikymą užtikrinant, kad visa regioninė ES teritorija gali gauti naudos iš Lisabonos ir Geteborgo strategijos, tačiau abejoja, kokiu mastu ramstyje numatytos programos gali visapusiškai prisidėti prie Lisabonos ir Geteborgo strategijos tikslų įgyvendinimo, kai nepakankama regionų gerovė išlieka pagrindiniu rodikliu finansavimui gauti; |
| --- | --- |

—

nuolat rėmė konkurencingumo ir užimtumo priemonių taikymą užtikrinant, kad visa regioninė ES teritorija gali gauti naudos iš Lisabonos ir Geteborgo strategijos, tačiau abejoja, kokiu mastu ramstyje numatytos programos gali visapusiškai prisidėti prie Lisabonos ir Geteborgo strategijos tikslų įgyvendinimo, kai nepakankama regionų gerovė išlieka pagrindiniu rodikliu finansavimui gauti;

| — | supranta, kad, kaip buvo pripažinta Trečiajame sanglaudos pranešime, BVP kaip pagrindinis rodiklis turi keletą trūkumų, ir kad daug kartų buvo parodyta, jog skirtumai regionuose, akivaizdžiai matomi palyginus didelius ir vidutinio dydžio miestus, (9) dažnai būna aštresni negu skirtumai tarp regionų; |
| --- | --- |

—

supranta, kad, kaip buvo pripažinta Trečiajame sanglaudos pranešime, BVP kaip pagrindinis rodiklis turi keletą trūkumų, ir kad daug kartų buvo parodyta, jog skirtumai regionuose, akivaizdžiai matomi palyginus didelius ir vidutinio dydžio miestus, (9) dažnai būna aštresni negu skirtumai tarp regionų;

| — | dėl to apgailestauja, kad problemą tarp regionų ir regionuose dar sustiprina sumažintas biudžetas, skirtas šiai naujajai 2-ojo tikslo programai, palyginti su ankstesniais programavimo laikotarpiais: 18 % biudžeto paketas 2007 — 2013 m., palyginti su 23,8 % per 2000-2006 m. laikotarpį (10); |
| --- | --- |

—

dėl to apgailestauja, kad problemą tarp regionų ir regionuose dar sustiprina sumažintas biudžetas, skirtas šiai naujajai 2-ojo tikslo programai, palyginti su ankstesniais programavimo laikotarpiais: 18 % biudžeto paketas 2007 — 2013 m., palyginti su 23,8 % per 2000-2006 m. laikotarpį (10);

| — | pritaria dažnesniam pripažinimui, kad pagrindinės miestų vietovės turi potencialą būti ekonominio augimo varikliais, tačiau mano, kad siūlomuose reglamentuose dėl kiekvienos nacionalinės programos turi būti aiški nuoroda į tvarų miestų vystymą, kad atsispindėtų miestų kaip Europos ūkio ekonominių variklių vaidmuo; |
| --- | --- |

—

pritaria dažnesniam pripažinimui, kad pagrindinės miestų vietovės turi potencialą būti ekonominio augimo varikliais, tačiau mano, kad siūlomuose reglamentuose dėl kiekvienos nacionalinės programos turi būti aiški nuoroda į tvarų miestų vystymą, kad atsispindėtų miestų kaip Europos ūkio ekonominių variklių vaidmuo;

| — | apgailestauja, kad, nors Lisabonos strategijoje ir tinkamai pripažįstamas senėjančių gyventojų poveikis augimo tempų sulėtėjimui ir BVP mažėjimui, ir priemonės šiems padariniams įveikti, vis dėlto nepakankamai įvertinamas jaunų žmonių sugebėjimas padidinti konkurencingumą ir augimą. |
| --- | --- |

—

apgailestauja, kad, nors Lisabonos strategijoje ir tinkamai pripažįstamas senėjančių gyventojų poveikis augimo tempų sulėtėjimui ir BVP mažėjimui, ir priemonės šiems padariniams įveikti, vis dėlto nepakankamai įvertinamas jaunų žmonių sugebėjimas padidinti konkurencingumą ir augimą.

a)   Augimą ir užimtumą užtikrinantis konkurencingumas

—   Įmonių konkurencingumo skatinimas visiškai integruotoje bendrojoje rinkoje

| — | pripažįsta būtinybę Europoje atnaujinti pramonės politiką, sukuriant verslui palankias sąlygas; |
| --- | --- |

—

pripažįsta būtinybę Europoje atnaujinti pramonės politiką, sukuriant verslui palankias sąlygas;

| — | ragina, kad būtina plėtoti ir skatinti mažų ir vidutinių įmonių sektoriaus vystymo potencialą, kadangi jos lemia augimą bendroje rinkoje, pripažįstant, kad gali būti, jog MVĮ yra didžiausias nepanaudotas bendrosios rinkos potencialas; |
| --- | --- |

—

ragina, kad būtina plėtoti ir skatinti mažų ir vidutinių įmonių sektoriaus vystymo potencialą, kadangi jos lemia augimą bendroje rinkoje, pripažįstant, kad gali būti, jog MVĮ yra didžiausias nepanaudotas bendrosios rinkos potencialas;

| — | pastebi, kad taikant bendrosios rinkos taisykles sanglaudos politikai, siekiant skatinti smulkųjį verslą, akivaizdžią pridėtinę vertę galima sukurti padidinus Bendrijos vidaus prekybą tarp mažiau išsivysčiusių regionų ir likusios ES, nes apie ketvirtadalis išlaidų pagal konkurencingumu paremtą sanglaudos politiką grįžta likusiai Sąjungos daliai išaugusio eksporto forma; |
| --- | --- |

—

pastebi, kad taikant bendrosios rinkos taisykles sanglaudos politikai, siekiant skatinti smulkųjį verslą, akivaizdžią pridėtinę vertę galima sukurti padidinus Bendrijos vidaus prekybą tarp mažiau išsivysčiusių regionų ir likusios ES, nes apie ketvirtadalis išlaidų pagal konkurencingumu paremtą sanglaudos politiką grįžta likusiai Sąjungos daliai išaugusio eksporto forma;

| — | mano, kad, pertvarkant Valstybės pagalbos taisykles, reikia horizontalių išimties taisyklių moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai bei mažoms ir vidutinėms įmonėms paremti; |
| --- | --- |

—

mano, kad, pertvarkant Valstybės pagalbos taisykles, reikia horizontalių išimties taisyklių moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai bei mažoms ir vidutinėms įmonėms paremti;

| — | mano, kad įvedus poveikio įvertinimą, kuris leistų nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijoms lanksčiau taikyti priemones, kurių poveikis konkurencijai ir prekybai ES lygiu yra ribotas, tačiau kurios sprendžia tikras neveikiančios rinkos problemas, padeda vystyti atsiliekančias vietoves, skatina verslumą ir tikslingiau paskirsto valstybės pagalbą. |
| --- | --- |

—

mano, kad įvedus poveikio įvertinimą, kuris leistų nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijoms lanksčiau taikyti priemones, kurių poveikis konkurencijai ir prekybai ES lygiu yra ribotas, tačiau kurios sprendžia tikras neveikiančios rinkos problemas, padeda vystyti atsiliekančias vietoves, skatina verslumą ir tikslingiau paskirsto valstybės pagalbą.

—   Europos veiklos mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje sustiprinimas

| — | laikosi nuomonės, kad jeigu ES turi tapti dinamiška, žiniomis paremta ekonomika, reikia įgyvendinti nemažai priemonių ir finansinės paramos būdų, ypatingai iš plačiai po Europą pasklidusios švietimo ir mokslo infrastruktūros sukuriant kompetencijos centrus, kurie būtų platesnės apimties regionų ekonomikos variklis, būtų skleidžiama kompetentinga informacija ir didinamas konkurencingumas visoje ES; |
| --- | --- |

—

laikosi nuomonės, kad jeigu ES turi tapti dinamiška, žiniomis paremta ekonomika, reikia įgyvendinti nemažai priemonių ir finansinės paramos būdų, ypatingai iš plačiai po Europą pasklidusios švietimo ir mokslo infrastruktūros sukuriant kompetencijos centrus, kurie būtų platesnės apimties regionų ekonomikos variklis, būtų skleidžiama kompetentinga informacija ir didinamas konkurencingumas visoje ES;

| — | sutinka su Komisija, kad ES pastangų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje stiprinimas yra vienas svarbiausių išsiplėtusios ES tikslų, tačiau turi būti išlaikyta tinkama pusiausvyra tarp viešojo ir privataus finansavimo (11); |
| --- | --- |

—

sutinka su Komisija, kad ES pastangų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje stiprinimas yra vienas svarbiausių išsiplėtusios ES tikslų, tačiau turi būti išlaikyta tinkama pusiausvyra tarp viešojo ir privataus finansavimo (11);

| — | todėl pritaria Barselonos Europos Vadovų Tarybos sprendimui iki 2010 m. išlaidas mokslinių tyrimų ir technologijų plėtrai padidinti iki 3 % ES BVP. |
| --- | --- |

—

todėl pritaria Barselonos Europos Vadovų Tarybos sprendimui iki 2010 m. išlaidas mokslinių tyrimų ir technologijų plėtrai padidinti iki 3 % ES BVP.

—   Europos sujungimas ES tinklais

| — | sutinka su Europos Komisijos pasiūlymu padidinti finansinius išteklius, skirtus transeuropiniams tinklams vystyti. Ypatingą pirmenybę reikėtų teikti tarpvalstybiniams projektams, kurie skatina intermodalumą bei tvarių transporto formų naudojimą, pirmiausia jūrų magistralių koncepcijai, jeigu šias nuostatas apima išsami tvaraus transporto programa; |
| --- | --- |

—

sutinka su Europos Komisijos pasiūlymu padidinti finansinius išteklius, skirtus transeuropiniams tinklams vystyti. Ypatingą pirmenybę reikėtų teikti tarpvalstybiniams projektams, kurie skatina intermodalumą bei tvarių transporto formų naudojimą, pirmiausia jūrų magistralių koncepcijai, jeigu šias nuostatas apima išsami tvaraus transporto programa;

| — | pabrėžia vaidmenį, kurį gali atlikti transeuropiniai tinklai, kaip antai jūrų magistralės salų atveju, kad padėtų gamtinių ir demografinių kliūčių turintiems regionams įveikti sunkumus, su kuriais jie susiduria, sudarant jiems vienodas sąlygas patekti į vidaus rinką; |
| --- | --- |

—

pabrėžia vaidmenį, kurį gali atlikti transeuropiniai tinklai, kaip antai jūrų magistralės salų atveju, kad padėtų gamtinių ir demografinių kliūčių turintiems regionams įveikti sunkumus, su kuriais jie susiduria, sudarant jiems vienodas sąlygas patekti į vidaus rinką;

| — | pripažįsta, kad valstybių narių galimybės rasti reikiamų lėšų investuoti į infrastruktūros projektus tuo metu, kai jos stengiasi mažinti viešąsias išlaidas, kad nepažeistų Stabilumo ir augimo pakto nuostatų, yra ribotos; |
| --- | --- |

—

pripažįsta, kad valstybių narių galimybės rasti reikiamų lėšų investuoti į infrastruktūros projektus tuo metu, kai jos stengiasi mažinti viešąsias išlaidas, kad nepažeistų Stabilumo ir augimo pakto nuostatų, yra ribotos;

| — | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijų skiriamas finansavimas transeuropiniams tinklams gali būti tik antraeilis, atsižvelgiant į didelių lėšų skyrimą investicijoms į kitus infrastruktūros projektus, kurie dažnai būna iš esmės svarbūs sklandžiam transeuropinių tinklų funkcionavimui ir vietos ūkio bei socialinių infrastruktūrų veikimui; |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijų skiriamas finansavimas transeuropiniams tinklams gali būti tik antraeilis, atsižvelgiant į didelių lėšų skyrimą investicijoms į kitus infrastruktūros projektus, kurie dažnai būna iš esmės svarbūs sklandžiam transeuropinių tinklų funkcionavimui ir vietos ūkio bei socialinių infrastruktūrų veikimui;

| — | pastebi, kad konkurencijos palengvinimas skatina pripažinti esminę miestų ir regionų tarpusavio priklausomybę, kurie savo ruožtu gali sukurti kritinius matmenis, galinčius būti svertais plataus masto augimui tose vietovėse, ir kurių atskiras miestas ar regionas negali sukurti ar pritraukti. Strateginiai Europos miestų tinklai (tokie kaip URBACT) yra geri pavyzdžiai ir turėtų būti remiami Europos lygiu, kad, įgyvendinant Lisabonos ir Geteborgo strategijos tikslus, būtų užtikrintas keitimasis geriausia praktika ir patirtimi tarp teritorinių sričių bei užtikrintos reikiamos investicijos. |
| --- | --- |

—

pastebi, kad konkurencijos palengvinimas skatina pripažinti esminę miestų ir regionų tarpusavio priklausomybę, kurie savo ruožtu gali sukurti kritinius matmenis, galinčius būti svertais plataus masto augimui tose vietovėse, ir kurių atskiras miestas ar regionas negali sukurti ar pritraukti. Strateginiai Europos miestų tinklai (tokie kaip URBACT) yra geri pavyzdžiai ir turėtų būti remiami Europos lygiu, kad, įgyvendinant Lisabonos ir Geteborgo strategijos tikslus, būtų užtikrintas keitimasis geriausia praktika ir patirtimi tarp teritorinių sričių bei užtikrintos reikiamos investicijos.

—   Švietimo ir mokymo kokybės gerinimas

| — | pabrėžia, kad žmogiškojo kapitalo ugdymas ir mokymas vietos ir regionų lygiu yra iš esmės svarbus Europos bendrosios rinkos plėtrai ir Lisabonos strategijai įgyvendinti. Visoje ES teritorijoje vykdomi veiksmai, remiantys mobilumą, turės realų ekonominį poveikį. Kiekviena atskira priemonė ir jos visos reiškia nepaprastai didelę naudą už įneštas lėšas. Joms skiriamos papildomos biudžeto išlaidos turi būti pripažintos būtinu dalyku integruotos darbo rinkos bei bendros Europos mokymosi erdvės sklandžiam veikimui ir vystymuisi. |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad žmogiškojo kapitalo ugdymas ir mokymas vietos ir regionų lygiu yra iš esmės svarbus Europos bendrosios rinkos plėtrai ir Lisabonos strategijai įgyvendinti. Visoje ES teritorijoje vykdomi veiksmai, remiantys mobilumą, turės realų ekonominį poveikį. Kiekviena atskira priemonė ir jos visos reiškia nepaprastai didelę naudą už įneštas lėšas. Joms skiriamos papildomos biudžeto išlaidos turi būti pripažintos būtinu dalyku integruotos darbo rinkos bei bendros Europos mokymosi erdvės sklandžiam veikimui ir vystymuisi.

—   Pagalba Europos visuomenei numatant ir valdant socialinius pokyčius

| — | pritaria Komisijos požiūriui, kad reikia atitinkamos norminės bazės, kuri leistų verslui ir darbuotojams nustatyti socialinius standartus ir pagrindines teises. |
| --- | --- |

—

pritaria Komisijos požiūriui, kad reikia atitinkamos norminės bazės, kuri leistų verslui ir darbuotojams nustatyti socialinius standartus ir pagrindines teises.

b)   Augimą ir užimtumą užtikrinanti sanglauda

| — | pripažįsta, kad Bendrijos pridėtinė vertė atsiranda ne vien dėl finansavimo, tačiau ir taikant Bendrijos metodą, pagal kurį kuriamos programos, į kurias reikia atsižvelgti, ir pateikiamos regioninės strategijos kryptys. Tik institucinė struktūra gali garantuoti, kad sektorių politikos kryptys ir finansiniai instrumentai, kuriais įgyvendinami Bendrijos tikslai, susiję su ekonomine, socialine ir teritorine sanglauda, papildys vienas kitą; |
| --- | --- |

—

pripažįsta, kad Bendrijos pridėtinė vertė atsiranda ne vien dėl finansavimo, tačiau ir taikant Bendrijos metodą, pagal kurį kuriamos programos, į kurias reikia atsižvelgti, ir pateikiamos regioninės strategijos kryptys. Tik institucinė struktūra gali garantuoti, kad sektorių politikos kryptys ir finansiniai instrumentai, kuriais įgyvendinami Bendrijos tikslai, susiję su ekonomine, socialine ir teritorine sanglauda, papildys vienas kitą;

| — | pripažįsta, kad konvergencijos tikslas turi būti prioritetinis vykdant plėtrą kaip solidarumo su naujomis valstybėmis narėmis ženklą ir siekiant „senųjų“ valstybių narių silpniausiai išsivysčiusiems regionams parodyti ir užtikrint, jog lėšos būtų skiriamos labiausiai atsiliekantiems regionams ir miestams; |
| --- | --- |

—

pripažįsta, kad konvergencijos tikslas turi būti prioritetinis vykdant plėtrą kaip solidarumo su naujomis valstybėmis narėmis ženklą ir siekiant „senųjų“ valstybių narių silpniausiai išsivysčiusiems regionams parodyti ir užtikrint, jog lėšos būtų skiriamos labiausiai atsiliekantiems regionams ir miestams;

| — | atkreipia dėmesį, kad Komisijos pasiūlymas dėl ES struktūrinių fondų finansavimo ateinančiu finansavimo laikotarpiu ankstesnių ES-15 regionų atžvilgiu atspindi teisingą kompromisą, kadangi „senosiose“ valstybėse narėse yra numatyta suteikti 109,8 mlrd. EUR naujam I tikslui ir 56,6 mlrd. EUR naujajam II tikslui (palyginti su 154 mlrd. EUR bei 46,6 mlrd. EUR per dabartinį rėmimo laikotarpį); |
| --- | --- |

—

atkreipia dėmesį, kad Komisijos pasiūlymas dėl ES struktūrinių fondų finansavimo ateinančiu finansavimo laikotarpiu ankstesnių ES-15 regionų atžvilgiu atspindi teisingą kompromisą, kadangi „senosiose“ valstybėse narėse yra numatyta suteikti 109,8 mlrd. EUR naujam I tikslui ir 56,6 mlrd. EUR naujajam II tikslui (palyginti su 154 mlrd. EUR bei 46,6 mlrd. EUR per dabartinį rėmimo laikotarpį);

| — | perspėja, kad nebūtų menkinamas partnerystės ir solidarumo principas tų valstybių narių atžvilgiu, kurios jau nebeatitiks reikalavimų Sanglaudos fondo paramai gauti dėl plėtros statistinio poveikio. |
| --- | --- |

—

perspėja, kad nebūtų menkinamas partnerystės ir solidarumo principas tų valstybių narių atžvilgiu, kurios jau nebeatitiks reikalavimų Sanglaudos fondo paramai gauti dėl plėtros statistinio poveikio.

| — | pripažįsta, kad, skirstant ERPF, ESF ir Sanglaudos fondo lėšas, įskaitant išteklių pervedimus, kurie atliekami kaimo plėtros ir žuvininkystės restruktūrizavimo srityje, visų valstybių narių atžvilgiu verta nustatyti aukščiausią lėšų įsisavinimo ribą, kuri sudarytų 4 % nacionalinio BVP (12). Ekonominių ir socialinių skirtumų mažinimas turi išlikti svarbiausiu Europos Sąjungos prioritetu ir šios lėšos yra būtinos šiems regionams bei valstybėms narėms, kurių ekonominis ir socialinis išsivystymas atsilieka; |
| --- | --- |

—

pripažįsta, kad, skirstant ERPF, ESF ir Sanglaudos fondo lėšas, įskaitant išteklių pervedimus, kurie atliekami kaimo plėtros ir žuvininkystės restruktūrizavimo srityje, visų valstybių narių atžvilgiu verta nustatyti aukščiausią lėšų įsisavinimo ribą, kuri sudarytų 4 % nacionalinio BVP (12). Ekonominių ir socialinių skirtumų mažinimas turi išlikti svarbiausiu Europos Sąjungos prioritetu ir šios lėšos yra būtinos šiems regionams bei valstybėms narėms, kurių ekonominis ir socialinis išsivystymas atsilieka;

| — | sutinka, kad Berlyno formulės principas — kuo regionas yra mažiau išsivystęs, tuo didesnę pagalbą turėtų gauti — yra logiškas ir turėtų būti taikomas ir ateityje. Dėl to, būtina išanalizuoti neatitikimus taikant lėšų įsisavinimo aukščiausią ribą, kurią sudaro 4 % nacionalinio BVP valstybės narės lygiu; |
| --- | --- |

—

sutinka, kad Berlyno formulės principas — kuo regionas yra mažiau išsivystęs, tuo didesnę pagalbą turėtų gauti — yra logiškas ir turėtų būti taikomas ir ateityje. Dėl to, būtina išanalizuoti neatitikimus taikant lėšų įsisavinimo aukščiausią ribą, kurią sudaro 4 % nacionalinio BVP valstybės narės lygiu;

| — | vis tik perspėja, kad bet koks bendrų mokėjimo įsipareigojimų koregavimas viršys 4 % ribą ir dėl to, skiriant sanglaudos finansavimą naujoms valstybėms narėms, šis poveikis gerokai sumenkins Lisabonos ir Geteborgo darbotvarkėse numatytą principą; |
| --- | --- |

—

vis tik perspėja, kad bet koks bendrų mokėjimo įsipareigojimų koregavimas viršys 4 % ribą ir dėl to, skiriant sanglaudos finansavimą naujoms valstybėms narėms, šis poveikis gerokai sumenkins Lisabonos ir Geteborgo darbotvarkėse numatytą principą;

| — | pripažįsta, kad labai svarbu tobulinti decentralizuotų valdžios institucijų gebėjimų ugdymą valstybėse narėse ir naujose kaimyninėse šalyse. Galima pasiekti didžiulės pažangos tarpvalstybiniame ir tarpregioniniame bendradarbiavime keičiantis žiniomis ir patirtimi tarp vietos ir regionų valdžios institucijų specialistų. |
| --- | --- |

—

pripažįsta, kad labai svarbu tobulinti decentralizuotų valdžios institucijų gebėjimų ugdymą valstybėse narėse ir naujose kaimyninėse šalyse. Galima pasiekti didžiulės pažangos tarpvalstybiniame ir tarpregioniniame bendradarbiavime keičiantis žiniomis ir patirtimi tarp vietos ir regionų valdžios institucijų specialistų.

1.4.2   Gamtinių išteklių apsauga ir valdymas

sveikina pripažinimą finansinėse perspektyvose, kad reikia plėtoti veiklos įvairovę kaimo vietovėse — išplėsti šią terpę ir pagerinti gyvenimo kokybę, — kaip gyvybiškai svarbią pusiausvyrą tarp teritorinės sanglaudos pasiekimo įgyvendinant Lisabonos ir Gioteburgo strategijoje nurodytus tvarios plėtros siekinius;

išreiškia susirūpinimą, kad augimo ir plėtros rodikliai, įskaitant užimtumą, pramonę ir įvairovę, yra pastoviai prastesni kaimo vietovėse, taip sumenkinant jų patrauklumą apsigyventi jose;

sveikina miestų programų potencialą, kad kuo daugiau kaimo vietovių būtų įtraukta į plėtrą per konkrečias mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos, verslumo ir socialinių pokyčių iniciatyvas, nors pripažįstama, kad labaiu nutolusios kaimo vietovės iš tokių iniciatyvų greičiausiai negaus naudos;

taip pat pabrėžia būtinybę atsižvelgti į teritorinę įvairovę, pasižiūrėjus į kurią matyti, kad pati miesto ir kaimo augimo ir sanglaudos augimo paradigmos koncepcija tolsta nuo pramonės ir žemės ūkio modelių, kurie jau nebepajėgia įveikti globalizacijos iššūkių;

skatina, kad aplinkos apsauga visais aspektais — pasauliniu, regioniniu, miesto, kaimo ir jūros lygiu — būtų pripažįstama kaip horizontalus programų elementas. Šia prasme vietos ir regionų valdžios institucijoms, atsakingoms už NATURA 2000 vietovių išsaugojimą, iš atitinkamų politikos priemonių turėtų būti užtikrintas tinkamas finansavimas.

1.4.3   Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

yra patenkintas, jog Komisija nori plėtoti bei suteikti svarbos Europos pilietybės klausimams ir valdomu būdu atkreipti dėmesį į sudėtingus migracijos bei integracijos, laisvės, saugumo ir teisingumo klausimus, įtakojančius miestų ir kaimų sritis visoje Europos Sąjungoje, kaip nurodyta Chartijos preambulėje (13);

teisėtai pripažįsta, kad sunkumų, susijusių su imigracija, prieglobsčio suteikimu bei kova su terorizmu ir nusikalstamumu, daugiau nebegali adekvačiai išspręsti pačios valstybės narės savo priemonėmis;

ir pabrėžia, kad daugelis vietos ir regionų valdžios institucijų dabar numato svarbiausią paramos bazę ir priemones;

pabrėžia, kad didesni Europos miestai bei kaimo vietovės turi didelės ir augančios migrantų darbo ir naujo apgyvendinimo patirties; Todėl šios žinios ir patirtis turėtų būti atspindėtos reglamentų, kuriuos Komisija pateikia šiais klausimais, nuostatose;

mano, kad šis Komitetas pritaria, kad būtų įvestos dvi naujos priemonės: maisto saugos politika ir visuomenės sveikatos programa.

1.4.4   Išorės ryšių politika

sutinka su 2007-2013 m. finansinėje perspektyvoje nurodytu pripažinimu, kad atsižvelgiant į plėtrą ir vietos bei regionų augimo būtinąsias sąlygas, ES turėtų sustiprinti savo gebėjimą garantuoti žmogaus teises, propaguoti demokratiją ir kovoti prieš skurdą naujose ES kaimyninėse valstybėse daugiašalių ir dvišalių politikų dėka;

remia Komisijos nuomonę, kad išorės veiksmai turėtų būti logiški ir nuoseklūs, kad su turimais ištekliais būtų galima pasiekti daugiau ir geresnių rezultatų;

sveikina Komisijos požiūrį, kad reikia parengti naują kaimynystės politiką, kuri remtųsi teigiama tarpvalstybinio bendradarbiavimo raida, kuri prasidėjo 1989 m. ar dar anksčiau, ir kurios apimtis turėtų būti pagrindas priemonėms, siekiančioms tolygios ekonominės integracijos, glaudesnio politinio bendradarbiavimo ir bendros infrastruktūros vystymo;

pabrėžia, kad labai svarbu tobulinti decentralizuotų valdžios institucijų gebėjimų ugdymą valstybėse narėse ir naujose kaimyninėse šalyse.

1.4.5   Korekcinės priemonės

supranta, kad derybos dėl 2007-2013 m. finansinės perspektyvos neabejotinai apims visas Sąjungos finansavimo priemones ir atskirų valstybių narių įnašų mastą. Komisija parengė atskirą pasiūlymą, pagal kurį baigsis šiuo metu vykdomas JK permokų grąžinimas ir bus įvestos apibendrintos korekcinės priemonės, atspindinčios valstybių narių santykinį turtingumą;

mano, kad reikia sukurti teisingą biudžeto reikmių atitikimo sistemą ir kad ji galėtų panaikinti susitarimus dėl permokų grąžinimo su kai kuriomis valstybėmis narėmis;

pritaria Europos Komisijos požiūriui, kad toks metodas suteikia galimybę panaikinti korekcines priemones, įvestas ankstesniais finansiniais laikotarpiais bei šiuo metu taikomas per dideliam neigiamam grynajam likučiui pakoreguoti kai kurių valstybių narių naudai dėl įnašų iš mokėjimo asignavimų iš ES biudžeto. Jeigu to būtų pasiekta, būtų išvengta kai kurioms valstybėms narėms tenkančios per didelės mokesčių naštos ir būtų išlaikytas solidarumas ES lygmenyje.

1.4.6   Stabilumo ir augimo paktas

pripažįsta, kad šiuo metu Stabilumo ir augimo pakto sąlygos ir jų ribotas įgyvendinimas, neleidžiantis bet kuriai valstybei narei viršyti 3 % BVP ribos esant biudžeto deficitui arba 60 % skolos, yra skirtos tik stabilumo problemoms, paremtoms dešimtojo dešimtmečio pabaigos ekonominėmis sąlygomis, spręsti, o šiandieninė aktualiausia būtinybė yra eiti į priekį ir tinkamai parengti labiau į augimą orientuotą politiką. Nesutelkiant dėmesio į augimą, bus neįmanoma įtakoti Lisabonos ir Geteborgo strategijos socialinių ir aplinkos apsaugos aspektų;

remia Europos Komisijos pasiūlymus pertvarkyti Stabilumo ir augimo paktą, nes pertvarkius bus lanksčiau vykdoma ekonominė politika, siekiant sumažinti ekonominio ciklo problemas, tačiau neatmetant ir stabilaus ūkio svarbos. Tokia tvarka suteiks šalims daugiau laisvės numatant padidėjusias valstybės išlaidas ir mokesčių mažinimą esant ekonomikos nuosmukiams.

siūlo, kad vienas iš būdų galėtų būti mechanizmas, pagal kurį kapitalo investicijos, atsižvelgiant į tam tikras Bendrijos kompetencijos sritis ir suderinus tai su Lisabonos strategija, būtų atleistos nuo įprastų biudžetinės apskaitos procedūrų. Tai leistų reikiamas valstybės investicijas, kuriomis teikiama pagalba augimui, daryti nepažeidžiant finansinės Pakto tvarkos.

siūlo, kad kitas principas būtų tobulinti Stabilumo ir augimo pakto vykdymo mechanizmą taip, kad būtų atsižvelgiama į kiekvienos valstybės narės tikrą ekonominę padėtį, kad vidutinio termino subalansuoto biudžeto tikslas būtų pritaikytas prie kiekvienos valstybės narės, atsižvelgiant į investicijų lygį, skolos dinamiką, valstybės finansų tvarumą ir potencialų ūkio augimą.

1.5   Įgyvendinimo priemonės ir valdymas

1.5.1   Planas

atkreipia dėmesį į tai, kad 2007-2013 m. finansinės perspektyvos galutiniame skyriuje nagrinėjamas įgyvendinimo priemonių veiksmingumas ir tinkamo valdymo susitarimai, kurie yra labai svarbūs vietos ir regionų valdžios institucijoms;

atkreipia dėmesį į tai, kad komunikate nėra plačiai aprašyta, kokį aiškų indėlį kiekviena valdymo sfera — vietos, regionų, nacionaline ir Europos — galėtų įnešti dabartiniams trūkumams šalinti;

pažymi, kad nacionaliniai veiksmai, koordinavimas ir valstybės išlaidos per ES biudžetus reikalauja šių priemonių reikiamos kombinacijos reikiamu laiku. Atvirasis koordinavimo metodas (AKM), kuris yra Lisabonos ir Geteborgo strategijos pagrindas, nustato tikslus, rodiklius ir gaires, nustato nacionalines ir regionines politikos kryptis, atsižvelgiant į nacionalinius veiksmų planus, ir pradeda periodišką stebėseną, įvertinimą ir tų pačių grupių peržiūrėjimą, ir kaip toks gali duoti pridėtinės vertės siekiniams perteikiant žinias ir patirtį, sukauptą vietiniame ir regioniniame lygmenyse;

vis dėlto mano, kad procesas, toks, koks jis yra dabar, nepasiteisino esąs pakankamai veiksmingas Lisabonos ir Geteborgo tikslams įgyvendinti. Valstybių narių politikos kryptys buvo menkai derinamos, o valstybės narės viena kitai nedarė spaudimo įgyvendinti Lisabonos tikslus. Be to, bendrame rinkos organizavime nedalyvavo vietos ir regionų valdžios institucijos, kurių vaidmuo įtvirtinant miestų ir regionų bei regioninį konkurencingumą, kuris gali paskatinti reikiamą spaudimą iš kitų miestų ir regionų, yra nepaprastai svarbus;

vis dėlto laikosi nuomonės, kad bendras rinkos organizavimas išlieka alternatyviu viršvalstybinių sprendimų priėmimo būdu, ir kad jį galima performuoti į veiksmingą siekinių įgyvendinimo procesą, jeigu būtų supaprastinta daugybė esamų prašymų, atskiromis politikos temomis nevedant vienašalių diskusijų tarp valstybių narių ir Komisijos;

mano, kad tai reikštų, jog reikia išbandyti naujus, lanksčius metodus, išvystant trišalio modelio požiūrį per sutartinius, veikla pagrįstus metodus, kurie įtraukia vietos ir regionų valdžios institucijas į politikų siekinių pasiekimą, ir prideda jėgos ir dinamikos pasiekimo būdams. Tai neturėtų būti nei dar labiau komplikuota, nei sudaryti daugiau nei abstrakčias idėjas, o turėtų būti tikras sistemingas dialogas su vietos ir regionų valdžios institucijomis;

labai rekomenduoja, kad Komisijos siūlomas planas — jungtinė programa, kurioje numatyti veiksmai ir finansavimas nacionaliniame ir ES lygmenyse — turi apimti vietos ir regionų valdžios institucijas. Pamatinių programų teritorinis komponentas yra svarbus sanglaudos siekinių realizavimui tarp valstybių narių ir jų viduje;

dar kartą pareiškia, kad trišaliai paktai yra vienas iš būdų, kuriais galima vietos ir regionų valdžios institucijas įtraukti į ES valdymo procesus. Pamatinių programų įgyvendinimas labai priklauso nuo vietos ir regionų veikėjų dalyvavimo.

1.5.2   Politika ir programos

pažymi, kad 2007-2013 m. finansinėje perspektyvoje ir papildomame komunikate siūloma, kad ES vykdomos priemonės politikos tikslams pasiekti būtų kiek įmanoma konsoliduotos ir racionaliai sujungiamos į vieną instrumentą kiekvienai politikos sričiai ir į vieną fondą kiekvienai programai;

sveikina tai, kad Sanglaudos politikos programos bus remiamos per vieną fondą (Sanglaudos fondą, Europos regioninės plėtros fondą ir Europos socialinį fondą), o su žemės ūkiu ir žuvininkyste susijusi veikla nuo šiol bus finansuojama pagal Tvaraus valdymo ir gamtinių išteklių apsaugos antraštę;

pritaria tam, kad miesto dimensija buvo įvesta į sanglaudos politikos programas kaip pagrindinis klausimas, taip siekiant atnešti naudos visoms miestų vietovėms, didinant miestų ir regionų partnerystės reikšmę;

pripažįsta, kad naujas reglamentas nustatys BŽŪP finansavimo struktūrą, kiekvienam ramsčiui priskiriant po atskirą fondą: Europos žemės ūkio garantijų fondą (EŽŪGF) ir Europos žemės ūkio kaimo plėtros fondą (EŽŪKPF);

sveikina tai, kad visos kaimo plėtros priemonės bus pergrupuotos pagal vieną instrumentą vienos programos įgyvendinimui, dėmesį skiriant nuoseklumui tarp toliau išvardytų kaimo plėtros ir sanglaudos priemonių:

| — | didinti žemės ūkio sektoriaus konkurencingumą, remiant restruktūrizaciją, |
| --- | --- |

—

didinti žemės ūkio sektoriaus konkurencingumą, remiant restruktūrizaciją,

| — | gerinti aplinkos ir kaimo vietovių kokybę remiant žemės valdymą, |
| --- | --- |

—

gerinti aplinkos ir kaimo vietovių kokybę remiant žemės valdymą,

| — | gerinti gyvenimo kaimo vietovėse kokybę, |
| --- | --- |

—

gerinti gyvenimo kaimo vietovėse kokybę,

| — | didinti ekonominės veiklos įvairinimą; |
| --- | --- |

—

didinti ekonominės veiklos įvairinimą;

pritaria Komisijos pastangoms supaprastinti, Finansinio instrumento aplinkai (LIFE+) sukūrimą, tačiau pabrėžtų, kad sudėtinga nustatyti tikrąsias aplinkosaugos projektų finansavimo iš įvairių finansinių instrumentų, kurie galios 2007-2013 m., galimybes. Labai svarbu koordinuoti įvairias finansavimo rūšis, siekiant, kad būtų finansuojami skirtingi prioritetai ir Bendrijos intervencinės priemonės;

išreiškia savo susirūpinimą dėl to, kad Komisija nori didžiąją LIFE+ biudžeto dalį (75 %-80 % instrumento) skirti įvairioms valstybėms narėms, siūlomame reglamente nenustatydama šio „skyrimo“ tvarkos ir sąlygų.

pažymi, kad yra siūlomas naujas kaimynystės instrumentas, kurio tikslas — tarpvalstybinis bendradarbiavimas tarp ES ir kaimyninių šalių, pabrėžiant ES pridėtinę vertė propaguojant stabilumą ir turtingumą už jos išorinių sienų tvarios socialinės ir ekonominės plėtros dėka;

pritaria, kad būtų sukurtas Bendras žuvininkystės fondas, kaip vienas bendras žuvininkystės sektoriaus restruktūrizavimo instrumentas, glaudžiai susijęs su sanglaudos instrumentais, ir numatantis:

| — | tvarią pakrantės zonų plėtrą, |
| --- | --- |

—

tvarią pakrantės zonų plėtrą,

| — | žvejybos laivyno pritaikymą; akvakultūros ir žuvies perdirbimo pramonę; |
| --- | --- |

—

žvejybos laivyno pritaikymą; akvakultūros ir žuvies perdirbimo pramonę;

galvoja, kad šie pasiūlymai prisidės prie finansinės perspektyvos skaidrumo piliečiams.

2   REGIONŲ KOMITETO REKOMENDACIJOS

2.1   Partnerystė

| 2.1.1 | reikalauja, kad partnerystės principas, sujungiantis vietos, regionų, nacionalinę ir tarpvalstybinę sferas, yra horizontalios prigimties ir persmelkiantis visus Komisijos pasiūlymus. Reikia, kad šį principą gana skubiai pripažintų ir įgyvendintų tiek Europos Komisija, tiek ir Ministrų Taryba, ir taip pat kad jis būtų nuosekliai nušviestas žiniasklaidos visose valstybėse narėse, kad būtų parodyta ES pridėtinė vertė;; |
| --- | --- |

2.1.1

reikalauja, kad partnerystės principas, sujungiantis vietos, regionų, nacionalinę ir tarpvalstybinę sferas, yra horizontalios prigimties ir persmelkiantis visus Komisijos pasiūlymus. Reikia, kad šį principą gana skubiai pripažintų ir įgyvendintų tiek Europos Komisija, tiek ir Ministrų Taryba, ir taip pat kad jis būtų nuosekliai nušviestas žiniasklaidos visose valstybėse narėse, kad būtų parodyta ES pridėtinė vertė;;

| 2.1.2 | ragina deramai taikyti šį partnerystės principą nuodugniuose Komisijos pateikiamuose reglamentuose dėl visų 2007-2013 finansinėje perspektyvoje nurodytų politikos elementų; |
| --- | --- |

2.1.2

ragina deramai taikyti šį partnerystės principą nuodugniuose Komisijos pateikiamuose reglamentuose dėl visų 2007-2013 finansinėje perspektyvoje nurodytų politikos elementų;

| 2.1.3 | prašo, kad partnerystės principas būtų pilnai pripažintas naujuose reglamentuose, susijusiuose su programomis, ypač dėl transeuropinio bendradarbiavimo reikalų, ir kad reglamentai pasinaudotų vietos ir regioninės valdžios institucijų turimomis žiniomis ir patirtimi. |
| --- | --- |

2.1.3

prašo, kad partnerystės principas būtų pilnai pripažintas naujuose reglamentuose, susijusiuose su programomis, ypač dėl transeuropinio bendradarbiavimo reikalų, ir kad reglamentai pasinaudotų vietos ir regioninės valdžios institucijų turimomis žiniomis ir patirtimi.

2.2   Sanglauda

| 2.2.1 | atkakliai primena, kad ypatingai svarbu didinti suderinamumą tarp sanglaudos politikos ir konkrečių Europos sektorinių politikos sričių, ypač susijusių su žemės ūkiu, moksliniais tyrimais bei konkurencija, aplinka ir transportu, atsižvelgiant į atskirų vietovių nuomones. Kartu su partnerystės principo taikymu, naujos programos turi atspindėti tiek Komisijos, tiek Ministrų Tarybos įsipareigojimą dėl apjungtos valdžios visose valdymo sferose — vietos, regioniniu, nacionaliniu ir ES lygiu. |
| --- | --- |

2.2.1

atkakliai primena, kad ypatingai svarbu didinti suderinamumą tarp sanglaudos politikos ir konkrečių Europos sektorinių politikos sričių, ypač susijusių su žemės ūkiu, moksliniais tyrimais bei konkurencija, aplinka ir transportu, atsižvelgiant į atskirų vietovių nuomones. Kartu su partnerystės principo taikymu, naujos programos turi atspindėti tiek Komisijos, tiek Ministrų Tarybos įsipareigojimą dėl apjungtos valdžios visose valdymo sferose — vietos, regioniniu, nacionaliniu ir ES lygiu.

2.3   Trišaliai paktai ir susitarimai

| 2.3.1 | rekomenduoja išplėsti trišalių paktų ir susitarimų apimtį, kad būtų atsižvelgta į valdymą 2007-2013 m. finansinėse perspektyvose ir būtų patvirtintas vietos ir regionų valdžios institucijų narių dalyvavimas plane, ypač dėl teritorinio pagrindų programų komponento, reikalingo sanglaudos tikslams tiek tarp valstybių narių, tiek jų viduje įgyvendinti; |
| --- | --- |

2.3.1

rekomenduoja išplėsti trišalių paktų ir susitarimų apimtį, kad būtų atsižvelgta į valdymą 2007-2013 m. finansinėse perspektyvose ir būtų patvirtintas vietos ir regionų valdžios institucijų narių dalyvavimas plane, ypač dėl teritorinio pagrindų programų komponento, reikalingo sanglaudos tikslams tiek tarp valstybių narių, tiek jų viduje įgyvendinti;

| 2.3.2 | teigia, kad vietos ir regioninis dalyvavimas plano procese, kai regioninės strategijos yra nacionalinės strategijos dalis, užtikrintų ne tik darnesnį tvaraus augimo darbotvarkės įgyvendinimą, bet ir didesnį Europos sanglaudos politikos matomumą bei išteklių prioritetų nustatymą pagal tai, kur jie labiausiai reikalingi; |
| --- | --- |

2.3.2

teigia, kad vietos ir regioninis dalyvavimas plano procese, kai regioninės strategijos yra nacionalinės strategijos dalis, užtikrintų ne tik darnesnį tvaraus augimo darbotvarkės įgyvendinimą, bet ir didesnį Europos sanglaudos politikos matomumą bei išteklių prioritetų nustatymą pagal tai, kur jie labiausiai reikalingi;

| 2.3.3 | pabrėžia, kad šiuos susitarimus galima įvesti, nepadarant žalos skubiam poreikiui supaprastinti ir suderinti Konkurencingumo ir sanglaudos programų rengimą ir įgyvendinimą. |
| --- | --- |

2.3.3

pabrėžia, kad šiuos susitarimus galima įvesti, nepadarant žalos skubiam poreikiui supaprastinti ir suderinti Konkurencingumo ir sanglaudos programų rengimą ir įgyvendinimą.

| 2.3.4 | rekomenduoja, tarpinstitucinį kritinį poveikio įvertinimą, kad būtų įvertinta tai, kas buvo atlikta, ir tai, kas davė naudos iš įvairios valstybės politikos valstybėse narėse. Net ir vienintelis patikrinimas padėtų nustatyti, ar strateginiai tikslai yra pasiekiami — suderinus su Lisabonos ir Gioteburgo strategija — nustatant išteklių prioritetus pagal tai, kur jie labiausiai reikalingi. |
| --- | --- |

2.3.4

rekomenduoja, tarpinstitucinį kritinį poveikio įvertinimą, kad būtų įvertinta tai, kas buvo atlikta, ir tai, kas davė naudos iš įvairios valstybės politikos valstybėse narėse. Net ir vienintelis patikrinimas padėtų nustatyti, ar strateginiai tikslai yra pasiekiami — suderinus su Lisabonos ir Gioteburgo strategija — nustatant išteklių prioritetus pagal tai, kur jie labiausiai reikalingi.

2.4   Sanglaudos politika

| 2.4.1 | dar kartą pabrėžia neatsiejamą sąsają tarp veiksmingos visos Europos regioninės politikos bei Lisabonos ir Geteborgo darbotvarkės įgyvendinimo. Būsimasis ES augimas ir konkurencingumas visose Europos dalyse bus skatinamas tęsiant ES sanglaudos politiką, ar konkrečiau, renacionalizuojant šią politiką,– patvirtinant teigiamą ES regioninės politikos poveikį iki šiol, didinant Bendrijos socialinę, ekonominę ir teritorinę sanglaudą; |
| --- | --- |

2.4.1

dar kartą pabrėžia neatsiejamą sąsają tarp veiksmingos visos Europos regioninės politikos bei Lisabonos ir Geteborgo darbotvarkės įgyvendinimo. Būsimasis ES augimas ir konkurencingumas visose Europos dalyse bus skatinamas tęsiant ES sanglaudos politiką, ar konkrečiau, renacionalizuojant šią politiką,– patvirtinant teigiamą ES regioninės politikos poveikį iki šiol, didinant Bendrijos socialinę, ekonominę ir teritorinę sanglaudą;

| 2.4.2 | primygtinai reikalauja, kad visose valstybių narių ir Komisijos parengtuose nacionalinėse augimo ir užimtumo veiksmų programose atsispindėtų vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas ir konsultacijos su jomis. Nacionalinės veiksmų programos turi būti sudaromas pagal miestų ir regionų strateginiuose planuose nustatytus įsipareigojimus ir uždavinius; |
| --- | --- |

2.4.2

primygtinai reikalauja, kad visose valstybių narių ir Komisijos parengtuose nacionalinėse augimo ir užimtumo veiksmų programose atsispindėtų vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas ir konsultacijos su jomis. Nacionalinės veiksmų programos turi būti sudaromas pagal miestų ir regionų strateginiuose planuose nustatytus įsipareigojimus ir uždavinius;

| 2.4.3 | taip pat pataria sukurti mechanizmą, kaip supaprastinti programų, pagal kurias du ar daugiau regionų galėtų dalyvauti veikloje, kuri turėtų realios įtakos vietos konkurencingumui didinti, kūrimą. |
| --- | --- |

2.4.3

taip pat pataria sukurti mechanizmą, kaip supaprastinti programų, pagal kurias du ar daugiau regionų galėtų dalyvauti veikloje, kuri turėtų realios įtakos vietos konkurencingumui didinti, kūrimą.

| 2.4.4 | primygtinai teigia, kad 2007-2013 m. finansinės perspektyvos konkurencingumo, skatinančio augimą ir užimtumą, ramstis negali būti koreguojamu kintamuoju derybose dėl mokėjimų asignavimų ateinančiu pamatiniu laikotarpiu; sutinkant, kad sanglaudos antraštėse prioritetas turėtų būti teikiamas konvergencijos tikslui, RK vis dėlto mano, kad ES turėtų remti konkurencingumo tikslą, kad numatytų ir skatintų permainas, kurios padėtų pasiekti „naujosios“ Lisabonos strategijos tikslus; |
| --- | --- |

2.4.4

primygtinai teigia, kad 2007-2013 m. finansinės perspektyvos konkurencingumo, skatinančio augimą ir užimtumą, ramstis negali būti koreguojamu kintamuoju derybose dėl mokėjimų asignavimų ateinančiu pamatiniu laikotarpiu; sutinkant, kad sanglaudos antraštėse prioritetas turėtų būti teikiamas konvergencijos tikslui, RK vis dėlto mano, kad ES turėtų remti konkurencingumo tikslą, kad numatytų ir skatintų permainas, kurios padėtų pasiekti „naujosios“ Lisabonos strategijos tikslus;

| 2.4.5 | reikalauja, kad sanglaudos politikos finansavimas siektų ne mažiau nei 0,41 % ES bendrųjų nacionalinių pajamų, kad užtikrintume, jog 25 narių ES pasiektų visus sanglaudos politikos siekinius; |
| --- | --- |

2.4.5

reikalauja, kad sanglaudos politikos finansavimas siektų ne mažiau nei 0,41 % ES bendrųjų nacionalinių pajamų, kad užtikrintume, jog 25 narių ES pasiektų visus sanglaudos politikos siekinius;

| 2.4.6 | pritaria, kad būtina garantuoti atitikimą tarp 4 % lėšų įsisavinimo ribos, atsižvelgiant į nacionalinį BVP valstybės narės lygiu, ir, Berlyno formulės poveikį menkiau išsivysčiusiems regionams. |
| --- | --- |

2.4.6

pritaria, kad būtina garantuoti atitikimą tarp 4 % lėšų įsisavinimo ribos, atsižvelgiant į nacionalinį BVP valstybės narės lygiu, ir, Berlyno formulės poveikį menkiau išsivysčiusiems regionams.

| 2.4.7 | reikalauja, kad tvarios kaimo plėtros programos būtų glaudžiai integruotos į sanglaudos politiką, bei kad jos neturėtų tapti surogatinėmis žemės ūkio programomis dėl nuosavų išteklių spaudimo; |
| --- | --- |

2.4.7

reikalauja, kad tvarios kaimo plėtros programos būtų glaudžiai integruotos į sanglaudos politiką, bei kad jos neturėtų tapti surogatinėmis žemės ūkio programomis dėl nuosavų išteklių spaudimo;

| 2.4.8 | primygtinai ragina, kad regioninių paskirstymų kriterijai konkurencingumo ir užimtumo ramsčiui remtųsi rodiklių junginiu, kuris atspindėtų regionų ir vietos poreikius ir galimybes, ir galėtų įvertinti regiono viduje egzistuojančius skirtumus; |
| --- | --- |

2.4.8

primygtinai ragina, kad regioninių paskirstymų kriterijai konkurencingumo ir užimtumo ramsčiui remtųsi rodiklių junginiu, kuris atspindėtų regionų ir vietos poreikius ir galimybes, ir galėtų įvertinti regiono viduje egzistuojančius skirtumus;

| 2.4.9 | reikalauja, kad miestų siūlomos galimybės visos ES socialinei ir ekonominei plėtrai būtų pripažintos ir įtrauktos į strateginį planavimą nacionaliniame lygmenyje; |
| --- | --- |

2.4.9

reikalauja, kad miestų siūlomos galimybės visos ES socialinei ir ekonominei plėtrai būtų pripažintos ir įtrauktos į strateginį planavimą nacionaliniame lygmenyje;

| 2.4.10 | primygtinai ragina, kad su Regionų komitetu būtų aktyviai konsultuojamasi, dalyvaujant pavasario Europos Vadovų Tarybos konkurencingumo ir sanglaudos metinio įvertinimo darbotvarkėse. Tai suteiktų vietos ir regionų valdžios institucijoms galimybių iškelti klausimus ir parodyti gerą praktiką, kurios reikia atviro koordinavimo metodo geresniam funkcionavimui įgyvendinant Lisabonos ir Geteborgo darbotvarkes. |
| --- | --- |

2.4.10

primygtinai ragina, kad su Regionų komitetu būtų aktyviai konsultuojamasi, dalyvaujant pavasario Europos Vadovų Tarybos konkurencingumo ir sanglaudos metinio įvertinimo darbotvarkėse. Tai suteiktų vietos ir regionų valdžios institucijoms galimybių iškelti klausimus ir parodyti gerą praktiką, kurios reikia atviro koordinavimo metodo geresniam funkcionavimui įgyvendinant Lisabonos ir Geteborgo darbotvarkes.

2.5   Lisabonos ir Geteborgo strategija

| 2.5.1 | primygtinai ragina, kad būtų darniau atsižvelgta į galimybę įvesti makroekonomines priemones, užimtumo ir socialinius veiksmus, ir aplinkos ir mokslinių tyrimų iniciatyvas, kaip galimybę atgaivinti šią strategiją ir pagalbą valstybėms narėms rengiant nacionalinius veiksmų planus; |
| --- | --- |

2.5.1

primygtinai ragina, kad būtų darniau atsižvelgta į galimybę įvesti makroekonomines priemones, užimtumo ir socialinius veiksmus, ir aplinkos ir mokslinių tyrimų iniciatyvas, kaip galimybę atgaivinti šią strategiją ir pagalbą valstybėms narėms rengiant nacionalinius veiksmų planus;

| 2.5.2 | ragina radikaliai patobulinti Lisabonos ir Geteborgo strategijos valdymą, kad jis taptų veiksmingesnis ir suprantamesnis; |
| --- | --- |

2.5.2

ragina radikaliai patobulinti Lisabonos ir Geteborgo strategijos valdymą, kad jis taptų veiksmingesnis ir suprantamesnis;

| 2.5.3 | mano, kad Lisabonos strategijos peržiūra vidutinės trukmės laikotarpiu turėtų apimti svarbų valdymo įgyvendinimo įvertinimą ir administravimo decentralizacijos poveikio efektyviam Lisabonos strategijos įgyvendinimui analizę; |
| --- | --- |

2.5.3

mano, kad Lisabonos strategijos peržiūra vidutinės trukmės laikotarpiu turėtų apimti svarbų valdymo įgyvendinimo įvertinimą ir administravimo decentralizacijos poveikio efektyviam Lisabonos strategijos įgyvendinimui analizę;

| 2.5.4 | pabrėžia, kad nepaisant to, jog bendra situacija, susijusi su Lisabonos strategijos įgyvendinimu, yra liūdna ir pesimistiška, kai kurios valstybės narės sugebėjo pasiekti jos tikslus daugelyje politikos sričių. RK mano, kad tai sąlygojančius veiksnius reikia detaliau ištirti ir į juos atsižvelgti, taikant atviro koordinavimo metodą. |
| --- | --- |

2.5.4

pabrėžia, kad nepaisant to, jog bendra situacija, susijusi su Lisabonos strategijos įgyvendinimu, yra liūdna ir pesimistiška, kai kurios valstybės narės sugebėjo pasiekti jos tikslus daugelyje politikos sričių. RK mano, kad tai sąlygojančius veiksnius reikia detaliau ištirti ir į juos atsižvelgti, taikant atviro koordinavimo metodą.

| 2.5.5 | konkrečiai reikalauja, kad sėkmę lemiantys veiksniai vietos ir regionų lygmenyje būtų įvardinti ir įvertinti visoje ES ir indėlis į keturiolikos rodiklių ir tikslų sąrangą, pasiūlytą Wim Kok 8 ataskaitoje (14), būtų naudojamas įvertinant gerą padėtį ir blogą padėtį valstybių narių lygmenyje; |
| --- | --- |

2.5.5

konkrečiai reikalauja, kad sėkmę lemiantys veiksniai vietos ir regionų lygmenyje būtų įvardinti ir įvertinti visoje ES ir indėlis į keturiolikos rodiklių ir tikslų sąrangą, pasiūlytą Wim Kok 8 ataskaitoje (14), būtų naudojamas įvertinant gerą padėtį ir blogą padėtį valstybių narių lygmenyje;

| 2.5.6 | pabrėžia, kad ekonominis konkurencingumas yra būtinas norint pasiekti socialinę sanglaudą ir aplinkosaugos tvarumą; |
| --- | --- |

2.5.6

pabrėžia, kad ekonominis konkurencingumas yra būtinas norint pasiekti socialinę sanglaudą ir aplinkosaugos tvarumą;

| 2.5.7 | primygtinai ragina, kad svarbesnis vaidmuo būtų suteiktas vietos ir regionų valdžios institucijoms skleidžiant žinias ir propaguojant novatoriškumą bei verslumą, kurių reikia, kad sėkmingai būtų pasiekti Lisabonos ir Geteborgo strategijos siekiniai, taip suteikiant strategijai daugiau politinio svorio; |
| --- | --- |

2.5.7

primygtinai ragina, kad svarbesnis vaidmuo būtų suteiktas vietos ir regionų valdžios institucijoms skleidžiant žinias ir propaguojant novatoriškumą bei verslumą, kurių reikia, kad sėkmingai būtų pasiekti Lisabonos ir Geteborgo strategijos siekiniai, taip suteikiant strategijai daugiau politinio svorio;

| 2.5.8 | taip pat rekomenduoja, kad peržiūrint Lisabonos ir Geteborgo strategijos siekinius po pusės jos įgyvendinimo laikotarpio, būtų parengtas Europos jaunimo paktas, kuriame dėmesys būtų sutelktas ties nedarbu, socialine ir profesine integracija, papildančius veiksmus Lisabonos ir Geteborgo darbotvarkėse dėl senstančių visuomenių; |
| --- | --- |

2.5.8

taip pat rekomenduoja, kad peržiūrint Lisabonos ir Geteborgo strategijos siekinius po pusės jos įgyvendinimo laikotarpio, būtų parengtas Europos jaunimo paktas, kuriame dėmesys būtų sutelktas ties nedarbu, socialine ir profesine integracija, papildančius veiksmus Lisabonos ir Geteborgo darbotvarkėse dėl senstančių visuomenių;

| 2.5.9 | reikalauja, kad pažanga siekiant Lisabonos ir Geteborgo tikslų būtų pateikiama konsoliduotose metinėse ataskaitose tiek nacionaliniu, tiek ES lygiu, ir šiuo klausimu turi būti konsultuojamasi su Regionų komitetu bei sudaryti galimybę Pavasario Europos Vadovų Tarybai galimybę pagrindinį dėmesį skirti pagrindiniams politikos klausimams, kad nebūtų nukrypta nuo Lisabonos ir Geteborgo tikslų. |
| --- | --- |

2.5.9

reikalauja, kad pažanga siekiant Lisabonos ir Geteborgo tikslų būtų pateikiama konsoliduotose metinėse ataskaitose tiek nacionaliniu, tiek ES lygiu, ir šiuo klausimu turi būti konsultuojamasi su Regionų komitetu bei sudaryti galimybę Pavasario Europos Vadovų Tarybai galimybę pagrindinį dėmesį skirti pagrindiniams politikos klausimams, kad nebūtų nukrypta nuo Lisabonos ir Geteborgo tikslų.

| 2.5.10 | primygtinai ragina, kad po plėtros, bendros valiutos ir vienos bendros rinkos, kitas didysis projektas būtų augimo ir užimtumo maksimalus padidinimas — pasitelkiant atgaivintą dėmesį Lisabonos ir Geteborgo darbotvarkei; |
| --- | --- |

2.5.10

primygtinai ragina, kad po plėtros, bendros valiutos ir vienos bendros rinkos, kitas didysis projektas būtų augimo ir užimtumo maksimalus padidinimas — pasitelkiant atgaivintą dėmesį Lisabonos ir Geteborgo darbotvarkei;

2.6   Moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra

| 2.6.1 | prašo, kad reglamentuose, susijusiuose su mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros sritimi, kuriai yra pasiūlyta iš esmės didinti skiriamus finansinius išteklius, būtų aiškus pamatinių programų moksliniams tyrimams teritorinių komponentų pripažinimas; |
| --- | --- |

2.6.1

prašo, kad reglamentuose, susijusiuose su mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros sritimi, kuriai yra pasiūlyta iš esmės didinti skiriamus finansinius išteklius, būtų aiškus pamatinių programų moksliniams tyrimams teritorinių komponentų pripažinimas;

| 2.6.2 | reikalauja, kad nacionalinės ir regioninės mokslinių tyrimų programos ir politikos būtų koordinuojamos siekiant sukurti tikrąją Europos mokslinių tyrimų erdvę, kuri galėtų garantuoti konkurencingumo ir augimo siekinius; |
| --- | --- |

2.6.2

reikalauja, kad nacionalinės ir regioninės mokslinių tyrimų programos ir politikos būtų koordinuojamos siekiant sukurti tikrąją Europos mokslinių tyrimų erdvę, kuri galėtų garantuoti konkurencingumo ir augimo siekinius;

| 2.6.3 | ragina plėtoti Bendrąsias mokymosi platformas ir naujovių ramsčius, siekiant padėti sukurti ir tvariai vystyti regioninių mokslinių tyrimų strategijas ir regioninių žinių plėtros modelius, skatinant universitetų įtraukimą į vietos ekonomiką. Šios platformos ir tinklai turi būti skirti naujų idėjų bei produktų greito pritaikymo palengvinimui, fundamentalių ir taikomųjų mokslinių tyrimų pratęsimo skatinimui ir laiko tarp naujovės įvedimo ir pritaikymo sutrumpinimui. |
| --- | --- |

2.6.3

ragina plėtoti Bendrąsias mokymosi platformas ir naujovių ramsčius, siekiant padėti sukurti ir tvariai vystyti regioninių mokslinių tyrimų strategijas ir regioninių žinių plėtros modelius, skatinant universitetų įtraukimą į vietos ekonomiką. Šios platformos ir tinklai turi būti skirti naujų idėjų bei produktų greito pritaikymo palengvinimui, fundamentalių ir taikomųjų mokslinių tyrimų pratęsimo skatinimui ir laiko tarp naujovės įvedimo ir pritaikymo sutrumpinimui.

| 2.6.4 | reikalauja, kad valstybės narės turėtų savo nacionalinėse veiksmų programose apibrėžti priemones, kurių bus imtasi, kad būtų įgyvendintas tikslas mokslinių tyrimų ir technologijų plėtrai skirti 3 % BVP. |
| --- | --- |

2.6.4

reikalauja, kad valstybės narės turėtų savo nacionalinėse veiksmų programose apibrėžti priemones, kurių bus imtasi, kad būtų įgyvendintas tikslas mokslinių tyrimų ir technologijų plėtrai skirti 3 % BVP.

2.7   Mobilumas

| 2.7.1 | sveikina siūlymus patrigubinti Erazmo programos studentų skaičių ir padidinti moksleivių mobilių veiksmų skaičių bei profesinio lavinimo paskyrimus. |
| --- | --- |

2.7.1

sveikina siūlymus patrigubinti Erazmo programos studentų skaičių ir padidinti moksleivių mobilių veiksmų skaičių bei profesinio lavinimo paskyrimus.

2.8   Valdymas

| 2.8.1 | sveikina siūlymus sustiprinti partnerystės susitarimus ir įdiegti supaprastinto sprendimų priėmimo instrumentus — nuo vietos, regionų, nacionalinio ir ES lygmens — per visas ir tarp visų valdymo sferų, tačiau primygtinai ragina, kad šios priemonės būtų įdiegtos gana skubiai. |
| --- | --- |

2.8.1

sveikina siūlymus sustiprinti partnerystės susitarimus ir įdiegti supaprastinto sprendimų priėmimo instrumentus — nuo vietos, regionų, nacionalinio ir ES lygmens — per visas ir tarp visų valdymo sferų, tačiau primygtinai ragina, kad šios priemonės būtų įdiegtos gana skubiai.

| 2.8.2 | rekomenduoja, kad įgyvendinant Lisabonos ir Geteborgo strategijos siekinius, Europos Komisija turėtų kasmet įvertinti nacionalinius veiksmų planus, o tokių įvertinimų erdvės aspektai turėtų įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas; |
| --- | --- |

2.8.2

rekomenduoja, kad įgyvendinant Lisabonos ir Geteborgo strategijos siekinius, Europos Komisija turėtų kasmet įvertinti nacionalinius veiksmų planus, o tokių įvertinimų erdvės aspektai turėtų įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas;

| 2.8.3 | taip pat rekomenduoja, kad Europos Komisija turėtų parengti kasmetinį pareiškimą dėl pažangos sprendžiant politikos sunkumus, nurodytus 2007-2013 m. finansinėje perspektyvoje, ir dėl kiekvienos valdymo sferos — vietos, regionų ir nacionalinės — indėlio suteikiant impulsą, jeigu jis reikalingas, ekonominėms reformoms bei intensyvesniam dalyvavimui ir atskaitomybei visų agentūrų, vietos, regionų ir nacionalinės valdžios institucijų. |
| --- | --- |

2.8.3

taip pat rekomenduoja, kad Europos Komisija turėtų parengti kasmetinį pareiškimą dėl pažangos sprendžiant politikos sunkumus, nurodytus 2007-2013 m. finansinėje perspektyvoje, ir dėl kiekvienos valdymo sferos — vietos, regionų ir nacionalinės — indėlio suteikiant impulsą, jeigu jis reikalingas, ekonominėms reformoms bei intensyvesniam dalyvavimui ir atskaitomybei visų agentūrų, vietos, regionų ir nacionalinės valdžios institucijų.

2.9   ES pilietybė

| 2.9.1 | pabrėžia, kad neskaitant išteklių didinimo (kaip siūlo Komisija) veiklai, susijusiai su pilietybe, laisve, saugumu ir teisingumu, reikia nedvejojant pripažinti, kad darbas teisingumo ir vidaus reikalų srityje — tai ne tik paprasčiausios derybos tarp Briuselio ir valstybių narių dėl subsidiarumo principo vietos ir regionų valdžios institucijų lygmenyje. Ypatingas dėmesys turi būti kreipiamas į vietos ir regionų valdžios institucijų pripažinimą iš naujų valstybių narių šiuo požiūriu; |
| --- | --- |

2.9.1

pabrėžia, kad neskaitant išteklių didinimo (kaip siūlo Komisija) veiklai, susijusiai su pilietybe, laisve, saugumu ir teisingumu, reikia nedvejojant pripažinti, kad darbas teisingumo ir vidaus reikalų srityje — tai ne tik paprasčiausios derybos tarp Briuselio ir valstybių narių dėl subsidiarumo principo vietos ir regionų valdžios institucijų lygmenyje. Ypatingas dėmesys turi būti kreipiamas į vietos ir regionų valdžios institucijų pripažinimą iš naujų valstybių narių šiuo požiūriu;

| 2.9.2 | prašo, kad priemonių, parodančių ES programų pridėtinę vertę, matomumas būtų sustiprintas vietos ir regionų valdžių lygmenyje, kad būtų padidintas visuomenės sąmoningumas ir parama Europos politikoms, vykdomoms vietos lygmenyje. |
| --- | --- |

2.9.2

prašo, kad priemonių, parodančių ES programų pridėtinę vertę, matomumas būtų sustiprintas vietos ir regionų valdžių lygmenyje, kad būtų padidintas visuomenės sąmoningumas ir parama Europos politikoms, vykdomoms vietos lygmenyje.

2.10   2007-2013 m. finansinė perspektyva

| 2.10.1 | pakartoja, kad sutinka su 1,24 % bendrųjų nacionalinių pajamų biudžetine aukščiausia riba 2007-2013 m. finansinei perspektyvai, kadangi ši aukščiausia riba atspindi biudžetinės drausmės poreikį ir Bendrijos pridėtinę vertę, ir kadangi nurodytas išteklių skaičius yra vienintelė galimybė įvykdyti sanglaudos bei konkurencingumo, vienos bendros rinkos ir mūsų bendrus Sutartyse nurodytus įsipareigojimus; |
| --- | --- |

2.10.1

pakartoja, kad sutinka su 1,24 % bendrųjų nacionalinių pajamų biudžetine aukščiausia riba 2007-2013 m. finansinei perspektyvai, kadangi ši aukščiausia riba atspindi biudžetinės drausmės poreikį ir Bendrijos pridėtinę vertę, ir kadangi nurodytas išteklių skaičius yra vienintelė galimybė įvykdyti sanglaudos bei konkurencingumo, vienos bendros rinkos ir mūsų bendrus Sutartyse nurodytus įsipareigojimus;

| 2.10.2 | perspėja dėl potencialių pavojų, kurie gali atsirasti dėl kompromisinio biudžeto; |
| --- | --- |

2.10.2

perspėja dėl potencialių pavojų, kurie gali atsirasti dėl kompromisinio biudžeto;

| 2.10.3 | remia Europos Parlamentą, kuris mano, kad dabartinės finansinės perspektyvos sudaro bendro tarpinstitucinio susitarimo, kuris gali būti peržiūrėtas esant institucijų tarpusavio pasitikėjimui ir remiantis bendru susitarimu su dviem biudžeto valdymo institucijos skyriais. |
| --- | --- |

2.10.3

remia Europos Parlamentą, kuris mano, kad dabartinės finansinės perspektyvos sudaro bendro tarpinstitucinio susitarimo, kuris gali būti peržiūrėtas esant institucijų tarpusavio pasitikėjimui ir remiantis bendru susitarimu su dviem biudžeto valdymo institucijos skyriais.

| 2.10.4 | primygtinai teigia, kad labiausiai tikėtina, jog tie, kurie siekia mokėjimų asignavimų sumažinimo, sutelks dėmesį į struktūrinių fondų programas, susijusias su regionų konkurencingumu ir užimtumu pagal antraštę 1b) Sanglauda, užtikrinanti augimo ir užimtumo darbotvarkę. Neproporcingi biudžeto sumažinimai šioje srityje veiksmingai renacionalizuotų daugumos ankstesnės 15 narių ES šalių regioninę politiką, |
| --- | --- |

2.10.4

primygtinai teigia, kad labiausiai tikėtina, jog tie, kurie siekia mokėjimų asignavimų sumažinimo, sutelks dėmesį į struktūrinių fondų programas, susijusias su regionų konkurencingumu ir užimtumu pagal antraštę 1b) Sanglauda, užtikrinanti augimo ir užimtumo darbotvarkę. Neproporcingi biudžeto sumažinimai šioje srityje veiksmingai renacionalizuotų daugumos ankstesnės 15 narių ES šalių regioninę politiką,

| 2.10.5 | primygtinai teigia, kad bet kokiam spaudimui dėl mokėjimo asignavimų antraštinių dalių Konkurencingumo, užtikrinančio augimą ir užimtumą, ramstyje, aiškiai priešinamasi dėl mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros iniciatyvų, taip kad būtų gerbiami ir išlaikomi valstybių narių įsipareigojimai dėl Barselonos siekinių ir padidintos moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai skirtos išlaidos iki 3 % BVP iki 2010 m.; |
| --- | --- |

2.10.5

primygtinai teigia, kad bet kokiam spaudimui dėl mokėjimo asignavimų antraštinių dalių Konkurencingumo, užtikrinančio augimą ir užimtumą, ramstyje, aiškiai priešinamasi dėl mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros iniciatyvų, taip kad būtų gerbiami ir išlaikomi valstybių narių įsipareigojimai dėl Barselonos siekinių ir padidintos moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai skirtos išlaidos iki 3 % BVP iki 2010 m.;

| 2.10.6 | perspėja, kad programavimo laikotarpio pradžios vėlinimas dėl užsitęsusių derybų nuves link finansinio žlugimo ir nestabilumo ES vietos ir regionų valdžios institucijose; |
| --- | --- |

2.10.6

perspėja, kad programavimo laikotarpio pradžios vėlinimas dėl užsitęsusių derybų nuves link finansinio žlugimo ir nestabilumo ES vietos ir regionų valdžios institucijose;

| 2.10.7 | primygtinai teigia, kad derybų rezultatas garantuoja solidarumo principą, kuriuo vadovavosi ES politika nuo struktūrinės politikos sukūrimo 1973-1975 m., o būtent, jog ES palaiko visus regionus, kuriems reikia paramos, tiek turtingose, tiek skurdesnėse šalyse. |
| --- | --- |

2.10.7

primygtinai teigia, kad derybų rezultatas garantuoja solidarumo principą, kuriuo vadovavosi ES politika nuo struktūrinės politikos sukūrimo 1973-1975 m., o būtent, jog ES palaiko visus regionus, kuriems reikia paramos, tiek turtingose, tiek skurdesnėse šalyse.

| 2.10.8 | ragina valstybes nares dirbti kartu su miestais ir regionais, kad būtų rastas politinis sprendimas toms valstybėms narėms, kurios ateityje nebegaus Sanglaudos fondo lėšų dėl statistinio plėtros poveikio. |
| --- | --- |

2.10.8

ragina valstybes nares dirbti kartu su miestais ir regionais, kad būtų rastas politinis sprendimas toms valstybėms narėms, kurios ateityje nebegaus Sanglaudos fondo lėšų dėl statistinio plėtros poveikio.

2.11   Vienintelio fondo metodas

| 2.11.1 | sveikina perėjimą prie vienintelių fondų įvairių politikų sritims, įskaitant sanglaudos politiką, kaimo plėtrą, aplinkos apsaugos programas ir žuvininkystės sektoriaus restruktūrizaciją, kadangi šis metodas suderins administracinius reikalavimus šių priemonių įgyvendinimui bei jų įgyvendinimo palengvinimui. |
| --- | --- |

2.11.1

sveikina perėjimą prie vienintelių fondų įvairių politikų sritims, įskaitant sanglaudos politiką, kaimo plėtrą, aplinkos apsaugos programas ir žuvininkystės sektoriaus restruktūrizaciją, kadangi šis metodas suderins administracinius reikalavimus šių priemonių įgyvendinimui bei jų įgyvendinimo palengvinimui.

2.12   Valstybės pagalba

| 2.12.1 | ragina Europos Komisiją nustatyti teritorinio diferencijavimo bazę valstybės pagalbos suteikimo taisyklėse ir reglamentuose, kad sudarytumėme galimybes tikslingoms valstybės investicijoms, kai jos gali pataisyti tikrąsias nefunkcionuojančios rinkos problemas, neiškraipydamos konkurencijos sąlygų, arba išplėstume paramos moksliniams tyrimams ir naujovėms sritį, visų pirma mažosiose ir vidutinėse įmonėse, kad būtų galima pasiekti teritorinės sanglaudos siekinius; |
| --- | --- |

2.12.1

ragina Europos Komisiją nustatyti teritorinio diferencijavimo bazę valstybės pagalbos suteikimo taisyklėse ir reglamentuose, kad sudarytumėme galimybes tikslingoms valstybės investicijoms, kai jos gali pataisyti tikrąsias nefunkcionuojančios rinkos problemas, neiškraipydamos konkurencijos sąlygų, arba išplėstume paramos moksliniams tyrimams ir naujovėms sritį, visų pirma mažosiose ir vidutinėse įmonėse, kad būtų galima pasiekti teritorinės sanglaudos siekinius;

| 2.12.2 | primygtinai teigia, kad turėtų būti parengtas naujas valstybės pagalbos reglamentas, kuris atsižvelgtų į naujuosius sanglaudos ir regioninės politikos reglamentus, kad valstybės pagalba būtų leistina tose srityse, kurios daugiau nebegali gauti sanglaudos finansavimo — priklausomai nuo problemų, su kuriomis jos susiduria, sunkumo; |
| --- | --- |

2.12.2

primygtinai teigia, kad turėtų būti parengtas naujas valstybės pagalbos reglamentas, kuris atsižvelgtų į naujuosius sanglaudos ir regioninės politikos reglamentus, kad valstybės pagalba būtų leistina tose srityse, kurios daugiau nebegali gauti sanglaudos finansavimo — priklausomai nuo problemų, su kuriomis jos susiduria, sunkumo;

| 2.12.3 | prašo Komisijos paaiškinti regioninės pagalbos perspektyvas pagal 87 straipsnio 3 dalies c punktą dėl skirtumo tarp regionų, atitinkančių sąlygas pagal 1a) konkurencingumą ir 1b) konvergenciją; |
| --- | --- |

2.12.3

prašo Komisijos paaiškinti regioninės pagalbos perspektyvas pagal 87 straipsnio 3 dalies c punktą dėl skirtumo tarp regionų, atitinkančių sąlygas pagal 1a) konkurencingumą ir 1b) konvergenciją;

| 2.12.4 | laikosi nuomonės, kad tvarumas taip pat yra svarbi aplinkybė, ir valstybės investicijos per valstybės pagalbą turėtų didžiąją dalimi būti suderinamos su tvarumo principais. |
| --- | --- |

2.12.4

laikosi nuomonės, kad tvarumas taip pat yra svarbi aplinkybė, ir valstybės investicijos per valstybės pagalbą turėtų didžiąją dalimi būti suderinamos su tvarumo principais.

2.13   Korekcinės priemonės

| 2.13.1 | pritaria Komisijos siūlymui pradėti diskusiją dėl dabartinės ES finansavimo sistemos trūkumų; |
| --- | --- |

2.13.1

pritaria Komisijos siūlymui pradėti diskusiją dėl dabartinės ES finansavimo sistemos trūkumų;

| 2.13.2 | pritaria Komisijos pasiūlymui dėl naujų, sąžiningesnių priemonių padėčiai ištaisyti. |
| --- | --- |

2.13.2

pritaria Komisijos pasiūlymui dėl naujų, sąžiningesnių priemonių padėčiai ištaisyti.

2.14   Stabilumas ir augimas

| 2.14.1 | primygtinai teigia, kadangi Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimui trūko nuoseklumo ir įtikimumo, atsirado didelis poreikis, kad paktas atsižvelgtų į šiandieninę ES ekonominę realybę pagerinant loginį Stabilumo ir augimo pakto taisyklių pagrindą. Nacionaliniai procesai turi būti geriau derinami su ES procesais, o nacionalinės institucijos turi daugiau dalyvauti daugiašalėje ekonomikos politikos ir pažangos, padarytos užtikrinant fiskalinės ir pinigų politikos nuoseklumą, priežiūroje; |
| --- | --- |

2.14.1

primygtinai teigia, kadangi Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimui trūko nuoseklumo ir įtikimumo, atsirado didelis poreikis, kad paktas atsižvelgtų į šiandieninę ES ekonominę realybę pagerinant loginį Stabilumo ir augimo pakto taisyklių pagrindą. Nacionaliniai procesai turi būti geriau derinami su ES procesais, o nacionalinės institucijos turi daugiau dalyvauti daugiašalėje ekonomikos politikos ir pažangos, padarytos užtikrinant fiskalinės ir pinigų politikos nuoseklumą, priežiūroje;

| 2.14.2 | teigia, kad valstybių narių biudžetuose atsiranda didelių problemų dėl dabartinio Europos valstybių silpno ekonominio augimo, prie kurio dar prisideda aukštas nedarbo lygis ir besitęsiantys socialiniai sunkumai daugelyje regionų ir vietovių, ir kad svarbiausias būdas Komisijai spręsti šią problemą būtų peržiūrėti Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimą, siekiant užtikrinti ekonomikos politikos tvarumą. Pagaliau, ES nepasieks pageidaujamo augimo, užimtumo ir socialinės sanglaudos lygio, jei Europos makroekonomikos kontekstas nebus suderintas su Lisabonos strategija ir nebus pagerintas Bendrijos instrumentų koordinavimas. |
| --- | --- |

2.14.2

teigia, kad valstybių narių biudžetuose atsiranda didelių problemų dėl dabartinio Europos valstybių silpno ekonominio augimo, prie kurio dar prisideda aukštas nedarbo lygis ir besitęsiantys socialiniai sunkumai daugelyje regionų ir vietovių, ir kad svarbiausias būdas Komisijai spręsti šią problemą būtų peržiūrėti Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimą, siekiant užtikrinti ekonomikos politikos tvarumą. Pagaliau, ES nepasieks pageidaujamo augimo, užimtumo ir socialinės sanglaudos lygio, jei Europos makroekonomikos kontekstas nebus suderintas su Lisabonos strategija ir nebus pagerintas Bendrijos instrumentų koordinavimas.

2005 m. vasario 23 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

(1)  OL C 256, 2003 10 24, p. 1.

1

(2)  OL C 318, 2004 12 22, p. 1.

2

(3)  „Siekdama skatinti visokeriopą darnų vystymąsi, Bendrija plėtoja ir vykdo savo veiklą, padedančią stiprinti jos ekonominę ir socialinę sanglaudą. Bendrija ypač siekia mažinti regionų vystymosi lygio skirtumus ir nepalankiausias sąlygas turinčių regionų arba salų, įskaitant kaimo vietoves, atsilikimą.“

3

(4)  KOM(2004) 101 galutinis

4

(5)  „Nuo 1995 m. 15 valstybių narių augimo norma vidutiniškai sudarė 2,2 %, palyginti su pasauline 3,6 % norma ir 3,2 % vidurkiu Jungtinėse Valstijose“. KOM (2004) 101 galutinis p.3.

5

Nuo 1995 m. 15 valstybių narių augimo norma vidutiniškai sudarė 2,2 %, palyginti su pasauline 3,6 % norma ir 3,2 % vidurkiu Jungtinėse Valstijose“.

(6)  Įsipareigojimai yra didesni nei mokėjimai, kadangi šis skaičius atspindi išteklius, skirtus programoms, kurių trukmė yra ilgesnė nei vieneri metai, ir kurie negali būti išleisti per tuos metus, kurių biudžete jie yra numatyti. Mokėjimai turėtų būti išmokėti tais biudžeto metais, kuriems jie yra paskirti. Valstybių narių mokėjimai apskaičiuojami kasmet, atsižvelgiant į mokėjimų asignavimus, įtrauktus į biudžetą. Viršutinė išteklių riba ir didžiausi valstybių narių įnašai nustatomi Tarybos sprendimu.

6

(7)  NUORODA Į ŠEŠIŲ VALSTYBĖS VADOVŲ LAIŠKĄ „vidutinės išlaidos ateinančios finansinės perspektyvos metu turėtų, mūsų nuomone, nusistovėti ties dabartiniu išlaidų lygio bei neturėtų viršyti 1 % bendrųjų nacionalinių pajamų, įskaitant žemės ūkio išlaidas, kurio aukščiausia riba buvo nustatyta per Europos Vadovų Tarybos susitikimą, 2002 m. spalio mėn.“

7

vidutinės išlaidos ateinančios finansinės perspektyvos metu turėtų, mūsų nuomone, nusistovėti ties dabartiniu išlaidų lygio bei neturėtų viršyti 1 % bendrųjų nacionalinių pajamų, įskaitant žemės ūkio išlaidas, kurio aukščiausia riba buvo nustatyta per Europos Vadovų Tarybos susitikimą, 2002 m. spalio mėn.“

(8)  Konvergencijos tikslas taikomas regionams, kurių bendrosios nacionalinės pajamos vienam gyventojui yra mažesnės nei 75 % 25 ES narių vidurkio, o pereinamojo laikotarpio parama 15 ES valstybių narių „regionams, kuriems skiriama speciali laikina parama“, kurių bendrosios nacionalinės pajamos vienam gyventojui yra mažesnės nei 90 % 15 ES narių vidurkio. 2000-2006 m. Sanglaudos fondo biudžetas yra 18 milijardų eurų, o visų keturių struktūrinių fondų (Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo, Žuvininkystės orientavimo finansinio instrumento ir EŽŪOGF Orientavimo skyriaus) biudžetas yra 195 milijardai eurų);

8

(9)  Pagal 2004 m. miestų audito ataskaitą.

9

(10)  11,5 % 2 tikslui ir 12,3 % 3 tikslui.

10

(11)  ES šiuo metu moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai išleidžia tik 2 % bendrųjų nacionalinių išlaidų, t.y. apie vieną trečdalį mažiau nei JAV. 80 % šio atotrūkio susidarė dėl to, kad privatus sektorius į mokslinių tyrimų ir technologijų plėtrą investuoja per mažai pinigų. 2005 m. vasario 2 d. Europos Komisijos komunikato Pavasario Europos Vadovų Tarybai (COM (2005) 24) „Dirbti kartu augimo ir užimtumo labui: naujas Lisabonos strategijos startas“ 3.31 dalis.

11

„Dirbti kartu augimo ir užimtumo labui: naujas Lisabonos strategijos startas“

(12)  Finansinių išteklių pervedimas Europos žemės ūkio kaimo plėtros fondui ir Europos žuvininkystės fondui apskaičiuojamas pritaikius aukščiausią ribą, kad biudžetas būtų neutralus.

12

(13)  „Sąjunga prisideda prie šių bendrų vertybių išsaugojimo ir vystymo, tuo pačiu metu gerbdama Europos tautų kultūrų ir tradicijų įvairovę, o taip pat valstybių narių nacionalinį identitetą bei valdžios institucijų organizaciją nacionaliniu, regionų ir vietos lygiu“.

13

(14)  Susidūrimas su iššūkiais: Lisabonos strategija augimui ir užimtumui, aukšto lygio grupės, kuriai vadovavo Wim Kok, 2004 m. lapkričio mėn., ataskaita.

14

---

| 5.7.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 164/18 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 164/18

---

Regionų Komiteto nuomonė dėl „Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą dėl Europos žemės ūkio kaimo plėtros fondo (EŽŪKPF) paramos kaimo plėtrai“

(2005/C 164/03)

REGIONŲ KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Pasiūlymą priimti Tarybos reglamentą dėl Europos žemės ūkio kaimo plėtros fondo (EŽŪKPF) KOM(2004) 490 galutinis — 2004/161 (CNS) paramos kaimo plėtrai;

atsižvelgdamas į 2004 m. liepos 15 d. Europos Komisijos sprendimą, vadovaujantis Europos bendrijos sutarties 265 straipsnio 1 dalimi, konsultuotis su juo šiuo klausimu,

atsižvelgdamas į2004 m. birželio 15 d. Biuro sprendimą pavesti Tvarios plėtros komisijai parengti nuomonę šiuo klausimu;

atsižvelgdamas į 2003 m. lapkričio 12-14 d. Zalcburge įvykusios Antrosios Europos kaimo plėtros konferencijos išvadas;

atsižvelgdamas į Europos Komisijos dokumentą „Išplėstinis poveikio įvertinimas — kaimo plėtros politika po 2006 m.“;

atsižvelgdamas į Tvarios plėtros komisijos indėlį rengiant Regionų komiteto nuomonę dėl Trečiojo sanglaudos pranešimo (DI CdR 15/2004 rev. 1);

atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl bendrosios žemės ūkio politikos reformos — CdR 66/2003 fin (1);

atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 9 d. Komiteto Tvarios plėtros komisijos priimtą nuomonės projektą (CdR 255/2004 rev. 1) (pranešėjas — Utrechto provincijos vykdomosios tarybos narys p. Jan Pieter Lokker (NL, ELP);

58 –oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. vasario 23-24 d. ( vasario 23 d. posėdis) priėmė šią nuomonę:

1.   Regionų komiteto požiūris

1.   Įžanga

| 1.1 | Kaimo vietovės Europos Sąjungoje pasižymi didele įvairove. Kaimo plėtros politika turi atspindėti ir saugoti šią įvairovę, kuri apima ir kaimo vietovių socialinę sandarą ir aplinką. Gyvas kaimas reikalingas ne tik kaimo žmonėms, bet ir visai mūsų visuomenei. |
| --- | --- |

1.1

Kaimo vietovės Europos Sąjungoje pasižymi didele įvairove. Kaimo plėtros politika turi atspindėti ir saugoti šią įvairovę, kuri apima ir kaimo vietovių socialinę sandarą ir aplinką. Gyvas kaimas reikalingas ne tik kaimo žmonėms, bet ir visai mūsų visuomenei.

| 1.2 | Europos Sąjungoje pamažu kuriama kaimo plėtros politika, kuri nėra vien tik paprastas žemės ūkio politikos išplėtimas. Kaimo ekonomikai reikia išplėsti savo veiklą, neapsiribojant vien maisto gamyba, kadangi daugelyje kaimo vietovių nyksta ekonominė ūkininkavimo reikšmė. Tik taip Europos kaimo vietovės gali išlikti gyvybingos tiek ekonominiu, tiek socialiniu požiūriu. Reikia įvykdyti du tikslus: a) kaimo gyventojams turi būti suteiktos ilgalaikės perspektyvos, didinant darbo vietų skaičių, plečiant infrastruktūrą ir suteikiant didesnį darbų pasirinkimą, ir b) turi būti išlaikytas ir sustiprintas žemės ūkio konkurencingumas, taip pat išlaikyta ir pagerinta gamtos, kaimo vietovės, aplinkos ir vandens kokybė. |
| --- | --- |

1.2

Europos Sąjungoje pamažu kuriama kaimo plėtros politika, kuri nėra vien tik paprastas žemės ūkio politikos išplėtimas. Kaimo ekonomikai reikia išplėsti savo veiklą, neapsiribojant vien maisto gamyba, kadangi daugelyje kaimo vietovių nyksta ekonominė ūkininkavimo reikšmė. Tik taip Europos kaimo vietovės gali išlikti gyvybingos tiek ekonominiu, tiek socialiniu požiūriu. Reikia įvykdyti du tikslus: a) kaimo gyventojams turi būti suteiktos ilgalaikės perspektyvos, didinant darbo vietų skaičių, plečiant infrastruktūrą ir suteikiant didesnį darbų pasirinkimą, ir b) turi būti išlaikytas ir sustiprintas žemės ūkio konkurencingumas, taip pat išlaikyta ir pagerinta gamtos, kaimo vietovės, aplinkos ir vandens kokybė.

| 1.3 | Be to, svarbu mąstyti realiai. Tai reiškia, suvokti Europos žemės ūkio vaidmenį, palaikant regionus, bei neigiamą poveikį, netekus šio vaidmens dėl griežtai ekonominių kriterijų taikymo žemės ūkio ir miškininkystės veiklai. Todėl Kaimo plėtros politika viena negali išspręsti visų ES kaimo vietovių problemų. Kai kurių vietovių problemos nepatenka į šio reglamento taikymo sritį, todėl joms spręsti reikėtų sutelkti įvairių fondų pastangas. Šiuo požiūriu nepaprastai svarbu yra kaimo plėtros politiką ir regionų politiką koordinuoti (2) regionų lygiu. Tačiau RK ragina teikti papildomus pasiūlymus ES ir valstybių politikos krypčių atitikimui skatinti, kad užtikrintų ES ir valstybių kaimo plėtros politikos suderinamumą. Europos žemės ūkio kaimo plėtros fondas taip pat turi būti suderintas su kitomis politikos kryptimis, kad jų siekiniai būtų naudingi abiem pusėms. |
| --- | --- |

1.3

Be to, svarbu mąstyti realiai. Tai reiškia, suvokti Europos žemės ūkio vaidmenį, palaikant regionus, bei neigiamą poveikį, netekus šio vaidmens dėl griežtai ekonominių kriterijų taikymo žemės ūkio ir miškininkystės veiklai. Todėl Kaimo plėtros politika viena negali išspręsti visų ES kaimo vietovių problemų. Kai kurių vietovių problemos nepatenka į šio reglamento taikymo sritį, todėl joms spręsti reikėtų sutelkti įvairių fondų pastangas. Šiuo požiūriu nepaprastai svarbu yra kaimo plėtros politiką ir regionų politiką koordinuoti (2) regionų lygiu. Tačiau RK ragina teikti papildomus pasiūlymus ES ir valstybių politikos krypčių atitikimui skatinti, kad užtikrintų ES ir valstybių kaimo plėtros politikos suderinamumą. Europos žemės ūkio kaimo plėtros fondas taip pat turi būti suderintas su kitomis politikos kryptimis, kad jų siekiniai būtų naudingi abiem pusėms.

| 1.4 | 2003 m. Zalcburgo konferencija kaimo plėtros politikai davė naują stiprų impulsą. Regionų komitetas pritaria tam, kad dauguma Zalcburgo išvadų buvo įtrauktos į šį reglamentą. Šios politikos taikymas visiems Europos Sąjungos regionams bei šios politikos ir finansinės tvarkos įgyvendinimo supaprastinimas yra svarbiausi teigiami aspektai. Regionų komitetas taip pat remia Reglamento 6 straipsnyje apibrėžtą partnerystės tvarką. Labai svarbu, kad vietos ir regionų valdžios institucijos dalyvautų visuose kaimo plėtros politikos etapuose. Tai geriausias būdas užtikrinti, kad tuose regionuose būtų įgyvendinamos tokios priemonės, kurios atskiruose regionuose, tarp tokių regionų ir aplinkinių regionų užtikrina aukštesnį socialinės ir ekonominės sanglaudos lygį. |
| --- | --- |

1.4

2003 m. Zalcburgo konferencija kaimo plėtros politikai davė naują stiprų impulsą. Regionų komitetas pritaria tam, kad dauguma Zalcburgo išvadų buvo įtrauktos į šį reglamentą. Šios politikos taikymas visiems Europos Sąjungos regionams bei šios politikos ir finansinės tvarkos įgyvendinimo supaprastinimas yra svarbiausi teigiami aspektai. Regionų komitetas taip pat remia Reglamento 6 straipsnyje apibrėžtą partnerystės tvarką. Labai svarbu, kad vietos ir regionų valdžios institucijos dalyvautų visuose kaimo plėtros politikos etapuose. Tai geriausias būdas užtikrinti, kad tuose regionuose būtų įgyvendinamos tokios priemonės, kurios atskiruose regionuose, tarp tokių regionų ir aplinkinių regionų užtikrina aukštesnį socialinės ir ekonominės sanglaudos lygį.

| 1.5 | Šiuo aspektu dėl reglamento būtų galima pateikti toliau nurodytas pastabas. Didžiausia pirmenybė turi būti skiriama tikrai kaimo plėtros politikai sukurti. |
| --- | --- |

1.5

Šiuo aspektu dėl reglamento būtų galima pateikti toliau nurodytas pastabas. Didžiausia pirmenybė turi būti skiriama tikrai kaimo plėtros politikai sukurti.

2.   Daug sektorių apimančios kaimo plėtros politikos link...

| 2.1 | Regionų Komitetas sveikina tai, kad Komisija, pagal Sutarties 159 straipsnio nuostatas, skiria didelę Europos žemės ūkio kaimo plėtros fondo (EŽŪKPF) lėšų dalį regionams, atitinkantiems naujus „konvergencijos“ tikslo kriterijus. |
| --- | --- |

2.1

Regionų Komitetas sveikina tai, kad Komisija, pagal Sutarties 159 straipsnio nuostatas, skiria didelę Europos žemės ūkio kaimo plėtros fondo (EŽŪKPF) lėšų dalį regionams, atitinkantiems naujus „konvergencijos“ tikslo kriterijus.

| 2.2 | Regionų komitetas pritaria pasiūlytoms naujoms teisės aktų leidybos priemonėms, susijusioms su kaimo plėtros politika, tačiau apgailestauja, kad reglamento preambulėje kaimo plėtros politika vertinama ne kaip autonominė politika, o pirmiausia kaip rinkos ir pajamų rėmimo politikos kryptis papildanti ir su jomis susijusi politika. Todėl kyla klausimas, ar ambicingai kaimo plėtros politikai įgyvendinti bus skirta pakankamai biudžeto išteklių. |
| --- | --- |

2.2

Regionų komitetas pritaria pasiūlytoms naujoms teisės aktų leidybos priemonėms, susijusioms su kaimo plėtros politika, tačiau apgailestauja, kad reglamento preambulėje kaimo plėtros politika vertinama ne kaip autonominė politika, o pirmiausia kaip rinkos ir pajamų rėmimo politikos kryptis papildanti ir su jomis susijusi politika. Todėl kyla klausimas, ar ambicingai kaimo plėtros politikai įgyvendinti bus skirta pakankamai biudžeto išteklių.

| 2.3 | Regionų komitetas pabrėžia, kad būtų naudingas strateginis požiūris į kaimo politiką. Svarbu, kad ištekliai nebūtų skaidomi. Vis dėlto Europos strategijos pridėtinė vertė kvestionuotina. Lisabonos ir Geteborgo strategijos bei Zalcburgo išvados ES lygiu jau sukuria tinkamą bazę. Valstybės narės ir regionai turi sukonkretinti tuos šios bazės klausimus, kurie yra susiję su kaimo vietovėmis ir kaimo plėtros politika. Viena vertus, tai būtų vienintelė galimybė suderinti vienas kitam prieštaraujančius kaimo plėtros politikos tikslus, ES lygiu užtikrinant strateginį požiūrį į kaimo plėtros politiką, o, kita vertus, taip būtų išlaikytas reikiamas lankstumas nacionaliniu, vietos ir regionų lygiu. |
| --- | --- |

2.3

Regionų komitetas pabrėžia, kad būtų naudingas strateginis požiūris į kaimo politiką. Svarbu, kad ištekliai nebūtų skaidomi. Vis dėlto Europos strategijos pridėtinė vertė kvestionuotina. Lisabonos ir Geteborgo strategijos bei Zalcburgo išvados ES lygiu jau sukuria tinkamą bazę. Valstybės narės ir regionai turi sukonkretinti tuos šios bazės klausimus, kurie yra susiję su kaimo vietovėmis ir kaimo plėtros politika. Viena vertus, tai būtų vienintelė galimybė suderinti vienas kitam prieštaraujančius kaimo plėtros politikos tikslus, ES lygiu užtikrinant strateginį požiūrį į kaimo plėtros politiką, o, kita vertus, taip būtų išlaikytas reikiamas lankstumas nacionaliniu, vietos ir regionų lygiu.

| 2.4 | Regionų komitetas išreiškia susirūpinimą dėl valstybėms narėms skirto laiko nacionalinės strategijos planams ir kaimo plėtros programoms parengti. Regionų komitetas taip pat apgailestauja, kad nacionalinės strategijos planai turi būti pateikti anksčiau nei kaimo plėtros programos galės būti išsiųstos Europos Komisijai, kadangi šios dvi priemonės yra glaudžiai susijusios. Todėl Regionų komitetas siūlo, kad būtų priimta ta pati tvarka, kuri yra taikoma regioninei politikai, nes pagal ją, valstybės narės strategines bendrąsias nuostatas gali pateikti kartu su veiklos programomis (1 rekomendacija). |
| --- | --- |

2.4

Regionų komitetas išreiškia susirūpinimą dėl valstybėms narėms skirto laiko nacionalinės strategijos planams ir kaimo plėtros programoms parengti. Regionų komitetas taip pat apgailestauja, kad nacionalinės strategijos planai turi būti pateikti anksčiau nei kaimo plėtros programos galės būti išsiųstos Europos Komisijai, kadangi šios dvi priemonės yra glaudžiai susijusios. Todėl Regionų komitetas siūlo, kad būtų priimta ta pati tvarka, kuri yra taikoma regioninei politikai, nes pagal ją, valstybės narės strategines bendrąsias nuostatas gali pateikti kartu su veiklos programomis (1 rekomendacija).

| 2.5 | Ilgainiui reikėtų siekti įkurti vieną regioninį fondą, nes taip būtų panaikintas skirtumas tarp regioninės plėtros politikos ir regioninės politikos finansavimo. Kiekviename regione būtų siekiama viso regiono galimybes ir problemas spręsti pagal vieną bendrą sanglaudos strategiją, taikomą visai regiono teritorijai. |
| --- | --- |

2.5

Ilgainiui reikėtų siekti įkurti vieną regioninį fondą, nes taip būtų panaikintas skirtumas tarp regioninės plėtros politikos ir regioninės politikos finansavimo. Kiekviename regione būtų siekiama viso regiono galimybes ir problemas spręsti pagal vieną bendrą sanglaudos strategiją, taikomą visai regiono teritorijai.

| 2.6 | Kaimo plėtros politika rengiama remiantis viena ar keletu kaimo plėtros programų. Pagal šias programas, įvertinus konkretaus regiono ir (arba) valstybės narės stipriąsias ir silpnąsias vietas, priimami sprendimai dėl priemonių, skirtų šių regionų ir (arba) valstybių narių poreikiams patenkinti. Šis veiksmas gali prieštarauti Reglamento 16 straipsnio nuostatoms, kurios numato mažiausią Bendrijos finansinę paramą kiekvienam prioritetiniam tikslui (15 % I ir III krypčiai, o 25 % — II krypčiai). Regionų komitetas patvirtina būtinybę subalansuoti regioninės plėtros politikos išlaidas. Šiuo požiūriu patartina nustatyti mažiausią paramą, visų pirma, trečiojo prioritetinio tikslo — skatinti kaimo vietovių ūkio įvairovę — atžvilgiu. Įvairių 2002-2006 m. regioninės plėtros programų įvertinimai iš tikrųjų parodė, kad būtent ši regioninės plėtros politikos dalis buvo mažiausiai išplėtota. Stipriųjų ir silpnųjų pusių įvertinimas, atliktas atsižvelgiant į pirmiau minėtas programas, vis dėlto irgi turi būti laikomas veiksniu sprendžiant, kaip įvairiems prioritetiniams tikslams reikėtų paskirstyti išteklius. Todėl Regionų komitetas ragina leisti nukrypti nuo 16 straipsnyje nurodytų procentinių dydžių tais atvejais, kai toks veiksmas yra tinkamai pagrįstas remiantis pirmiau nurodyta analize (3 rekomendacija). |
| --- | --- |

2.6

Kaimo plėtros politika rengiama remiantis viena ar keletu kaimo plėtros programų. Pagal šias programas, įvertinus konkretaus regiono ir (arba) valstybės narės stipriąsias ir silpnąsias vietas, priimami sprendimai dėl priemonių, skirtų šių regionų ir (arba) valstybių narių poreikiams patenkinti. Šis veiksmas gali prieštarauti Reglamento 16 straipsnio nuostatoms, kurios numato mažiausią Bendrijos finansinę paramą kiekvienam prioritetiniam tikslui (15 % I ir III krypčiai, o 25 % — II krypčiai). Regionų komitetas patvirtina būtinybę subalansuoti regioninės plėtros politikos išlaidas. Šiuo požiūriu patartina nustatyti mažiausią paramą, visų pirma, trečiojo prioritetinio tikslo — skatinti kaimo vietovių ūkio įvairovę — atžvilgiu. Įvairių 2002-2006 m. regioninės plėtros programų įvertinimai iš tikrųjų parodė, kad būtent ši regioninės plėtros politikos dalis buvo mažiausiai išplėtota. Stipriųjų ir silpnųjų pusių įvertinimas, atliktas atsižvelgiant į pirmiau minėtas programas, vis dėlto irgi turi būti laikomas veiksniu sprendžiant, kaip įvairiems prioritetiniams tikslams reikėtų paskirstyti išteklius. Todėl Regionų komitetas ragina leisti nukrypti nuo 16 straipsnyje nurodytų procentinių dydžių tais atvejais, kai toks veiksmas yra tinkamai pagrįstas remiantis pirmiau nurodyta analize (3 rekomendacija).

| 2.7 | Labai svarbu, kad ištekliai būtų skirstomi nekliudant projektams, kurie, nors ir patenka į šio reglamento taikymo sritį, peržengia atskirų prioritetinių tikslų taikymo srities ribas. Tačiau 71 straipsnio 6 dalies nuostata, kad konkretūs veiksmai gali būti finansuojami tik pagal vieną prioritetinę kryptį, atrodo, paverčia pirmiau minėtą tikslą neįgyvendinamu. Todėl Regionų komitetas siūlo šį straipsnį atitinkamai iš dalies pakeisti (19 rekomendacija). |
| --- | --- |

2.7

Labai svarbu, kad ištekliai būtų skirstomi nekliudant projektams, kurie, nors ir patenka į šio reglamento taikymo sritį, peržengia atskirų prioritetinių tikslų taikymo srities ribas. Tačiau 71 straipsnio 6 dalies nuostata, kad konkretūs veiksmai gali būti finansuojami tik pagal vieną prioritetinę kryptį, atrodo, paverčia pirmiau minėtą tikslą neįgyvendinamu. Todėl Regionų komitetas siūlo šį straipsnį atitinkamai iš dalies pakeisti (19 rekomendacija).

| 2.8 | Reglamento išsamumas kartais kelia nuostabą, ypač jį palyginus su reglamentais, reglamentuojančiais regioninę politiką. Būtų geriau atsakomybę už kai kuriuos konkrečius klausimus patikėti asmenims, atsakingiems už kaimo plėtros programos rengimą. Turimos omenyje nuostatos, nurodančios, kad tik mažosios ir mikroįmonės atitinka reikalavimus dėl paramos, teiktinos priemonėms, skirtoms perdirbimui ir prekybai patobulinti, taip pat 50 straipsnio nuostata, pagal kurią tik vienas ūkininkų vaikas gali gauti įvairinimo paramą, bei 1 priede nurodyti didžiausi ES paramos lygiai. |
| --- | --- |

2.8

Reglamento išsamumas kartais kelia nuostabą, ypač jį palyginus su reglamentais, reglamentuojančiais regioninę politiką. Būtų geriau atsakomybę už kai kuriuos konkrečius klausimus patikėti asmenims, atsakingiems už kaimo plėtros programos rengimą. Turimos omenyje nuostatos, nurodančios, kad tik mažosios ir mikroįmonės atitinka reikalavimus dėl paramos, teiktinos priemonėms, skirtoms perdirbimui ir prekybai patobulinti, taip pat 50 straipsnio nuostata, pagal kurią tik vienas ūkininkų vaikas gali gauti įvairinimo paramą, bei 1 priede nurodyti didžiausi ES paramos lygiai.

| 2.9 | Viena iš Zalcburgo konferencijos metu padarytų išvadų yra ta, kad žemės ūkis negali gyvuoti be gyvo kaimo lygiai taip pat, kaip žemės ūkis yra neatsiejama gyvo kaimo sudedamoji dalis. Labai svarbu, kad regioninės plėtros programose reikiamas dėmesys būtų skiriamas jaunų ūkininkų įsisteigimui. Dar nėra kompleksinės politikos, kuri būtų taikoma ir jauniesiems ūkininkams. Tokios kompleksinės politikos pavyzdžiu galėtų būti verslo pradžios paketo sukūrimas, sujungiant jį į vieną programą, kurioje būtų numatyti visi su įmonės perėmimu ir naujų ūkininkų įsisteigimu susiję klausimai. |
| --- | --- |

2.9

Viena iš Zalcburgo konferencijos metu padarytų išvadų yra ta, kad žemės ūkis negali gyvuoti be gyvo kaimo lygiai taip pat, kaip žemės ūkis yra neatsiejama gyvo kaimo sudedamoji dalis. Labai svarbu, kad regioninės plėtros programose reikiamas dėmesys būtų skiriamas jaunų ūkininkų įsisteigimui. Dar nėra kompleksinės politikos, kuri būtų taikoma ir jauniesiems ūkininkams. Tokios kompleksinės politikos pavyzdžiu galėtų būti verslo pradžios paketo sukūrimas, sujungiant jį į vieną programą, kurioje būtų numatyti visi su įmonės perėmimu ir naujų ūkininkų įsisteigimu susiję klausimai.

| 2.10 | Regionų komitetas atkreipia dėmesį į pasiūlymą nebenaudoti socialinių ir ekonominių kriterijų, nustatant „kitas vietoves, kuriose yra kliūčių, išskyrus kalnuotas vietoves“, o išmokų apskaičiavimo bazę suderinti su agrarinės aplinkosaugos mokėjimais. Priežastys, paskatinusios Europos Komisiją parengti pasiūlymą, yra aiškios, tačiau Regionų komitetas išreiškia susirūpinimą dėl poveikio, kurį kriterijų pakeitimas gali padaryti tokiose vietovėse ūkininkavimo veikla užsiimančioms įmonėms. Jeigu pasiūlyti pakeitimai daro didelį socialinį ir ekonominį poveikį, turėtų būti numatyta įvesti kitas politikos priemonės, kurios šį poveikį sušvelnintų. Reikėtų bent jau apsvarstyti ir galimybę nustatyti pereinamąjį laikotarpį dėl laipsniško pagalbos teikimo ūkininkams, kuriems artimiausiu metu nebebus teikiama parama, nutraukimo. |
| --- | --- |

2.10

Regionų komitetas atkreipia dėmesį į pasiūlymą nebenaudoti socialinių ir ekonominių kriterijų, nustatant „kitas vietoves, kuriose yra kliūčių, išskyrus kalnuotas vietoves“, o išmokų apskaičiavimo bazę suderinti su agrarinės aplinkosaugos mokėjimais. Priežastys, paskatinusios Europos Komisiją parengti pasiūlymą, yra aiškios, tačiau Regionų komitetas išreiškia susirūpinimą dėl poveikio, kurį kriterijų pakeitimas gali padaryti tokiose vietovėse ūkininkavimo veikla užsiimančioms įmonėms. Jeigu pasiūlyti pakeitimai daro didelį socialinį ir ekonominį poveikį, turėtų būti numatyta įvesti kitas politikos priemonės, kurios šį poveikį sušvelnintų. Reikėtų bent jau apsvarstyti ir galimybę nustatyti pereinamąjį laikotarpį dėl laipsniško pagalbos teikimo ūkininkams, kuriems artimiausiu metu nebebus teikiama parama, nutraukimo.

| 2.11 | Regionų komitetas pritaria tam, kad nuo šiol ekologiško ūkininkavimo priemonėmis galės naudotis ne tik ūkininkai, bet ir kiti žeme suinteresuoti asmenys. Šie veikėjai gali užpildyti tas grandis žemės valdyme, kad būtų aprėpti visi (ir ne tik žemės ūkio paskirties) žemės plotai. Šiuo atžvilgiu Regionų komitetas aiškiai siūlo numatyti kitas atlyginimo už ekologiško ūkininkavimo priemones programas, kadangi šiuo metu galiojanti atlyginimo programa, pagrįsta papildomomis išlaidomis ir pirmiau gautomis pajamomis ir susijusi su prisiimtų įsipareigojimų vykdymu, ne visada gali būti taikoma. Viena iš galimybių būtų numatyti išmoką, kuri priklausytų nuo faktinės produkcijos, ir susijusias išmokas (8 rekomendacija). |
| --- | --- |

2.11

Regionų komitetas pritaria tam, kad nuo šiol ekologiško ūkininkavimo priemonėmis galės naudotis ne tik ūkininkai, bet ir kiti žeme suinteresuoti asmenys. Šie veikėjai gali užpildyti tas grandis žemės valdyme, kad būtų aprėpti visi (ir ne tik žemės ūkio paskirties) žemės plotai. Šiuo atžvilgiu Regionų komitetas aiškiai siūlo numatyti kitas atlyginimo už ekologiško ūkininkavimo priemones programas, kadangi šiuo metu galiojanti atlyginimo programa, pagrįsta papildomomis išlaidomis ir pirmiau gautomis pajamomis ir susijusi su prisiimtų įsipareigojimų vykdymu, ne visada gali būti taikoma. Viena iš galimybių būtų numatyti išmoką, kuri priklausytų nuo faktinės produkcijos, ir susijusias išmokas (8 rekomendacija).

| 2.12 | Reglamentu nebenumatoma lengvatų už ekologiško ūkininkavimo priemonių taikymą, t.y. nenumatyta galimybė gauti 20 % didesnę išmoką. Toks požiūris neremtinas, nes šios priemonės yra naudingos ir svarbios valdant kaimo žemę. Regionų komitetas siūlo vėl numatyti šią lengvatą (8 rekomendacija). |
| --- | --- |

2.12

Reglamentu nebenumatoma lengvatų už ekologiško ūkininkavimo priemonių taikymą, t.y. nenumatyta galimybė gauti 20 % didesnę išmoką. Toks požiūris neremtinas, nes šios priemonės yra naudingos ir svarbios valdant kaimo žemę. Regionų komitetas siūlo vėl numatyti šią lengvatą (8 rekomendacija).

| 2.13 | Tarp valstybių, kurių miškininkystės sektorius yra gerai išvystytas, ir tų, kuriose jis išvystytas prasčiau, egzistuoja didelių skirtumų. Komisijos pasiūlymai nėra pakankamai lankstūs, kad skatintų apželdinimą mišku tose valstybėse, kuriose jo lygis žemas. Besivystanti miško pramonė tokiose valstybėse susidurs su sunkumais ir aplinkosauginiai privalumai bus prarasti, jeigu nebus numatyta nuolaidų dėl tokių skirtumų. |
| --- | --- |

2.13

Tarp valstybių, kurių miškininkystės sektorius yra gerai išvystytas, ir tų, kuriose jis išvystytas prasčiau, egzistuoja didelių skirtumų. Komisijos pasiūlymai nėra pakankamai lankstūs, kad skatintų apželdinimą mišku tose valstybėse, kuriose jo lygis žemas. Besivystanti miško pramonė tokiose valstybėse susidurs su sunkumais ir aplinkosauginiai privalumai bus prarasti, jeigu nebus numatyta nuolaidų dėl tokių skirtumų.

| 2.14 | Kasmet nemažai ūkyje dirbančių žmonių ieško darbo ne žemės ūkio sektoriuje. Kai kuriuose regionuose šis reiškinys gali pagilinti kaimo gyventojų mažėjimo problemą. Reikia skirti dėmesio žemės ūkyje dirbančių žmonių perkvalifikavimui, nes tai yra viena iš darbo vietų kūrimo galimybių bei galimybei ūkininkams verstis ne tik ūkininkavimu. Kaimo plėtros politikoje turi būti numatyta tokio perkvalifikavimo apimtis, ypač tuose regionuose, kurie gaus mažiau pagalbos iš struktūrinių fondų (visų pirma iš Europos socialinio fondo (ESF). Tuose regionuose, kurie iš ESF gaus daugiau lėšų, atitinkamose ESF programose turi būti aiškiai numatytas žemės ūkyje dirbančių žmonių perkvalifikavimas ir (arba) veiklos diversifikavimas, įjungiantis ir su žemės ūkiu nesusijusią veiklą. |
| --- | --- |

2.14

Kasmet nemažai ūkyje dirbančių žmonių ieško darbo ne žemės ūkio sektoriuje. Kai kuriuose regionuose šis reiškinys gali pagilinti kaimo gyventojų mažėjimo problemą. Reikia skirti dėmesio žemės ūkyje dirbančių žmonių perkvalifikavimui, nes tai yra viena iš darbo vietų kūrimo galimybių bei galimybei ūkininkams verstis ne tik ūkininkavimu. Kaimo plėtros politikoje turi būti numatyta tokio perkvalifikavimo apimtis, ypač tuose regionuose, kurie gaus mažiau pagalbos iš struktūrinių fondų (visų pirma iš Europos socialinio fondo (ESF). Tuose regionuose, kurie iš ESF gaus daugiau lėšų, atitinkamose ESF programose turi būti aiškiai numatytas žemės ūkyje dirbančių žmonių perkvalifikavimas ir (arba) veiklos diversifikavimas, įjungiantis ir su žemės ūkiu nesusijusią veiklą.

| 2.15 | Sąjungos kaimo vietovėse yra vertingo gamtos ir kultūros paveldo, kuris gali turėti didelės reikšmės kaimo ekonominės veiklos įvairinimui. Tačiau vietos turizmo sektorių galimybės pasinaudoti šiais privalumais tvariu būdu ir suteikti turistui aukštos kokybės patyrimų dažnai yra menkos dėl prastos paslaugų sferos ir (arba) netinkamos turizmo reikmenų gamybos. Todėl labai svarbu Reglamento 52 straipsnyje prie turizmo priemonės konkrečiai nurodyti apmokymus. (12 rekomendacija). |
| --- | --- |

2.15

Sąjungos kaimo vietovėse yra vertingo gamtos ir kultūros paveldo, kuris gali turėti didelės reikšmės kaimo ekonominės veiklos įvairinimui. Tačiau vietos turizmo sektorių galimybės pasinaudoti šiais privalumais tvariu būdu ir suteikti turistui aukštos kokybės patyrimų dažnai yra menkos dėl prastos paslaugų sferos ir (arba) netinkamos turizmo reikmenų gamybos. Todėl labai svarbu Reglamento 52 straipsnyje prie turizmo priemonės konkrečiai nurodyti apmokymus. (12 rekomendacija).

| 2.16 | Moterys kaimo vietovių ekonomikos įvairinimo srityje vaidina svarbų vaidmenį, tačiau jos dažnai susiduria su specifinėmis problemomis. Pavyzdžiui, jos turi mažiau galimybių gauti savo verslui įsteigti reikalingo kapitalo. Regionų komiteto nuomone, reglamentas turėtų padėti užtikrinti didesnį moterų aktyvumą kaimo ekonomikoje (11 rekomendacija). Internetas taip pat yra nepakeičiama priemonė, padedanti remti kaimo ekonomikos įvairinimą. Tačiau daugelyje kaimo vietovių beveik nėra arba visai nėra galimybės naudotis internetu. Komitetas sveikina Komisijos pasiūlymą iš ERPF lėšų aprūpinti kaimo vietoves IKT infrastruktūra. Tai bus didelis indėlis į „skaitmeninio skirtumo“ sumažinimą. Be to, išsprendus šią problemą, tokios vietovės taptų patrauklesnės naujoms įmonėms, o jau veikiančioms įmonėms turėtų galimybę patekti į naujas rinkas. Papildomos priemonės kaimo ekonomikos įvairovei didinti būtų galimos iš ERPF lėšų. |
| --- | --- |

2.16

Moterys kaimo vietovių ekonomikos įvairinimo srityje vaidina svarbų vaidmenį, tačiau jos dažnai susiduria su specifinėmis problemomis. Pavyzdžiui, jos turi mažiau galimybių gauti savo verslui įsteigti reikalingo kapitalo. Regionų komiteto nuomone, reglamentas turėtų padėti užtikrinti didesnį moterų aktyvumą kaimo ekonomikoje (11 rekomendacija). Internetas taip pat yra nepakeičiama priemonė, padedanti remti kaimo ekonomikos įvairinimą. Tačiau daugelyje kaimo vietovių beveik nėra arba visai nėra galimybės naudotis internetu. Komitetas sveikina Komisijos pasiūlymą iš ERPF lėšų aprūpinti kaimo vietoves IKT infrastruktūra. Tai bus didelis indėlis į „skaitmeninio skirtumo“ sumažinimą. Be to, išsprendus šią problemą, tokios vietovės taptų patrauklesnės naujoms įmonėms, o jau veikiančioms įmonėms turėtų galimybę patekti į naujas rinkas. Papildomos priemonės kaimo ekonomikos įvairovei didinti būtų galimos iš ERPF lėšų.

3.   ... didelę klausimų dalį paliekant išplėtoti regionams...

| 3.1 | Regionų komitetas mano, kad labai svarbu, kad kaimo plėtros programų rengimo ir įgyvendinimo procese dalyvautų vietos ir regionų valdžios institucijos, ir pažymi, kad šis vaidmuo turi daugiau atsispindėti reglamente (13 rekomendacija). Regionų komitetas ragina priimti nacionalines strategijas, numatančias reikiamą priemonių, specialiai pritaikytų prie regionų poreikių, apimtį (taip pat žr. 2.2 punktą). Europos Sąjungos ir nacionaliniu lygiu duodamų nurodymų dėl strategijos, kurios reikėtų laikytis, gausa gali sutrukdyti regionams pateikti savo iniciatyvas, kurios būtų pritaikytos prie vietos galimybių ir būtų skirtos vietos problemoms spręsti. |
| --- | --- |

3.1

Regionų komitetas mano, kad labai svarbu, kad kaimo plėtros programų rengimo ir įgyvendinimo procese dalyvautų vietos ir regionų valdžios institucijos, ir pažymi, kad šis vaidmuo turi daugiau atsispindėti reglamente (13 rekomendacija). Regionų komitetas ragina priimti nacionalines strategijas, numatančias reikiamą priemonių, specialiai pritaikytų prie regionų poreikių, apimtį (taip pat žr. 2.2 punktą). Europos Sąjungos ir nacionaliniu lygiu duodamų nurodymų dėl strategijos, kurios reikėtų laikytis, gausa gali sutrukdyti regionams pateikti savo iniciatyvas, kurios būtų pritaikytos prie vietos galimybių ir būtų skirtos vietos problemoms spręsti.

| 3.2 | Programavimas, finansavimas ir monitoringas turi būti pritaikyti prie realių poreikių. Todėl keista, kad reglamente numatoma, jog valstybės narės gali kaimo plėtros programą rengti nacionaliniu arba regionų lygiu. Ar nebūtų geriau joms suteikti daugiau veikimo laisvės šioje srityje, įskaitant galimybę derinti regionines ir nacionalines programas. Būtent valstybėse narėse, kurių administracinė struktūra yra federalinė, dabartiniu paramos laikotarpiu pasiteisino leidimas taikyti nacionalinės pamatines taisykles, kurias vėliau buvo galima įgyvendinti regioninėse programose. (2 rekomendacija). |
| --- | --- |

3.2

Programavimas, finansavimas ir monitoringas turi būti pritaikyti prie realių poreikių. Todėl keista, kad reglamente numatoma, jog valstybės narės gali kaimo plėtros programą rengti nacionaliniu arba regionų lygiu. Ar nebūtų geriau joms suteikti daugiau veikimo laisvės šioje srityje, įskaitant galimybę derinti regionines ir nacionalines programas. Būtent valstybėse narėse, kurių administracinė struktūra yra federalinė, dabartiniu paramos laikotarpiu pasiteisino leidimas taikyti nacionalinės pamatines taisykles, kurias vėliau buvo galima įgyvendinti regioninėse programose. (2 rekomendacija).

| 3.3 | Regionų komitetas remia pasiūlymą, kad trečiąjį prioritetą būtų geriausia įgyvendinti priėmus vietos plėtros strategijas. Nėra jokių abejonių, kad naujos ekonomikos veiklos rūšys kaimo vietovėms yra gyvybiškai reikalingos. Šios veiklos rūšys papildo ūkininkavimo veiklą. Vis dėlto naujos veiklos rūšys turi būti įvedamos atsargiai, kad nepablogintų kaimo vietovių kokybės. Šia prasme Komitetas sutinka su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomone (3), kad labai svarbu vengti kaimo vietovių „sumiestinimo“, t.y. tiek kaimo, tiek miesto vietovėms taikyti tas pačias priemones. Tai ypač aktualu toms vietovėms, kurios jaučia miesto spaudimą ir kuriose, siekiant išlaikyti urbanizuotų vietovių gyvenimo kokybę, labai svarbu išsaugoti specifines kaimo vietovės savybes. Problemoms, su kuriomis susiduriama šiose vietovėse, įskaitant problemas, susijusias su miesto žemės ūkiu, spręsti reikia visiškai kitokio požiūrio nei tas, pagal kurį sprendžiamos labiau periferinių kaimo vietovių problemos. Reglamente turi būti numatyta tinkama taikymo sritis, kuri padėtų įgyvendinti šiuos reikalavimus. |
| --- | --- |

3.3

Regionų komitetas remia pasiūlymą, kad trečiąjį prioritetą būtų geriausia įgyvendinti priėmus vietos plėtros strategijas. Nėra jokių abejonių, kad naujos ekonomikos veiklos rūšys kaimo vietovėms yra gyvybiškai reikalingos. Šios veiklos rūšys papildo ūkininkavimo veiklą. Vis dėlto naujos veiklos rūšys turi būti įvedamos atsargiai, kad nepablogintų kaimo vietovių kokybės. Šia prasme Komitetas sutinka su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomone (3), kad labai svarbu vengti kaimo vietovių „sumiestinimo“, t.y. tiek kaimo, tiek miesto vietovėms taikyti tas pačias priemones. Tai ypač aktualu toms vietovėms, kurios jaučia miesto spaudimą ir kuriose, siekiant išlaikyti urbanizuotų vietovių gyvenimo kokybę, labai svarbu išsaugoti specifines kaimo vietovės savybes. Problemoms, su kuriomis susiduriama šiose vietovėse, įskaitant problemas, susijusias su miesto žemės ūkiu, spręsti reikia visiškai kitokio požiūrio nei tas, pagal kurį sprendžiamos labiau periferinių kaimo vietovių problemos. Reglamente turi būti numatyta tinkama taikymo sritis, kuri padėtų įgyvendinti šiuos reikalavimus.

4.   ... ir aiškus LEADER vaidmuo

| 4.1 | Regionų komitetas laiko LEADER metodą labai svarbiu ir todėl apgailestauja, kad šiame reglamente LEADER programos vaidmuo nėra aiškus. Viena vertus, LEADER metodas 4.2 straipsnyje yra nurodytas kaip ketvirtasis prioritetinis tikslas, tačiau, kita vertus, jis apibūdinamas ir kaip priemonių, priimtų pagal pirmuosius tris prioritetinius tikslus, metodika. Regionų komitetas primygtinai reikalauja, kad LEADER metodui būtų skirtas reikiamas dėmesys ir kad jis būtų vertinamas kaip atskiras prioritetas. Jo vaidmenį būtų galima palyginti su „Interreg“ vaidmeniu regioninėje politikoje. LEADER metodui tapus viena svarbiausių tendencijų, iškyla pavojus, kad jis neteks savo unikalumo ir pridėtinės vertės. Regionų komitetas prašo Europos Komisijos patikslinti šį reglamentą atsižvelgiant į LEADER vaidmenį ateityje ir LEADER aiškiau išskirti kaip ypatingą prioritetą. |
| --- | --- |

4.1

Regionų komitetas laiko LEADER metodą labai svarbiu ir todėl apgailestauja, kad šiame reglamente LEADER programos vaidmuo nėra aiškus. Viena vertus, LEADER metodas 4.2 straipsnyje yra nurodytas kaip ketvirtasis prioritetinis tikslas, tačiau, kita vertus, jis apibūdinamas ir kaip priemonių, priimtų pagal pirmuosius tris prioritetinius tikslus, metodika. Regionų komitetas primygtinai reikalauja, kad LEADER metodui būtų skirtas reikiamas dėmesys ir kad jis būtų vertinamas kaip atskiras prioritetas. Jo vaidmenį būtų galima palyginti su „Interreg“ vaidmeniu regioninėje politikoje. LEADER metodui tapus viena svarbiausių tendencijų, iškyla pavojus, kad jis neteks savo unikalumo ir pridėtinės vertės. Regionų komitetas prašo Europos Komisijos patikslinti šį reglamentą atsižvelgiant į LEADER vaidmenį ateityje ir LEADER aiškiau išskirti kaip ypatingą prioritetą.

| 4.2 | Kalbant apie vietinių strategijų įgyvendinimą, atrodo, kad 63 straipsnio 1 dalyje nurodoma, kad šios strategijos turi atitikti visus keturių prioritetinių krypčių tikslus. Tai prieštarauja 62 straipsnio a punkto nuostatai, kuri skelbia, kad LEADER metodas turi būti taikomas, „kad būtų pasiektas vienas ar daugiau iš trijų prioritetinių krypčių tikslų...“. Regionų komitetas siūlo šį neatitikimą pašalinti iš reglamento (14 rekomendacija). |
| --- | --- |

4.2

Kalbant apie vietinių strategijų įgyvendinimą, atrodo, kad 63 straipsnio 1 dalyje nurodoma, kad šios strategijos turi atitikti visus keturių prioritetinių krypčių tikslus. Tai prieštarauja 62 straipsnio a punkto nuostatai, kuri skelbia, kad LEADER metodas turi būti taikomas, „kad būtų pasiektas vienas ar daugiau iš trijų prioritetinių krypčių tikslų...“. Regionų komitetas siūlo šį neatitikimą pašalinti iš reglamento (14 rekomendacija).

| 4.3 | Regionų komitetas remia pasiūlymą, kad LEADER turėtų būti skiriama Europos Sąjungos valstybėms narėms skiriamo finansavimo dalis, atsižvelgiant į atitinkamų teritorijų poreikius. RK taip pat sveikina pasiūlymą įkurti Europos kaimo plėtros tinklą. Jį kuriant būtų galima pasinaudoti patirtimi, įgyta kuriant nacionalinius LEADER tinklus. Tačiau RK įspėja dėl nepriimtinai pavėluotai pradėtų įgyvendinti ES Kaimo vietovių stebėjimo instituto (LEADER+), LEADER Europos stebėjimo instituto (LEADER II) ir daugelio kitų nacionalinių LEADER tinklų. Šių institutų įsteigimas nuo pat programos laikotarpio pradžios turi tapti Europos Komisijos ir valstybių narių prioritetu. Vietos valdžios institucijos turi didelę darbo su LEADER programomis patirtį, kuria turi pasinaudoti valstybės narės, kurdamos integravimo struktūras LEADER programoms. |
| --- | --- |

4.3

Regionų komitetas remia pasiūlymą, kad LEADER turėtų būti skiriama Europos Sąjungos valstybėms narėms skiriamo finansavimo dalis, atsižvelgiant į atitinkamų teritorijų poreikius. RK taip pat sveikina pasiūlymą įkurti Europos kaimo plėtros tinklą. Jį kuriant būtų galima pasinaudoti patirtimi, įgyta kuriant nacionalinius LEADER tinklus. Tačiau RK įspėja dėl nepriimtinai pavėluotai pradėtų įgyvendinti ES Kaimo vietovių stebėjimo instituto (LEADER+), LEADER Europos stebėjimo instituto (LEADER II) ir daugelio kitų nacionalinių LEADER tinklų. Šių institutų įsteigimas nuo pat programos laikotarpio pradžios turi tapti Europos Komisijos ir valstybių narių prioritetu. Vietos valdžios institucijos turi didelę darbo su LEADER programomis patirtį, kuria turi pasinaudoti valstybės narės, kurdamos integravimo struktūras LEADER programoms.

| 4.4 | Regionų komitetas nepritaria nuomonei didžiąją turimo biudžeto rezervo dalį atidėti toms valstybėms narėms, kurių LEADER programos pasiekia geriausių rezultatų. Dėl to gali atsirasti tendencija, kad pirmenybė bus skiriama „lengviems“ trumpalaikiams projektams, o vidutinės trukmės ir ilgalaikiai projektai liks nepastebėti. Norint patikimai planuoti, reikia žinoti, kokios lėšos toje valstybėje narėje gali būti skiriamos (15 ir 18 rekomendacijos). |
| --- | --- |

4.4

Regionų komitetas nepritaria nuomonei didžiąją turimo biudžeto rezervo dalį atidėti toms valstybėms narėms, kurių LEADER programos pasiekia geriausių rezultatų. Dėl to gali atsirasti tendencija, kad pirmenybė bus skiriama „lengviems“ trumpalaikiams projektams, o vidutinės trukmės ir ilgalaikiai projektai liks nepastebėti. Norint patikimai planuoti, reikia žinoti, kokios lėšos toje valstybėje narėje gali būti skiriamos (15 ir 18 rekomendacijos).

5.   Išvados

| 5.1 | Regionų komiteto nuomone, pereinamaisiais 2000-2006 m. ir 2007-2013 m. programavimo laikotarpiais svarbu išsaugoti veiksmų ir priemonių nenutrūkstamumą. Dėl to reikėtų imtis veiksmų, užtikrinančių, kad daugiametės priemonės, dėl kurių buvo sutarta ankstesniame etape, kaip antai žemės ūkio aplinkosaugos priemonės, būtų finansuojamos iki įsipareigojimų laikotarpio pabaigos, o sutartas Bendrijos finansavimo (bendro dydis finansavimo dydis) išliktų nepakitęs. Kad ES kaimo politika būtų veiksminga naujame etape, Regionų komitetas pritaria Komisijos siūlomam 88,75 milijardų eurų (neskaitant moduliacijos) biudžetui, skirtam ES kaimo plėtros politikai finansuoti. RK visiškai nesutinka su minėtos politikos ar jos dalies renacionalizavimu. |
| --- | --- |

5.1

Regionų komiteto nuomone, pereinamaisiais 2000-2006 m. ir 2007-2013 m. programavimo laikotarpiais svarbu išsaugoti veiksmų ir priemonių nenutrūkstamumą. Dėl to reikėtų imtis veiksmų, užtikrinančių, kad daugiametės priemonės, dėl kurių buvo sutarta ankstesniame etape, kaip antai žemės ūkio aplinkosaugos priemonės, būtų finansuojamos iki įsipareigojimų laikotarpio pabaigos, o sutartas Bendrijos finansavimo (bendro dydis finansavimo dydis) išliktų nepakitęs. Kad ES kaimo politika būtų veiksminga naujame etape, Regionų komitetas pritaria Komisijos siūlomam 88,75 milijardų eurų (neskaitant moduliacijos) biudžetui, skirtam ES kaimo plėtros politikai finansuoti. RK visiškai nesutinka su minėtos politikos ar jos dalies renacionalizavimu.

| 5.2 | RK atkreipia dėmesį, kad pagal reglamento projektą, be ex-ante, vertinimo vidutinės trukmės laikotarpiu ir ex post vertinimo, turėtų būti pateiktas ir metinis vertinimas, tačiau jis nori sužinoti, kokia yra tokio metinio vertinimo prasmė. |
| --- | --- |

5.2

RK atkreipia dėmesį, kad pagal reglamento projektą, be ex-ante, vertinimo vidutinės trukmės laikotarpiu ir ex post vertinimo, turėtų būti pateiktas ir metinis vertinimas, tačiau jis nori sužinoti, kokia yra tokio metinio vertinimo prasmė.

| 5.3 | Vienas iš šio reglamento tikslų yra supaprastinti šią sritį reglamentuojančius teisės aktus. Norint įvertinti, ar šie tikslai yra įgyvendinti, nepaprastai svarbu išanalizuoti įgyvendinimo reglamentus. Regionų komitetas, atsižvelgdamas į Regionų komiteto narių patirtį, įgytą įgyvendinant šios srities politikos kryptis, pritartų prašymui parengti nuomonę dėl šių reglamentų. |
| --- | --- |

5.3

Vienas iš šio reglamento tikslų yra supaprastinti šią sritį reglamentuojančius teisės aktus. Norint įvertinti, ar šie tikslai yra įgyvendinti, nepaprastai svarbu išanalizuoti įgyvendinimo reglamentus. Regionų komitetas, atsižvelgdamas į Regionų komiteto narių patirtį, įgytą įgyvendinant šios srities politikos kryptis, pritartų prašymui parengti nuomonę dėl šių reglamentų.

2.   Regionų komiteto rekomendacijos

1 rekomendacija

11a straipsnio 2 dalis

| Komisijos tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | Kiekviena valstybė narė, prieš pateikdama kaimo plėtros programas, siunčia Komisijai savo nacionalinį strategijos planą. |

Komisijos tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

2.

Kiekviena valstybė narė, prieš pateikdama kaimo plėtros programas, siunčia Komisijai savo nacionalinį strategijos planą.

| 2. | Kiekviena valstybė narė, prieš arba tuo pačiu metu pateikdama kaimo plėtros programas, siunčia Komisijai savo nacionalinį ir (arba) regioninį strategijos planą. |
| --- | --- |

2.

Kiekviena valstybė narė, prieš arba tuo pačiu metu pateikdama kaimo plėtros programas, siunčia Komisijai savo nacionalinį ir (arba) regioninį strategijos planą.

Paaiškinimas

Šio pakeitimo tikslas yra nacionalinio strateginio plano ir kaimo plėtros programų pateikimo tvarką suderinti su regioninės politikos reguliavimo tvarka. Subsidiarumo principas numato, kad už kaimo plėtros strategija atsako bet kuris teritorinis valdžios lygmuo, pagal konkrečią tam tikros valstybės narės situaciją.

2 rekomendacija

14 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybė narė gali pateikti visai savo teritorijai bendrą programą arba kiekvienam regionui parengtą programą. | Valstybė narė gali pateikti visai savo teritorijai bendrą programą ir (arba) kiekvienam regionui parengtą programą. Jei programavimas vykdomas nacionaliniu ir regioniniu lygiu, tarp šių lygių turi būti aiškus ryšys. Valstybės narės gali taip pat pateikti tvirtinti bendrąsias pamatines taisykles, kurios iš dalies arba pilnai taps regioninių programų dalimi. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Valstybė narė gali pateikti visai savo teritorijai bendrą programą arba kiekvienam regionui parengtą programą.

Valstybė narė gali pateikti visai savo teritorijai bendrą programą ir (arba) kiekvienam regionui parengtą programą. Jei programavimas vykdomas nacionaliniu ir regioniniu lygiu, tarp šių lygių turi būti aiškus ryšys. Valstybės narės gali taip pat pateikti tvirtinti bendrąsias pamatines taisykles, kurios iš dalies arba pilnai taps regioninių programų dalimi.

Paaiškinimas

Toks pakeitimas suteiktų valstybėms narėms daugiau erdvės programavimui pritaikyti prie savo poreikių.

3 rekomendacija

16 straipsnis

| Komisijos tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendrijos finansinis įnašas, skirtas kiekvienam iš trijų 4 straipsnyje nurodytų tikslų pasiekti, sudaro ne mažiau kaip 15 % viso Fondo finansavimo, skirto programos I ir III prioritetinėms kryptims, nurodytoms IV antraštinės dalies I skyriaus atitinkamai I ir III skirsniuose, ir 25 % viso Fondo finansavimo, skirto programos II prioritetinei krypčiai, nurodytai I skyriaus II skirsnyje. | Bendrijos finansinis įnašas, skirtas kiekvienam iš trijų 4 straipsnyje nurodytų tikslų pasiekti, sudaro ne mažiau kaip 15 % viso Fondo finansavimo, skirto programos I ir III prioritetinėms kryptims, nurodytoms IV antraštinės dalies I skyriaus atitinkamai I ir III skirsniuose, ir 25 % viso Fondo finansavimo, skirto programos II prioritetinei krypčiai, nurodytai I skyriaus II skirsnyje. Pateikus pakankamą pateisinimą, pagrįstą 15 straipsnio a punkte nurodytos analizės rezultatais, šių procentinių dydžių taikyti nereikia. |

Komisijos tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Bendrijos finansinis įnašas, skirtas kiekvienam iš trijų 4 straipsnyje nurodytų tikslų pasiekti, sudaro ne mažiau kaip 15 % viso Fondo finansavimo, skirto programos I ir III prioritetinėms kryptims, nurodytoms IV antraštinės dalies I skyriaus atitinkamai I ir III skirsniuose, ir 25 % viso Fondo finansavimo, skirto programos II prioritetinei krypčiai, nurodytai I skyriaus II skirsnyje.

Bendrijos finansinis įnašas, skirtas kiekvienam iš trijų 4 straipsnyje nurodytų tikslų pasiekti, sudaro ne mažiau kaip 15 % viso Fondo finansavimo, skirto programos I ir III prioritetinėms kryptims, nurodytoms IV antraštinės dalies I skyriaus atitinkamai I ir III skirsniuose, ir 25 % viso Fondo finansavimo, skirto programos II prioritetinei krypčiai, nurodytai I skyriaus II skirsnyje. Pateikus pakankamą pateisinimą, pagrįstą 15 straipsnio a punkte nurodytos analizės rezultatais, šių procentinių dydžių taikyti nereikia.

Paaiškinimas

Ši nuostata kaimo plėtros programą rengiančiai valdžios institucijai suteiktų galimybę įvairioms priemonėms skiriamas biudžeto lėšas lanksčiau pritaikyti prie programavimo poreikių.

4 rekomendacija

19 straipsnio c dalies iii) punktas

| Komisijos tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| žemės ūkio gamybos ir produktų kokybės gerinimo priemones: | žemės ūkio gamybos ir produktų kokybės gerinimo priemones: |
| i) | padėjimą ūkininkams prisitaikyti prie reiklių Bendrijos teisės aktais paremtų standartų, |

Komisijos tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

žemės ūkio gamybos ir produktų kokybės gerinimo priemones:

žemės ūkio gamybos ir produktų kokybės gerinimo priemones:

i)

padėjimą ūkininkams prisitaikyti prie reiklių Bendrijos teisės aktais paremtų standartų,

| i) | padėjimą ūkininkams prisitaikyti prie reiklių Bendrijos teisės aktais paremtų standartų, |
| --- | --- |

i)

padėjimą ūkininkams prisitaikyti prie reiklių Bendrijos teisės aktais paremtų standartų,

| ii) | maisto kokybės schemose dalyvaujančių ūkininkų rėmimą, |
| --- | --- |

ii)

maisto kokybės schemose dalyvaujančių ūkininkų rėmimą,

| ii) | maisto kokybės schemose dalyvaujančių ūkininkų rėmimą, |
| --- | --- |

ii)

maisto kokybės schemose dalyvaujančių ūkininkų rėmimą,

| iii) | specializuotų ūkininkų susivienijimų rėmimą informuojant apie maisto kokybės schemų produktus ir juos reklamuojant; |
| --- | --- |

iii)

specializuotų ūkininkų susivienijimų rėmimą informuojant apie maisto kokybės schemų produktus ir juos reklamuojant;

| iii) | specializuotų ūkininkų susivienijimų, įskaitant kokybės susivienijimų ar priemonių vadovybę bei tarpšakines asociacijas, rėmimą informuojant apie maisto kokybės schemų produktus ir juos reklamuojant; |
| --- | --- |

iii)

specializuotų ūkininkų susivienijimų, įskaitant kokybės susivienijimų ar priemonių vadovybę bei tarpšakines asociacijas, rėmimą informuojant apie maisto kokybės schemų produktus ir juos reklamuojant;

Paaiškinimas

Ši nuostata apima šviežių ir perdirbtų produktų plačiausia prasme gamintojų grupes. Vadovybėje dirba ir gamintojai, ir (arba) perdirbėjai.

5 rekomendacija

27 straipsnis

| Komisijos tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| | |
| 1. | 19 straipsnio b punkto iii papunktyje numatyta parama teikiama investicijoms, kurias suteikus: |

Komisijos tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

1.

19 straipsnio b punkto iii papunktyje numatyta parama teikiama investicijoms, kurias suteikus:

| 1. | 19 straipsnio b punkto iii papunktyje numatyta parama teikiama investicijoms, kurias suteikus: |
| --- | --- |

1.

19 straipsnio b punkto iii papunktyje numatyta parama teikiama investicijoms, kurias suteikus:

| a) | yra gerinami bendri įmonės veiklos rezultatai; |
| --- | --- |

a)

yra gerinami bendri įmonės veiklos rezultatai;

| a) | yra gerinami bendri įmonės veiklos rezultatai; |
| --- | --- |

a)

yra gerinami bendri įmonės veiklos rezultatai;

| b) | yra rūpinamasi šios Sutarties I priede išvardytų produktų perdirbimu ir pardavimu, išskyrus žuvininkystės produktus, taip pat miškininkystės produktais, ir |
| --- | --- |

b)

yra rūpinamasi šios Sutarties I priede išvardytų produktų perdirbimu ir pardavimu, išskyrus žuvininkystės produktus, taip pat miškininkystės produktais, ir

| b) | yra rūpinamasi šios Sutarties I priede išvardytų produktų perdirbimu ir pardavimu, išskyrus žuvininkystės produktus, taip pat miškininkystės produktais, ir |
| --- | --- |

b)

yra rūpinamasi šios Sutarties I priede išvardytų produktų perdirbimu ir pardavimu, išskyrus žuvininkystės produktus, taip pat miškininkystės produktais, ir

| c) | yra paisoma Bendrijos standartų, taikomų atitinkamai investicijai.
  Jei investicijos daromos pagal Bendrijos standartus, parama gali būti teikiama tik labai mažų įmonių, kurios laikosi naujai įvesto Bendrijos standarto, padarytoms investicijoms, kaip nurodyta šio straipsnio 2 dalyje. Tuo atveju, šio standarto laikymuisi skirtas laikotarpis gali būti pratęstas, bet ne ilgiau kaip 36 mėnesiams nuo tos dienos, kurią tas standartas tampa įmonei privalomas. |
| --- | --- |

c)

yra paisoma Bendrijos standartų, taikomų atitinkamai investicijai.

Jei investicijos daromos pagal Bendrijos standartus, parama gali būti teikiama tik labai mažų įmonių, kurios laikosi naujai įvesto Bendrijos standarto, padarytoms investicijoms, kaip nurodyta šio straipsnio 2 dalyje. Tuo atveju, šio standarto laikymuisi skirtas laikotarpis gali būti pratęstas, bet ne ilgiau kaip 36 mėnesiams nuo tos dienos, kurią tas standartas tampa įmonei privalomas.

| c) | yra paisoma Bendrijos standartų, taikomų atitinkamai investicijai.
  Jei investicijos daromos pagal Bendrijos standartus, parama gali būti teikiama tik labai mažų įmonių, kurios laikosi naujai įvesto Bendrijos standarto, padarytoms investicijoms, kaip nurodyta šio straipsnio 2 dalyje. Tuo atveju, šio standarto laikymuisi skirtas laikotarpis gali būti pratęstas, bet ne ilgiau kaip 36 mėnesiams nuo tos dienos, kurią tas standartas tampa įmonei privalomas. |
| --- | --- |

c)

yra paisoma Bendrijos standartų, taikomų atitinkamai investicijai.

Jei investicijos daromos pagal Bendrijos standartus, parama gali būti teikiama tik labai mažų įmonių, kurios laikosi naujai įvesto Bendrijos standarto, padarytoms investicijoms, kaip nurodyta šio straipsnio 2 dalyje. Tuo atveju, šio standarto laikymuisi skirtas laikotarpis gali būti pratęstas, bet ne ilgiau kaip 36 mėnesiams nuo tos dienos, kurią tas standartas tampa įmonei privalomas.

| 2. | Šio straipsnio 1 dalyje minima parama ribojama labai mažoms ir mažoms įmonėms, kaip apibrėžta Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB. Miškininkystės gamybos atveju ribojama parama labai mažoms įmonėms.
  Parama neteikiama sunkumus turinčioms firmoms, kaip apibrėžta Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos skirtos padėti ir pertvarkyti sunkumų turinčias firmas. |
| --- | --- |

2.

Šio straipsnio 1 dalyje minima parama ribojama labai mažoms ir mažoms įmonėms, kaip apibrėžta Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB. Miškininkystės gamybos atveju ribojama parama labai mažoms įmonėms.

Parama neteikiama sunkumus turinčioms firmoms, kaip apibrėžta Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos skirtos padėti ir pertvarkyti sunkumų turinčias firmas.

| 2. | Šio straipsnio 1 dalyje minima parama ribojama labai mažoms ir mažoms ir vidutinėms įmonėms, kaip apibrėžta Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB, bei žemės ūkio produktų asociacijoms. Miškininkystės gamybos atveju ribojama parama labai mažoms įmonėms.
  Parama neteikiama sunkumus turinčioms firmoms, kaip apibrėžta Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos skirtos padėti ir pertvarkyti sunkumų turinčias firmas. |
| --- | --- |

2.

Šio straipsnio 1 dalyje minima parama ribojama labai mažoms ir mažoms ir vidutinėms įmonėms, kaip apibrėžta Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB, bei žemės ūkio produktų asociacijoms. Miškininkystės gamybos atveju ribojama parama labai mažoms įmonėms.

Parama neteikiama sunkumus turinčioms firmoms, kaip apibrėžta Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos skirtos padėti ir pertvarkyti sunkumų turinčias firmas.

| 3. | Paramos dydis neviršija I priede nustatytos sumos. |
| --- | --- |

3.

Paramos dydis neviršija I priede nustatytos sumos.

| 3. | Paramos dydis neviršija I priede nustatytos sumos. |
| --- | --- |

3.

Paramos dydis neviršija I priede nustatytos sumos.

Paaiškinimas

Kad būtų laikomasi priemonių, įgyvendinamų pagal kitus struktūrinius fondus. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad žemės ūkio produktų sektorius suteikia daugiau darbo vietų negu kiti gamybos sektoriai.

6 rekomendacija

34 straipsnis

| Komisijos tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| | |
| Pagal šį skirsnį teikiama parama yra susijusi su priemonėmis: | Pagal šį skirsnį teikiama parama yra susijusi su priemonėmis: |
| a) | skirtomis tvariam žemės ūkio naudmenų naudojimui mokant: |

Komisijos tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Pagal šį skirsnį teikiama parama yra susijusi su priemonėmis:

Pagal šį skirsnį teikiama parama yra susijusi su priemonėmis:

a)

skirtomis tvariam žemės ūkio naudmenų naudojimui mokant:

| a) | skirtomis tvariam žemės ūkio naudmenų naudojimui mokant: |
| --- | --- |

a)

skirtomis tvariam žemės ūkio naudmenų naudojimui mokant:

| i) | gamtinių kliūčių išmokas ūkininkams kalnų srityse, |
| --- | --- |

i)

gamtinių kliūčių išmokas ūkininkams kalnų srityse,

| i) | gamtinių kliūčių išmokas ūkininkams kalnų srityse, |
| --- | --- |

i)

gamtinių kliūčių išmokas ūkininkams kalnų srityse,

| ii) | išmokas ūkininkams, dirbantiems srityse, kuriose yra kliūčių, kitose srityse, išskyrus kalnų sritis, |
| --- | --- |

ii)

išmokas ūkininkams, dirbantiems srityse, kuriose yra kliūčių, kitose srityse, išskyrus kalnų sritis,

| ii) | išmokas ūkininkams, dirbantiems srityse, kuriose yra kliūčių, kitose srityse, išskyrus kalnų sritis, |
| --- | --- |

ii)

išmokas ūkininkams, dirbantiems srityse, kuriose yra kliūčių, kitose srityse, išskyrus kalnų sritis,

| iii) | NATURA 2000 išmokas, |
| --- | --- |

iii)

NATURA 2000 išmokas,

| iii) | NATURA 2000 išmokas, |
| --- | --- |

iii)

NATURA 2000 išmokas,

| iv) | agrarinės aplinkosaugos ir gyvūnų gerovės išmokas, |
| --- | --- |

iv)

agrarinės aplinkosaugos ir gyvūnų gerovės išmokas,

| iv) | agrarinės aplinkosaugos ir gyvūnų gerovės išmokas, |
| --- | --- |

iv)

agrarinės aplinkosaugos ir gyvūnų gerovės išmokas,

| v) | paramą negamybinėms investicijoms; |
| --- | --- |

v)

paramą negamybinėms investicijoms;

| v) | paramą negamybinėms investicijoms; |
| --- | --- |

v)

paramą negamybinėms investicijoms;

| b) | skirtomis tvariam miškų ūkio naudmenų naudojimui taikant: |
| --- | --- |

b)

skirtomis tvariam miškų ūkio naudmenų naudojimui taikant:

| b) | skirtomis tvariam miškų ūkio naudmenų naudojimui taikant: |
| --- | --- |

b)

skirtomis tvariam miškų ūkio naudmenų naudojimui taikant:

| i) | pirmąjį žemės ūkio naudmenų apželdinimą, |
| --- | --- |

i)

pirmąjį žemės ūkio naudmenų apželdinimą,

| i) | pirmąjį žemės ūkio naudmenų apželdinimą, |
| --- | --- |

i)

pirmąjį žemės ūkio naudmenų apželdinimą,

| ii) | pirmąjį agromiškininkystės sistemų sukūrimą žemės ūkio naudmenose, |
| --- | --- |

ii)

pirmąjį agromiškininkystės sistemų sukūrimą žemės ūkio naudmenose,

| ii) | pirmąjį agromiškininkystės sistemų sukūrimą žemės ūkio naudmenose, |
| --- | --- |

ii)

pirmąjį agromiškininkystės sistemų sukūrimą žemės ūkio naudmenose,

| iii) | pirmąjį ne žemės ūkio naudmenų apželdinimą, |
| --- | --- |

iii)

pirmąjį ne žemės ūkio naudmenų apželdinimą,

| iii) | pirmąjį ne žemės ūkio naudmenų apželdinimą, |
| --- | --- |

iii)

pirmąjį ne žemės ūkio naudmenų apželdinimą,

| iv) | NATURA 2000 išmokas, |
| --- | --- |

iv)

NATURA 2000 išmokas,

| iv) | NATURA 2000 išmokas, |
| --- | --- |

iv)

NATURA 2000 išmokas,

| v) | miškų aplinkosaugos išmokas, |
| --- | --- |

v)

miškų aplinkosaugos išmokas,

| v) | miškų aplinkosaugos išmokas, |
| --- | --- |

v)

miškų aplinkosaugos išmokas,

| vi) | miškininkystės gamybos potencialo atnaujinimą ir apsaugos veiksmų įvedimą, |
| --- | --- |

vi)

miškininkystės gamybos potencialo atnaujinimą ir apsaugos veiksmų įvedimą,

| vi) | miškininkystės gamybos potencialo atnaujinimą ir apsaugos veiksmų įvedimą, |
| --- | --- |

vi)

miškininkystės gamybos potencialo atnaujinimą ir apsaugos veiksmų įvedimą,

| vii) | paramą negamybinėms investicijoms. |
| --- | --- |

vii)

paramą negamybinėms investicijoms.

| vii) | paramą negamybinėms investicijoms. |
| --- | --- |

vii)

paramą negamybinėms investicijoms.

| c) | priemonės, skirtos žemės ūkio ir miškininkystės sistemų skleidimui ir išsaugojimui, įskaitant:







  i) | paramą žemės ūkio ir miškininkystės sistemų išsaugojimui ir išlaikymui; |
| --- | --- | --- |

c)

i)

paramą žemės ūkio ir miškininkystės sistemų išsaugojimui ir išlaikymui;

| ii) | NATURA 2000 išmokas. |
| --- | --- |

ii)

NATURA 2000 išmokas.

Paaiškinimas

Europos teisės aktuose žemėnauda padalyta į 2 grupes: žemės ūkio paskirties žemė ir miško žemė. Žemės ūkio ir miškininkystės sistemose viename žemės plote trumpą laiką vykdoma žemės ūkio veikla (auginami pasėliai arba gyvuliai) ir ilgą laiką vykdoma miškininkystės veikla (medienos ar kamštienos gamyba arba, rekreaciniais tikslais, duodant daug išorinės naudos aplinkai). Žemės ūkio ir miškininkystės veikla apima nemažai gamybos sistemų, paremtų žemėnauda daugeliu paskirčių, kuo optimaliau užtikrinant sąveiką tarp šių įvairių paskirčių, kad būtų abipusiškai naudingai būtų panaudojami medžiai, pasėliai ir gyvuliai. Reglamento projekte pripažįstama, kad yra ši trečioji žemėnaudos sistema, kuri skiriasi ir nuo žemės ūkio, ir nuo miškininkystės žemėnaudos. Tačiau Bendrijos parama skiriama tik pradiniam žemės ūkio ir miškininkystės sistemos kūrimui. Atsižvelgus į tokią rekomendaciją, įrašoma parama žemės ūkio ir miškininkystės apsaugai ir priežiūrai.

7 rekomendacija

36 straipsnis

| Komisijos tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| | |
| 34 straipsnio a punkto iii papunktyje numatyta parama ūkininkams teikiama kasmet ir už vieną naudojamos žemės ploto hektarą, siekiant kompensuoti dėl kliūčių srityse, susijusiose su Direktyvų 79/409/EEB ir 92/43/EEB įgyvendinimu, patirtas išlaidas bei prarastas pajamas. | 34 straipsnio a punkto iii papunktyje numatyta parama ūkininkams teikiama kasmet ir už vieną naudojamos žemės ploto hektarą, siekiant kompensuoti dėl kliūčių srityse, susijusiose su Direktyvų 79/409/EEB ir 92/43/EEB įgyvendinimu, patirtas išlaidas bei prarastas pajamas ir skatinti aplinkosaugos požiūriu vertingas ūkininkavimo sistemas. |

Komisijos tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

34 straipsnio a punkto iii papunktyje numatyta parama ūkininkams teikiama kasmet ir už vieną naudojamos žemės ploto hektarą, siekiant kompensuoti dėl kliūčių srityse, susijusiose su Direktyvų 79/409/EEB ir 92/43/EEB įgyvendinimu, patirtas išlaidas bei prarastas pajamas.

34 straipsnio a punkto iii papunktyje numatyta parama ūkininkams teikiama kasmet ir už vieną naudojamos žemės ploto hektarą, siekiant kompensuoti dėl kliūčių srityse, susijusiose su Direktyvų 79/409/EEB ir 92/43/EEB įgyvendinimu, patirtas išlaidas bei prarastas pajamas ir skatinti aplinkosaugos požiūriu vertingas ūkininkavimo sistemas.

Paaiškinimas

Žemės ūkio aplinkosauginis vaidmuo ir jo svarba faunos ir floros apsaugai bei kraštovaizdžio priežiūrai turėtų būti socialiai pripažintas. Tai neturėtų būti laikoma nesvarbia veikla, kurios mastas galėtų būti apribotas.

8 rekomendacija

37 straipsnio 4 dalis

| Komisijos tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 4. | Kasmet skiriamomis išmokomis yra atlyginama dėl gautų įsipareigojimų atsirandančios papildomos išlaidos bei prarastos pajamos; jei būtina, jomis gali būti atlygintos ir sandorių išlaidos.
  Tam tikrais atvejais naudos gavėjai atrenkami pagal kvietimus dalyvauti paraiškų konkursuose taikant ekonominius, aplinkos ir gyvūnų gerovės veiksmingumo kriterijus.
  Paramos dydis neviršija I priede nustatytos sumos. |

Komisijos tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

4.

Kasmet skiriamomis išmokomis yra atlyginama dėl gautų įsipareigojimų atsirandančios papildomos išlaidos bei prarastos pajamos; jei būtina, jomis gali būti atlygintos ir sandorių išlaidos.

Tam tikrais atvejais naudos gavėjai atrenkami pagal kvietimus dalyvauti paraiškų konkursuose taikant ekonominius, aplinkos ir gyvūnų gerovės veiksmingumo kriterijus.

Paramos dydis neviršija I priede nustatytos sumos.

| 4. | Kasmet skiriamomis išmokomis yra atlyginama dėl gautų įsipareigojimų atsirandančios papildomos išlaidos bei prarastos pajamos; jei būtina, jomis gali būti atlygintos ir sandorių išlaidos.

  Šios išmokos gali būti padidintos iki 20%, siekiant paskatinti jų pasisavinimą.


  Nurodžiusios tinkamą pagrindą, valstybės narės gali siūlyti alternatyvias paramos schemas.

  Tam tikrais atvejais naudos gavėjai atrenkami pagal kvietimus dalyvauti paraiškų konkursuose taikant ekonominius, aplinkos ir gyvūnų gerovės veiksmingumo kriterijus.
  Paramos dydis neviršija I priede nustatytos sumos. |
| --- | --- |

4.

Kasmet skiriamomis išmokomis yra atlyginama dėl gautų įsipareigojimų atsirandančios papildomos išlaidos bei prarastos pajamos; jei būtina, jomis gali būti atlygintos ir sandorių išlaidos.

Šios išmokos gali būti padidintos iki 20%, siekiant paskatinti jų pasisavinimą.

Nurodžiusios tinkamą pagrindą, valstybės narės gali siūlyti alternatyvias paramos schemas.

Tam tikrais atvejais naudos gavėjai atrenkami pagal kvietimus dalyvauti paraiškų konkursuose taikant ekonominius, aplinkos ir gyvūnų gerovės veiksmingumo kriterijus.

Paramos dydis neviršija I priede nustatytos sumos.

Paaiškinimas

Atsižvelgiant į tai, kad agrarinės aplinkosaugos susitarimai dėl kaimo valdymo yra labai svarbūs, būtų gerai toliau skatinti sudarinėti tokius susitarimus. Svarbu išplėsti paramos apskaičiavimo pagrindą, kadangi dabartinė sistema ne visuomet gali būti taikoma

9 rekomendacija

Naujas 46 a straipsnis

| Komisijos tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| | Parama agrarinės miškininkystės sistemų, naudingų aplinkai, išsaugojimui ir tobulinimui








  1. | 34 straipsnio c punkto i papunktyje numatyta parama teikiama ūkininkams, kurie vykdo agrarinės miškininkystės sistemų, naudingų aplinkai, išsaugojimui ir tobulinimui numatytus ūkininkavimo ir administracinius, bei su gyvūnų apsauga susijusius įsipareigojimus. |

Komisijos tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Parama agrarinės miškininkystės sistemų, naudingų aplinkai, išsaugojimui ir tobulinimui

1.

| 2. | Valstybės narės pasiūlo teritorijų, kurias galima priskirti agrarinės miškininkystės sistemų, naudingų aplinkai, sąrašą. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Maksimalus paramos dydis yra nurodytas 1-ame priede. |
| --- | --- |

3.

Paaiškinimas

Žiūrėti 6 rekomendaciją.

10 rekomendacija

Naujas 46 b straipsnis

| Komisijos tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| | NATURA 2000 išmokos


  34 straipsnio c punkto ii papunktyje numatyta parama yra kasmet skiriama vienam agrarinės miškininkystės ploto hektarui, siekiant atlyginti privačių savininkų arba jų asociacijų patirtas išlaidas, dėl naudojimosi šiais plotais apribojimų, susijusių su Direktyvų 79/409/EEB ir 92/43/EEB įgyvendinimu atitinkamoje srityje.


  Paramos dydis nustatomas atsižvelgiant į I priede nustatytas mažiausias ir didžiausias sumas. |

Komisijos tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

NATURA 2000 išmokos

34 straipsnio c punkto ii papunktyje numatyta parama yra kasmet skiriama vienam agrarinės miškininkystės ploto hektarui, siekiant atlyginti privačių savininkų arba jų asociacijų patirtas išlaidas, dėl naudojimosi šiais plotais apribojimų, susijusių su Direktyvų 79/409/EEB ir 92/43/EEB įgyvendinimu atitinkamoje srityje.

Paramos dydis nustatomas atsižvelgiant į I priede nustatytas mažiausias ir didžiausias sumas.

Paaiškinimas

Žr. 6 rekomendaciją.

11 rekomendacija

49 straipsnio a punktas

| Komisijos tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Parama pagal šį skirsnį apima: | Parama pagal šį skirsnį apima: |
| a) | visokeriopo kaimo ekonomikos plėtimo priemones, kurias sudaro: |

Komisijos tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Parama pagal šį skirsnį apima:

Parama pagal šį skirsnį apima:

a)

visokeriopo kaimo ekonomikos plėtimo priemones, kurias sudaro:

| a) | visokeriopo kaimo ekonomikos plėtimo priemones, kurias sudaro: |
| --- | --- |

a)

visokeriopo kaimo ekonomikos plėtimo priemones, kurias sudaro:

| i) | visokeriopas ne žemės ūkio veiklos plėtimas, |
| --- | --- |

i)

visokeriopas ne žemės ūkio veiklos plėtimas,

| i) | visokeriopas ne žemės ūkio veiklos plėtimas, |
| --- | --- |

i)

visokeriopas ne žemės ūkio veiklos plėtimas,

| ii) | parama labai mažų įmonių kūrimui ir plėtimui, atsižvelgiant į verslininkystės rėmimą ir ekonominės struktūros plėtojimą; |
| --- | --- |

ii)

parama labai mažų įmonių kūrimui ir plėtimui, atsižvelgiant į verslininkystės rėmimą ir ekonominės struktūros plėtojimą;

| ii) | parama labai mažų įmonių kūrimui ir plėtimui, atsižvelgiant į verslininkystės rėmimą ir ekonominės struktūros plėtojimą; |
| --- | --- |

ii)

parama labai mažų įmonių kūrimui ir plėtimui, atsižvelgiant į verslininkystės rėmimą ir ekonominės struktūros plėtojimą;

| iii) | turizmo veiklos skatinimas, |
| --- | --- |

iii)

turizmo veiklos skatinimas,

| iii) | turizmo veiklos skatinimas, |
| --- | --- |

iii)

turizmo veiklos skatinimas,

| iv) | apsauga, gamtos paveldo modernizavimas ir valdymas, taip prisidedant prie tvaraus ekonominio vystymo. |
| --- | --- |

iv)

apsauga, gamtos paveldo modernizavimas ir valdymas, taip prisidedant prie tvaraus ekonominio vystymo.

| iv) | didesnio moterų dalyvavimo kaimo ekonomikoje rėmimas, |
| --- | --- |

iv)

| v) | apsauga, gamtos
  kaimo paveldo (gamtos, istorinio ir kultūrinio) modernizavimas ir valdymas, taip prisidedant prie tvaraus ekonominio vystymo. |
| --- | --- |

v)

apsauga, gamtos
  kaimo paveldo (gamtos, istorinio ir kultūrinio) modernizavimas ir valdymas, taip prisidedant prie tvaraus ekonominio vystymo.

Paaiškinimas

Moterys vaidina svarbų vaidmenį įvairinant kaimo ekonomiką, tačiau dažnai susiduria su konkrečiomis problemomis, tokiomis kaip ribota galimybė gauti kapitalo. Šis pakeitimas skirtas priemonėms, kurios yra skirtos šioms kliūtims pašalinti, paremti. Kaimo plėtros strategijos kryptyse, įgyvendinamose laikantis EŽŪKPF nuostatų, yra tinkamai išdėstytas kaimo paveldo klausimas plačiausia prasme. Istorinis ir kultūros paveldas, kuris svarbus ir kaimo plėtros grupėms, turi būti įtrauktas kartu su gamtos paveldu.

12 rekomendacija

52 straipsnis

| Komisijos tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| | |
| 49 straipsnio a punkto iii papunktyje nurodyta parama skiriama: | 49 straipsnio a punkto iii papunktyje nurodyta parama skiriama: |
| a) | nedidelių infrastruktūrų, tokių kaip informacijos centrai ir kelrodžių sukūrimui turistų stovyklavietėse; |

Komisijos tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

49 straipsnio a punkto iii papunktyje nurodyta parama skiriama:

49 straipsnio a punkto iii papunktyje nurodyta parama skiriama:

a)

nedidelių infrastruktūrų, tokių kaip informacijos centrai ir kelrodžių sukūrimui turistų stovyklavietėse;

| a) | nedidelių infrastruktūrų, tokių kaip informacijos centrai ir kelrodžių sukūrimui turistų stovyklavietėse; |
| --- | --- |

a)

nedidelių infrastruktūrų, tokių kaip informacijos centrai ir kelrodžių sukūrimui turistų stovyklavietėse;

| b) | pramogų infrastruktūros, leidžiančios prieiti prie arealų ir apsigyventi nedideliuose būstuose, sukūrimui; |
| --- | --- |

b)

pramogų infrastruktūros, leidžiančios prieiti prie arealų ir apsigyventi nedideliuose būstuose, sukūrimui;

| b) | pramogų infrastruktūros, leidžiančios prieiti prie arealų ir apsigyventi nedideliuose būstuose, sukūrimui; |
| --- | --- |

b)

pramogų infrastruktūros, leidžiančios prieiti prie arealų ir apsigyventi nedideliuose būstuose, sukūrimui;

| c) | susijusių su kaimo turizmu turizmo produktų išplėtimui ir išleidimui į rinką. |
| --- | --- |

c)

susijusių su kaimo turizmu turizmo produktų išplėtimui ir išleidimui į rinką.

| c) | susijusių su kaimo turizmu turizmo produktų išplėtimui ir išleidimui į rinką, įskaitant reklamą internete; |
| --- | --- |

c)

susijusių su kaimo turizmu turizmo produktų išplėtimui ir išleidimui į rinką, įskaitant reklamą internete;

| d) | specifinį profesinį apmokymą turizmo sektoriuje, tokiose srityse, kaip klientų aptarnavimas ir turizmo reikmenų gamyba. |
| --- | --- |

d)

Paaiškinimas

Kaimo vietovėse yra nuostabaus gamtos paveldo ir kitų patrauklių vietų. Tačiau vietos turizmo pramonės gebėjimas panaudoti šias patrauklias vietas tvariu būdu ir leisti turistui įgyti kokybišką patirtį dažnai kliudo menkai teikiamos paslaugos ir (arba) netinkamas produkto plėtojimas. Nors 56 straipsnyje gali būti nuoroda į „profesinį mokymą“, labai svarbu, kad konkreti nuoroda į mokymą būtų padaryta turizmo priemonėje. Vis daugiau žmonių kelionių, apgyvendinimo, atostogų ir laisvalaikio produktus ir paslaugas užsisako internetu, o taip pat naudojasi ten pateikta informacija. Mažesni kaimo turizmo paslaugų teikėjai yra atsidūrę nepalankioje padėtyje, neturėdami išsilavinimo ir lėšų aptarnauti klientus internetu bei teikti rinkodaros paslaugas.

13 rekomendacija

58 straipsnis

| Komisijos tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Vietinės plėtros strategijos
  49 straipsnyje išvardytos priemonės pirmiausia įgyvendinamos taikant vietinės plėtros strategijas. | Vietinės plėtros strategijos
  49 straipsnyje išvardytos priemonės pirmiausia įgyvendinamos taikant vietinės plėtros strategijas, aktyviai dalyvaujant vietos valdžios institucijoms. |

Komisijos tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Vietinės plėtros strategijos

49 straipsnyje išvardytos priemonės pirmiausia įgyvendinamos taikant vietinės plėtros strategijas.

Vietinės plėtros strategijos

49 straipsnyje išvardytos priemonės pirmiausia įgyvendinamos taikant vietinės plėtros strategijas, aktyviai dalyvaujant vietos valdžios institucijoms.

Paaiškinimas

Šį pakeitimą lemia 3.1 punkto pakeitimas. Dauguma 49 straipsnyje nurodytų priemonių priklauso pagrindinėms vietos valdžios institucijų atsakomybės sritims. Ankstesnėse kaimo plėtros programose kai kurių valstybių narių vietos valdžios institucijos aktyviai nedalyvavo procese ir tiesiogiai nerengė vietos plėtros strategijos krypčių. Užtikrinus aktyvų vietos valdžios institucijų dalyvavimą EAFRD, požiūris į daugelio kaimo vietovių plėtrą bus išsamesnis ir darnesnis. Jeigu nebus konkrečios nuorodos į vietos valdžios institucijas, gali sumenkėti galimybė įgyvendinti EAFRD tikslus.

14 rekomendacija

63 straipsnio 1 dalis

| Komisijos tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Jei teikiama 62 straipsnio a punkte nurodyta parama, veikla pagal šią strategiją turi atitikti šiame reglamente kiekvienai prioritetinei krypčiai nustatytus tikslus. |

Komisijos tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

1.

Jei teikiama 62 straipsnio a punkte nurodyta parama, veikla pagal šią strategiją turi atitikti šiame reglamente kiekvienai prioritetinei krypčiai nustatytus tikslus.

| 1. | Jei teikiama 62 straipsnio a punkte nurodyta parama, veikla pagal šią strategiją turi atitikti vieną arba keletą šiame reglamente kiekvienai prioritetinei krypčiai nustatytų tikslų. |
| --- | --- |

1.

Jei teikiama 62 straipsnio a punkte nurodyta parama, veikla pagal šią strategiją turi atitikti vieną arba keletą šiame reglamente kiekvienai prioritetinei krypčiai nustatytų tikslų.

Paaiškinimas

Atsižvelgiant į 63 straipsnio 1 dalis nurodo, kad pagal LEADER metodą vykdomos priemonės turi atitikti visus šio reglamento tikslus, o tai prieštarauja 62 straipsnio a punktui. Pakeitime sujungiami abiejų straipsnių tekstai.

15 rekomendacija

70 straipsnio 2 dalis

| Komisijos tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 3 % išteklių, nurodytų šio straipsnio 1 dalyje, 2,66 milijardo eurų sumai 2004 m. kainomis yra skiriama 92 straipsnyje numatytam rezervui. | 3 % išteklių, nurodytų šio straipsnio 1 dalyje, 2,66 milijardo eurų sumai 2004 m. kainomis yra skiriama 92 straipsnyje numatytam rezervui. |

Komisijos tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

3 % išteklių, nurodytų šio straipsnio 1 dalyje, 2,66 milijardo eurų sumai 2004 m. kainomis yra skiriama 92 straipsnyje numatytam rezervui.

3 % išteklių, nurodytų šio straipsnio 1 dalyje, 2,66 milijardo eurų sumai 2004 m. kainomis yra skiriama 92 straipsnyje numatytam rezervui.

Paaiškinimas

LEADER metodui kurti veiklos rezervą yra nelogiška.

16 rekomendacija

71.4 straipsnis

| Komisijos tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Nepaisant aukščiausių ribų, nustatytų šio straipsnio 3 dalyje, Fondo finansavimas gali būti penkiais procento punktais padidintas atokiausių regionų ir mažųjų Egėjo jūros salų programoms. | Nepaisant aukščiausių ribų, nustatytų šio straipsnio 3 dalyje, Fondo finansavimas gali būti penkiais procento punktais padidintas iki 85 % viešojo finansavimo atokiausių regionų ir mažųjų Egėjo jūros salų programoms. |

Komisijos tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Nepaisant aukščiausių ribų, nustatytų šio straipsnio 3 dalyje, Fondo finansavimas gali būti penkiais procento punktais padidintas atokiausių regionų ir mažųjų Egėjo jūros salų programoms.

Nepaisant aukščiausių ribų, nustatytų šio straipsnio 3 dalyje, Fondo finansavimas gali būti penkiais procento punktais padidintas iki 85 % viešojo finansavimo atokiausių regionų ir mažųjų Egėjo jūros salų programoms.

Paaiškinimas

Pripažinus, kad atokiausių Europos regionų išsivystymo problemos yra išskirtinės ir didelės, o tokia nuostata yra įrašyta EB sutarties 299 straipsnio 2 dalyje (bus III-424 straipsnis), reikalaujama, kad šis klausimas būtų konkrečiai ir tinkamai įtrauktas į žemės ūkio politiką po 2006 m.

Dėl to, atokiausių regionų konkrečioms žemės ūkio problemoms spręsti turi būti skiriama daugiau paramos negu kitiems regionams. Dėl to būtina, kad pagalbos dydis nemažėtų, siekiant kuo veiksmingiau įveikti pagrindines struktūrines problemas, atsiradusias dėl atokumo ir izoliacijos.

17 rekomendacija

87 straipsnis

| Komisijos tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Kiekvienais metais, pateikus metinės pažangos ataskaitą, Komisija ir valdymo institucija tikrina pagrindinius praėjusių metų rezultatus, laikydamasi valstybės narės ir atitinkamos valdymo institucijos sutikimu nustatytos tvarkos. |

Komisijos tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

1.

Kiekvienais metais, pateikus metinės pažangos ataskaitą, Komisija ir valdymo institucija tikrina pagrindinius praėjusių metų rezultatus, laikydamasi valstybės narės ir atitinkamos valdymo institucijos sutikimu nustatytos tvarkos.

| 1. | Kiekvienais metais,
  Nuo programos pradžios, pateikus metinės pažangos ataskaitą, Komisija ir valdymo institucija tikrina pagrindinius praėjusių metų rezultatus, praėjus pusei programos laiko 2010 m., laikydamasi valstybės narės ir atitinkamos valdymo institucijos sutikimu nustatytos tvarkos. |
| --- | --- |

1.

Kiekvienais metais,
  Nuo programos pradžios, pateikus metinės pažangos ataskaitą, Komisija ir valdymo institucija tikrina pagrindinius praėjusių metų rezultatus, praėjus pusei programos laiko 2010 m., laikydamasi valstybės narės ir atitinkamos valdymo institucijos sutikimu nustatytos tvarkos.

Paaiškinimas

Reglamente numatyta, kad programa bus vykdoma septynerius metus ir tai leis valstybėms narėms įgyvendinti nacionalinės kaimo plėtros strategijos kryptis šiuo laikotarpiu, atsižvelgiant į nustatytus tikslus. Kad būtų užtikrinta tvari kaimo vietovių plėtra ir būtų pasiekti strateginiai tikslai, svarbu, kad šios programos būtų vykdomos kelerius metus. Dėl to siūlomas reglamentas apima ilgesnį nei vienerių metų laikotarpį.

Dėl to kyla klausimas, ar verta atlikinėti metines programų peržiūras, pirmiausia dėl to, kad priemonės yra skirtos ilgalaikiams tikslams pasiekti. Nelogiška rengti išvadas apie programos įgyvendinimą praėjus vos vieneriems metams. Būtų kur kas logiškiau ir geriau programą vertinti įpusėjus jos įgyvendinimo laikotarpiui ir kaip pasiekti, kad programa būtų kokybiškesnė. Metinis vertinimas, kaip nurodyta Komisijos pasiūlyme, tik padidintų bereikalingus biurokratinius formalumus ir prieštarautų paprasto ir aiškaus programavimo tikslams susidūrus su minimaliais biurokratiniais formalumais.

18 rekomendacija

92 straipsnis

| Komisijos tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | 70 straipsnio 2 dalyje minimam rezervui skiriama suma naudojama LEADER metodo įgyvendinimui programose remti. |

Komisijos tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

1.

70 straipsnio 2 dalyje minimam rezervui skiriama suma naudojama LEADER metodo įgyvendinimui programose remti.

| 1. | 70 straipsnio 2 dalyje minimam rezervui skiriama suma naudojama LEADER metodo įgyvendinimui programose remti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | LEADER metodo įgyvendinimas vertinamas pagal objektyvius kriterijus, įskaitant: |
| --- | --- |

2.

LEADER metodo įgyvendinimas vertinamas pagal objektyvius kriterijus, įskaitant:

| 2. | LEADER metodo įgyvendinimas vertinamas pagal objektyvius kriterijus, įskaitant: |
| --- | --- |

2.

| a) | LEADER metodui teikiamą prioritetą, |
| --- | --- |

a)

LEADER metodui teikiamą prioritetą,

| a) | LEADER metodui teikiamą prioritetą, |
| --- | --- |

a)

| b) | LEADER metodo teritorinę aprėptį, |
| --- | --- |

b)

LEADER metodo teritorinę aprėptį,

| b) | LEADER metodo teritorinę aprėptį, |
| --- | --- |

b)

| c) | etapą, pasiektą įgyvendinant LEADER prioritetinę kryptį, |
| --- | --- |

c)

etapą, pasiektą įgyvendinant LEADER prioritetinę kryptį,

| c) | etapą, pasiektą įgyvendinant LEADER prioritetinę kryptį, |
| --- | --- |

c)

| d) | svertų poveikį privačiam kapitalui, |
| --- | --- |

d)

svertų poveikį privačiam kapitalui,

| d) | svertų poveikį privačiam kapitalui, |
| --- | --- |

d)

| e) | tarpinių vertinimų rezultatus. |
| --- | --- |

e)

tarpinių vertinimų rezultatus.

| e) | tarpinių vertinimų rezultatus. |
| --- | --- |

e)

Paaiškinimas

Jei veiklos rezervas panaikinamas, šis straipsnis nebereikalingas.

19 rekomendacija

71 straipsnio 6 dalis

| Komisijos tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Nė viena Fondo finansuojama operacija tuo pat metu negauna naudos jos teisės į finansavimą iš struktūrinių fondų, Sanglaudos fondo ar bet kurios kitos Bendrijos finansinės priemonės įgijimo laikotarpiu. Bendrai finansuojamos Fondo išlaidos nėra bendrai finansuojamos kita Bendrijos finansine priemone. | Nė viena Fondo finansuojama operacija tuo pat metu negauna naudos jos teisės į finansavimą iš struktūrinių fondų, Sanglaudos fondo ar bet kurios kitos Bendrijos finansinės priemonės įgijimo laikotarpiu. Bendrai finansuojamos Fondo išlaidos nėra bendrai finansuojamos kita Bendrijos finansine priemone. |
| Operacija Fondo finansavimą gali gauti tiktai pagal vieną kaimo plėtros programą vienu metu. Ji gali būti finansuojama tiktai pagal vieną kaimo plėtros programos prioritetinę kryptį. | Operacija Fondo finansavimą gali gauti tiktai pagal vieną kaimo plėtros programą vienu metu. Ji gali būti finansuojama tiktai pagal vieną kaimo plėtros programos prioritetinę kryptį. |

Komisijos tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Nė viena Fondo finansuojama operacija tuo pat metu negauna naudos jos teisės į finansavimą iš struktūrinių fondų, Sanglaudos fondo ar bet kurios kitos Bendrijos finansinės priemonės įgijimo laikotarpiu. Bendrai finansuojamos Fondo išlaidos nėra bendrai finansuojamos kita Bendrijos finansine priemone.

Nė viena Fondo finansuojama operacija tuo pat metu negauna naudos jos teisės į finansavimą iš struktūrinių fondų, Sanglaudos fondo ar bet kurios kitos Bendrijos finansinės priemonės įgijimo laikotarpiu. Bendrai finansuojamos Fondo išlaidos nėra bendrai finansuojamos kita Bendrijos finansine priemone.

Operacija Fondo finansavimą gali gauti tiktai pagal vieną kaimo plėtros programą vienu metu. Ji gali būti finansuojama tiktai pagal vieną kaimo plėtros programos prioritetinę kryptį.

Operacija Fondo finansavimą gali gauti tiktai pagal vieną kaimo plėtros programą vienu metu. Ji gali būti finansuojama tiktai pagal vieną kaimo plėtros programos prioritetinę kryptį.

Paaiškinimas

Išbrauktasis sakinys pašalintų projektus, kurie nepateko į vienos prioritetinės krypties taikymo sritį, tačiau pateko į viso reglamento taikymo sritį.

20 rekomendacija

I priedas dėl 46 a ir 46 b straipsnių

Komisijos pasiūlytas tekstas

Ne

| Regionų komiteto pakeitimas |
| --- |
| Straipsnis | Tema | EUR arba % |
| 46 a straipsnio 3 dalis | Maksimali išmoka | 200 | už hektarą NŽP |
| 46 b | Maksimali NATURA 2000 išmoka | 200 | už hektarą NŽP |

Regionų komiteto pakeitimas

Straipsnis

Tema

EUR arba %

46 a straipsnio 3 dalis

Maksimali išmoka

200

už hektarą NŽP

46 b

Maksimali NATURA 2000 išmoka

200

už hektarą NŽP

Paaiškinimas

Kad atitiktų naujo 46a straipsnio 1 dalies nuostatas.

2005 m. vasario 23 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

(1)  OL C 256, 2003 10 24, p. 18.

1

(2)  Kaip nurodyta Pasiūlyme dėl Tarybos reglamento, nustatančio bendrąsias Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo nuostatas, KOM(2004)492 galutinis.

2

(3)  2004 m. birželio 30 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė, NAT/243.

3

---

| 5.7.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 164/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 164/31

---

Regionų Komiteto nuomonė dėl Tarybos reglamento dėl „Europos žuvininkystės fondo pasiūlymo“

(2005/C 164/04)

REGIONŲ KOMITETAS,

Atsižvelgdamas į Komisijos siūlomą Tarybos — Europos žuvininkystės fondo reglamentą (KOM (2004) 497 galutinis — 2004/0169 (CNS));

Atsižvelgdamas į2004 m. liepos 15 d. Europos Komisijos sprendimą konsultuotis šiuo klausimu, kaip numatyta Europos bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnyje;

Atsižvelgdamas į2004 m. gegužės 26 d. pirmininko sprendimą nurodyti Tvarios plėtros komisijai pateikti savo nuomonę šiuo klausimu;

Atsižvelgdamas į2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglametą (EB) Nr. 2369/2002, nustatantį išsamias Bendrijos struktūrinės paramos žuvininkystės sektoriui taisykles ir tvarką;

Atsižvelgdamas į2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką;

Atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl Komisijos parengtos „Žaliosios knygos dėl būsimosios bendros žuvininkystės politikos“ (KOM(2001) 135 galutinis — CdR 153/2001 (1));

Atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl Komisijos Komisijos komunikato dėl Bendrosios žuvininkystės politikos reformos (KOM(2002) 181 galutinis — CdR 189/2002 (2)) ir atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl Komisijos komunikato nustatančio Bendrijos veiksmų planą, integruojant aplinkosaugos reikalavimus į Bendrąją žuvininkystės politiką (KOM(2002) 186 final — CdR 189/2002 (2));

Atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl Komisijos komunikato dėl „Europos akvakultūros tvarios plėtros reformos“ (KOM(2002) 511 galutinis — CdR 20/2003 (3));

Atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl finansinių perspektyvų: Europos Komisijos komunikato dėl bendros ateities kūrimo — Politiniai iššūkiai ir Sąjungos plėtros biudžetinės priemonės 2007-2013 (KOM(2004) 101 galutinis — CdR 162/2004 fin);

Atsižvelgdamas į savo nuomonės projektą (CdR 252/2004 rev. 1) priimtą 2004 m. gruodžio 9 d. Tvarios plėtros komisijos (pranešėjas p. Seras Simonas Day, JK/EPP, Devono apskrities taryba);

KADANGI

| 1) | Bendroji žuvininkystės politika turėtų užtikrinti tausojantį gyvų vandens išteklių ir akvakultūros produktų naudojimą tvarios plėtros kontekste, tolygiai atsižvelgdama į aplinkos, ekonominius ir socialinius aspektus, ypač atsižvelgdama į konkrečias Europos Sąjungos regionų sąlygas; |
| --- | --- |

1)

Bendroji žuvininkystės politika turėtų užtikrinti tausojantį gyvų vandens išteklių ir akvakultūros produktų naudojimą tvarios plėtros kontekste, tolygiai atsižvelgdama į aplinkos, ekonominius ir socialinius aspektus, ypač atsižvelgdama į konkrečias Europos Sąjungos regionų sąlygas;

| 2) | Bendrosios žuvininkystės politikos tvarios plėtros komponentas integruotas į struktūrinius fondus reglamentuojančias taisykles jau 1993 metais. Jo įgyvendinimo turi būti siekiama tvarios plėtros kontekste naudojant Europos žuvininkystės fondą; |
| --- | --- |

2)

Bendrosios žuvininkystės politikos tvarios plėtros komponentas integruotas į struktūrinius fondus reglamentuojančias taisykles jau 1993 metais. Jo įgyvendinimo turi būti siekiama tvarios plėtros kontekste naudojant Europos žuvininkystės fondą;

| 3) | Bendroji žuvininkystės politika apima gyvų vandens išteklių ir akvakultūros išsaugojimą, tvarkymą ir naudojimą, taip pat žuvininkystės ir akvakultūros produktų apdorojimą ir prekybą jais tiek, kiek ši veikla vyksta valstybių narių teritorijoje, Bendrijos teritoriniuose vandenyse ar Bendrijai arba valstybės narėms priklausančiuose žvejybiniuose laivuose; |
| --- | --- |

3)

Bendroji žuvininkystės politika apima gyvų vandens išteklių ir akvakultūros išsaugojimą, tvarkymą ir naudojimą, taip pat žuvininkystės ir akvakultūros produktų apdorojimą ir prekybą jais tiek, kiek ši veikla vyksta valstybių narių teritorijoje, Bendrijos teritoriniuose vandenyse ar Bendrijai arba valstybės narėms priklausančiuose žvejybiniuose laivuose;

| 4) | Europos žuvininkystės fondas darys reikšmingą įtaką regionams, todėl svarbu, kad regioniniai ir vietiniai valdžios organai dalyvautų Europos žuvininkystės fondo reglamente siūlomų priemonių įgyvendinime; |
| --- | --- |

4)

Europos žuvininkystės fondas darys reikšmingą įtaką regionams, todėl svarbu, kad regioniniai ir vietiniai valdžios organai dalyvautų Europos žuvininkystės fondo reglamente siūlomų priemonių įgyvendinime;

savo 58-oje plenarinėje sesijoje 2005 m. vasario 23-24 d. (vasario 23 d. posėdyje) priėmė šią nuomonę:

1.   Regionų komiteto nuomonė

Bendri pastebėjimai

REGIONŲ KOMITETAS

| 1.1 | pritaria Europos Komisijos pasiūlymams dėl Europos žuvininkystė fondo (EŽF), kuriais siekiam užtikrinti tvarų žuvininkystės sektoriaus vystymąsi. Šis fondas yra būtinas, kad vietinės žvejų bendruomenės galėtų gauti maksimalią paramą žuvininkystei, alternatyviai ūkinei veiklai ir aplinkosauginėms iniciatyvoms per dabar vykstančius esminius pokyčius; |
| --- | --- |

1.1

pritaria Europos Komisijos pasiūlymams dėl Europos žuvininkystė fondo (EŽF), kuriais siekiam užtikrinti tvarų žuvininkystės sektoriaus vystymąsi. Šis fondas yra būtinas, kad vietinės žvejų bendruomenės galėtų gauti maksimalią paramą žuvininkystei, alternatyviai ūkinei veiklai ir aplinkosauginėms iniciatyvoms per dabar vykstančius esminius pokyčius;

| 1.2 | mano, kad EŽF biudžetas, siekiantis apie 700 milijonų eurų per metus daugmaž dera su Žuvininkystės orientavimo finansinio instrumento (ŽOFI) biudžetu, numatytu šioje ES finansinėje perspektyvoje. Regionų komitetas mano, kad šis biudžetas yra minimalus siekiant pasiūlyme nurodytų tikslų ir jokias būdais neturėtų būti sumažintas derybose su kitomis ES institucijomis. Suprantama, kad ta pati ribota suma turi būti padalinta didesniam dalyvių skaičiui ir kad dėl sanglaudos proceso naujos valstybės narės gaus daugiau naudos iš konvergencijai skirtų lėšų. „Senųjų“ valstybių narių laukiantis finansinis iššūkis — išmokti efektyviau naudoti mažesnes lėšas; |
| --- | --- |

1.2

mano, kad EŽF biudžetas, siekiantis apie 700 milijonų eurų per metus daugmaž dera su Žuvininkystės orientavimo finansinio instrumento (ŽOFI) biudžetu, numatytu šioje ES finansinėje perspektyvoje. Regionų komitetas mano, kad šis biudžetas yra minimalus siekiant pasiūlyme nurodytų tikslų ir jokias būdais neturėtų būti sumažintas derybose su kitomis ES institucijomis. Suprantama, kad ta pati ribota suma turi būti padalinta didesniam dalyvių skaičiui ir kad dėl sanglaudos proceso naujos valstybės narės gaus daugiau naudos iš konvergencijai skirtų lėšų. „Senųjų“ valstybių narių laukiantis finansinis iššūkis — išmokti efektyviau naudoti mažesnes lėšas;

| 1.3 | reikalauja, kad regionams būtų skirtas aiškus vaidmuo kiekvienoje iš Europos žuvininkystės fondo dalių, darančių tiesioginę įtaką regioniniam ir vietiniam lygmeniui. Turi būti nustatyta sąlyga, leidžianti regioniniu mastu administruojamas schemas, pavyzdžiui, restruktūrizavimas turi būti regioninis klausimas ir vietinės struktūros turi turėti manevro laisvę prisitaikant prie vietinių sąlygų. Regioninės struktūros taip pat turėtų gauti galimybę lanksčiai veikti pagal vietines sąlygas; |
| --- | --- |

1.3

reikalauja, kad regionams būtų skirtas aiškus vaidmuo kiekvienoje iš Europos žuvininkystės fondo dalių, darančių tiesioginę įtaką regioniniam ir vietiniam lygmeniui. Turi būti nustatyta sąlyga, leidžianti regioniniu mastu administruojamas schemas, pavyzdžiui, restruktūrizavimas turi būti regioninis klausimas ir vietinės struktūros turi turėti manevro laisvę prisitaikant prie vietinių sąlygų. Regioninės struktūros taip pat turėtų gauti galimybę lanksčiai veikti pagal vietines sąlygas;

| 1.4 | pritaria pastangoms diegti konkrečiai orientuotus ir mažiau kenkiančius aplinkai žvejybos metodus. Pastaraisiais metais daugumoje Europos Sąjungos regionų labai padaugėjo problemų, susijusių su nenumatytais ir atsitiktinai pagaunamais jūrų gyvūnais, ypač banginių šeimos. Siekiant užkirsti kelią šioms problemoms, reiktų atsižvelgti į vietos sąlygas; |
| --- | --- |

1.4

pritaria pastangoms diegti konkrečiai orientuotus ir mažiau kenkiančius aplinkai žvejybos metodus. Pastaraisiais metais daugumoje Europos Sąjungos regionų labai padaugėjo problemų, susijusių su nenumatytais ir atsitiktinai pagaunamais jūrų gyvūnais, ypač banginių šeimos. Siekiant užkirsti kelią šioms problemoms, reiktų atsižvelgti į vietos sąlygas;

| 1.5 | sutinka, kad struktūrinės paramos kontekste EŽF būtų labiau orientuotas į gamtos išteklių išsaugojimą ir aplinkosaugos iniciatyvas, saugumą, produkcijos kokybės gerinimą ir įvairinimą, mažiau — į kapitalines investicijas ir priemones, linkusias didinti pajėgumą; |
| --- | --- |

1.5

sutinka, kad struktūrinės paramos kontekste EŽF būtų labiau orientuotas į gamtos išteklių išsaugojimą ir aplinkosaugos iniciatyvas, saugumą, produkcijos kokybės gerinimą ir įvairinimą, mažiau — į kapitalines investicijas ir priemones, linkusias didinti pajėgumą;

| 1.6 | siūlo išaiškinti, ar projektai galės bus finansuojami iš daugiau kaip vienos prioritetinės srities, siekiant sudaryti sąlygas įgyvendinti integruotas priemones viename projekte; |
| --- | --- |

1.6

siūlo išaiškinti, ar projektai galės bus finansuojami iš daugiau kaip vienos prioritetinės srities, siekiant sudaryti sąlygas įgyvendinti integruotas priemones viename projekte;

| 1.7 | prašo praplėsti „tradicinės pakrančių žvejybos“ sąvoką, kadangi šiuo metu ji apsiriboja laivais, nenaudojančių velkamojo tinklo ir kurių bendras ilgis neviršija 12 metrų, kad joje būtų atsižvelgta į tradicinę, atrankinę, nekenksmingą aplinkai praktiką, nebūtinai susijusią su laivo apimtimis; |
| --- | --- |

1.7

prašo praplėsti „tradicinės pakrančių žvejybos“ sąvoką, kadangi šiuo metu ji apsiriboja laivais, nenaudojančių velkamojo tinklo ir kurių bendras ilgis neviršija 12 metrų, kad joje būtų atsižvelgta į tradicinę, atrankinę, nekenksmingą aplinkai praktiką, nebūtinai susijusią su laivo apimtimis;

| 1.8 | ragina persvarstyti bendrųjų įmonių mechanizmą ir nuomatomo laivų, kurių eksploatacijos terminas baigiasi, naudojimo laikotarpio pratęsimą, kad jie galėtų tapti ekonominės pažangos priemonėmis besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

1.8

ragina persvarstyti bendrųjų įmonių mechanizmą ir nuomatomo laivų, kurių eksploatacijos terminas baigiasi, naudojimo laikotarpio pratęsimą, kad jie galėtų tapti ekonominės pažangos priemonėmis besivystančiose šalyse;

| 1.9 | mano, kad turėtų būti suderintas vykdomų projektų finansavimas iš EŽF ir struktūrinių fondų, kas leistų valstybėms narėms ir jų partneriams apsispręsti dėl tinkamiausio pagal vietines sąlygas finansavimo šaltinio. Ši sąsaja labai svarbi, kadangi daugelyje būsimų ERVF konkurencingumo programų nebebus, kaip anksčiau, standartinės sąlygos dėl nuo žuvininkystės priklausomų regionų, taigi be šios pasirinkimo galimybės tarp EŽF ir struktūrinių fondų tam tikros pakrančių bendruomenių paramos priemonės gali atsidurti šioje finansavimo spragoje; |
| --- | --- |

1.9

mano, kad turėtų būti suderintas vykdomų projektų finansavimas iš EŽF ir struktūrinių fondų, kas leistų valstybėms narėms ir jų partneriams apsispręsti dėl tinkamiausio pagal vietines sąlygas finansavimo šaltinio. Ši sąsaja labai svarbi, kadangi daugelyje būsimų ERVF konkurencingumo programų nebebus, kaip anksčiau, standartinės sąlygos dėl nuo žuvininkystės priklausomų regionų, taigi be šios pasirinkimo galimybės tarp EŽF ir struktūrinių fondų tam tikros pakrančių bendruomenių paramos priemonės gali atsidurti šioje finansavimo spragoje;

| 1.10 | siekia išaiškinimo dėl pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (BŽP) Regionines patariamąsias tarybas (RPT) įsteigiančio sprendimo ir RPT santykių su EŽF administratoriais. 2002 m. gruodžio mėn. BŽP reforma numatė RPT siekiant gerinti BŽP valdymą ir nurodė, kad Taryba turi priimti sprendimą dėl RPT. RPT suteikia suinteresuotosioms šalims galimybę artimiau dalyvauti BŽP įgyvendinime; |
| --- | --- |

1.10

siekia išaiškinimo dėl pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (BŽP) Regionines patariamąsias tarybas (RPT) įsteigiančio sprendimo ir RPT santykių su EŽF administratoriais. 2002 m. gruodžio mėn. BŽP reforma numatė RPT siekiant gerinti BŽP valdymą ir nurodė, kad Taryba turi priimti sprendimą dėl RPT. RPT suteikia suinteresuotosioms šalims galimybę artimiau dalyvauti BŽP įgyvendinime;

| 1.11 | siūlo išaiškinti, ar RPT tiesiogiai dalyvaus EŽF veikloje. Kadangi iš RPT buvo tikimasi sustiprinti suinteresuotųjų šalių dalyvavimą formuojant ir įgyvendinant ES žuvininkystės politiką ateityje, reikia daugiau informacijos šiuo klausimu; |
| --- | --- |

1.11

siūlo išaiškinti, ar RPT tiesiogiai dalyvaus EŽF veikloje. Kadangi iš RPT buvo tikimasi sustiprinti suinteresuotųjų šalių dalyvavimą formuojant ir įgyvendinant ES žuvininkystės politiką ateityje, reikia daugiau informacijos šiuo klausimu;

| 1.12 | palaiko lygių vyrų ir moterų galimybių skatinimo žuvininkystėje akcentą ir pastangas įtraukti į šį sektorių jaunimą bei gerinti darbo praktiką ir sąlygas; siūlo atlikti keletą konkrečių atvejų iš skirtingų valstybių narių tyrimų, kurie padėtų Komisijai skleisti sukauptą patirtį ir geriausią praktiką; |
| --- | --- |

1.12

palaiko lygių vyrų ir moterų galimybių skatinimo žuvininkystėje akcentą ir pastangas įtraukti į šį sektorių jaunimą bei gerinti darbo praktiką ir sąlygas; siūlo atlikti keletą konkrečių atvejų iš skirtingų valstybių narių tyrimų, kurie padėtų Komisijai skleisti sukauptą patirtį ir geriausią praktiką;

Pastebėjimai dėl Europos žuvininkystės fondo administravimo

| 1.13 | pripažįsta, kad dvi papildomos išimtys dėl N+2 taisyklės taikymo suteikia daugiau lankstumo ir padeda regionams, ypač naujose valstybėse narėse, laiku ir tinkamai įsisavinti struktūrinius fondus; ir pritaria pasiūlymams iš anksto finansuoti vieną metinę poziciją (78 straipsnis); siūlo, kad būtų naudinga laiku baigti visas dabartinės sistemos audito procedūras ir atlikti atvejų tyrimus, kas suteikti naudingos informacijos kitos programos rengimui; |
| --- | --- |

1.13

pripažįsta, kad dvi papildomos išimtys dėl N+2 taisyklės taikymo suteikia daugiau lankstumo ir padeda regionams, ypač naujose valstybėse narėse, laiku ir tinkamai įsisavinti struktūrinius fondus; ir pritaria pasiūlymams iš anksto finansuoti vieną metinę poziciją (78 straipsnis); siūlo, kad būtų naudinga laiku baigti visas dabartinės sistemos audito procedūras ir atlikti atvejų tyrimus, kas suteikti naudingos informacijos kitos programos rengimui;

| 1.14 | mano, kad priežiūra turi būti supaprastinta ir sumažinta iki minimumo, tačiau turi būti pakankama pateikiant įrodymus, kad programos buvo įvykdytos pagal taisykles, ir nurodant, kurios priemonės buvo veiksmingos. Be to audito reikalavimai turi būti supaprastinti ir sumažinti, ir Regionų komitetas rekomenduoja, kad pasiūlyme būtų pateiktas oficialiai pripažintų institucijų apibrėžimas, kaip reglamente 3759/92; |
| --- | --- |

1.14

mano, kad priežiūra turi būti supaprastinta ir sumažinta iki minimumo, tačiau turi būti pakankama pateikiant įrodymus, kad programos buvo įvykdytos pagal taisykles, ir nurodant, kurios priemonės buvo veiksmingos. Be to audito reikalavimai turi būti supaprastinti ir sumažinti, ir Regionų komitetas rekomenduoja, kad pasiūlyme būtų pateiktas oficialiai pripažintų institucijų apibrėžimas, kaip reglamente 3759/92;

| 1.15 | rekomenduoja, kad fondas teiktų pirmenybę tiems projektams, kurie numato didesnį pelną už vieną žuvies vienetą, pvz., kokybės schemas, tiekimo grandinės tobulinimą, geresnį rinkos poreikių išmanymą ir suvokimą tiek žvejų laivuose, tiek ir apdorojimo įmonėse. Turi būti aprėpti projektai, numatantys alternatyvų ar papildomą žuvininkystės pramonės infrastruktūros panaudojimą, kad žvejybos laivų skaičiaus sumažinimas netaptų savitiklsiu, jeigu bus surastas naujas klientų (vartotojų) ratas; |
| --- | --- |

1.15

rekomenduoja, kad fondas teiktų pirmenybę tiems projektams, kurie numato didesnį pelną už vieną žuvies vienetą, pvz., kokybės schemas, tiekimo grandinės tobulinimą, geresnį rinkos poreikių išmanymą ir suvokimą tiek žvejų laivuose, tiek ir apdorojimo įmonėse. Turi būti aprėpti projektai, numatantys alternatyvų ar papildomą žuvininkystės pramonės infrastruktūros panaudojimą, kad žvejybos laivų skaičiaus sumažinimas netaptų savitiklsiu, jeigu bus surastas naujas klientų (vartotojų) ratas;

Pastebėjimai dėl konkrečių straipsnių

| 1.16 | pritaria siekiui suformuoti aiškesnius EŽF teisinius pagrindus ir aiškesnę Žuvininkystės politiką. Ypač Regionų komitetas pritaria Komisijos, valstybių narių ir kompetentingų regioninių bei vietinių institucijų „partnerystei“ (8 straipsnis). Tai užtikrintų, kad skirti asignavimai bus naudojami EŽF paramai restruktūrizuojant ir ekonomiškai vystant nuo žuvininkystės priklausomas sritis; |
| --- | --- |

1.16

pritaria siekiui suformuoti aiškesnius EŽF teisinius pagrindus ir aiškesnę Žuvininkystės politiką. Ypač Regionų komitetas pritaria Komisijos, valstybių narių ir kompetentingų regioninių bei vietinių institucijų „partnerystei“ (8 straipsnis). Tai užtikrintų, kad skirti asignavimai bus naudojami EŽF paramai restruktūrizuojant ir ekonomiškai vystant nuo žuvininkystės priklausomas sritis;

| 1.17 | prašo kad Komisija pasitartų su Regionų komitetu dėl jo požiūrio į Bendrijos strategines gaires (14 straipsnis), kadangi taip bus užtikrintas indėlis iš labiausiai su šiuo reglamentu susijusio sektoriaus administratorių; |
| --- | --- |

1.17

prašo kad Komisija pasitartų su Regionų komitetu dėl jo požiūrio į Bendrijos strategines gaires (14 straipsnis), kadangi taip bus užtikrintas indėlis iš labiausiai su šiuo reglamentu susijusio sektoriaus administratorių;

| 1.18 | griežtai rekomenduoja, kad kiekvienos valstybės narės strateginėje ataskaitoje (17 straipsnis) būtų pateiktos nuorodos į valstybės narės partnerius ir valstybės narės darbą su jos partneriais; |
| --- | --- |

1.18

griežtai rekomenduoja, kad kiekvienos valstybės narės strateginėje ataskaitoje (17 straipsnis) būtų pateiktos nuorodos į valstybės narės partnerius ir valstybės narės darbą su jos partneriais;

| 1.19 | ragina Komisiją išaiškinti pagalbos žvejybos sričių „ekonominiam ir socialiniam klestėjimui“, minimam 4 ašies „Tvari plėtra“ 42 straipsnyje; |
| --- | --- |

1.19

ragina Komisiją išaiškinti pagalbos žvejybos sričių „ekonominiam ir socialiniam klestėjimui“, minimam 4 ašies „Tvari plėtra“ 42 straipsnyje;

| 1.20 | siūlo išaiškinti ir geriau išnagrinėti 42.3 straipsnyje minimas sritis. Gali būti, kad deleguojamo valdymo kontekste jos gali atitikti pagrindinio Lyderio kuruojamai sričiai, kas leistų geriau koordinuoti ir pasimokyti iš Bendrijos iniciatyvų, finansuojamų per Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EAFRD), patirties; |
| --- | --- |

1.20

siūlo išaiškinti ir geriau išnagrinėti 42.3 straipsnyje minimas sritis. Gali būti, kad deleguojamo valdymo kontekste jos gali atitikti pagrindinio Lyderio kuruojamai sričiai, kas leistų geriau koordinuoti ir pasimokyti iš Bendrijos iniciatyvų, finansuojamų per Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EAFRD), patirties;

| 1.21 | prašo, kad būtų pateikta daugiau praktinės informacijos 4 ašies 44 straipsnyje dėl siūlomų Pakrančių veiklos grupių Coastal Action Groups (CAGs). Čia turėtų būti išaiškintas CAG ryšys su regioninio ir vietinio lygmens organais, taip pat nurodytas jų dydis, sudėtis, administraciniai ir finansiniai gebėjimai. Be to reikia patikslinti, kaip 44.2 straipsnyje numatoma apibrėžti privataus sektoriaus atsakomybę; |
| --- | --- |

1.21

prašo, kad būtų pateikta daugiau praktinės informacijos 4 ašies 44 straipsnyje dėl siūlomų Pakrančių veiklos grupių Coastal Action Groups (CAGs). Čia turėtų būti išaiškintas CAG ryšys su regioninio ir vietinio lygmens organais, taip pat nurodytas jų dydis, sudėtis, administraciniai ir finansiniai gebėjimai. Be to reikia patikslinti, kaip 44.2 straipsnyje numatoma apibrėžti privataus sektoriaus atsakomybę;

| 1.22 | siūlo patikslinti, kokie partneriai minimi 45 (c) straipsnyje; |
| --- | --- |

1.22

siūlo patikslinti, kokie partneriai minimi 45 (c) straipsnyje;

| 1.23 | mano, kad bus naudinga, jeigu Komisija jau nuo pat pradžios geriau apibrėš, kas bus laikoma „force majeure“ pagal EŽF nuostatus, kas padės geriau suprasti 90 straipsnį; siūlo, kad Komisija visų pirma numatytų nuostolius dėl vienos iš šių aplinkybių: politiniai neramumai, karo veiksmai, karo grėsmė, teroristų veiksmai; ir nepriskirtų tokių aplinkybių, kaip streikai, profesiniai ginčai, uostų uždarymas, oro sąlygos; |
| --- | --- |

1.23

mano, kad bus naudinga, jeigu Komisija jau nuo pat pradžios geriau apibrėš, kas bus laikoma „force majeure“ pagal EŽF nuostatus, kas padės geriau suprasti 90 straipsnį; siūlo, kad Komisija visų pirma numatytų nuostolius dėl vienos iš šių aplinkybių: politiniai neramumai, karo veiksmai, karo grėsmė, teroristų veiksmai; ir nepriskirtų tokių aplinkybių, kaip streikai, profesiniai ginčai, uostų uždarymas, oro sąlygos;

| 1.24 | mano, kad būtų teisingiau išdėstyti akvakultūros problemas, nurodytas 32 straipsnyje, kaip vieną iš 90 straipsnio aspektų. |
| --- | --- |

1.24

mano, kad būtų teisingiau išdėstyti akvakultūros problemas, nurodytas 32 straipsnyje, kaip vieną iš 90 straipsnio aspektų.

2.   Regionų komiteto rekomendacijos

1 rekomendacija

29 punktas preambulėje

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pataisa |
| --- | --- |
| 29. | Bendrijos laivyną reikėtų sumažinti, siekiant jį pritaikyti prie turimų ir prieinamų išteklių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pataisa

29.

Bendrijos laivyną reikėtų sumažinti, siekiant jį pritaikyti prie turimų ir prieinamų išteklių;

| 29. | Bendrijos laivyno žvejybos pajėgumus reikėtų suderinti
  sumažinti, siekiant jį pritaikyti prie turimų ir prieinamų išteklių; |
| --- | --- |

29.

Bendrijos laivyno žvejybos pajėgumus reikėtų suderinti
  sumažinti, siekiant jį pritaikyti prie turimų ir prieinamų išteklių;

Paaiškinimas

Laivyno sumažinimas — tai vienas iš kelių būdų siekiant žvejybinę pastangą pritaikyti prie turimų išteklių. Žvejybinės pastangos pritaikymui skirtos priemonės turėtų būti įgyvendinamos atsižvelgiant į išteklius.

2 rekomendacija

33 punktas preambulėje

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pataisa |
| --- | --- |
| 33. | turėtų būti nustatytos išsamios pagalbos suteikimo akvakultūrai, žuvininkystės ir akvakultūros produktų perdirbimui ir prekybai jais, taisyklės, kartu užtikrinant, kad šie sektoriai išlaikytų ekonominį gyvybingumą; tam tikslui būtina nustatyti ribotą remtinų prioritetinių tikslų skaičių ir struktūrinę pagalbą labiau teikti labai mažoms ir mažoms įmonėms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pataisa

33.

turėtų būti nustatytos išsamios pagalbos suteikimo akvakultūrai, žuvininkystės ir akvakultūros produktų perdirbimui ir prekybai jais, taisyklės, kartu užtikrinant, kad šie sektoriai išlaikytų ekonominį gyvybingumą; tam tikslui būtina nustatyti ribotą remtinų prioritetinių tikslų skaičių ir struktūrinę pagalbą labiau teikti labai mažoms ir mažoms įmonėms.

| 33. | turėtų būti nustatytos išsamios pagalbos suteikimo akvakultūrai, žuvininkystės ir akvakultūros produktų perdirbimui ir prekybai jais, taisyklės, kartu užtikrinant, kad šie sektoriai išlaikytų ekonominį gyvybingumą; tam tikslui būtina nustatyti ribotą remtinų prioritetinių tikslų skaičių ir struktūrinę pagalbą labiau teikti labai mažoms ir mažoms įmonėms; |
| --- | --- |

33.

turėtų būti nustatytos išsamios pagalbos suteikimo akvakultūrai, žuvininkystės ir akvakultūros produktų perdirbimui ir prekybai jais, taisyklės, kartu užtikrinant, kad šie sektoriai išlaikytų ekonominį gyvybingumą; tam tikslui būtina nustatyti ribotą remtinų prioritetinių tikslų skaičių ir struktūrinę pagalbą labiau teikti labai mažoms ir mažoms įmonėms;

Paaiškinimas

Vidutinėms įmonėms taip pat turėtų būti teikiama pagalba akvakultūrai, žuvininkystės produktų perdirbimui ir prekybai jais. Daugeliui šių įmonių, ir ypač toms, kurios užsiima konservų pramonės veikla, yra taikomas vidutinių įmonių apibrėžimas, nes jose įdarbinama daug darbuotojų; tačiau jų verslo apimtis yra daug mažesnė nei vidutinėms įmonėms nustatyta riba. Todėl tai nesuderinama su būtinybe koncentruoti šį sektorių.

3 rekomendacija

4 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pataisa |
| --- | --- |
| (e) | skatinti tvarią plėtrą ir gyvenimo kokybės gerėjimą jūros, ežerų ir pakrančių srityse, kurioms daro įtaką žvejyba ir akvalultūrinė veikla; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pataisa

(e)

skatinti tvarią plėtrą ir gyvenimo kokybės gerėjimą jūros, ežerų ir pakrančių srityse, kurioms daro įtaką žvejyba ir akvalultūrinė veikla;

| (e) | skatinti tvarią plėtrą ir gyvenimo kokybės gerėjimą jūros, ežerų ir pakrančių srityse, kurioms daro įtaką žvejyba ir akvalultūrinė veikla, ypač pajūrio srityse; |
| --- | --- |

(e)

skatinti tvarią plėtrą ir gyvenimo kokybės gerėjimą jūros, ežerų ir pakrančių srityse, kurioms daro įtaką žvejyba ir akvalultūrinė veikla, ypač pajūrio srityse;

Paaiškinimas

Prioritetų patikslinimas

4 rekomendacija

6 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pataisa |
| --- | --- |
| Papildomumas, nuoseklumas ir atitiktis






  1. | Fondas teikia paramą, kuri papildo nacionalines, regionines ir vietines priemones, į jas integruodamas Bendrijos prioritetus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pataisa

Papildomumas, nuoseklumas ir atitiktis

1.

Fondas teikia paramą, kuri papildo nacionalines, regionines ir vietines priemones, į jas integruodamas Bendrijos prioritetus.

| 2. | Komisija ir valstybės narės užtikrina, kad Fondo parama atitiktų Bendrijos veiklos rūšis, politikos sritis ir prioritetus. |
| --- | --- |

2.

Komisija ir valstybės narės užtikrina, kad Fondo parama atitiktų Bendrijos veiklos rūšis, politikos sritis ir prioritetus.

| 3. | Valstybės narės užtikrina, kad Fondo finansuojama veikla atitiktų Sutarties bei pagal ją priimtų aktų nuostatas ir Bendrijos politikos sritis bei veiksmus, ypač konkurencijos ir viešųjų sutarčių sudarymo, gamtos apsaugos ir jos gerinimo taisykles. |
| --- | --- |

3.

Valstybės narės užtikrina, kad Fondo finansuojama veikla atitiktų Sutarties bei pagal ją priimtų aktų nuostatas ir Bendrijos politikos sritis bei veiksmus, ypač konkurencijos ir viešųjų sutarčių sudarymo, gamtos apsaugos ir jos gerinimo taisykles.

| 4. | Fondo finansuojama veikla neturi tiesioginio ar netiesioginio poveikio žvejybos pastangos didinimui. |
| --- | --- |

4.

Fondo finansuojama veikla neturi tiesioginio ar netiesioginio poveikio žvejybos pastangos didinimui.

| 5. | Taikomos Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 16 straipsnio nuostatos. |
| --- | --- |

5.

Taikomos Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 16 straipsnio nuostatos.

Papildomumas, nuoseklumas ir atitiktis

| 1. | Fondas teikia paramą, kuri papildo nacionalines, regionines ir vietines priemones, į jas integruodamas Bendrijos prioritetus. |
| --- | --- |

1.

Fondas teikia paramą, kuri papildo nacionalines, regionines ir vietines priemones, į jas integruodamas Bendrijos prioritetus.

| 2. | Komisija ir valstybės narės užtikrina, kad Fondo parama atitiktų Bendrijos veiklos rūšis, politikos sritis ir prioritetus. |
| --- | --- |

2.

Komisija ir valstybės narės užtikrina, kad Fondo parama atitiktų Bendrijos veiklos rūšis, politikos sritis ir prioritetus.

| 3. | Valstybės narės užtikrina, kad Fondo finansuojama veikla atitiktų Sutarties bei pagal ją priimtų aktų nuostatas ir Bendrijos politikos sritis bei veiksmus, ypač konkurencijos ir viešųjų sutarčių sudarymo, gamtos apsaugos ir jos gerinimo taisykles. |
| --- | --- |

3.

Valstybės narės užtikrina, kad Fondo finansuojama veikla atitiktų Sutarties bei pagal ją priimtų aktų nuostatas ir Bendrijos politikos sritis bei veiksmus, ypač konkurencijos ir viešųjų sutarčių sudarymo, gamtos apsaugos ir jos gerinimo taisykles.

| 4. | Fondo finansuojama veikla, vykdoma regionuose, kuriuose aiškiai kyla pergaudymo pavojus, neturi tiesioginio ar netiesioginio poveikio žvejybos pastangos didinimui. Fondo lėšos taip pat negali būti naudojamos padidintoms žvejybos pastangoms, taikomoms rūšims, kurioms yra nustatytos kvotos arba kitokios taisyklės, ar kurių išteklių apsauga biologiniu aspektu neužtikrinta. Tačiau leidžiama tas lėšas skirti žvejybos priemonėms, taikomoms rūšims, kurių nereglamentuoja aiškios taisyklės. |
| --- | --- |

4.

Fondo finansuojama veikla, vykdoma regionuose, kuriuose aiškiai kyla pergaudymo pavojus, neturi tiesioginio ar netiesioginio poveikio žvejybos pastangos didinimui. Fondo lėšos taip pat negali būti naudojamos padidintoms žvejybos pastangoms, taikomoms rūšims, kurioms yra nustatytos kvotos arba kitokios taisyklės, ar kurių išteklių apsauga biologiniu aspektu neužtikrinta. Tačiau leidžiama tas lėšas skirti žvejybos priemonėms, taikomoms rūšims, kurių nereglamentuoja aiškios taisyklės.

| 5. | Taikomos Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 16 straipsnio nuostatos. |
| --- | --- |

5.

Taikomos Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 16 straipsnio nuostatos.

Paaiškinimas

Be šio paaiškinimo, šiuo straipsniu nustatomas nepageidaujamas bendras draudimas didinti žvejybos pajėgumus.

5 rekomendacija

9 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pataisa |
| --- | --- |
| 1. | Už operatyvinių programų įgyvendinimą atsakingos valstybės narės. Šios pareigos bus vykdomos laikantis šiame reglamente nustatytų atitinkamiems teritoriniams lygmenims nustatytų valdymo ir kontrolės reikalavimų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pataisa

1.

Už operatyvinių programų įgyvendinimą atsakingos valstybės narės. Šios pareigos bus vykdomos laikantis šiame reglamente nustatytų atitinkamiems teritoriniams lygmenims nustatytų valdymo ir kontrolės reikalavimų.

| 1. | Už operatyvinių programų įgyvendinimą atsakingos valstybės narės, dirbdamos kartu su nurodytais partneriais. Šios pareigos bus vykdomos laikantis šiame reglamente nustatytų atitinkamiems teritoriniams lygmenims nustatytų valdymo ir kontrolės reikalavimų. |
| --- | --- |

1.

Už operatyvinių programų įgyvendinimą atsakingos valstybės narės, dirbdamos kartu su nurodytais partneriais. Šios pareigos bus vykdomos laikantis šiame reglamente nustatytų atitinkamiems teritoriniams lygmenims nustatytų valdymo ir kontrolės reikalavimų.

Paaiškinimas

Tai padės stiprinti partnerystę.

6 rekomendacija

10 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pataisa |
| --- | --- |
| 1. | Fondui skirtas Bendrijos biudžetas vykdomas vadovaujantis valstybių narių ir Komisijos pasidalijamojo valdymo principu, kaip numatyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1605/2002 53 straipsnyje. Tačiau techninės paramos biudžetas, nurodytas 45(1) straipsnyje, vykdomas taikant Komisijos tiesioginio (centralizuoto) vadovavimo principą. Valstybės narės ir Komisija turi užtikrinti valdymo atitikimą teisingo finansų valdymo principui, nustatytam Steigimo sutarties 274 straipsnyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pataisa

1.

Fondui skirtas Bendrijos biudžetas vykdomas vadovaujantis valstybių narių ir Komisijos pasidalijamojo valdymo principu, kaip numatyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1605/2002 53 straipsnyje. Tačiau techninės paramos biudžetas, nurodytas 45(1) straipsnyje, vykdomas taikant Komisijos tiesioginio (centralizuoto) vadovavimo principą. Valstybės narės ir Komisija turi užtikrinti valdymo atitikimą teisingo finansų valdymo principui, nustatytam Steigimo sutarties 274 straipsnyje.

| 1. | Fondui skirtas Bendrijos biudžetas vykdomas vadovaujantis regionų, valstybių narių ir Komisijos pasidalijamojo valdymo principu, kaip numatyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1605/2002 53 straipsnyje. Tačiau techninės paramos biudžetas, nurodytas 45(1) straipsnyje, vykdomas taikant Komisijos tiesioginio (centralizuoto) vadovavimo principą. Valstybės narės ir Komisija turi užtikrinti valdymo atitikimą teisingo finansų valdymo principui, nustatytam Steigimo sutarties 274 straipsnyje. |
| --- | --- |

1.

Fondui skirtas Bendrijos biudžetas vykdomas vadovaujantis regionų, valstybių narių ir Komisijos pasidalijamojo valdymo principu, kaip numatyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1605/2002 53 straipsnyje. Tačiau techninės paramos biudžetas, nurodytas 45(1) straipsnyje, vykdomas taikant Komisijos tiesioginio (centralizuoto) vadovavimo principą. Valstybės narės ir Komisija turi užtikrinti valdymo atitikimą teisingo finansų valdymo principui, nustatytam Steigimo sutarties 274 straipsnyje.

Paaiškinimas

Regionams reikia skirti aiškų vaidmenį visose Europos žuvininkystės fondo srityse, kurios daro įtaką regioniniam ir vietiniam lygmeniui. Siekiant šio tikslo, regionai turi būti įtraukti į Komisijos teikiamą „pasidalijamojo valdymo“ sistemą, kad galėtų dalyvauti EŽF valdyme ir veikloje.

7 rekomendacija

18 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pataisa |
| --- | --- |
| 2. | Parama teikiama tik operatyvinių programų pavidalu. Valstybės narės parengia nacionalinę operatyvinę programą konsultuodamosi su regioniniais, vietiniais, ekonominiais ir socialiniais partneriais žuvininkystės sektoriuje bei kitomis atitinkamomis institucijomis pagal jų institucinę struktūrą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pataisa

2.

Parama teikiama tik operatyvinių programų pavidalu. Valstybės narės parengia nacionalinę operatyvinę programą konsultuodamosi su regioniniais, vietiniais, ekonominiais ir socialiniais partneriais žuvininkystės sektoriuje bei kitomis atitinkamomis institucijomis pagal jų institucinę struktūrą.

| 2. | Parama teikiama tik operatyvinių programų pavidalu. Valstybės narės, bendradarbiaudamos su vietiniais ir regioniniais valdžios organais, taip pat ekonominiais ir socialiniais partneriais, konsultuodamosi su regioniniais, vietiniais, ekonominiais ir socialiniais partneriais parengia nacionalinę operatyvinę programą žuvininkystės sektoriuje bei kitomis atitinkamomis institucijomis pagal jų institucinę struktūrą. |
| --- | --- |

2.

Parama teikiama tik operatyvinių programų pavidalu. Valstybės narės, bendradarbiaudamos su vietiniais ir regioniniais valdžios organais, taip pat ekonominiais ir socialiniais partneriais, konsultuodamosi su regioniniais, vietiniais, ekonominiais ir socialiniais partneriais parengia nacionalinę operatyvinę programą žuvininkystės sektoriuje bei kitomis atitinkamomis institucijomis pagal jų institucinę struktūrą.

Paaiškinimas

Tai galėtų pagerinti partnerystę

8 rekomendacija

19 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pataisa |
| --- | --- |
| (c) | veiksmai, kuriais siekiama pagerinti ir modernizuoti Bendrosios žuvininkystės politikos valdymo struktūras bei sustiprinti fondo administravimo ir priežiūros administracinius gebėjimus |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pataisa

(c)

veiksmai, kuriais siekiama pagerinti ir modernizuoti Bendrosios žuvininkystės politikos valdymo struktūras bei sustiprinti fondo administravimo ir priežiūros administracinius gebėjimus

| (c) | veiksmai, kuriais siekiama pagerinti ir modernizuoti Bendrosios žuvininkystės politikos valdymo struktūras bei sustiprinti fondo administravimo ir priežiūros administracinius gebėjimus, įskaitant kai kurių Valdymo institucijos funkcijų delegavimą subregionams siekiant paspartinti veiklą; |
| --- | --- |

(c)

veiksmai, kuriais siekiama pagerinti ir modernizuoti Bendrosios žuvininkystės politikos valdymo struktūras bei sustiprinti fondo administravimo ir priežiūros administracinius gebėjimus, įskaitant kai kurių Valdymo institucijos funkcijų delegavimą subregionams siekiant paspartinti veiklą;

Paaiškinimas

Siūlomos Valdymo institucijos funkcijos arba jų dalis turi būti deleguota į žemesnį už nacionalinį lygmenį. PESCA (1996-00) ir dabartinio 1 tikslo (2000-06) programų finansavimo patirtis parodė, kad veiksmingiausiam, tikslingiausiam ir paprasčiausiam programos įgyvendinimui reikalingas vietinis administravimas. Todėl reglamentas turi leisti valstybėms narėms deleguoti kai kurias Valdymo institucijos funkcijas vietiniams partneriams.

9 rekomendacija

23 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pataisa |
| --- | --- |
| Taikymo sritis
  Fondas padeda finansuoti:






  a) | viešąją pagalbą laivų savininkams ir komandoms, kuriems taikomi nacionaliniai žvejybos pastangos koregavimo planai, kai jie įeina į:






  (1) | Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 5 straipsnyje nurodytus atkūrimo planus, |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pataisa

Taikymo sritis

Fondas padeda finansuoti:

a)

viešąją pagalbą laivų savininkams ir komandoms, kuriems taikomi nacionaliniai žvejybos pastangos koregavimo planai, kai jie įeina į:

(1)

Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 5 straipsnyje nurodytus atkūrimo planus,

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 7 ir 8 straipsniuose nurodytas nepaprastąsias priemones, |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 7 ir 8 straipsniuose nurodytas nepaprastąsias priemones,

| (3) | nacionalinės pastangos derinimo planus, taikomus neatnaujinus Bendrijos ir trečiosios šalies žvejybos susitarimo arba labai sumažinus tarptautiniame ar kitame susitarime numatytus žvejybos pajėgumus, |
| --- | --- |

(3)

nacionalinės pastangos derinimo planus, taikomus neatnaujinus Bendrijos ir trečiosios šalies žvejybos susitarimo arba labai sumažinus tarptautiniame ar kitame susitarime numatytus žvejybos pajėgumus,

| (4) | Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 6 straipsnyje nurodytus valdymo planus, |
| --- | --- |

(4)

Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 6 straipsnyje nurodytus valdymo planus,

| (5) | nacionalinius planus dėl išėjimo iš laivyno ne anksčiau kaip po dvejų metų, sudarančio Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 11–16 straipsniuose nustatytus įpareigojimus dėl Bendrijos žvejybos laivyno pajėgumo reguliavimo; |
| --- | --- |

(5)

nacionalinius planus dėl išėjimo iš laivyno ne anksčiau kaip po dvejų metų, sudarančio Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 11–16 straipsniuose nustatytus įpareigojimus dėl Bendrijos žvejybos laivyno pajėgumo reguliavimo;

| b) | investicijas į laivus pagal 27 straipsnio nuostatas; |
| --- | --- |

b)

investicijas į laivus pagal 27 straipsnio nuostatas;

| c) | socialinę ir ekonominę kompensaciją laivyno administracijai paremti, įskaitant profesinį mokymą. |
| --- | --- |

c)

socialinę ir ekonominę kompensaciją laivyno administracijai paremti, įskaitant profesinį mokymą.

Taikymo sritis

Fondas padeda finansuoti:

| a) | viešąją pagalbą laivų savininkams ir komandoms, kuriems taikomi nacionaliniai žvejybos pastangos koregavimo planai, kai jie įeina į:






  (1) | Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 5 straipsnyje nurodytus atkūrimo planus, |
| --- | --- | --- |

a)

viešąją pagalbą laivų savininkams ir komandoms, kuriems taikomi nacionaliniai žvejybos pastangos koregavimo planai, kai jie įeina į:

(1)

Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 5 straipsnyje nurodytus atkūrimo planus,

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 7 ir 8 straipsniuose nurodytas nepaprastąsias priemones, |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 7 ir 8 straipsniuose nurodytas nepaprastąsias priemones,

| (3) | nacionalinės pastangos derinimo planus, taikomus neatnaujinus Bendrijos ir trečiosios šalies žvejybos susitarimo arba labai sumažinus tarptautiniame ar kitame susitarime numatytus žvejybos pajėgumus, |
| --- | --- |

(3)

nacionalinės pastangos derinimo planus, taikomus neatnaujinus Bendrijos ir trečiosios šalies žvejybos susitarimo arba labai sumažinus tarptautiniame ar kitame susitarime numatytus žvejybos pajėgumus,

| (4) | Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 6 straipsnyje nurodytus valdymo planus, |
| --- | --- |

(4)

Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 6 straipsnyje nurodytus valdymo planus,

| (5) | nacionalinius planus dėl išėjimo iš laivyno ne anksčiau kaip po dvejų metų, sudarančio Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 11–16 straipsniuose nustatytus įpareigojimus dėl Bendrijos žvejybos laivyno pajėgumo reguliavimo; |
| --- | --- |

(5)

nacionalinius planus dėl išėjimo iš laivyno ne anksčiau kaip po dvejų metų, sudarančio Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 11–16 straipsniuose nustatytus įpareigojimus dėl Bendrijos žvejybos laivyno pajėgumo reguliavimo;

| b) | investicijas į laivus pagal 27 straipsnio nuostatas; |
| --- | --- |

b)

investicijas į laivus pagal 27 straipsnio nuostatas;

| c) | socialinę ir ekonominę kompensaciją laivyno administracijai paremti, įskaitant profesinį mokymą. |
| --- | --- |

c)

socialinę ir ekonominę kompensaciją laivyno administracijai paremti, įskaitant profesinį mokymą.

Paaiškinimas

Laivyno pritaikymo planai mažiausiai turi galioti tiek ilgai kiek galioja jų programos.

10 rekomendacija

24 straipsnio 6 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pataisa |
| --- | --- |
| 6. | 23 straipsnio a punkte nurodytų nacionalinių žvejybos pastangos reguliavimo planų trukmė — ne daugiau kaip dveji metai.
  23 straipsnio a punkto pirmojoje, antrojoje ir ketvirtojoje įtraukose nurodytais atvejais nacionalinius planus valstybės narės patvirtina per du mėnesius nuo tos dienos, kurią buvo priimtas Tarybos ar Komisijos sprendimas.
  23 straipsnio a punkto trečiojoje įtraukoje nustatytais atvejais valstybės narės per du mėnesius nuo Komisijos pranešimo gavimo patvirtina nukentėjusių laivų ir žvejų pertvarkymo planus (dėl priverstinio žvejybos nutraukimo). |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pataisa

6.

23 straipsnio a punkte nurodytų nacionalinių žvejybos pastangos reguliavimo planų trukmė — ne daugiau kaip dveji metai.

23 straipsnio a punkto pirmojoje, antrojoje ir ketvirtojoje įtraukose nurodytais atvejais nacionalinius planus valstybės narės patvirtina per du mėnesius nuo tos dienos, kurią buvo priimtas Tarybos ar Komisijos sprendimas.

23 straipsnio a punkto trečiojoje įtraukoje nustatytais atvejais valstybės narės per du mėnesius nuo Komisijos pranešimo gavimo patvirtina nukentėjusių laivų ir žvejų pertvarkymo planus (dėl priverstinio žvejybos nutraukimo).

| 6. | 23 straipsnio a punkte nurodytų nacionalinių žvejybos pastangos reguliavimo planų trukmė — ne daugiau kaip dveji metai.
  23 straipsnio a punkto pirmojoje, antrojoje ir ketvirtojoje įtraukose nurodytais atvejais nacionalinius planus valstybės narės patvirtina per du mėnesius nuo tos dienos, kurią buvo priimtas Tarybos ar Komisijos sprendimas.
  23 straipsnio a punkto trečiojoje įtraukoje nustatytais atvejais valstybės narės per du mėnesius nuo Komisijos pranešimo gavimo patvirtina nukentėjusių laivų ir žvejų pertvarkymo planus (dėl priverstinio žvejybos nutraukimo). |
| --- | --- |

6.

23 straipsnio a punkto pirmojoje, antrojoje ir ketvirtojoje įtraukose nurodytais atvejais nacionalinius planus valstybės narės patvirtina per du mėnesius nuo tos dienos, kurią buvo priimtas Tarybos ar Komisijos sprendimas.

23 straipsnio a punkto trečiojoje įtraukoje nustatytais atvejais valstybės narės per du mėnesius nuo Komisijos pranešimo gavimo patvirtina nukentėjusių laivų ir žvejų pertvarkymo planus (dėl priverstinio žvejybos nutraukimo).

Paaiškinimas

Atsižvelgiant į 2007-2013 m. programos planą, atrodo, kad neleistina apriboti laivyno pritaikymo planus tik dvejų metų laikotarpiui. Kalbant apie antrąją korekciją, dviejų mėnesių nepakanka, ir šis laikotarpis turėtų būti pratęstas bent keturiems mėnesiams.

11 rekomendacija

25 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pataisa |
| --- | --- |
| Viešoji pagalba nuolatiniam nutraukimui






  1. | Fondas teikia paramą iš dalies finansuodamas nuolatinį laivų žvejybos veiklos nutraukimą, jei tai įeina į 23 straipsnio a punkte nurodytą žvejybos pastangos reguliavimo planą. Galutinai laivo žvejybos veikla gali būti nutraukta tik pašalinus laivą iš apyvartos arba pakeitus jo paskirtį į veiklą, kuria nesiekiama pelno.
  Laivų savininkams mokama viešoji pagalba, skirta galutiniam nutraukimui, taikoma laivo žvejybos pajėgumams, o atitinkamais atvejais — su jais susijusioms žvejybos teisėms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pataisa

Viešoji pagalba nuolatiniam nutraukimui

1.

Fondas teikia paramą iš dalies finansuodamas nuolatinį laivų žvejybos veiklos nutraukimą, jei tai įeina į 23 straipsnio a punkte nurodytą žvejybos pastangos reguliavimo planą. Galutinai laivo žvejybos veikla gali būti nutraukta tik pašalinus laivą iš apyvartos arba pakeitus jo paskirtį į veiklą, kuria nesiekiama pelno.

Laivų savininkams mokama viešoji pagalba, skirta galutiniam nutraukimui, taikoma laivo žvejybos pajėgumams, o atitinkamais atvejais — su jais susijusioms žvejybos teisėms.

Viešoji pagalba nuolatiniam nutraukimui

| 1. | Fondas teikia paramą iš dalies finansuodamas nuolatinį laivų žvejybos veiklos nutraukimą, jei tai įeina į 23 straipsnio a punkte nurodytą žvejybos pastangos reguliavimo planą. Galutinai laivo žvejybos veikla gali būti nutraukta tik pašalinus laivą iš apyvartos arba pakeitus jo paskirtį į veiklą, kuria nesiekiama pelno.
  Laivų savininkams mokama viešoji pagalba, skirta galutiniam nutraukimui, taikoma laivo žvejybos pajėgumams, o atitinkamais atvejais — su jais susijusioms žvejybos teisėms. |
| --- | --- |

1.

Fondas teikia paramą iš dalies finansuodamas nuolatinį laivų žvejybos veiklos nutraukimą, jei tai įeina į 23 straipsnio a punkte nurodytą žvejybos pastangos reguliavimo planą. Galutinai laivo žvejybos veikla gali būti nutraukta tik pašalinus laivą iš apyvartos arba pakeitus jo paskirtį į veiklą, kuria nesiekiama pelno.

Laivų savininkams mokama viešoji pagalba, skirta galutiniam nutraukimui, taikoma laivo žvejybos pajėgumams, o atitinkamais atvejais — su jais susijusioms žvejybos teisėms.

Paaiškinimas

Viešoji pagalba galutiniam laivyno veiklos nutraukimui yra skirta užtikrinti žvejybos laivyno sumažinimą. Šis sumažinimas atliekamas pašalinant atitinkamą laivą, bet ne panaikinant teisę atlikti tam tikrą žuvininkystės veiklą. Kalbant apie NEAFC laivyno laivus, siekiant panaikinti bet kurį žuvų perdirbimo cechą, būtų panaikintta dabartinė teisėta galimybė „sukaupti“ jų prieigos prie kitų to paties laivyno laivų teisę, kad koeficientine išraiška būtų galima turėti geresnes galimybes paskirstyti individualias kvotas.

12 rekomendacija

26 straipsnio 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pataisa |
| --- | --- |
| Viešoji pagalba laikinam nutraukimui






  1. | Taikant 23 straipsnio a punkto pirmojoje, antrojoje ir ketvirtojoje įtraukose nurodytus žvejybos pastangos reguliavimo planus, Fondas gali prisidėti prie žvejams ir laivų savininkams dėl žvejybos veiklos laikino nutraukimo taikomų pagalbos priemonių finansavimo ne ilgiau kaip vienerius metus su galimybe pratęsti dar vieneriems metams.
  Šios laikino nutraukimo priemonės papildo žvejybos pastangos reguliavimo planą, užtikrindamos, kad per dvejus metus žvejybos pajėgumai nuolat mažės bent jau tiek, kiek dėl laikino nutraukimo sumažės žvejybos pastanga. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pataisa

Viešoji pagalba laikinam nutraukimui

1.

Taikant 23 straipsnio a punkto pirmojoje, antrojoje ir ketvirtojoje įtraukose nurodytus žvejybos pastangos reguliavimo planus, Fondas gali prisidėti prie žvejams ir laivų savininkams dėl žvejybos veiklos laikino nutraukimo taikomų pagalbos priemonių finansavimo ne ilgiau kaip vienerius metus su galimybe pratęsti dar vieneriems metams.

Šios laikino nutraukimo priemonės papildo žvejybos pastangos reguliavimo planą, užtikrindamos, kad per dvejus metus žvejybos pajėgumai nuolat mažės bent jau tiek, kiek dėl laikino nutraukimo sumažės žvejybos pastanga.

Viešoji pagalba laikinam nutraukimui

| 1. | Taikant 23 straipsnio a punkto pirmojoje, antrojoje ir ketvirtojoje įtraukose nurodytus žvejybos pastangos reguliavimo planus, Fondas gali prisidėti prie žvejams ir laivų savininkams dėl žvejybos veiklos laikino nutraukimo taikomų pagalbos priemonių finansavimo ne ilgiau kaip vienerius metus su galimybe pratęsti dar vieneriems metams.

  Šios laikino nutraukimo priemonės papildo žvejybos pastangos reguliavimo planą, užtikrindamos, kad per dvejus metus žvejybos pajėgumai nuolat mažės bent jau tiek, kiek dėl laikino nutraukimo sumažės žvejybos pastanga. |
| --- | --- |

1.

Taikant 23 straipsnio a punkto pirmojoje, antrojoje ir ketvirtojoje įtraukose nurodytus žvejybos pastangos reguliavimo planus, Fondas gali prisidėti prie žvejams ir laivų savininkams dėl žvejybos veiklos laikino nutraukimo taikomų pagalbos priemonių finansavimo ne ilgiau kaip vienerius metus su galimybe pratęsti dar vieneriems metams.

Šios laikino nutraukimo priemonės papildo žvejybos pastangos reguliavimo planą, užtikrindamos, kad per dvejus metus žvejybos pajėgumai nuolat mažės bent jau tiek, kiek dėl laikino nutraukimo sumažės žvejybos pastanga.

Paaiškinimas

Laikino nutraukimo priemonės turi turėti teigiamą tvarų poveikį; todėl jos turi sudaryti žvejybinės pastangos pritaikymo plano dalį. Tačiau nereiktų reikalauti, kad laivynui turi būti taikomas nuolatinis sumažinimas, kuris prilygsta bent laikino nutraukimo sąlygotam žvejybinės pastangos sumažinimui. Kiekviena valstybė narė turi pati nuspręsti dėl pritaikymo plano.

13 rekomendacija

27 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pataisa |
| --- | --- |
| Investicijos į žvejybos laivus ir selektyvumas






  1. | Fondas gali prisidėti prie šios žvejybos įrangos finansavimo:






  a) | numatytos Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 11 straipsnio 5 dalyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pataisa

Investicijos į žvejybos laivus ir selektyvumas

1.

Fondas gali prisidėti prie šios žvejybos įrangos finansavimo:

a)

numatytos Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 11 straipsnio 5 dalyje;

| b) | suteikiančios galimybę laikyti laive tą laimikį, kurio nebeleidžiama išmesti; |
| --- | --- |

b)

suteikiančios galimybę laikyti laive tą laimikį, kurio nebeleidžiama išmesti;

| c) | įtrauktos į bandomuosius projektus, skirtus naujoms techninėms priemonėms rengti ir bandyti ribotą laiką, kurį turi nustatyti Taryba ir Komisija; |
| --- | --- |

c)

įtrauktos į bandomuosius projektus, skirtus naujoms techninėms priemonėms rengti ir bandyti ribotą laiką, kurį turi nustatyti Taryba ir Komisija;

| d) | skirtos sumažinti žvejybos poveikiui arealams, jūros dugnui ir nekomercinėms žuvų rūšims, išskyrus žūklės priemones. |
| --- | --- |

d)

skirtos sumažinti žvejybos poveikiui arealams, jūros dugnui ir nekomercinėms žuvų rūšims, išskyrus žūklės priemones.

| 2. | Fondas gali prisidėti prie investicijų finansavimo atrenkant žūklės priemones, jei tam laivui yra taikomas 23 straipsnio a punkto pirmojoje įtraukoje nurodytas atkūrimo planas, jis keičia žvejybos būdą, palieka vieną žvejybos rajoną ir pereiną į kitą, kuriame dėl išteklių būklės žvejyba yra įmanoma, ir jei investicija yra skirta tik tam, kad pirmą kartą būtų pakeistos žūklės priemonės. |
| --- | --- |

2.

Fondas gali prisidėti prie investicijų finansavimo atrenkant žūklės priemones, jei tam laivui yra taikomas 23 straipsnio a punkto pirmojoje įtraukoje nurodytas atkūrimo planas, jis keičia žvejybos būdą, palieka vieną žvejybos rajoną ir pereiną į kitą, kuriame dėl išteklių būklės žvejyba yra įmanoma, ir jei investicija yra skirta tik tam, kad pirmą kartą būtų pakeistos žūklės priemonės.

| 3. | Be šio straipsnio 2 dalyje numatytų atvejų, Fondas gali prisidėti prie pirmojo žūklės priemonių pakeitimo finansavimo, jei naujosios žūklės priemonės yra labiau selektyvios ir atitinka pripažintus aplinkosaugos reikalavimus bei praktiką, išeinančius už galiojančių reguliavimo įpareigojimų ribų |
| --- | --- |

3.

Be šio straipsnio 2 dalyje numatytų atvejų, Fondas gali prisidėti prie pirmojo žūklės priemonių pakeitimo finansavimo, jei naujosios žūklės priemonės yra labiau selektyvios ir atitinka pripažintus aplinkosaugos reikalavimus bei praktiką, išeinančius už galiojančių reguliavimo įpareigojimų ribų

Investicijos į žvejybos laivus ir selektyvumas

| 1. | Fondas gali prisidėti prie šios žvejybos įrangos finansavimo:






  a) | numatytos Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 11 straipsnio 5 dalyje; |
| --- | --- | --- |

1.

Fondas gali prisidėti prie šios žvejybos įrangos finansavimo:

a)

numatytos Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 11 straipsnio 5 dalyje;

| b) | suteikiančios galimybę laikyti laive tą laimikį, kurio nebeleidžiama išmesti; |
| --- | --- |

b)

suteikiančios galimybę laikyti laive tą laimikį, kurio nebeleidžiama išmesti;

| c) | įtrauktos į bandomuosius projektus, skirtus naujoms techninėms priemonėms rengti ir bandyti ribotą laiką, kurį turi nustatyti Taryba ir Komisija; |
| --- | --- |

c)

įtrauktos į bandomuosius projektus, skirtus naujoms techninėms priemonėms rengti ir bandyti ribotą laiką, kurį turi nustatyti Taryba ir Komisija;

| d) | skirtos sumažinti žvejybos poveikiui arealams, jūros dugnui ir nekomercinėms žuvų rūšims, išskyrus žūklės priemones. |
| --- | --- |

d)

skirtos sumažinti žvejybos poveikiui arealams, jūros dugnui ir nekomercinėms žuvų rūšims, išskyrus žūklės priemones.

| 2. | Fondas gali prisidėti prie investicijų finansavimo atrenkant žūklės priemones, jei tam laivui yra taikomas 23 straipsnio a punkto pirmojoje įtraukoje nurodytas atkūrimo planas, jis keičia žvejybos būdą, palieka vieną žvejybos rajoną ir pereiną į kitą, kuriame dėl išteklių būklės žvejyba yra įmanoma, ir jei investicija yra skirta tik tam, kad pirmą kartą būtų pakeistos žūklės priemonės. |
| --- | --- |

2.

Fondas gali prisidėti prie investicijų finansavimo atrenkant žūklės priemones, jei tam laivui yra taikomas 23 straipsnio a punkto pirmojoje įtraukoje nurodytas atkūrimo planas, jis keičia žvejybos būdą, palieka vieną žvejybos rajoną ir pereiną į kitą, kuriame dėl išteklių būklės žvejyba yra įmanoma, ir jei investicija yra skirta tik tam, kad pirmą kartą būtų pakeistos žūklės priemonės.

| 3. | Be šio straipsnio 2 dalyje numatytų atvejų, Fondas gali prisidėti prie pirmojo žūklės priemonių pakeitimo finansavimo, jei naujosios žūklės priemonės yra labiau selektyvios ir atitinka pripažintus aplinkosaugos reikalavimus bei praktiką, išeinančius už galiojančių reguliavimo įpareigojimų ribų. |
| --- | --- |

3.

Be šio straipsnio 2 dalyje numatytų atvejų, Fondas gali prisidėti prie pirmojo žūklės priemonių pakeitimo finansavimo, jei naujosios žūklės priemonės yra labiau selektyvios ir atitinka pripažintus aplinkosaugos reikalavimus bei praktiką, išeinančius už galiojančių reguliavimo įpareigojimų ribų.

| 4. | Fondas gaės suteikti finansinę paramą laivų statybai, jeigu:






  — | priemonė yra pakankamai išsamiai apibrėžta nacionaliniame strateginiame plane |
| --- | --- | --- |

4.

—

priemonė yra pakankamai išsamiai apibrėžta nacionaliniame strateginiame plane

| — | nemažina nacionalinio žvejybos pajėgumų suderinimo plano efektyvumo. |
| --- | --- |

—

nemažina nacionalinio žvejybos pajėgumų suderinimo plano efektyvumo.

Paaiškinimas

Užtikrinti, kad pagalba gali numatyti laivų įrangą ir modernizavimą, siekiant pagerinti laivyno standartus ir užkirsti kelią Bendrijos žvejybos laivyno susidėvėjimui, su sąlyga, jei nesumažės nacionalinės žvejybinės pastangos pritaikymo plano veiksmingumas.

14 rekomendacija

27 (a) straipsnis

Nauja įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pataisa |
| --- | --- |
| Mažos apimties pakrantės žvejyba






  1. | Šiame straipsnyje „mažos apimties pakrantės žvejyba“ — tai žvejyba žvejybos laivais, kurių bendras ilgis ne didesnis kaip 12 m ir kurie nenaudoja 2003 m. gruodžio 30 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 26/2004 dėl Bendrijoje įregistruotų žvejybos laivų I priedo 2 lentelėje išvardytų velkamųjų žūklės priemonių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pataisa

Mažos apimties pakrantės žvejyba

1.

Šiame straipsnyje „mažos apimties pakrantės žvejyba“ — tai žvejyba žvejybos laivais, kurių bendras ilgis ne didesnis kaip 12 m ir kurie nenaudoja 2003 m. gruodžio 30 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 26/2004 dėl Bendrijoje įregistruotų žvejybos laivų I priedo 2 lentelėje išvardytų velkamųjų žūklės priemonių.

| 2. | Jei Fondas finansuoja šio reglamento 27 straipsnyje numatytas priemones, skirtas mažos apimties pakrantės žvejybai, II priedo lentelės 2 grupėje nurodyta privataus finansinio dalyvavimo norma sumažinama 20%. |
| --- | --- |

2.

Jei Fondas finansuoja šio reglamento 27 straipsnyje numatytas priemones, skirtas mažos apimties pakrantės žvejybai, II priedo lentelės 2 grupėje nurodyta privataus finansinio dalyvavimo norma sumažinama 20%.

| 3. | Jei Fondas finansuoja šio reglamento 28 straipsnyje numatytas priemones, taikomos II priedo lentelės 3 grupėje nurodytos normos. |
| --- | --- |

3.

Jei Fondas finansuoja šio reglamento 28 straipsnyje numatytas priemones, taikomos II priedo lentelės 3 grupėje nurodytos normos.

| 4. | Fondas gali dalyvauti išmokant priemokas mažos apimties pakrantės žvejyba besiverčiantiems žvejams ir laivų savininkams, siekiant:






  — | pagerinti prieigos prie tam tikrų žvejybos rajonų sąlygų valdymą ir kontrolę; |
| --- | --- | --- |

4.

Fondas gali dalyvauti išmokant priemokas mažos apimties pakrantės žvejyba besiverčiantiems žvejams ir laivų savininkams, siekiant:

—

pagerinti prieigos prie tam tikrų žvejybos rajonų sąlygų valdymą ir kontrolę;

| — | skatinti žuvininkystės produktų gamybos, perdirbimo ir pardavimo organizavimą; |
| --- | --- |

—

skatinti žuvininkystės produktų gamybos, perdirbimo ir pardavimo organizavimą;

| — | skatinti savanorišką žvejybos pastangos mažinimą siekiant išsaugoti išteklius; |
| --- | --- |

—

skatinti savanorišką žvejybos pastangos mažinimą siekiant išsaugoti išteklius;

| — | taikyti naujas technologijas (labiau selektyvias žvejybos technologijas, kurios išeina už atitinkamų reguliavimo reikalavimų ribų), nedidinančias žvejybos pastangos; |
| --- | --- |

—

taikyti naujas technologijas (labiau selektyvias žvejybos technologijas, kurios išeina už atitinkamų reguliavimo reikalavimų ribų), nedidinančias žvejybos pastangos;

Taikomos šio reglamento II priedo lentelės 3 grupėje nustatytos normos.

Mažos apimties pakrantės žvejyba

| 1. | Šiame straipsnyje „mažos apimties pakrantės žvejyba“ — tai žvejyba žvejybos laivais, kurių bendras ilgis ne didesnis kaip 12 m ir kurie nenaudoja 2003 m. gruodžio 30 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 26/2004 dėl Bendrijoje įregistruotų žvejybos laivų4 I priedo 2 lentelėje išvardytų velkamųjų žūklės priemonių. |
| --- | --- |

1.

Šiame straipsnyje „mažos apimties pakrantės žvejyba“ — tai žvejyba žvejybos laivais, kurių bendras ilgis ne didesnis kaip 12 m ir kurie nenaudoja 2003 m. gruodžio 30 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 26/2004 dėl Bendrijoje įregistruotų žvejybos laivų4 I priedo 2 lentelėje išvardytų velkamųjų žūklės priemonių.

| 2. | Jei Fondas finansuoja šio reglamento 27 straipsnyje numatytas priemones, skirtas mažos apimties pakrantės žvejybai, II priedo lentelės 2 grupėje nurodyta privataus finansinio dalyvavimo norma sumažinama 20%. |
| --- | --- |

2.

Jei Fondas finansuoja šio reglamento 27 straipsnyje numatytas priemones, skirtas mažos apimties pakrantės žvejybai, II priedo lentelės 2 grupėje nurodyta privataus finansinio dalyvavimo norma sumažinama 20%.

| 3. | Jei Fondas finansuoja šio reglamento 28 straipsnyje numatytas priemones, taikomos II priedo lentelės 3 grupėje nurodytos normos. |
| --- | --- |

3.

Jei Fondas finansuoja šio reglamento 28 straipsnyje numatytas priemones, taikomos II priedo lentelės 3 grupėje nurodytos normos.

| 4. | Fondas gali dalyvauti išmokant priemokas mažos apimties pakrantės žvejyba besiverčiantiems žvejams ir laivų savininkams, siekiant:






  — | pagerinti prieigos prie tam tikrų žvejybos rajonų sąlygų valdymą ir kontrolę; |
| --- | --- | --- |

4.

Fondas gali dalyvauti išmokant priemokas mažos apimties pakrantės žvejyba besiverčiantiems žvejams ir laivų savininkams, siekiant:

—

pagerinti prieigos prie tam tikrų žvejybos rajonų sąlygų valdymą ir kontrolę;

| — | skatinti žuvininkystės produktų gamybos, perdirbimo ir pardavimo organizavimą; |
| --- | --- |

—

skatinti žuvininkystės produktų gamybos, perdirbimo ir pardavimo organizavimą;

| — | skatinti savanorišką žvejybos pastangos mažinimą siekiant išsaugoti išteklius; |
| --- | --- |

—

skatinti savanorišką žvejybos pastangos mažinimą siekiant išsaugoti išteklius;

| — | taikyti naujas technologijas (labiau selektyvias žvejybos technologijas, kurios išeina už atitinkamų reguliavimo reikalavimų ribų), nedidinančias žvejybos pastangos; |
| --- | --- |

—

taikyti naujas technologijas (labiau selektyvias žvejybos technologijas, kurios išeina už atitinkamų reguliavimo reikalavimų ribų), nedidinančias žvejybos pastangos;

| — | remti atnaujinimą integruotam pakrančių zonų vystymuisi pagerinti; |
| --- | --- |

—

remti atnaujinimą integruotam pakrančių zonų vystymuisi pagerinti;

| — | gerinti saugo įrenginius laive bei sanitarines darbo sąlygas; |
| --- | --- |

—

gerinti saugo įrenginius laive bei sanitarines darbo sąlygas;

Taikomos šio reglamento II priedo lentelės 3 grupėje nustatytos normos.

Paaiškinimas

Būtina patikslinti straipsnio sąvokų apibrėžimą ir taikymo sritį.

15 rekomendacija

28 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pataisa |
| --- | --- |
| Socialinė ir ekonominė kompensacija laivyno valdymui






  1. | Fondas gali prisidėti prie finansavimo valstybių narių pasiūlytų priemonių, skirtų žvejams, kuriems poveikį padarė žvejybos veiklos plėtra, ir apimančiu:






  a) | veiklos rūšių įvairinimą siekiant, kad žvejybos sektoriaus darbuotojai imtųsi kelių darbų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pataisa

Socialinė ir ekonominė kompensacija laivyno valdymui

1.

Fondas gali prisidėti prie finansavimo valstybių narių pasiūlytų priemonių, skirtų žvejams, kuriems poveikį padarė žvejybos veiklos plėtra, ir apimančiu:

a)

veiklos rūšių įvairinimą siekiant, kad žvejybos sektoriaus darbuotojai imtųsi kelių darbų;

| b) | profesinio jūrų žvejų perkvalifikavimo į kitas profesijas schemas; |
| --- | --- |

b)

profesinio jūrų žvejų perkvalifikavimo į kitas profesijas schemas;

| c) | ankstyvą pasitraukimą iš žuvininkystės sektoriaus, įskaitant ankstesnį išėjimą į pensiją. |
| --- | --- |

c)

ankstyvą pasitraukimą iš žuvininkystės sektoriaus, įskaitant ankstesnį išėjimą į pensiją.

| 2. | Be to, Fondas gali prisidėti prie mokymo priemonių ir iniciatyvos mokyti jaunus žvejus, pageidaujančius pirmą kartą tapti žvejybos laivo savininkais, finansavimo. |
| --- | --- |

2.

Be to, Fondas gali prisidėti prie mokymo priemonių ir iniciatyvos mokyti jaunus žvejus, pageidaujančius pirmą kartą tapti žvejybos laivo savininkais, finansavimo.

Socialinė ir ekonominė kompensacija laivyno valdymui

| 1. | Fondas gali prisidėti prie finansavimo valstybių narių pasiūlytų priemonių, skirtų žvejams, kuriems poveikį padarė žvejybos veiklos plėtra, ir apimančiu:






  a) | veiklos rūšių įvairinimą siekiant, kad žvejybos sektoriaus darbuotojai imtųsi kelių darbų; |
| --- | --- | --- |

1.

Fondas gali prisidėti prie finansavimo valstybių narių pasiūlytų priemonių, skirtų žvejams, kuriems poveikį padarė žvejybos veiklos plėtra, ir apimančiu:

a)

veiklos rūšių įvairinimą siekiant, kad žvejybos sektoriaus darbuotojai imtųsi kelių darbų;

| b) | profesinio jūrų žvejų perkvalifikavimo į kitas profesijas schemas; |
| --- | --- |

b)

profesinio jūrų žvejų perkvalifikavimo į kitas profesijas schemas;

| c) | ankstyvą pasitraukimą iš žuvininkystės sektoriaus, įskaitant ankstesnį išėjimą į pensiją. |
| --- | --- |

c)

ankstyvą pasitraukimą iš žuvininkystės sektoriaus, įskaitant ankstesnį išėjimą į pensiją.

| (d) | laikinų žvejybos draudimų poveikio mažinimą. |
| --- | --- |

(d)

laikinų žvejybos draudimų poveikio mažinimą.

| (e) | darbo vietos laive panaikinimą dėl laivo naudojimo nutraukimo. |
| --- | --- |

(e)

darbo vietos laive panaikinimą dėl laivo naudojimo nutraukimo.

| 2. | Be to, Fondas gali prisidėti prie mokymo priemonių ir iniciatyvos mokyti jaunus žvejus, pageidaujančius pirmą kartą tapti žvejybos laivo savininkais, finansavimo. |
| --- | --- |

2.

Be to, Fondas gali prisidėti prie mokymo priemonių ir iniciatyvos mokyti jaunus žvejus, pageidaujančius pirmą kartą tapti žvejybos laivo savininkais, finansavimo.

Paaiškinimas

Aišku, ekonominiu aspektu verslo subjektams neturėtų pakenkti valdžios institucijų nustatytas draudimas. Be to, žvejybinės pastangos sureguliavimo priemonės — tai žuvų perdirbimo cechų ir atitinkamų darbo vietų panaikinimo priežastis. Socialinės ir ekonominės priemonės taip pat turi būti taikomos darbuotojams, kuriuos neigiamai paveikė galutiniam veiklos nutraukimui parengtuose laivuose panaikintos darbo vietos, kaip išdėstyta šiuo metu galiojančiuose teisės aktuose.

16 rekomendacija

30 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pataisa |
| --- | --- |
| Remtinos priemonės






  1. | Fondas remia investicijas, padedančias pasiekti vieną arba daugiau iš toliau nurodytų tikslų:






  a) | perėjimas prie naujų rūšių ir gerą rinkos perspektyvą turinčių rūšių gamybos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pataisa

Remtinos priemonės

1.

Fondas remia investicijas, padedančias pasiekti vieną arba daugiau iš toliau nurodytų tikslų:

a)

perėjimas prie naujų rūšių ir gerą rinkos perspektyvą turinčių rūšių gamybos;

| b) | veisimo metodų, galinčių gerokai sumažinti poveikį aplinkai, palyginti su įprastine žuvininkystės sektoriaus praktika, įgyvendinimas; |
| --- | --- |

b)

veisimo metodų, galinčių gerokai sumažinti poveikį aplinkai, palyginti su įprastine žuvininkystės sektoriaus praktika, įgyvendinimas;

| c) | tradicinių akvakultūros veiklos rūšių, padedančių išsaugoti ekonominę bei socialinę struktūrą ir aplinką, rėmimas; |
| --- | --- |

c)

tradicinių akvakultūros veiklos rūšių, padedančių išsaugoti ekonominę bei socialinę struktūrą ir aplinką, rėmimas;

| d) | šios antraštinės dalies III skyriuje numatyto bendro intereso priemonės, susijusios su akvakultūra, ir profesinis mokymas; |
| --- | --- |

d)

šios antraštinės dalies III skyriuje numatyto bendro intereso priemonės, susijusios su akvakultūra, ir profesinis mokymas;

| e) | akvakultūros gamybos būdų, padedančių apsaugoti aplinką ir išsaugoti gamtą, taikymo kompensavimas; |
| --- | --- |

e)

akvakultūros gamybos būdų, padedančių apsaugoti aplinką ir išsaugoti gamtą, taikymo kompensavimas;

| f) | visuomenės ir gyvūnų sveikatos priemonių įgyvendinimas. |
| --- | --- |

f)

visuomenės ir gyvūnų sveikatos priemonių įgyvendinimas.

| 2. | Pagalba investicijoms taikoma tik mažoms ir labai mažoms įmonėms. |
| --- | --- |

2.

Pagalba investicijoms taikoma tik mažoms ir labai mažoms įmonėms.

Remtinos priemonės

| 1. | Fondas remia investicijas, padedančias pasiekti vieną arba daugiau iš toliau nurodytų tikslų:






  a) | perėjimas prie naujų rūšių ir gerą rinkos perspektyvą turinčių rūšių gamybos; |
| --- | --- | --- |

1.

Fondas remia investicijas, padedančias pasiekti vieną arba daugiau iš toliau nurodytų tikslų:

a)

perėjimas prie naujų rūšių ir gerą rinkos perspektyvą turinčių rūšių gamybos;

| b) | veisimo metodų, galinčių gerokai sumažinti poveikį aplinkai, palyginti su įprastine žuvininkystės sektoriaus praktika, įgyvendinimas; |
| --- | --- |

b)

veisimo metodų, galinčių gerokai sumažinti poveikį aplinkai, palyginti su įprastine žuvininkystės sektoriaus praktika, įgyvendinimas;

| c) | tradicinių akvakultūros veiklos rūšių, padedančių išsaugoti ekonominę bei socialinę struktūrą ir aplinką, rėmimas; |
| --- | --- |

c)

tradicinių akvakultūros veiklos rūšių, padedančių išsaugoti ekonominę bei socialinę struktūrą ir aplinką, rėmimas;

| d) | šios antraštinės dalies III skyriuje numatyto bendro intereso priemonės, susijusios su akvakultūra, ir profesinis mokymas; |
| --- | --- |

d)

šios antraštinės dalies III skyriuje numatyto bendro intereso priemonės, susijusios su akvakultūra, ir profesinis mokymas;

| e) | akvakultūros gamybos būdų, padedančių apsaugoti aplinką ir išsaugoti gamtą, taikymo kompensavimas; |
| --- | --- |

e)

akvakultūros gamybos būdų, padedančių apsaugoti aplinką ir išsaugoti gamtą, taikymo kompensavimas;

| f) | visuomenės ir gyvūnų sveikatos priemonių įgyvendinimas. |
| --- | --- |

f)

visuomenės ir gyvūnų sveikatos priemonių įgyvendinimas.

| 2. | Pagalba investicijoms taikoma tik mažoms ir labai mažoms įmonėms |
| --- | --- |

2.

Paaiškinimas

EFF prisideda prie darbo vietų kūrimo ir naujos ekonominės veiklos rūšių atsiradimo akvakultūros sektoriuje bei vykdant to sektoriaus produktų pardavimo ir apdorojimo veiklą. Ši pagalba neturėtų būti apribota labai mažų įmonių ir mažų įmonių investicijomis. Atsižvelgdamos į savo galimybes, valstybės narės galės teikti pirmenybę paramos projektams, sudarantiems sąlygas veiksmingesnei žuvininkystės sektoriaus bei nuo žuvininkystės pramonės priklausančių teritorijų socialinei ir ekonominei plėtrai.

17 rekomendacija

33 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pataisa |
| --- | --- |
| Investicijos į gamybą ir pardavimą






  1. | Fondas, taikydamas konkrečias strategijas, kurios turi būti įtrauktos į nacionalinius strategijos planus, gali paremti investicijas į žmonėms tiesiogiai vartoti skirtų žuvininkystės ir akvakultūros produktų gamybą ir pardavimą. Ši pagalba skiriama tik labai mažoms ir mažoms įmonėms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pataisa

Investicijos į gamybą ir pardavimą

1.

Fondas, taikydamas konkrečias strategijas, kurios turi būti įtrauktos į nacionalinius strategijos planus, gali paremti investicijas į žmonėms tiesiogiai vartoti skirtų žuvininkystės ir akvakultūros produktų gamybą ir pardavimą. Ši pagalba skiriama tik labai mažoms ir mažoms įmonėms.

Investicijos į gamybą ir pardavimą

| 1. | Fondas, taikydamas konkrečias strategijas, kurios turi būti įtrauktos į nacionalinius strategijos planus, gali paremti investicijas į žmonėms tiesiogiai vartoti skirtų žuvininkystės ir akvakultūros produktų gamybą ir pardavimą. Ši pagalba skiriama tik labai mažoms ir mažoms įmonėms. |
| --- | --- |

1.

Fondas, taikydamas konkrečias strategijas, kurios turi būti įtrauktos į nacionalinius strategijos planus, gali paremti investicijas į žmonėms tiesiogiai vartoti skirtų žuvininkystės ir akvakultūros produktų gamybą ir pardavimą. Ši pagalba skiriama tik labai mažoms ir mažoms įmonėms.

Paaiškinimas

EFF prisideda prie darbo vietų kūrimo ir naujos ekonominės veiklos rūšių atsiradimo akvakultūros sektoriuje bei vykdant to sektoriaus produktų pardavimo ir apdorojimo veiklą. Ši pagalba neturėtų būti apribota labai mažų įmonių ir mažų įmonių investicijomis. Atsižvelgdamos į savo galimybes, valstybės narės galės teikti pirmenybę paramos projektams, sudarantiems sąlygas veiksmingesnei žuvininkystės sektoriaus bei nuo žuvininkystės pramonės priklausančių teritorijų socialinei ir ekonominei plėtrai.

18 rekomendacija

34.2 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pataisa |
| --- | --- |
| | (g) | pirminio šaltinio vertės papildymas atliekant pirminį ir antrinį apdorojimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pataisa

(g)

Paaiškinimas

Tai yra viena iš pagrindinių dabartinių strategijos krypčių, skatinančių reikšmingą naujų ir jau veikiančių apdorojimo įmonių ekonominį vystymąsi.

19 rekomendacija

36 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pataisa |
| --- | --- |
| | (e) | prisidėti prie žuvininkystės sektoriaus kolektyvinių grupių steigimosi sąnaudų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pataisa

(e)

Paaiškinimas

Sveikintina parama kolektyvų projektams. Tačiau kolektyviniams veiksmams dažnai reikia įsteigti naujas organizacijas, todėl parama padengiant dalį steigimosi sąnaudų turėtų būti įtraukta į paramos sąrašą.

20 rekomendacija

38.2 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pataisa |
| --- | --- |
| | (f) | parama modernizuojant prieplaukų žuvų turgus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pataisa

(f)

Paaiškinimas

Tai viena iš sričių, kurioje sukurta papildoma nauda leidžia geriau išnaudoti kitas straipsnyje minimas investicijas.

21 rekomendacija

39.3 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pataisa |
| --- | --- |
| 3. | Šios investicijos siejamos su:






  a) | nacionalinių ir tarptautinių reklamos kampanijų organizavimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pataisa

3.

Šios investicijos siejamos su:

a)

nacionalinių ir tarptautinių reklamos kampanijų organizavimu;

| b) | perteklinių ar nepakankamai eksploatuojamų rūšių, kurios yra išmetamos arba komerciškai nenaudingos, pardavimu; |
| --- | --- |

b)

perteklinių ar nepakankamai eksploatuojamų rūšių, kurios yra išmetamos arba komerciškai nenaudingos, pardavimu;

| c) | žuvininkystės ir akvakultūros produktų kokybės politikos įgyvendinimu; |
| --- | --- |

c)

žuvininkystės ir akvakultūros produktų kokybės politikos įgyvendinimu;

| d) | produktų, gaunamų taikant nedidelį poveikį aplinkai turinčius metodus, reklamavimu; |
| --- | --- |

d)

produktų, gaunamų taikant nedidelį poveikį aplinkai turinčius metodus, reklamavimu;

| e) | produktų, pripažintų pagal Reglamente (EEB) Nr. 2081/92 nurodytas sąlygas, reklamavimu; |
| --- | --- |

e)

produktų, pripažintų pagal Reglamente (EEB) Nr. 2081/92 nurodytas sąlygas, reklamavimu;

| f) | kokybės sertifikavimu; |
| --- | --- |

f)

kokybės sertifikavimu;

| g) | ženklinimu, įskaitant produktų, sugautų taikant aplinkai palankius žvejybos būdus, ženklinimą; |
| --- | --- |

g)

ženklinimu, įskaitant produktų, sugautų taikant aplinkai palankius žvejybos būdus, ženklinimą;

| h) | produktų reklamavimo kampanijomis arba žuvininkystės sektoriaus įvaizdžio gerinimo kampanijomis; |
| --- | --- |

h)

produktų reklamavimo kampanijomis arba žuvininkystės sektoriaus įvaizdžio gerinimo kampanijomis;

| i) | rinkos tyrimų vykdymu. |
| --- | --- |

i)

rinkos tyrimų vykdymu.

| 3. | Šios investicijos siejamos su:






  a) | nacionalinių ir tarptautinių reklamos kampanijų organizavimu; |
| --- | --- | --- |

3.

Šios investicijos siejamos su:

a)

nacionalinių ir tarptautinių reklamos kampanijų organizavimu;

| b) | perteklinių ar nepakankamai eksploatuojamų rūšių, kurios yra išmetamos arba komerciškai nenaudingos, pardavimu; |
| --- | --- |

b)

perteklinių ar nepakankamai eksploatuojamų rūšių, kurios yra išmetamos arba komerciškai nenaudingos, pardavimu;

| c) | žuvininkystės ir akvakultūros produktų kokybės politikos įgyvendinimu; |
| --- | --- |

c)

žuvininkystės ir akvakultūros produktų kokybės politikos įgyvendinimu;

| d) | produktų, gaunamų taikant nedidelį poveikį aplinkai turinčius metodus, reklamavimu; |
| --- | --- |

d)

produktų, gaunamų taikant nedidelį poveikį aplinkai turinčius metodus, reklamavimu;

| e) | produktų, pripažintų pagal Reglamente (EEB) Nr. 2081/92 nurodytas sąlygas, reklamavimu; |
| --- | --- |

e)

produktų, pripažintų pagal Reglamente (EEB) Nr. 2081/92 nurodytas sąlygas, reklamavimu;

| f) | kokybės sertifikavimu; |
| --- | --- |

f)

kokybės sertifikavimu;

| g) | ženklinimu, įskaitant produktų, sugautų taikant aplinkai palankius žvejybos būdus, ženklinimą; |
| --- | --- |

g)

ženklinimu, įskaitant produktų, sugautų taikant aplinkai palankius žvejybos būdus, ženklinimą;

| h) | produktų reklamavimo kampanijomis arba žuvininkystės sektoriaus įvaizdžio gerinimo kampanijomis; |
| --- | --- |

h)

produktų reklamavimo kampanijomis arba žuvininkystės sektoriaus įvaizdžio gerinimo kampanijomis;

| i) | rinkos tyrimų vykdymu. |
| --- | --- |

i)

rinkos tyrimų vykdymu.

| j) | žuvininkystės gamybos organizacijų steigimo ir darbo skatinimu. |
| --- | --- |

j)

žuvininkystės gamybos organizacijų steigimo ir darbo skatinimu.

Paaiškinimas

Pirmoji šio pakeitimo dalis nustato daugiau aiškumo, o antrosios dalies tikslas — užtikrinti, kad ir toliau būtų teikiama pagalba žuvininkystės ir gamintojų organizacijoms, atsižvelgiant į teigiamą ŽOFI fondų poveikį šitaip remiant žuvininkystės produktus.

22 rekomendacija

41 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pataisa |
| --- | --- |
| Žvejybos laivų modifikavimas arba paskirties pakeitimas
  Fondas gali remti viešųjų arba pusiau valstybinių įstaigų atliekamą žvejybos laivų, plaukiojančių su valstybės narės vėliava, paskirties pakeitimą, kai jie pritaikomi tik mokymo arba tyrimų žuvininkystės sektoriuje tikslams.
  Fondas gali remti veiksmus, susijusius su negrįžtamu profesionalia žvejyba užsiimančio žvejybos laivo pritaikymu su pelnu nesusijusiai veiklai. | Žvejybos laivų modifikavimas arba paskirties pakeitimas
  Fondas gali remti viešųjų arba pusiau valstybinių įstaigų atliekamą žvejybos laivų, plaukiojančių su valstybės narės vėliava, paskirties pakeitimą, kai jie pritaikomi tik mokymo arba tyrimų žuvininkystės sektoriuje tikslams.
  Fondas gali remti veiksmus, susijusius su negrįžtamu profesionalia žvejyba užsiimančio žvejybos laivo pritaikymu su profesionalia žvejyba
  pelnu nesusijusiai veiklai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pataisa

Žvejybos laivų modifikavimas arba paskirties pakeitimas

Fondas gali remti viešųjų arba pusiau valstybinių įstaigų atliekamą žvejybos laivų, plaukiojančių su valstybės narės vėliava, paskirties pakeitimą, kai jie pritaikomi tik mokymo arba tyrimų žuvininkystės sektoriuje tikslams.

Fondas gali remti veiksmus, susijusius su negrįžtamu profesionalia žvejyba užsiimančio žvejybos laivo pritaikymu su pelnu nesusijusiai veiklai.

Žvejybos laivų modifikavimas arba paskirties pakeitimas

Fondas gali remti viešųjų arba pusiau valstybinių įstaigų atliekamą žvejybos laivų, plaukiojančių su valstybės narės vėliava, paskirties pakeitimą, kai jie pritaikomi tik mokymo arba tyrimų žuvininkystės sektoriuje tikslams.

Fondas gali remti veiksmus, susijusius su negrįžtamu profesionalia žvejyba užsiimančio žvejybos laivo pritaikymu su profesionalia žvejyba
  pelnu nesusijusiai veiklai.

Paaiškinimas

Būtina skatinti kitą žvejybos laivų veiklą, įskaitant pelno siekimą, su sąlyga, jei ta veikla nesusijusi su profesionalia žvejyba. Įgyvendinant žvejybos laivyno Daugiametes orientavimo programas, kurios galiojo iki 2002 m., būtų buvę galima pasiekti geresnius rezultatus, jeigu pagal jas būtų leista laivus įtraukti į kitą nei žvejybos veiklą, įskaitant komercinę veiklą, pavyzdžiui, turizmą.

23 rekomendacija

42 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto paketimas |
| --- | --- |
| 1. | Fondas rems, kartu su kitais Bendrijos finansiniais instrumentais, tinkamų pakrančių žuvininkystės sričių tvarią plėtrą ir gyvenimo kokybės gerinimą įgyvendindamas bendrą strategiją, kuria siekiama įgyvendinti Bendrosios žuvininkystės politikos tikslus, ypač atsižvelgiant į jos socialines ir ekonomines pasekmes. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto paketimas

1.

Fondas rems, kartu su kitais Bendrijos finansiniais instrumentais, tinkamų pakrančių žuvininkystės sričių tvarią plėtrą ir gyvenimo kokybės gerinimą įgyvendindamas bendrą strategiją, kuria siekiama įgyvendinti Bendrosios žuvininkystės politikos tikslus, ypač atsižvelgiant į jos socialines ir ekonomines pasekmes.

| 3. | Kiekviena valstybė narė savo veiklos programoje pateikia sąrašą rajonų, tinkamų gauti Fondo paramą pagal pakrantės rajonų tvaraus vystymo reikalavimus.
  Pakrantės žvejybos rajonas paprastai yra mažesnis už NUTS III regioną su jūros arba ežero pakrante ar upės žiotimis, kuriose žvejojama. Ši zona geografiniu ir okeanografiniu, ekonominiu ir socialiniu atžvilgiais turėtų būti gana vientisa.
  Gyventojų tankumas minėtoje zonoje turėtų būti mažas, nemažai žmonių turėtų dirbti žuvininkystės sektoriuje, žvejyba smunka, o savivaldą turinčiame mieste nėra daugiau kaip 100 000 gyventojų. |
| --- | --- |

3.

Kiekviena valstybė narė savo veiklos programoje pateikia sąrašą rajonų, tinkamų gauti Fondo paramą pagal pakrantės rajonų tvaraus vystymo reikalavimus.

Pakrantės žvejybos rajonas paprastai yra mažesnis už NUTS III regioną su jūros arba ežero pakrante ar upės žiotimis, kuriose žvejojama. Ši zona geografiniu ir okeanografiniu, ekonominiu ir socialiniu atžvilgiais turėtų būti gana vientisa.

Gyventojų tankumas minėtoje zonoje turėtų būti mažas, nemažai žmonių turėtų dirbti žuvininkystės sektoriuje, žvejyba smunka, o savivaldą turinčiame mieste nėra daugiau kaip 100 000 gyventojų.

| 4. | Valstybė narė praneša Komisijai apie rajonus pagal 3 straipsnį. |
| --- | --- |

4.

Valstybė narė praneša Komisijai apie rajonus pagal 3 straipsnį.

| 1. | Fondas rems, kartu su kitais Bendrijos finansiniais instrumentais, tinkamų pakrančių žuvininkystės sričių ir ypač periferinių jūrinių sričių tvarią plėtrą ir gyvenimo kokybės gerinimą įgyvendindamas bendrą strategiją, kuria siekiama įgyvendinti Bendrosios žuvininkystės politikos tikslus, ypač atsižvelgiant į jos socialines ir ekonomines pasekmes. |
| --- | --- |

1.

Fondas rems, kartu su kitais Bendrijos finansiniais instrumentais, tinkamų pakrančių žuvininkystės sričių ir ypač periferinių jūrinių sričių tvarią plėtrą ir gyvenimo kokybės gerinimą įgyvendindamas bendrą strategiją, kuria siekiama įgyvendinti Bendrosios žuvininkystės politikos tikslus, ypač atsižvelgiant į jos socialines ir ekonomines pasekmes.

| 3. | Kiekviena valstybė narė savo veiklos programoje pateikia sąrašą rajonų, tinkamų gauti Fondo paramą pagal pakrantės rajonų tvaraus vystymo reikalavimus.
  Pakrantės žvejybos rajonas paprastai yra mažesnis už NUTS III regioną su jūros arba ežero pakrante ar upės žiotimis, kuriose žvejojama. Ši zona geografiniu ir okeanografiniu, ekonominiu ir socialiniu atžvilgiais turėtų būti gana vientisa.

  Gyventojų tankumas minėtoje zonoje turėtų būti mažas, nemažai žmonių turėtų dirbti žuvininkystės sektoriuje, žvejyba smunka, o savivaldą turinčiame mieste nėra daugiau kaip 100 000 gyventojų. |
| --- | --- |

3.

Kiekviena valstybė narė savo veiklos programoje pateikia sąrašą rajonų, tinkamų gauti Fondo paramą pagal pakrantės rajonų tvaraus vystymo reikalavimus.

Pakrantės žvejybos rajonas paprastai yra mažesnis už NUTS III regioną su jūros arba ežero pakrante ar upės žiotimis, kuriose žvejojama. Ši zona geografiniu ir okeanografiniu, ekonominiu ir socialiniu atžvilgiais turėtų būti gana vientisa.

Gyventojų tankumas minėtoje zonoje turėtų būti mažas, nemažai žmonių turėtų dirbti žuvininkystės sektoriuje, žvejyba smunka, o savivaldą turinčiame mieste nėra daugiau kaip 100 000 gyventojų.

| 4. | Valstybė narė praneša Komisijai apie rajonus pagal 3 straipsnį. |
| --- | --- |

4.

Valstybė narė praneša Komisijai apie rajonus pagal 3 straipsnį.

Paaiškinimas

Pakeitimas skirtas aiškesniam prioritetų nurodymui. Antroji šio pakeitimo dalis pagrįsta tuo, kad pirmosiose dviejose straipsnio pastraipose yra išdėstytos priemonei taikomos pagrindinės gairės. Kadangi sąlyga, kad teritorijos turi būti gana vientisos geografiniu, okeanografiniu, ekonominiu ir socialiniu aspektais, yra pakankama, tai savivaldybėms, kuriose yra mažiau kaip 100 000 gyventojų, apribojimai neturėtų būti taikomi.

24 rekomendacija

44 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pataisa |
| --- | --- |
| Įsitraukimas į pakrantės žvejybos rajonų tvarų vystymą






  1. | Pakrantės žvejybos rajonų tvaraus vystymo rėmimo veiksmus konkrečioje teritorijoje vykdo tam tikslui sukurta vietinė viešųjų arba privačių partnerių grupė (toliau — pakrantės veiksmų grupė (PVG)). Kiekviena PVG, sukurta pagal atitinkamos valstybės narės įstatymus, skaidriai atrenkama paskelbus viešą konkursą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pataisa

Įsitraukimas į pakrantės žvejybos rajonų tvarų vystymą

1.

Pakrantės žvejybos rajonų tvaraus vystymo rėmimo veiksmus konkrečioje teritorijoje vykdo tam tikslui sukurta vietinė viešųjų arba privačių partnerių grupė (toliau — pakrantės veiksmų grupė (PVG)). Kiekviena PVG, sukurta pagal atitinkamos valstybės narės įstatymus, skaidriai atrenkama paskelbus viešą konkursą.

| 2. | Privatus sektorius atsako už PVG iniciatyva vykdomą veiklą, ne mažiau kaip už du trečdalius projektų. |
| --- | --- |

2.

Privatus sektorius atsako už PVG iniciatyva vykdomą veiklą, ne mažiau kaip už du trečdalius projektų.

| 3. | PVG gali būti skirta Fondo parama, jei ši grupė vykdys integruotus vietinės plėtros veiksmus, pagrįstus metodu „nuo to, kas atskira, prie to, kas bendra“ ir skirtą konkrečiai teritorijai arba konkrečiai asmenų grupei ar projektų tipui. Valstybė narės užtikrina, kad PVG turėtų pakankamai administracinių ir finansinių pajėgumų, kad galėtų administruoti paramos formas ir sėkmingai baigti numatytus veiksmus. |
| --- | --- |

3.

PVG gali būti skirta Fondo parama, jei ši grupė vykdys integruotus vietinės plėtros veiksmus, pagrįstus metodu „nuo to, kas atskira, prie to, kas bendra“ ir skirtą konkrečiai teritorijai arba konkrečiai asmenų grupei ar projektų tipui. Valstybė narės užtikrina, kad PVG turėtų pakankamai administracinių ir finansinių pajėgumų, kad galėtų administruoti paramos formas ir sėkmingai baigti numatytus veiksmus.

| 4. | Teritorija, kurioje PVG vykdo veiksmus, turėtų būti vientisa ir turėti pakankamą žmogiškųjų, finansinių ir ekonominių išteklių kritinę masę, kad galėtų remti gyvybingą vystymo strategiją. |
| --- | --- |

4.

Teritorija, kurioje PVG vykdo veiksmus, turėtų būti vientisa ir turėti pakankamą žmogiškųjų, finansinių ir ekonominių išteklių kritinę masę, kad galėtų remti gyvybingą vystymo strategiją.

| 5. | PVG konkrečioje valstybėje narėje arba konkrečiame regione, atsižvelgdama į konkretų institucinės struktūros pobūdį, sudarys bendrą susivienijimą, turintį tinkamą jo veiklą garantuojančius įstatus. |
| --- | --- |

5.

PVG konkrečioje valstybėje narėje arba konkrečiame regione, atsižvelgdama į konkretų institucinės struktūros pobūdį, sudarys bendrą susivienijimą, turintį tinkamą jo veiklą garantuojančius įstatus.

Įsitraukimas į pakrantės žvejybos rajonų tvarų vystymą

| 1. | Pakrantės žvejybos rajonų tvaraus vystymo rėmimo veiksmus konkrečioje teritorijoje gali vykdyti
  vykdo tam tikslui sukurta vietinė viešųjų ir (arba) privačių partnerių grupė (toliau — pakrantės veiksmų grupė (PVG)). Kiekviena PVG, sukurta pagal atitinkamos valstybės narės įstatymus, skaidriai atrenkama paskelbus viešą konkursą. |
| --- | --- |

1.

Pakrantės žvejybos rajonų tvaraus vystymo rėmimo veiksmus konkrečioje teritorijoje gali vykdyti
  vykdo tam tikslui sukurta vietinė viešųjų ir (arba) privačių partnerių grupė (toliau — pakrantės veiksmų grupė (PVG)). Kiekviena PVG, sukurta pagal atitinkamos valstybės narės įstatymus, skaidriai atrenkama paskelbus viešą konkursą.

| 2. | Privatus sektorius atsako už PVG iniciatyva vykdomą veiklą, ne mažiau kaip už du trečdalius projektų. |
| --- | --- |

2.

| 3. | PVG gali būti skirta Fondo parama, jei ši grupė vykdys integruotus vietinės plėtros veiksmus, pagrįstus metodu „nuo to, kas atskira, prie to, kas bendra“ ir skirtą konkrečiai teritorijai arba konkrečiai asmenų grupei ar projektų tipui. Valstybė narės užtikrina, kad PVG turėtų pakankamai administracinių ir finansinių pajėgumų, kad galėtų administruoti paramos formas ir sėkmingai baigti numatytus veiksmus. |
| --- | --- |

3.

PVG gali būti skirta Fondo parama, jei ši grupė vykdys integruotus vietinės plėtros veiksmus, pagrįstus metodu „nuo to, kas atskira, prie to, kas bendra“ ir skirtą konkrečiai teritorijai arba konkrečiai asmenų grupei ar projektų tipui. Valstybė narės užtikrina, kad PVG turėtų pakankamai administracinių ir finansinių pajėgumų, kad galėtų administruoti paramos formas ir sėkmingai baigti numatytus veiksmus.

| 4. | Teritorija, kurioje PVG vykdo veiksmus, turėtų būti vientisa ir turėti pakankamą žmogiškųjų, finansinių ir ekonominių išteklių kritinę masę, kad galėtų remti gyvybingą vystymo strategiją. |
| --- | --- |

4.

Teritorija, kurioje PVG vykdo veiksmus, turėtų būti vientisa ir turėti pakankamą žmogiškųjų, finansinių ir ekonominių išteklių kritinę masę, kad galėtų remti gyvybingą vystymo strategiją.

| 5. | PVG konkrečioje valstybėje narėje arba konkrečiame regione, atsižvelgdama į konkretų institucinės struktūros pobūdį, sudarys bendrą susivienijimą, turintį tinkamą jo veiklą garantuojančius įstatus.. |
| --- | --- |

5.

PVG konkrečioje valstybėje narėje arba konkrečiame regione, atsižvelgdama į konkretų institucinės struktūros pobūdį, sudarys bendrą susivienijimą, turintį tinkamą jo veiklą garantuojančius įstatus..

Paaiškinimas

Nustatoma daugiau aiškumo ir lankstumo prisitaikant prie vietinių sąlygų. Komisijos teksto 2 punktas yra išbrauktas, nes jokie apribojimai neturėtų būti taikomi projektams, kuriuos šioje teritorijoje galima vykdyti valstybinio sektoriaus iniciatyva, ir kadangi visų pirma turėtų būti siekiama padaryti viską, kad būtų galima įgyvendinti projektus, kurie prisideda prie nurodytų tikslų siekimo nepaisant to, ar projektus prižiūri valstybinis, ar privatus sektorius. Naują 6 punktą pagrindžia būtinybė mokytis iš geriausios praktikos, kuri buvo nustatyta struktūrinių fondų pagalbą gaunančioms kaimo bendruomenėms. Tai turėtų sąlygoti geresnį organizavimą ir Pakrančių veiklos grupių (CAG) sudarymą programos laikotarpio pradžioje.

25 rekomendacija

54 straipsnis

Naujas 6 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pataisa |
| --- | --- |
| Išlaidų atitiktis finansavimo reikalavimams






  1. | Fondas išlaidas gali finansuoti tada, kai paramos gavėjas iš tikrųjų jas padaro vykdydamas veiklą 2007 m. sausio 1 d. — 2015 m. gruodžio 31 d. Bendrai finansuojama veikla neturi būti baigta iki pirmosios finansavimo laikotarpio dienos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pataisa

Išlaidų atitiktis finansavimo reikalavimams

1.

Fondas išlaidas gali finansuoti tada, kai paramos gavėjas iš tikrųjų jas padaro vykdydamas veiklą 2007 m. sausio 1 d. — 2015 m. gruodžio 31 d. Bendrai finansuojama veikla neturi būti baigta iki pirmosios finansavimo laikotarpio dienos.

| 2. | Išlaidos atitinka Fondo finansavimo reikalavimus tik jei jos padarytos vykdant veiklą, kurią nustatė atitinkamos veiklos programos valdymo institucija, arba veiklą, už kurią ta institucija yra atsakinga, taikant monitoringo komiteto iš anksto nustatytus kriterijus.
  Naujos išlaidos, padarytos tikslinant veiklos programą, galės būti finansuojamos nuo tos dienos, kurią Komisija gaus prašymą pakeisti veiklos programą. |
| --- | --- |

2.

Išlaidos atitinka Fondo finansavimo reikalavimus tik jei jos padarytos vykdant veiklą, kurią nustatė atitinkamos veiklos programos valdymo institucija, arba veiklą, už kurią ta institucija yra atsakinga, taikant monitoringo komiteto iš anksto nustatytus kriterijus.

Naujos išlaidos, padarytos tikslinant veiklos programą, galės būti finansuojamos nuo tos dienos, kurią Komisija gaus prašymą pakeisti veiklos programą.

| 3. | Išlaidų atitikties finansavimo reikalavimams taisyklės nustatomos nacionaliniu lygiu, taikant šiame reglamente nurodytas išimtis. |
| --- | --- |

3.

Išlaidų atitikties finansavimo reikalavimams taisyklės nustatomos nacionaliniu lygiu, taikant šiame reglamente nurodytas išimtis.

| 4. | Neturi būti finansuojamos šios išlaidos:






  a) | PVM; |
| --- | --- | --- |

4.

Neturi būti finansuojamos šios išlaidos:

a)

PVM;

| b) | palūkanos už skolą; |
| --- | --- |

b)

palūkanos už skolą;

| c) | žemės pirkimas už sumą, kuri sudaro daugiau kaip 10 % visų tai veiklai finansuoti skirtų išlaidų; |
| --- | --- |

c)

žemės pirkimas už sumą, kuri sudaro daugiau kaip 10 % visų tai veiklai finansuoti skirtų išlaidų;

| d) | apgyvendinimo (pragyvenimo) išlaidos. |
| --- | --- |

d)

apgyvendinimo (pragyvenimo) išlaidos.

| 5. | Šio straipsnio 1–3 dalių nuostatos neturi pažeisti 45 straipsnio nuostatų. |
| --- | --- |

5.

Šio straipsnio 1–3 dalių nuostatos neturi pažeisti 45 straipsnio nuostatų.

Išlaidų atitiktis finansavimo reikalavimams

| 1. | Fondas išlaidas gali finansuoti tada, kai paramos gavėjas iš tikrųjų jas padaro vykdydamas veiklą 2007 m. sausio 1 d. — 2015 m. gruodžio 31 d. Bendrai finansuojama veikla neturi būti baigta iki pirmosios finansavimo laikotarpio dienos. |
| --- | --- |

1.

Fondas išlaidas gali finansuoti tada, kai paramos gavėjas iš tikrųjų jas padaro vykdydamas veiklą 2007 m. sausio 1 d. — 2015 m. gruodžio 31 d. Bendrai finansuojama veikla neturi būti baigta iki pirmosios finansavimo laikotarpio dienos.

| 2. | Išlaidos atitinka Fondo finansavimo reikalavimus tik jei jos padarytos vykdant veiklą, kurią nustatė atitinkamos veiklos programos valdymo institucija, arba veiklą, už kurią ta institucija yra atsakinga, taikant monitoringo komiteto iš anksto nustatytus kriterijus.
  Naujos išlaidos, padarytos tikslinant veiklos programą, galės būti finansuojamos nuo tos dienos, kurią Komisija gaus prašymą pakeisti veiklos programą. |
| --- | --- |

2.

Išlaidos atitinka Fondo finansavimo reikalavimus tik jei jos padarytos vykdant veiklą, kurią nustatė atitinkamos veiklos programos valdymo institucija, arba veiklą, už kurią ta institucija yra atsakinga, taikant monitoringo komiteto iš anksto nustatytus kriterijus.

Naujos išlaidos, padarytos tikslinant veiklos programą, galės būti finansuojamos nuo tos dienos, kurią Komisija gaus prašymą pakeisti veiklos programą.

| 3. | Išlaidų atitikties finansavimo reikalavimams taisyklės nustatomos nacionaliniu lygiu, taikant šiame reglamente nurodytas išimtis. |
| --- | --- |

3.

Išlaidų atitikties finansavimo reikalavimams taisyklės nustatomos nacionaliniu lygiu, taikant šiame reglamente nurodytas išimtis.

| 4. | Neturi būti finansuojamos šios išlaidos:







  a) | PVM; |
| --- | --- | --- |

4.

Neturi būti finansuojamos šios išlaidos:

a)

PVM;

| b) | palūkanos už skolą; |
| --- | --- |

b)

palūkanos už skolą;

| c) | žemės pirkimas už sumą, kuri sudaro daugiau kaip 10 % visų tai veiklai finansuoti skirtų išlaidų; |
| --- | --- |

c)

žemės pirkimas už sumą, kuri sudaro daugiau kaip 10 % visų tai veiklai finansuoti skirtų išlaidų;

| d) | apgyvendinimo (pragyvenimo) išlaidos. |
| --- | --- |

d)

apgyvendinimo (pragyvenimo) išlaidos.

| 5. | Šio straipsnio 1–3 dalių nuostatos neturi pažeisti 45 straipsnio nuostatų |
| --- | --- |

5.

Šio straipsnio 1–3 dalių nuostatos neturi pažeisti 45 straipsnio nuostatų

Paaiškinimas

Verslo subjektams, kurie nėra įregistruoti kaip PVM mokėtojai, reiktų sudaryti galimybę gauti finansavimą, apskaičiuotą įskaitant PVM bazę.

Pragyvenimo išlaidos turėtų būti įtraukiamos tol, kol jos tikrai padaromos įgyvendinant konkrečius projektus, kurie atitinka finansavimui gauti taikomus reikalavimus.

26 rekomendacija

63 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pataisa |
| --- | --- |
| (c) | tikrina vykdymo rezultatus, ypač kiekvienam prioritetui nustatytų tikslų pasiekimą ir tarpinius vertinimus, numatytus 48 straipsnyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pataisa

(c)

tikrina vykdymo rezultatus, ypač kiekvienam prioritetui nustatytų tikslų pasiekimą ir tarpinius vertinimus, numatytus 48 straipsnyje;

| (c) | tikrina vykdymo rezultatus, ypač kiekvienam prioritetui nustatytų tikslų pasiekimą ir tarpinius vertinimus, numatytus 48 straipsnyje, ir jei reikia, imasi visų reikiamų priemonių tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(c)

tikrina vykdymo rezultatus, ypač kiekvienam prioritetui nustatytų tikslų pasiekimą ir tarpinius vertinimus, numatytus 48 straipsnyje, ir jei reikia, imasi visų reikiamų priemonių tikslams pasiekti;

Paaiškinimas

Tai supaprastins procesą.

27 rekomendacija

2 priedas

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pataisa |
| --- | --- |
| 2 grupė: (produktyvios investicijos)
  Pakrančių žvejybos zonų tvaraus vystymo priemonės (43 straipsnis); investicijos į žvejybos laivus (27 straipsnis); investicijos į akvakultūrą (30 straipsnis); investicijos į žuvininkystės produktų perdirbimą ir prekybą jais (34 straipsnis); naujų rinkų skatinimas ir plėtra (39 straipsnis).. | 2 grupė: (produktyvios investicijos)
  Pakrančių žvejybos zonų tvaraus vystymo priemonės (43 straipsnis); investicijos į žvejybos laivus (27 straipsnis); investicijos į akvakultūrą (30 straipsnis); investicijos į žuvininkystės produktų perdirbimą ir prekybą jais (34 straipsnis); žvejybos uostų steigimas (38 straipsnis); naujų rinkų skatinimas ir plėtra (39 straipsnis). |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pataisa

2 grupė: (produktyvios investicijos)

Pakrančių žvejybos zonų tvaraus vystymo priemonės (43 straipsnis); investicijos į žvejybos laivus (27 straipsnis); investicijos į akvakultūrą (30 straipsnis); investicijos į žuvininkystės produktų perdirbimą ir prekybą jais (34 straipsnis); naujų rinkų skatinimas ir plėtra (39 straipsnis)..

2 grupė: (produktyvios investicijos)

Pakrančių žvejybos zonų tvaraus vystymo priemonės (43 straipsnis); investicijos į žvejybos laivus (27 straipsnis); investicijos į akvakultūrą (30 straipsnis); investicijos į žuvininkystės produktų perdirbimą ir prekybą jais (34 straipsnis); žvejybos uostų steigimas (38 straipsnis); naujų rinkų skatinimas ir plėtra (39 straipsnis).

Paaiškinimas

Privačios investicijos į žvejybos uostus, kurie yra naudingi visiems žvejams ir su kurių pagalba žvejai gali pagerinti savo siūlomas paslaugas, turėtų būti laikomos reikalavimus atitinkančiomis priemonėmis.

2005 m. vasario 23 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

(1)  OL C 107, 2002 5 3, p.44

1

(2)  OL C 128, 2003 5 29, p. 6

2

(3)  OL C 256, 2003.10.24, p. 29

3

---

| 5.7.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 164/48 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 164/48

---

Regionų komiteto nuomonė dėl

| — | „Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, sukuriantį Europos socialinį fondą“ ir dėl |
| --- | --- |

—

„Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, sukuriantį Europos socialinį fondą“ ir dėl

| — | „Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, sukuriantį Bendrijos užimtumo ir socialinio solidarumo programą — PROGRESS“ |
| --- | --- |

—

„Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, sukuriantį Bendrijos užimtumo ir socialinio solidarumo programą — PROGRESS“

(2005/C 164/05)

REGIONŲ KOMITETAS

atsižvelgdamas į Pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos socialinio fondo (KOM(2004) 493 galutinis — 2004/0165 (COD);

atsižvelgdamas į Pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos socialinio fondo (KOM(2004) 488 galutinis — 2004/0158 (COD);

atsižvelgdamas į2004 m. liepos 15 d. Komisijos sprendimą, remiantis Europos Bendrijos steigimo sutarties 265 ir 148 straipsniais, šiuo klausimu pasikonsultuoti su Regionų komitetu;

atsižvelgdamas į2004 m. balandžio 5 d. Pirmininko sprendimą pavesti Ekonominės ir socialinės politikos komisijai parengti nuomonę šiuo klausimu;

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Trečiojo ekonominės ir socialinės sanglaudos pranešimo (KOM(2004) 107 galutinis);

atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl komunikato dėl Trečiojo ekonominės ir socialinės sanglaudos pranešimo (CdR 120/2004 fin);

atsižvelgdamas į Baltąją knygą dėl Europos valdymo (KOM(2001) 428 galutinis);

atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl Baltosios knygos dėl Europos valdymo (CdR 103/2001 fin);

atsižvelgdamas į Pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, sukuriančio Europos socialinį fondą (KOM(1998) 131 galutinis);

atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, sukuriančio Europos socialinį fondą (KOM(1998) 1998 galutinis) (1);

atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl Naujų Europos valdymo formų: Europa — sistema piliečiams (CdR 182/2000 fin) (2);

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Dialogo su valdžios institucijomis apie Europos Sąjungos politikos krypčių formavimą (KOM(2003) 811 galutinis);

atsižvelgdamas į Ekonominės ir socialinės politikos komisijos 2004 m. gruodžio 8 d. priimtą nuomonės projektą (CdR 240/2004 rev.2) (pranešėja — p-ia Fernandez Felgueroso, Gijón miesto merė (ES/SPE));

Savo 58-osios plenarinės sesijos metu, įvykusios 2005 m. vasario 23-24 d. ( vasario 23 d. posėdis), vienbalsiai priėmė šią nuomonę:

1.   Regionų komiteto pastabos

REGIONŲ KOMITETAS

| 1.1 | pabrėžia, kad šis reglamentas yra reglamentų dėl struktūrinių fondų rinkinio dalis, kurį 2004 m. liepos 14 d. Europos Komisija pateikė kartu su kitais siūlomais teisės aktų projektais. Reglamentas numato bendrąsias Europos socialinio fondo (toliau vadinama „fondas“ arba „ESF“) valdymo nuostatas bei apibrėžia veiklą, kuri, pagal „konvergencijos“ ir „regioninio konkurencingumo ir užimtumo“ tikslus, gali būti finansuojama iš šio fondo. Be to, yra taip pat numatytos ir tarpšakinės sąlygos fondo pradėtiems veiksmams; |
| --- | --- |

1.1

pabrėžia, kad šis reglamentas yra reglamentų dėl struktūrinių fondų rinkinio dalis, kurį 2004 m. liepos 14 d. Europos Komisija pateikė kartu su kitais siūlomais teisės aktų projektais. Reglamentas numato bendrąsias Europos socialinio fondo (toliau vadinama „fondas“ arba „ESF“) valdymo nuostatas bei apibrėžia veiklą, kuri, pagal „konvergencijos“ ir „regioninio konkurencingumo ir užimtumo“ tikslus, gali būti finansuojama iš šio fondo. Be to, yra taip pat numatytos ir tarpšakinės sąlygos fondo pradėtiems veiksmams;

| 1.2 | pabrėžia, kad fondas iki šiol užimtumo politikos srityje vaidino svarbų finansinį vaidmenį ir inicijavo tvarų darbo vietų sukūrimo procesą. Be to, fondo dėka nacionaliniu, regioniniu ir vietiniu lygiu buvo vykdoma daug aktyvių užimtumo priemonių. Dabartiniu programų sudarymo laikotarpiu labai gerų rezultatų davė ESF susiejimas su Europos užimtumo strategija. Komitetas tiki, kad jo susiejimas su Lisabonos strategija taip pat duos teigiamų rezultatų; |
| --- | --- |

1.2

pabrėžia, kad fondas iki šiol užimtumo politikos srityje vaidino svarbų finansinį vaidmenį ir inicijavo tvarų darbo vietų sukūrimo procesą. Be to, fondo dėka nacionaliniu, regioniniu ir vietiniu lygiu buvo vykdoma daug aktyvių užimtumo priemonių. Dabartiniu programų sudarymo laikotarpiu labai gerų rezultatų davė ESF susiejimas su Europos užimtumo strategija. Komitetas tiki, kad jo susiejimas su Lisabonos strategija taip pat duos teigiamų rezultatų;

| 1.3 | pabrėžia, kad pagrindinis Europos socialinio fondo uždavinys yra, remiant valstybių narių politines priemones, stiprinti ekonominę ir socialinę sanglaudą, kad būtų pasiekti šie tikslai: visiškas užimtumas, darbo vietos kokybės bei darbo našumo gerinimas, socialinės integracijos skatinimas ir regioninių užimtumo skirtumų mažinimas, remiantis Europos užimtumo strategijos gairėmis ir rekomendacijomis. 2003 m. ši strategija buvo peržiūrėta, kad atitiktų Lisabonos strategiją ir dar labiau būtų suderinta su ekonominės ir socialinės sanglaudos politika; |
| --- | --- |

1.3

pabrėžia, kad pagrindinis Europos socialinio fondo uždavinys yra, remiant valstybių narių politines priemones, stiprinti ekonominę ir socialinę sanglaudą, kad būtų pasiekti šie tikslai: visiškas užimtumas, darbo vietos kokybės bei darbo našumo gerinimas, socialinės integracijos skatinimas ir regioninių užimtumo skirtumų mažinimas, remiantis Europos užimtumo strategijos gairėmis ir rekomendacijomis. 2003 m. ši strategija buvo peržiūrėta, kad atitiktų Lisabonos strategiją ir dar labiau būtų suderinta su ekonominės ir socialinės sanglaudos politika;

| 1.4 | pastebi, kad dabartinis pasiūlymo dėl reglamento tekstas ne visada yra tikslus ir pakankamai konkretus. Kai kuriose vietose turėtų būti nurodomos sąsajos su kitais teisiniais instrumentais, apie kuriuos šioje nuomonėje nekalbama, taip išryškinant tikrąją reglamento taikymo sritį. Tai, pavyzdžiui, liečia šiame reglamente nurodytų veiksmų ar partnerystės forma įgyvendintinų priemonių finansavimą. Taip būtų galima padidinti reglamento įtakos sritis; |
| --- | --- |

1.4

pastebi, kad dabartinis pasiūlymo dėl reglamento tekstas ne visada yra tikslus ir pakankamai konkretus. Kai kuriose vietose turėtų būti nurodomos sąsajos su kitais teisiniais instrumentais, apie kuriuos šioje nuomonėje nekalbama, taip išryškinant tikrąją reglamento taikymo sritį. Tai, pavyzdžiui, liečia šiame reglamente nurodytų veiksmų ar partnerystės forma įgyvendintinų priemonių finansavimą. Taip būtų galima padidinti reglamento įtakos sritis;

| 1.5 | išreiškia savo susirūpinimą dėl valstybėms narėms ir valdymo institucijoms skirto vaidmens stebint, ar yra pasiekti fondo keliami tikslai, tačiau jokia forma neįtraukiant regionų ir vietos valdžios institucijų į šių partnerysčių kūrimą; primena, jog būtina geriau integruoti regionus ir bendruomenes į fondo priemonių nustatymo, programavimo ir įgyvendinimo procesą, laikantis subsidiarumo principo ir atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės institucinę sistemą; |
| --- | --- |

1.5

išreiškia savo susirūpinimą dėl valstybėms narėms ir valdymo institucijoms skirto vaidmens stebint, ar yra pasiekti fondo keliami tikslai, tačiau jokia forma neįtraukiant regionų ir vietos valdžios institucijų į šių partnerysčių kūrimą; primena, jog būtina geriau integruoti regionus ir bendruomenes į fondo priemonių nustatymo, programavimo ir įgyvendinimo procesą, laikantis subsidiarumo principo ir atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės institucinę sistemą;

| 1.6 | susipažįsta su tvirtinimais, išreikštais Trečiajame pranešime dėl ekonominės ir socialinės sanglaudos, dėl Europos gyventojų senėjimo problemos ir šios situacijos poveikio darbo pasauliui. Remiantis minėtu dokumentu ir paskutiniais skaičiavimais, žmonių, kurių amžius nuo 15 iki 64 m,. 2025 m. ES bus 10 % mažiau. To pasėkoje išaugs žmonių, vyresnių nei 65 m., skaičius. Trumpai tariant, dėl gyventojų senėjimo ES laipsniškai sumažės darbingų gyventojų. Šios prognozės aiškiai rodo, jog būtina remti ekonomikos augimą ES, didinti užimtumo lygį ir tuo pačiu metu mažinti ankstyvą išėjimą į pensiją. Komitetas nurodytų savo nuomonę (priimtą 2004 m. rugsėjo 29 d. plenarinės sesijos metu) dėl Komisijos komunikato „Vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo didinimas ir pasitraukimo iš darbo rinkos termino pratęsimas“; |
| --- | --- |

1.6

susipažįsta su tvirtinimais, išreikštais Trečiajame pranešime dėl ekonominės ir socialinės sanglaudos, dėl Europos gyventojų senėjimo problemos ir šios situacijos poveikio darbo pasauliui. Remiantis minėtu dokumentu ir paskutiniais skaičiavimais, žmonių, kurių amžius nuo 15 iki 64 m,. 2025 m. ES bus 10 % mažiau. To pasėkoje išaugs žmonių, vyresnių nei 65 m., skaičius. Trumpai tariant, dėl gyventojų senėjimo ES laipsniškai sumažės darbingų gyventojų. Šios prognozės aiškiai rodo, jog būtina remti ekonomikos augimą ES, didinti užimtumo lygį ir tuo pačiu metu mažinti ankstyvą išėjimą į pensiją. Komitetas nurodytų savo nuomonę (priimtą 2004 m. rugsėjo 29 d. plenarinės sesijos metu) dėl Komisijos komunikato „Vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo didinimas ir pasitraukimo iš darbo rinkos termino pratęsimas“;

| 1.7 | mano, kad būsimajame reglamente dėl ESF turi būti numatyta politika, remianti užimtumo išlaikymą viso profesinio gyvenimo metu, vyresnių nei 40 m. moterų ir vyrų perkvalifikavimą bei skatinanti jaunuolių integraciją į darbo rinką, tačiau tai pasiūlyme dėl reglamento neatsispindi. Skatinant aktyvų senėjimą ir palaipsnį išėjimą į pensiją turi būti taikomi tvarumo kriterijai; |
| --- | --- |

1.7

mano, kad būsimajame reglamente dėl ESF turi būti numatyta politika, remianti užimtumo išlaikymą viso profesinio gyvenimo metu, vyresnių nei 40 m. moterų ir vyrų perkvalifikavimą bei skatinanti jaunuolių integraciją į darbo rinką, tačiau tai pasiūlyme dėl reglamento neatsispindi. Skatinant aktyvų senėjimą ir palaipsnį išėjimą į pensiją turi būti taikomi tvarumo kriterijai;

| 1.8 | mano, jog yra tikslinga reglamente atsižvelgti į konkrečias atokiuose regionuose esančių miestų teritorijų ekonomines ir socialines problemas, su kuriomis, lyginant su kitomis labiau išsivysčiusiomis Europos žemyno teritorijomis, šiandien susiduria miestų teritorijos. Šios problemos gali sumažinti piliečių galimybes pasinaudoti darbo agentūrų paslaugomis; mano, jog turi būti atsižvelgiama į Europos miestų socialinių problemų įvairovę ir skirtingus jų poreikius; |
| --- | --- |

1.8

mano, jog yra tikslinga reglamente atsižvelgti į konkrečias atokiuose regionuose esančių miestų teritorijų ekonomines ir socialines problemas, su kuriomis, lyginant su kitomis labiau išsivysčiusiomis Europos žemyno teritorijomis, šiandien susiduria miestų teritorijos. Šios problemos gali sumažinti piliečių galimybes pasinaudoti darbo agentūrų paslaugomis; mano, jog turi būti atsižvelgiama į Europos miestų socialinių problemų įvairovę ir skirtingus jų poreikius;

| 1.9 | pritaria Bendrijos užimtumo ir socialinio solidarumo programos PROGRESS sukūrimui, ypač atsižvelgiant į tai, jog pasiūlyme dėl reglamento nėra jokios nuorodos į Bendrijos iniciatyvą; rekomenduoja, jog pasiūlyme dėl reglamento dėl Europos socialinio fondo nuoroda į šią programą būtų įtraukta; |
| --- | --- |

1.9

pritaria Bendrijos užimtumo ir socialinio solidarumo programos PROGRESS sukūrimui, ypač atsižvelgiant į tai, jog pasiūlyme dėl reglamento nėra jokios nuorodos į Bendrijos iniciatyvą; rekomenduoja, jog pasiūlyme dėl reglamento dėl Europos socialinio fondo nuoroda į šią programą būtų įtraukta;

| 1.10 | džiaugiasi, jog pasiūlyme dėl sprendimo, sukuriančio PROGRESS programą, yra numatyta nuoseklumo ir papildomumo sąlyga. Būtina, jog visi struktūrinių fondų, o ypač Europos socialinio fondo, finansuoti veiksmai atitiktų nuoseklumo, papildomumo ir koncentracijos principus. |
| --- | --- |

1.10

džiaugiasi, jog pasiūlyme dėl sprendimo, sukuriančio PROGRESS programą, yra numatyta nuoseklumo ir papildomumo sąlyga. Būtina, jog visi struktūrinių fondų, o ypač Europos socialinio fondo, finansuoti veiksmai atitiktų nuoseklumo, papildomumo ir koncentracijos principus.

| 1.11 | atkreipia dėmesį, jog 2001 m. liepos mėn. Komisija priėmė Baltąją knygą dėl Europos valdymo, kurios tikslas turėjo būti Europos Sąjungos politinių priemonių rengimo proceso pradžia; atkreipia dėmesį, jog formuojant ir įgyvendinant šį procesą turėtų būti įtraukiama daugiau asmenų ir organizacijų, taip užtikrinant daugiau skaidrumo ir suteikiant daugiau atsakomybės visiems šiame procese dalyvaujantiems. Aktyvesnis vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas formuojant Europos Sąjungos politikos kryptis rodo, kad šie dalyviai valstybėse narėse vaidina svarbų vaidmenį kuriant politines priemones, nes tai liudija didėjanti jų atsakomybė ir aktyvesnis piliečių ir liaudies demokratinių organizacijų dalyvavimas vietos demokratiniuose procesuose; mano, jog, įgyvendinant reglamentą dėl struktūrinių fondų, o ypač dėl Europos socialinio fondo, į tai turi būti atsižvelgiama; |
| --- | --- |

1.11

atkreipia dėmesį, jog 2001 m. liepos mėn. Komisija priėmė Baltąją knygą dėl Europos valdymo, kurios tikslas turėjo būti Europos Sąjungos politinių priemonių rengimo proceso pradžia; atkreipia dėmesį, jog formuojant ir įgyvendinant šį procesą turėtų būti įtraukiama daugiau asmenų ir organizacijų, taip užtikrinant daugiau skaidrumo ir suteikiant daugiau atsakomybės visiems šiame procese dalyvaujantiems. Aktyvesnis vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas formuojant Europos Sąjungos politikos kryptis rodo, kad šie dalyviai valstybėse narėse vaidina svarbų vaidmenį kuriant politines priemones, nes tai liudija didėjanti jų atsakomybė ir aktyvesnis piliečių ir liaudies demokratinių organizacijų dalyvavimas vietos demokratiniuose procesuose; mano, jog, įgyvendinant reglamentą dėl struktūrinių fondų, o ypač dėl Europos socialinio fondo, į tai turi būti atsižvelgiama;

| 1.12 | džiaugiasi, jog pateiktame pasiūlymo dėl reglamento tekste yra aiški nuoroda į naujoves, kadangi tai atitinka Lisabonos strategijos filosofiją, kuria siekiama sukurti Europos mokslinių tyrimų ir naujovių erdvę. |
| --- | --- |

1.12

džiaugiasi, jog pateiktame pasiūlymo dėl reglamento tekste yra aiški nuoroda į naujoves, kadangi tai atitinka Lisabonos strategijos filosofiją, kuria siekiama sukurti Europos mokslinių tyrimų ir naujovių erdvę.

| 1.13 | laiko pagirtina sąsają tarp pasiūlymo dėl Europos užimtumo strategijos reglamento ir Lisabonos strategijos, kuri padidins Europos Sąjungos teisės ir finansinių instrumentų veiksmingumą; išreiškia susirūpinimą dėl kai kurių pasiūlymo dėl reglamento straipsnių, liečiančių turinį ir finansinius klausimus, netikslumo, kurie yra nurodomi šioje nuomonėje; baigiant, mano, kad būsimajam reglamentui būtų naudingos konkretesnės nuostatos. |
| --- | --- |

1.13

laiko pagirtina sąsają tarp pasiūlymo dėl Europos užimtumo strategijos reglamento ir Lisabonos strategijos, kuri padidins Europos Sąjungos teisės ir finansinių instrumentų veiksmingumą; išreiškia susirūpinimą dėl kai kurių pasiūlymo dėl reglamento straipsnių, liečiančių turinį ir finansinius klausimus, netikslumo, kurie yra nurodomi šioje nuomonėje; baigiant, mano, kad būsimajam reglamentui būtų naudingos konkretesnės nuostatos.

2.   Regionų komiteto rekomendacijos

REGIONŲ KOMITETAS

| 2.1 | pageidauja, kad į 2 straipsnio 1 dalį, kuri nustato ESF užduotis, būtų įtraukta konkreti nuoroda į valstybių narių politinių priemonių rėmimą susijusių su lyčių lygybės principu, atsižvelgiant į šiam principui EB sutarties 2 straipsnyje ir Sutarties dėl Konstitucijos Europai I-2 ir I-3 straipsniuose priskirtą svarbą; taip pat politikos krypčių nediskriminavimo srityje, kaip ją apibrėžia Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnis, kadangi pasiūlyme dėl reglamento tokios nuorodos nėra; primena, kad būsima PROGRESS programa apima veiksmų sritį, kuri yra aiškiai skirta nediskriminavimo principo taikymui, todėl jį siūlo įtraukti į reglamentą; |
| --- | --- |

2.1

pageidauja, kad į 2 straipsnio 1 dalį, kuri nustato ESF užduotis, būtų įtraukta konkreti nuoroda į valstybių narių politinių priemonių rėmimą susijusių su lyčių lygybės principu, atsižvelgiant į šiam principui EB sutarties 2 straipsnyje ir Sutarties dėl Konstitucijos Europai I-2 ir I-3 straipsniuose priskirtą svarbą; taip pat politikos krypčių nediskriminavimo srityje, kaip ją apibrėžia Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnis, kadangi pasiūlyme dėl reglamento tokios nuorodos nėra; primena, kad būsima PROGRESS programa apima veiksmų sritį, kuri yra aiškiai skirta nediskriminavimo principo taikymui, todėl jį siūlo įtraukti į reglamentą;

| 2.2 | rekomenduoja į pagrindinę pasiūlymo dėl reglamento dalį įtraukti ne tik nuorodą į Europos užimtumo strategiją, bet ir į Lisabonos strategiją, kadangi Europos Sąjunga šiuo dokumentu užsibrėžė strateginį tikslą pasiekti, kad Sąjunga taptų konkurencingiausia ir dinamiškiausia žiniomis paremta ekonomine erdve pasaulyje — ekonomine erdve, kuri užtikrintų ilgalaikį ekonomikos augimą, sukuriant daugiau ir geresnių darbo vietų, bei didesnę socialinę sanglaudą; mano, kad šio fondo remiami veiksmai turi padėti pasiekti šį tikslą; |
| --- | --- |

2.2

rekomenduoja į pagrindinę pasiūlymo dėl reglamento dalį įtraukti ne tik nuorodą į Europos užimtumo strategiją, bet ir į Lisabonos strategiją, kadangi Europos Sąjunga šiuo dokumentu užsibrėžė strateginį tikslą pasiekti, kad Sąjunga taptų konkurencingiausia ir dinamiškiausia žiniomis paremta ekonomine erdve pasaulyje — ekonomine erdve, kuri užtikrintų ilgalaikį ekonomikos augimą, sukuriant daugiau ir geresnių darbo vietų, bei didesnę socialinę sanglaudą; mano, kad šio fondo remiami veiksmai turi padėti pasiekti šį tikslą;

| 2.3 | mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi dalyvauti rengiant ir įgyvendinant kiekvienais metais nustatomas užimtumo gaires. Kadangi laikantis šių gairių yra nustatomi prioritetai ir fondo naudojimo pagrindai, turi būti konsultuojamasi su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir nustatant prioritetus jos turi dalyvauti be apribojimų. Tai liečia siekimą, kurį Komitetas išreiškė 1998 m. lapkričio 18-19 d. vykusios 26-osios plenarinės sesijos metu priimtoje savo nuomonėje — nuomonėje dėl Tarybos reglamento, sukuriančio Europos socialinį fondą, ir kurio nenori atsisakyti naujame programų sudarymo laikotarpyje 2007- 2013 m. |
| --- | --- |

2.3

mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi dalyvauti rengiant ir įgyvendinant kiekvienais metais nustatomas užimtumo gaires. Kadangi laikantis šių gairių yra nustatomi prioritetai ir fondo naudojimo pagrindai, turi būti konsultuojamasi su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir nustatant prioritetus jos turi dalyvauti be apribojimų. Tai liečia siekimą, kurį Komitetas išreiškė 1998 m. lapkričio 18-19 d. vykusios 26-osios plenarinės sesijos metu priimtoje savo nuomonėje — nuomonėje dėl Tarybos reglamento, sukuriančio Europos socialinį fondą, ir kurio nenori atsisakyti naujame programų sudarymo laikotarpyje 2007- 2013 m.

| 2.4 | rekomenduoja tiksliau apibrėžti lavinimo ir mokymo srityse numatytą veiklą, kuri iš esmės yra konvergencijos tikslo dalis, ir ją išplėsti apimant regioninio konkurencingumo ir užimtumo tikslą; be to, rekomenduoja įtraukti visą gyvenimą trunkantį mokymą, kaip konkrečią mokymo sritį; |
| --- | --- |

2.4

rekomenduoja tiksliau apibrėžti lavinimo ir mokymo srityse numatytą veiklą, kuri iš esmės yra konvergencijos tikslo dalis, ir ją išplėsti apimant regioninio konkurencingumo ir užimtumo tikslą; be to, rekomenduoja įtraukti visą gyvenimą trunkantį mokymą, kaip konkrečią mokymo sritį;

| 2.5 | rekomenduoja 3 straipsnį papildyti konkrečia nuoroda, nurodančia, kad visos pagal šį straipsnį priimtos priemonės turėtų būti skirtos tam, kad moterims, vyrams ir jaunimui būtų suteiktos lygios galimybės, turint omenyje tai, kad jaunimo nedarbo lygis euro zonoje yra beveik dvigubai didesnis nei bendras nedarbo lygis, taip pat nuoroda į grupę, į kurią įeina vyresni nei 40 metų bedarbiai vyrai ir moterys, kurie dėl konkrečių savybių rizikuoja būti pašalinti iš darbo rinkos kaip ir kitos pasiūlyme nurodytos grupės: vyresni ir žemesnės kvalifikacijos darbuotojai, darbo ieškantys ir neaktyvūs žmonės; migrantai ir žmonės su negalia; pritaria prevencinėms priemonėms galimybių įsidarbinti srityje ir siekimui išvengti bedarbystės; |
| --- | --- |

2.5

rekomenduoja 3 straipsnį papildyti konkrečia nuoroda, nurodančia, kad visos pagal šį straipsnį priimtos priemonės turėtų būti skirtos tam, kad moterims, vyrams ir jaunimui būtų suteiktos lygios galimybės, turint omenyje tai, kad jaunimo nedarbo lygis euro zonoje yra beveik dvigubai didesnis nei bendras nedarbo lygis, taip pat nuoroda į grupę, į kurią įeina vyresni nei 40 metų bedarbiai vyrai ir moterys, kurie dėl konkrečių savybių rizikuoja būti pašalinti iš darbo rinkos kaip ir kitos pasiūlyme nurodytos grupės: vyresni ir žemesnės kvalifikacijos darbuotojai, darbo ieškantys ir neaktyvūs žmonės; migrantai ir žmonės su negalia; pritaria prevencinėms priemonėms galimybių įsidarbinti srityje ir siekimui išvengti bedarbystės;

| 2.6 | norėtų pabrėžti 3 straipsnyje numatytų prioritetų priemones, kurios yra skirtos kvalifikacijos kėlimui, visą gyvenimą trunkančiam mokymuisi ir lavinimui naujųjų informacinių ir ryšių technologijų srityje; pritaria, jog investicijų į žmogiškuosius resursus didinimas ir skatinimas yra prioritetas, kadangi tai turi įtakos darbo rinkai. Kiekvienas šių prioritetų atitinkamai remiasi Lisabonos strategija; taip pat pabrėžia priemones, skirtas darbo agentūrų modernizavimui ir kalbų kursams, bei nuorodą į socialinę ekonomiką; rekomenduoja į straipsnį įtraukti darbo agentūrų įsipareigojimą koordinuoti veiksmus su vietos valdžios institucijomis; be to, siūlo imtis konkrečių veiksmų, kad moterys būtų skatinamos užimti aukštus postus; |
| --- | --- |

2.6

norėtų pabrėžti 3 straipsnyje numatytų prioritetų priemones, kurios yra skirtos kvalifikacijos kėlimui, visą gyvenimą trunkančiam mokymuisi ir lavinimui naujųjų informacinių ir ryšių technologijų srityje; pritaria, jog investicijų į žmogiškuosius resursus didinimas ir skatinimas yra prioritetas, kadangi tai turi įtakos darbo rinkai. Kiekvienas šių prioritetų atitinkamai remiasi Lisabonos strategija; taip pat pabrėžia priemones, skirtas darbo agentūrų modernizavimui ir kalbų kursams, bei nuorodą į socialinę ekonomiką; rekomenduoja į straipsnį įtraukti darbo agentūrų įsipareigojimą koordinuoti veiksmus su vietos valdžios institucijomis; be to, siūlo imtis konkrečių veiksmų, kad moterys būtų skatinamos užimti aukštus postus;

| 2.7 | Rekomenduoja iki 10 % padidinti ne tik prioritetinės krypties, nurodytos ESF reglamento projekto 3 straipsnio 4 dalyje, t.y. socialinės integracijos (c prioritetas) priemonių, finansavimo iš ESF viršutinę ribą, bet ir b prioriteto priemonių — užimtumo galimybių didinimas — viršutinę ribą. |
| --- | --- |

2.7

Rekomenduoja iki 10 % padidinti ne tik prioritetinės krypties, nurodytos ESF reglamento projekto 3 straipsnio 4 dalyje, t.y. socialinės integracijos (c prioritetas) priemonių, finansavimo iš ESF viršutinę ribą, bet ir b prioriteto priemonių — užimtumo galimybių didinimas — viršutinę ribą.

| 2.8 | siūlo bendrai patobulinti pasiūlymo dėl reglamento 3 straipsnyje vartojamus terminus ir patį tekstą, kadangi gali kilti sunkumų dėl kalbos, ypač dabar, po dešimties naujų valstybių narių įstojimo į ES ir dėl tos priežasties, kad naujos kalbos taps Bendrijos teisyno dalimi. Šį pasiūlymą galima pritaikyti visiems pasiūlymo dėl reglamento straipsniams; |
| --- | --- |

2.8

siūlo bendrai patobulinti pasiūlymo dėl reglamento 3 straipsnyje vartojamus terminus ir patį tekstą, kadangi gali kilti sunkumų dėl kalbos, ypač dabar, po dešimties naujų valstybių narių įstojimo į ES ir dėl tos priežasties, kad naujos kalbos taps Bendrijos teisyno dalimi. Šį pasiūlymą galima pritaikyti visiems pasiūlymo dėl reglamento straipsniams;

| 2.9 | pastebi, jog pasiūlymo dėl reglamento prioritetas yra valstybių narių bei valdymo institucijų vaidmuo užtikrinant, kad fondo remiami veiksmai atitiktų Europos užimtumo strategiją; todėl mano, jog yra būtina tiksliau išaiškinti regionų ir vietos valdžios institucijų, kurių fondo finansuojami veiksmai turi būti suderinti, vaidmenį, ypač dėl tos priežasties, kad šie veiksmai yra įgyvendinami regionų ir vietos lygiu; mano, jog reikia atkreipti dėmesį į, dėl pasiūlymo dėl reglamento 4 straipsnyje pripažinto būtinumo siekti nuoseklumo ir koncentracijos atsirandančias, pasekmes socialinei sanglaudai; |
| --- | --- |

2.9

pastebi, jog pasiūlymo dėl reglamento prioritetas yra valstybių narių bei valdymo institucijų vaidmuo užtikrinant, kad fondo remiami veiksmai atitiktų Europos užimtumo strategiją; todėl mano, jog yra būtina tiksliau išaiškinti regionų ir vietos valdžios institucijų, kurių fondo finansuojami veiksmai turi būti suderinti, vaidmenį, ypač dėl tos priežasties, kad šie veiksmai yra įgyvendinami regionų ir vietos lygiu; mano, jog reikia atkreipti dėmesį į, dėl pasiūlymo dėl reglamento 4 straipsnyje pripažinto būtinumo siekti nuoseklumo ir koncentracijos atsirandančias, pasekmes socialinei sanglaudai;

| 2.10 | pritaria teritorijų, kurioms yra skirti fondo remiami veiksmai, išvardinimui ir atkreipia dėmesį į didžiausias regionų ir vietovių, įskaitant vargingus miestų rajonus, nykstančias ar nuo žuvininkystės priklausančias kaimo vietoves, problemas; siūlo ketvirtame straipsnyje aiškiai paminėti „krizių krečiamas pramonės teritorijas“, kadangi fondo finansuojami veiksmai galėtų šiais gyventojams, o ypač moterims, sunkiais laikais, padėti gerinti socialinę sanglaudą; |
| --- | --- |

2.10

pritaria teritorijų, kurioms yra skirti fondo remiami veiksmai, išvardinimui ir atkreipia dėmesį į didžiausias regionų ir vietovių, įskaitant vargingus miestų rajonus, nykstančias ar nuo žuvininkystės priklausančias kaimo vietoves, problemas; siūlo ketvirtame straipsnyje aiškiai paminėti „krizių krečiamas pramonės teritorijas“, kadangi fondo finansuojami veiksmai galėtų šiais gyventojams, o ypač moterims, sunkiais laikais, padėti gerinti socialinę sanglaudą;

| 2.11 | pritaria nuorodai į regionų ir vietos valdžios institucijas administracinio valdymo ir partnerystės atžvilgiu; tačiau mano, jog planuojant fondo finansuojamas priemones, pagal kiekvienos valstybės narės institucinius ypatumus, turi būti atsižvelgiama į regionų ir vietos valdžios institucijas. Kaip 2000 m. gruodžio 14 d. savo 36-oje plenarinėje sesijoje priimtoje nuomonėje dėl Naujų Europos valdymo formų: Europa –sistema piliečiams Komitetas teigė, jog kai kurių dalykų, kaip pavyzdžiui darbo vietų sukūrimas ar integracija į visuomenę, negalima sėkmingai išspręsti vienu lygiu, tam reikia, kad dalyvautų visi bei būtų išsaugojami artumo ir proporcingumo principai. mano, jog būtų prasminga, kad dalį fondo įgyvendinamų veiksmų administruotų regionų ir vietos dalyviai. Tai padėtų įgyvendinti straipsnyje minimus tikslus; |
| --- | --- |

2.11

pritaria nuorodai į regionų ir vietos valdžios institucijas administracinio valdymo ir partnerystės atžvilgiu; tačiau mano, jog planuojant fondo finansuojamas priemones, pagal kiekvienos valstybės narės institucinius ypatumus, turi būti atsižvelgiama į regionų ir vietos valdžios institucijas. Kaip 2000 m. gruodžio 14 d. savo 36-oje plenarinėje sesijoje priimtoje nuomonėje dėl Naujų Europos valdymo formų: Europa –sistema piliečiams Komitetas teigė, jog kai kurių dalykų, kaip pavyzdžiui darbo vietų sukūrimas ar integracija į visuomenę, negalima sėkmingai išspręsti vienu lygiu, tam reikia, kad dalyvautų visi bei būtų išsaugojami artumo ir proporcingumo principai. mano, jog būtų prasminga, kad dalį fondo įgyvendinamų veiksmų administruotų regionų ir vietos dalyviai. Tai padėtų įgyvendinti straipsnyje minimus tikslus;

| 2.12 | pritaria nuorodai, jog būtina, kad įvairūs socialiniai dalyviai ir nevyriausybinės organizacijos tam tikru teritoriniu lygiu dalyvautų ir su jais būtų konsultuojamasi planuojant, įgyvendinant ir stebint fondo finansuojamas priemones; tačiau pastebi, kad pasiūlymas dėl reglamento nėra pakankamai konkretus, todėl reikalauja patobulinti 5 straipsnio atitinkamą dalį; rekomenduoja sukonkretinti tiek šios srities asociacijų tipą, kaip pvz. darbuotojų ir darbdavių asociacijos, tiek šių konsultacijų tinkamą lygį bei apimtį; yra susirūpinęs, jog šio nekonkretaus straipsnio nebus galima pritaikyti praktikoje; norėtų atkreipti dėmesį į 2003 m. gruodžio 19 d. Komisijos išspausdintą komunikatą „Dialogas su regionų ir vietos valdžios institucijomis dėl Europos Sąjungos politikos formavimo“, kuriuo siekiama suteikti teritoriniams partneriams galimybę per asociacijas pareikšti savo nuomonę ir padėti įgyvendinti Europos politiką; |
| --- | --- |

2.12

pritaria nuorodai, jog būtina, kad įvairūs socialiniai dalyviai ir nevyriausybinės organizacijos tam tikru teritoriniu lygiu dalyvautų ir su jais būtų konsultuojamasi planuojant, įgyvendinant ir stebint fondo finansuojamas priemones; tačiau pastebi, kad pasiūlymas dėl reglamento nėra pakankamai konkretus, todėl reikalauja patobulinti 5 straipsnio atitinkamą dalį; rekomenduoja sukonkretinti tiek šios srities asociacijų tipą, kaip pvz. darbuotojų ir darbdavių asociacijos, tiek šių konsultacijų tinkamą lygį bei apimtį; yra susirūpinęs, jog šio nekonkretaus straipsnio nebus galima pritaikyti praktikoje; norėtų atkreipti dėmesį į 2003 m. gruodžio 19 d. Komisijos išspausdintą komunikatą „Dialogas su regionų ir vietos valdžios institucijomis dėl Europos Sąjungos politikos formavimo“, kuriuo siekiama suteikti teritoriniams partneriams galimybę per asociacijas pareikšti savo nuomonę ir padėti įgyvendinti Europos politiką;

| 2.13 | pritaria tarpšakinių aspektų įtraukimui į pasiūlymą dėl reglamento, ypač dėl lyčių lygybės. Valstybės narės ir valdymo institucijos turi užtikrinti, kad veiklos programose bus aprašyta, kaip programavimo, įgyvendinimo, stebėsenos ir įvertinimo metu bus skatinama lyčių lygybė; mano, jog regionų ir vietos valdžios institucijos galėtų pasidalinti programų sudarymo laikotarpiu 2000 — 2006 m. įgytą praktinę patirtį, todėl rekomenduoja į 6 straipsnį įtraukti nuorodą į šias valdžios institucijas; |
| --- | --- |

2.13

pritaria tarpšakinių aspektų įtraukimui į pasiūlymą dėl reglamento, ypač dėl lyčių lygybės. Valstybės narės ir valdymo institucijos turi užtikrinti, kad veiklos programose bus aprašyta, kaip programavimo, įgyvendinimo, stebėsenos ir įvertinimo metu bus skatinama lyčių lygybė; mano, jog regionų ir vietos valdžios institucijos galėtų pasidalinti programų sudarymo laikotarpiu 2000 — 2006 m. įgytą praktinę patirtį, todėl rekomenduoja į 6 straipsnį įtraukti nuorodą į šias valdžios institucijas;

| 2.14 | mano, jog ESF finansuojamos priemonės turi aktyviai padėti įgyvendinti 2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvą 2002/73, skirtą lyčių lygybės principo galimybių įsidarbinti, profesinio mokymo ir paaukštinimo darbe, bei darbo sąlygų atžvilgiu įgyvendinimui; džiaugiasi, kad lyčių lygybė yra viena iš būsimos PROGRESS programos veiklos sričių; |
| --- | --- |

2.14

mano, jog ESF finansuojamos priemonės turi aktyviai padėti įgyvendinti 2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvą 2002/73, skirtą lyčių lygybės principo galimybių įsidarbinti, profesinio mokymo ir paaukštinimo darbe, bei darbo sąlygų atžvilgiu įgyvendinimui; džiaugiasi, kad lyčių lygybė yra viena iš būsimos PROGRESS programos veiklos sričių;

| 2.15 | rekomenduoja patikslinti pasiūlymo dėl reglamento 6 straipsnyje naudojamą terminą „aprašymas“, kadangi mano, jog būtų prasminga, kad reglamente ne tik būtų nurodomas aprašymas kaip bus skatinama lyčių lygybė, bet ir gairės, kaip tinkamai įgyvendinti šį principą; todėl rekomenduoja dar kartą ir išsamiau parengti šią nuostatą; |
| --- | --- |

2.15

rekomenduoja patikslinti pasiūlymo dėl reglamento 6 straipsnyje naudojamą terminą „aprašymas“, kadangi mano, jog būtų prasminga, kad reglamente ne tik būtų nurodomas aprašymas kaip bus skatinama lyčių lygybė, bet ir gairės, kaip tinkamai įgyvendinti šį principą; todėl rekomenduoja dar kartą ir išsamiau parengti šią nuostatą;

| 2.16 | išreiškia susirūpinimą, kadangi 7 straipsnyje nėra jokios nuorodos į regionų ir vietos valdžios institucijas, nors šiame straipsnyje aprašomą poreikį naujovėms galima lengviau nustatyti būtent šiame lygyje. Konkrečios žinios apie atitinkamą pradinę situaciją yra labai naudingos atliekant mokslinius tyrimus ir su naujovėmis susijusiai veiklai. Vietos valdžios institucijos dėl savo artumo susiduria su novatoriška veikla ir gali ją visomis turimomis priemonėmis skatinti, bei sudaryti sąlygas veiksmingiau vystyti mokslinių tyrimų bei novatorišką veiklą regionų ir nacionaliniu lygiu; |
| --- | --- |

2.16

išreiškia susirūpinimą, kadangi 7 straipsnyje nėra jokios nuorodos į regionų ir vietos valdžios institucijas, nors šiame straipsnyje aprašomą poreikį naujovėms galima lengviau nustatyti būtent šiame lygyje. Konkrečios žinios apie atitinkamą pradinę situaciją yra labai naudingos atliekant mokslinius tyrimus ir su naujovėmis susijusiai veiklai. Vietos valdžios institucijos dėl savo artumo susiduria su novatoriška veikla ir gali ją visomis turimomis priemonėmis skatinti, bei sudaryti sąlygas veiksmingiau vystyti mokslinių tyrimų bei novatorišką veiklą regionų ir nacionaliniu lygiu;

| 2.17 | išreiškia susirūpinimą dėl išbrauktų „novatoriškų priemonių“, nors jos buvo skirtos labai vertingiems ir veiksmingiems bandomiesiems darbo rinkos, užimtumo ir profesinio mokymo projektams; mano, jog yra tikslinga išlaikyti naujovių instrumentą, kuris nepasimestų bendroje fondo veiklos srityje, ir kuris, Bendrijai remiant ir skatinant, ir ateityje užtikrins vienodus veiksmus, ir toliau sudarys sąlygas išbandyti naujus veikimo metodus užimtumo, darbuotojų (vyrų ir moterų), socialinės integracijos ir teritorinių skirtumų atžvilgiu; |
| --- | --- |

2.17

išreiškia susirūpinimą dėl išbrauktų „novatoriškų priemonių“, nors jos buvo skirtos labai vertingiems ir veiksmingiems bandomiesiems darbo rinkos, užimtumo ir profesinio mokymo projektams; mano, jog yra tikslinga išlaikyti naujovių instrumentą, kuris nepasimestų bendroje fondo veiklos srityje, ir kuris, Bendrijai remiant ir skatinant, ir ateityje užtikrins vienodus veiksmus, ir toliau sudarys sąlygas išbandyti naujus veikimo metodus užimtumo, darbuotojų (vyrų ir moterų), socialinės integracijos ir teritorinių skirtumų atžvilgiu;

| 2.18 | teigiamai vertina, jog pasiūlymo dėl reglamento 8 straipsnyje yra konkreti dalis, skirta nacionaliniam bendradarbiavimui, kuri išreiškia didesnį regioninės dimensijos pripažinimą; rekomenduoja įvairių teritorinio bendradarbiavimo instrumentų pagalba skatinti ir stiprinti miestų jungimąsi į tinklus bei toliau vystyti bendradarbiavimą tarp vietos ir (arba) regionų valdžios institucijų, kaip Komitetas teigė 2004 m. birželio 16 d. savo 55-oje plenarinės sesijos metu priimtoje nuomonėje dėl Trečiojo ekonominės ir socialinės sanglaudos pranešimo; |
| --- | --- |

2.18

teigiamai vertina, jog pasiūlymo dėl reglamento 8 straipsnyje yra konkreti dalis, skirta nacionaliniam bendradarbiavimui, kuri išreiškia didesnį regioninės dimensijos pripažinimą; rekomenduoja įvairių teritorinio bendradarbiavimo instrumentų pagalba skatinti ir stiprinti miestų jungimąsi į tinklus bei toliau vystyti bendradarbiavimą tarp vietos ir (arba) regionų valdžios institucijų, kaip Komitetas teigė 2004 m. birželio 16 d. savo 55-oje plenarinės sesijos metu priimtoje nuomonėje dėl Trečiojo ekonominės ir socialinės sanglaudos pranešimo;

| 2.19 | išreiškia susirūpinimą, kadangi nacionaliniam bendradarbiavimui skirtame 8 straipsnyje nėra nuorodos į regionų ir vietos valdžios institucijų lygį, o ypač atsižvelgiant į patirtį, įgytą pagal dabartinio programų sudarymo laikotarpio INTERREG iniciatyvą, kurią, per valdymo institucijas, kurios skiriasi nuo nacionalinių institucijų, valdė patys regionai; rekomenduoja sukonkretinti šį straipsnį ir patikslinti intervencines sąlygas, šių veiksmų finansavimą bei konkretų regionų ir vietos valdžios institucijų vaidmenį; |
| --- | --- |

2.19

išreiškia susirūpinimą, kadangi nacionaliniam bendradarbiavimui skirtame 8 straipsnyje nėra nuorodos į regionų ir vietos valdžios institucijų lygį, o ypač atsižvelgiant į patirtį, įgytą pagal dabartinio programų sudarymo laikotarpio INTERREG iniciatyvą, kurią, per valdymo institucijas, kurios skiriasi nuo nacionalinių institucijų, valdė patys regionai; rekomenduoja sukonkretinti šį straipsnį ir patikslinti intervencines sąlygas, šių veiksmų finansavimą bei konkretų regionų ir vietos valdžios institucijų vaidmenį;

| 2.20 | džiaugiasi, kad į pasiūlymą dėl reglamento buvo įtraukta nuostata, kuria remiantis Komisija skatina pasikeitimą patirtimi, priemones sąmoningumui skatinti, seminarus bei tinklus, skirtus atpažinti ir skleisti gerąją patirtį bei skatinti abipusį pasikeitimą žiniomis, taip padedant ESF siekti Bendrijos užimtumo ir socialinės integracijos tikslų; apgailestauja, kad pasiūlyme dėl reglamento nėra tikslesnės informacijos apie techninės pagalbos finansavimą ir jos koordinavimą su visomis kitu programų sudarymo laikotarpiu įgyvendintinomis programomis; todėl reikalauja, kad šis straipsnis būtų konkretesnis; |
| --- | --- |

2.20

džiaugiasi, kad į pasiūlymą dėl reglamento buvo įtraukta nuostata, kuria remiantis Komisija skatina pasikeitimą patirtimi, priemones sąmoningumui skatinti, seminarus bei tinklus, skirtus atpažinti ir skleisti gerąją patirtį bei skatinti abipusį pasikeitimą žiniomis, taip padedant ESF siekti Bendrijos užimtumo ir socialinės integracijos tikslų; apgailestauja, kad pasiūlyme dėl reglamento nėra tikslesnės informacijos apie techninės pagalbos finansavimą ir jos koordinavimą su visomis kitu programų sudarymo laikotarpiu įgyvendintinomis programomis; todėl reikalauja, kad šis straipsnis būtų konkretesnis;

| 2.21 | pritaria dėl metinių ataskaitų ir baigiamųjų ataskaitų straipsnio, kuriame bus konkrečiai aprašomas šių ataskaitų turinys, įtraukimo; mano, kad šiose ataskaitose turi būti aprašomas visuomeninių dalyvių, nevyriausybinių viešųjų interesų atstovų ir nevyriausybinių organizacijų dalyvavimas bei konsultacijos; |
| --- | --- |

2.21

pritaria dėl metinių ataskaitų ir baigiamųjų ataskaitų straipsnio, kuriame bus konkrečiai aprašomas šių ataskaitų turinys, įtraukimo; mano, kad šiose ataskaitose turi būti aprašomas visuomeninių dalyvių, nevyriausybinių viešųjų interesų atstovų ir nevyriausybinių organizacijų dalyvavimas bei konsultacijos;

| 2.22 | išreiškia susirūpinimą dėl kai kurių straipsnio dėl reikalavimus atitinkančių išlaidų, dalių netikslumo. Šiame straipsnyje pradedama naudoti projekto „netiesioginių išlaidų“ sąvoka, tai yra operacija, kai, remiantis kai kuriais nepaaiškintais veiksniais, suteikiama iki 20 % tiesioginių išlaidų; rekomenduoja sukonkretinti galutinę šios nuostatos redakciją, kadangi dėl netikslumų tokiais klausimais gali kilti administravimo sunkumų ir to pasėkoje atsirasti neefektyvių išlaidų, o tai prieštarauja patikimo finansinio valdymo principui, kurio visą laiką reikalauja Europos Komisija. |
| --- | --- |

2.22

išreiškia susirūpinimą dėl kai kurių straipsnio dėl reikalavimus atitinkančių išlaidų, dalių netikslumo. Šiame straipsnyje pradedama naudoti projekto „netiesioginių išlaidų“ sąvoka, tai yra operacija, kai, remiantis kai kuriais nepaaiškintais veiksniais, suteikiama iki 20 % tiesioginių išlaidų; rekomenduoja sukonkretinti galutinę šios nuostatos redakciją, kadangi dėl netikslumų tokiais klausimais gali kilti administravimo sunkumų ir to pasėkoje atsirasti neefektyvių išlaidų, o tai prieštarauja patikimo finansinio valdymo principui, kurio visą laiką reikalauja Europos Komisija.

2005 m. vasario 23 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

(1)  OL C 51 1999 02 22, 48 psl.

1

(2)  OL C 144 1999 02 22, 1 psl.

2

---

| 5.7.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 164/53 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 164/53

---

Regionų Komiteto nuomonė dėl „Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui dėl Baltosios knygos dėl visuotinės svarbos paslaugų“

(2005/C 164/06)

REGIONŲ KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui dėl Baltosios knygos dėl visuotinės svarbos paslaugų (KOM(2004) 374 galutinis),

atsižvelgdamas į 2004 m. gegužės 13 d. Komisijos sprendimą pateikti nuomonę šiuo klausimu pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio pirmąją pastraipą,

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 5 d. Komiteto pirmininko sprendimą pavesti Ekonomikos ir socialinės politikos komisijai parengti nuomonę šiuo klausimu,

atsižvelgdamas į Europos bendrijos steigimo sutarties 16 straipsnį dėl visuotinės ekonominės svarbos paslaugų, taip pat Sutarties 2, 5, 73, 81, 86, 87, 88 ir 295 straipsnius,

atsižvelgdamas į Europos pagrindinių teisių chartijos 36 straipsnį dėl visuotinės svarbos paslaugų prieinamumo,

atsižvelgdamas į 2004 m. spalio 29 d. Romoje valstybių ir vyriausybių vadovų pasirašytos Sutarties dėl Konstitucijos Europai III-122 straipsnį,

atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl Žaliosios knygos dėl visuotinės svarbos paslaugų (CdR 149/2003 fin) (1),

atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl Europos Komisijos komunikato dėl visuotinės svarbos paslaugų Europoje (CdR 470/2000 fin) (2),

atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl „Komisijos sprendimo dėl EB sutarties 86 straipsnio nuostatų taikymo valstybinei paramai viešosios paslaugos forma projektą ir apie direktyvos, keičiančios Komisijos direktyvą 80/723/EEB dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir valstybės įmonių skaidrumo, projektą ir apie Bendrijos vykdomos valstybės paramos viešosios paslaugos kompensacijos forma kontrolės projektą“ (CdR 155/2004 fin) (3),

atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl „pasiūlymo Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai dėl paslaugų vidaus rinkoje“ (CdR 154/2004 fin) (4),

atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl „Europos Komisijos Žaliosios knygos dėl viešojo ir privataus sektoriaus partnerysčių ir dėl Bendrijos teisės akto dėl viešųjų sutarčių ir koncesijų“ (CdR 239/2004),

atsižvelgdamas į nuomonės projektą (CdR 327/2004 fin), patvirtintą Ekonomikos ir socialinės politikos komisijos 2004 m. gruodžio 8 d. (pranešėjas p. Claudio Martini, Toskanos regiono pirmininkas (IT — ESP),

2005 m. vasario 23 — 24 d. priėmė savo 58-ojoje plenarinėje sesijoje (2005 m. 23 d. posėdis) šią nuomonę.

1.   Regionų komiteto nuomonė

Įžanga

| 1.1 | Baltoji knyga aprašo Komisijos veiklą iki 2006 m. Regionų komitetas, glaudžiai bendradarbiaudamas su regionų ir vietos valdžios institucijomis, svariai prisidėjo prie plataus masto visuomenės debatų, kurių dėka atsirado ši Baltoji knyga. |
| --- | --- |

1.1

Baltoji knyga aprašo Komisijos veiklą iki 2006 m. Regionų komitetas, glaudžiai bendradarbiaudamas su regionų ir vietos valdžios institucijomis, svariai prisidėjo prie plataus masto visuomenės debatų, kurių dėka atsirado ši Baltoji knyga.

REGIONŲ KOMITETAS

| 1.2 | mano, kad Baltoji knyga suteikia galimybę pratęsti diskusiją dėl joje aprašomų strategijų, siūlymų ir įsipareigojimų. Valdžios institucijos, ir ypač regionų ir vietos valdžios institucijos ir socialiniai partneriai, turėtų prisidėti prie šių klausimų sprendimo:






  — | surasti deramą pusiausvyrą tarp viešojo intereso, būdingo visuotinės svarbos paslaugoms (VSP), ir konkurencijos taisyklių laikymosi, atsižvelgiant į vaidmenį, skiriama VSP Sutartyje dėl Konstitucijos; |
| --- | --- | --- |

1.2

mano, kad Baltoji knyga suteikia galimybę pratęsti diskusiją dėl joje aprašomų strategijų, siūlymų ir įsipareigojimų. Valdžios institucijos, ir ypač regionų ir vietos valdžios institucijos ir socialiniai partneriai, turėtų prisidėti prie šių klausimų sprendimo:

—

surasti deramą pusiausvyrą tarp viešojo intereso, būdingo visuotinės svarbos paslaugoms (VSP), ir konkurencijos taisyklių laikymosi, atsižvelgiant į vaidmenį, skiriama VSP Sutartyje dėl Konstitucijos;

| — | sukurti VSP teisinę bazę (ypač valdžios institucijų vaidmens, valdymo tvarkos pasirinkimo, ilgalaikio finansavimo garantijų, reguliavimo bei vertinimo srityse); |
| --- | --- |

—

sukurti VSP teisinę bazę (ypač valdžios institucijų vaidmens, valdymo tvarkos pasirinkimo, ilgalaikio finansavimo garantijų, reguliavimo bei vertinimo srityse);

| — | pradėti įvertinti, vykstant Žaliosios ir Baltosios knygos konsultacijoms, sektorių direktyvų dėl liberalizavimo įgyvendinimą ir poveikį sektoriams, susijusiems su elektronine komunikacija, pašto paslaugomis, elektra ir dujomis, ir, jei taikytina, parengti šių direktyvų pakeitimą; |
| --- | --- |

—

pradėti įvertinti, vykstant Žaliosios ir Baltosios knygos konsultacijoms, sektorių direktyvų dėl liberalizavimo įgyvendinimą ir poveikį sektoriams, susijusiems su elektronine komunikacija, pašto paslaugomis, elektra ir dujomis, ir, jei taikytina, parengti šių direktyvų pakeitimą;

| — | kurti visuotinės svarbos uždavinius, atsižvelgiant į piliečių poreikius, tokiu būdu prisidedant prie didesnės socialinės ir teritorinės sanglaudos bei Europos ekonomikos konkurencingumo (Lisabonos procesas); šiuo klausimu Regionų komitetas apgailestauja, kad savo Komunikate „Dirbkime kartu augimo ir užimtumo labui — naujas impulsas Lisabonos strategijai“ tarp Lisabonos strategijos įgyvendinimo neatidėliotinų tikslų Komisija neteikia pirmenybės Baltosios knygos dėl visuotinės svarbos paslaugų tęstiniam darbui (5); |
| --- | --- |

—

kurti visuotinės svarbos uždavinius, atsižvelgiant į piliečių poreikius, tokiu būdu prisidedant prie didesnės socialinės ir teritorinės sanglaudos bei Europos ekonomikos konkurencingumo (Lisabonos procesas); šiuo klausimu Regionų komitetas apgailestauja, kad savo Komunikate „Dirbkime kartu augimo ir užimtumo labui — naujas impulsas Lisabonos strategijai“ tarp Lisabonos strategijos įgyvendinimo neatidėliotinų tikslų Komisija neteikia pirmenybės Baltosios knygos dėl visuotinės svarbos paslaugų tęstiniam darbui (5);

| — | užtikrinti demokratišką, pliuralistinį ir atvirą debatų įvertinimą, dalyvaujant visoms suinteresuotoms šalims; |
| --- | --- |

—

užtikrinti demokratišką, pliuralistinį ir atvirą debatų įvertinimą, dalyvaujant visoms suinteresuotoms šalims;

| — | įsipareigoti užtikrinti, kad tarptautinėse prekybos paslaugomis taisyklėse būtų išsaugotas tikslas užtikrinti viešųjų paslaugų prieinamumą visiems piliečiams; |
| --- | --- |

—

įsipareigoti užtikrinti, kad tarptautinėse prekybos paslaugomis taisyklėse būtų išsaugotas tikslas užtikrinti viešųjų paslaugų prieinamumą visiems piliečiams;

| — | nukreipti tarptautines bendradarbiavimo su besivystančiomis šalimis programas link pagrindinių visuotinės svarbos paslaugų propagavimo ir suteikimo plačiai visuomenei galimybės jomis naudotis. |
| --- | --- |

—

nukreipti tarptautines bendradarbiavimo su besivystančiomis šalimis programas link pagrindinių visuotinės svarbos paslaugų propagavimo ir suteikimo plačiai visuomenei galimybės jomis naudotis.

Konkrečios pastabos dėl Baltosios knygos

REGIONŲ KOMITETAS

| 1.3 | sveikina šiuos Baltosios knygos aspektus:






  — | fakto, kad Komisija, regionų ir vietos valdžios institucijos bei valstybės narės dalijasi atsakomybe, pripažinimą; |
| --- | --- | --- |

1.3

sveikina šiuos Baltosios knygos aspektus:

—

fakto, kad Komisija, regionų ir vietos valdžios institucijos bei valstybės narės dalijasi atsakomybe, pripažinimą;

| — | Komisijos pritarimą Sutarties dėl Konstitucijos Europai III-122 straipsniui kaip visuotinės svarbos paslaugų teisiniam pagrindui; |
| --- | --- |

—

Komisijos pritarimą Sutarties dėl Konstitucijos Europai III-122 straipsniui kaip visuotinės svarbos paslaugų teisiniam pagrindui;

| — | siekį suteikti didesnį teisinį apibrėžtumą VSP finansavimui, pripažįstant vietos ir regionų valdžios institucijų teisę rinktis valdymo būdą ir finansavimo metodą (šių klausimų sprendimas yra numatomas 2005 m. birželio mėn., kaip ir VSP ir visuotinės ekonominės svarbos paslaugų (VESP) skirtumo apibrėžimas; |
| --- | --- |

—

siekį suteikti didesnį teisinį apibrėžtumą VSP finansavimui, pripažįstant vietos ir regionų valdžios institucijų teisę rinktis valdymo būdą ir finansavimo metodą (šių klausimų sprendimas yra numatomas 2005 m. birželio mėn., kaip ir VSP ir visuotinės ekonominės svarbos paslaugų (VESP) skirtumo apibrėžimas;

| — | VSP tikslų ir uždavinių viršenybę prieš konkurencijos taisykles konflikto atveju (sektorių direktyvas numatoma persvarstyti 2006 m.); |
| --- | --- |

—

VSP tikslų ir uždavinių viršenybę prieš konkurencijos taisykles konflikto atveju (sektorių direktyvas numatoma persvarstyti 2006 m.);

| — | pasiryžimą 2005 m. parengti konkretų komunikatą dėl visuotinės svarbos socialinių ir sveikatos paslaugų; |
| --- | --- |

—

pasiryžimą 2005 m. parengti konkretų komunikatą dėl visuotinės svarbos socialinių ir sveikatos paslaugų;

| — | pasiryžimą persvarstyti liberalizavimo poveikio vertinimo tvarką; |
| --- | --- |

—

pasiryžimą persvarstyti liberalizavimo poveikio vertinimo tvarką;

| — | tačiau pažymi, kad nepaisant Baltojoje knygoje vyraujančių teigiamų aspektų, paslaugas teikiančių įmonių ir kitų tiekėjų padėtis lieka ganėtinai neapibrėžta ir nesaugi: |
| --- | --- |

—

tačiau pažymi, kad nepaisant Baltojoje knygoje vyraujančių teigiamų aspektų, paslaugas teikiančių įmonių ir kitų tiekėjų padėtis lieka ganėtinai neapibrėžta ir nesaugi:

| — | teisine prasme, dėl teisės aktų hierarchijos ir jos interpretavimo ir taikymo; |
| --- | --- |

—

teisine prasme, dėl teisės aktų hierarchijos ir jos interpretavimo ir taikymo;

| — | ekonomine prasme, nes nėra patikimos struktūros, kuri garantuotų ilgalaikį investicijų finansavimą ir VSP įsipareigojimų kompensavimą; |
| --- | --- |

—

ekonomine prasme, nes nėra patikimos struktūros, kuri garantuotų ilgalaikį investicijų finansavimą ir VSP įsipareigojimų kompensavimą;

| — | dėl subsidiarumo principo laikymosi, ir todėl dėl visų valdžios lygmenų (vietos, regionų ir valstybės) įgaliojimų ir pareigų; |
| --- | --- |

—

dėl subsidiarumo principo laikymosi, ir todėl dėl visų valdžios lygmenų (vietos, regionų ir valstybės) įgaliojimų ir pareigų;

| — | politine prasme, dėl VSP Europos integracijos procese. |
| --- | --- |

—

politine prasme, dėl VSP Europos integracijos procese.

VSP Europos institucijų struktūroje

REGIONŲ KOMITETAS

| 1.4 | pabrėžia, kad VSP yra ES ir valstybių narių vertybių sistemos dalis, kur ekonominės ir socialinės pažangos sąveika sąlygoja socialinę rinkos ekonomiką, ir kad VSP skatina aktyvesnį piliečių dalyvavimą Europos ekonomikoje ir visuomenėje; |
| --- | --- |

1.4

pabrėžia, kad VSP yra ES ir valstybių narių vertybių sistemos dalis, kur ekonominės ir socialinės pažangos sąveika sąlygoja socialinę rinkos ekonomiką, ir kad VSP skatina aktyvesnį piliečių dalyvavimą Europos ekonomikoje ir visuomenėje;

| 1.5 | atkreipia dėmesį į tai, kad VSP organizavimas prisideda prie: ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos, solidarumo ir priklausymo bendruomenei jausmo, piliečių bendro intereso ir tvarios plėtros, įskaitant ir ateinančių kartų labui; |
| --- | --- |

1.5

atkreipia dėmesį į tai, kad VSP organizavimas prisideda prie: ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos, solidarumo ir priklausymo bendruomenei jausmo, piliečių bendro intereso ir tvarios plėtros, įskaitant ir ateinančių kartų labui;

| 1.6 | džiaugiasi, kad Komisija apsisprendžia dėl savo pozicijos dėl visuotinės svarbos paslaugų padėties Europos lygmeniu. Tai leidžia sujungti esamą padėtį, grindžiamą Sutartimis ir Europos Teisingumo Teismo precedentų teise, kai pirmenybė teikiama konkurencijos politikai, ir naują Sutarties dėl Konstitucijos įsteigiama tvarką; |
| --- | --- |

1.6

džiaugiasi, kad Komisija apsisprendžia dėl savo pozicijos dėl visuotinės svarbos paslaugų padėties Europos lygmeniu. Tai leidžia sujungti esamą padėtį, grindžiamą Sutartimis ir Europos Teisingumo Teismo precedentų teise, kai pirmenybė teikiama konkurencijos politikai, ir naują Sutarties dėl Konstitucijos įsteigiama tvarką;

| 1.7 | yra patenkintas tuo, kad subsidiarumo principas buvo paremtas teiginiu: „visuotinės svarbos paslaugų apibrėžimas, organizavimas, finansavimas ir stebėsena yra, pirmiausia, atitinkamų valstybės, regionų ir vietos valdžios institucijų pareiga“. Regionų komitetas taip pat atkreipia dėmesį į valstybės, regionų ir vietos valdžios institucijų galimybę vystyti ir taikyti sistemą, kurios užduotis plėtoti piliečių galimybę patiems nuspręsti, kas teiks individualias paslaugas; |
| --- | --- |

1.7

yra patenkintas tuo, kad subsidiarumo principas buvo paremtas teiginiu: „visuotinės svarbos paslaugų apibrėžimas, organizavimas, finansavimas ir stebėsena yra, pirmiausia, atitinkamų valstybės, regionų ir vietos valdžios institucijų pareiga“. Regionų komitetas taip pat atkreipia dėmesį į valstybės, regionų ir vietos valdžios institucijų galimybę vystyti ir taikyti sistemą, kurios užduotis plėtoti piliečių galimybę patiems nuspręsti, kas teiks individualias paslaugas;

| 1.8 | sveikiną, kad Komisija pripažino dabartinio 16 (dabar — III-122) straipsnio pakeitimą, kuris numato Europos įstatymą pagal bendrą sprendimų priėmimo procedūrą „Sąjungos kompetencijos ribose“, kuris suteiktų VSP aiškų teisinį pagrindą. Atkaklus argumentų prieš bendrą teisinę struktūrą laikymasis nepateisina esamos situacijos, kai teisės aktų stygius verčia Europos Teisingumo Teimą ne taikyti teisę, bet ją kurti. Baltoji knyga numato toliau svarstyti galimybę parengti pamatinį įstatymą po Sutarties dėl Konstitucijos ratifikavimo. Šioje perspektyvoje Komisija įsipareigojo parengti galimų pasiūlymų įvertinimo ataskaitą; |
| --- | --- |

1.8

sveikiną, kad Komisija pripažino dabartinio 16 (dabar — III-122) straipsnio pakeitimą, kuris numato Europos įstatymą pagal bendrą sprendimų priėmimo procedūrą „Sąjungos kompetencijos ribose“, kuris suteiktų VSP aiškų teisinį pagrindą. Atkaklus argumentų prieš bendrą teisinę struktūrą laikymasis nepateisina esamos situacijos, kai teisės aktų stygius verčia Europos Teisingumo Teimą ne taikyti teisę, bet ją kurti. Baltoji knyga numato toliau svarstyti galimybę parengti pamatinį įstatymą po Sutarties dėl Konstitucijos ratifikavimo. Šioje perspektyvoje Komisija įsipareigojo parengti galimų pasiūlymų įvertinimo ataskaitą;

| 1.9 | pabrėžia, kad yra platus sutarimas dėl būtinybės padaryti ES vaidmenį aiškesnį ir skaidresnį, nepriskiriant ES naujų įgaliojimų. Baltoji knyga priima šį faktą, pripažindama valstybių narių ir vietos valdžios institucijų kompetenciją, susijusią su visuotinės svarbos paslaugomis, įskaitant teisę rinktis teisinę struktūrą ir viešą ar privatų įmonių, atsakingų už visuotinės svarbos paslaugų tiekimą, pobūdį. |
| --- | --- |

1.9

pabrėžia, kad yra platus sutarimas dėl būtinybės padaryti ES vaidmenį aiškesnį ir skaidresnį, nepriskiriant ES naujų įgaliojimų. Baltoji knyga priima šį faktą, pripažindama valstybių narių ir vietos valdžios institucijų kompetenciją, susijusią su visuotinės svarbos paslaugomis, įskaitant teisę rinktis teisinę struktūrą ir viešą ar privatų įmonių, atsakingų už visuotinės svarbos paslaugų tiekimą, pobūdį.

VSP ir sanglaudos politika

REGIONŲ KOMITETAS

| 1.10 | yra įsitikinęs, kad galimybė visiems gauti prieinamos kainos ir aukštos kokybės visuotinės svarbos paslaugas, jų kainą apskaičiuojant gamybos kaštų pagrindu, yra vienas pagrindinių ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos visoje ES aspektų, ir kad vietos ir regionų valdžios institucijos geriausiai sugeba įvertinti piliečių poreikius ir apibrėžti VSP teikimo formą ir struktūras, labiausiai tinkamas jų teritorijoje; |
| --- | --- |

1.10

yra įsitikinęs, kad galimybė visiems gauti prieinamos kainos ir aukštos kokybės visuotinės svarbos paslaugas, jų kainą apskaičiuojant gamybos kaštų pagrindu, yra vienas pagrindinių ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos visoje ES aspektų, ir kad vietos ir regionų valdžios institucijos geriausiai sugeba įvertinti piliečių poreikius ir apibrėžti VSP teikimo formą ir struktūras, labiausiai tinkamas jų teritorijoje;

| 1.11 | pabrėžia, kad dėl to teritorinės sanglaudos tikslui įgyvendinti būtina vystyti vietos viešąsias paslaugas ir visos Europos paslaugų tinklus. Struktūrinius fondus, neatsiejamą Europos sanglaudos politikos priemonę, reikia reformuoti, kad skatintų VSP, susijusias su sanglaudos tikslais, ypatingai atsižvelgiant į pasienio bendradarbiavimą ir VSP skatinimą Vidurio ir Rytų Europos šalyse. |
| --- | --- |

1.11

pabrėžia, kad dėl to teritorinės sanglaudos tikslui įgyvendinti būtina vystyti vietos viešąsias paslaugas ir visos Europos paslaugų tinklus. Struktūrinius fondus, neatsiejamą Europos sanglaudos politikos priemonę, reikia reformuoti, kad skatintų VSP, susijusias su sanglaudos tikslais, ypatingai atsižvelgiant į pasienio bendradarbiavimą ir VSP skatinimą Vidurio ir Rytų Europos šalyse.

VSP ir konkurencija

REGIONŲ KOMITETAS

| 1.12 | pabrėžia jautrų bendrosios rinkos ir VSP principų sąryšį; |
| --- | --- |

1.12

pabrėžia jautrų bendrosios rinkos ir VSP principų sąryšį;

| 1.13 | mano, kad dėl to ilgalaikio investicijų finansavimo užtikrinimas ir viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymas lieka būtina sąlyga visuotiniam kokybiškų VSP prieinamumui visoje ES užtikrinti; |
| --- | --- |

1.13

mano, kad dėl to ilgalaikio investicijų finansavimo užtikrinimas ir viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymas lieka būtina sąlyga visuotiniam kokybiškų VSP prieinamumui visoje ES užtikrinti;

| 1.14 | mano, kad Žaliosios knygos užduotis buvo išryškinti sektorių liberalizavimo politikos privalumus, tačiau joje nebuvo skirta pakankamai dėmesio sąžiningos konkurencijos ir VSP teisingai pusiausvyrai; |
| --- | --- |

1.14

mano, kad Žaliosios knygos užduotis buvo išryškinti sektorių liberalizavimo politikos privalumus, tačiau joje nebuvo skirta pakankamai dėmesio sąžiningos konkurencijos ir VSP teisingai pusiausvyrai;

| 1.15 | sveikina Komisijos aiškų pripažinimą Baltojoje knygoje, kad yra nesutapimų tarp vidaus rinkos ir konkurencijos taisyklių, iš vienos pusės, ir VSP veiklos, iš kitos pusės. Nepaisant to, dar lieka spręsti neatitikimo tarp visuotinės svarbos sumetimų ir konkurencijos taisyklių problemą; |
| --- | --- |

1.15

sveikina Komisijos aiškų pripažinimą Baltojoje knygoje, kad yra nesutapimų tarp vidaus rinkos ir konkurencijos taisyklių, iš vienos pusės, ir VSP veiklos, iš kitos pusės. Nepaisant to, dar lieka spręsti neatitikimo tarp visuotinės svarbos sumetimų ir konkurencijos taisyklių problemą;

| 1.16 | pakartoja, kad paraiškų konkurso skelbimo procedūrą pasirenkant įmonę, kuriai bus pavestas viešųjų paslaugų įsipareigojimas, galima taikyti pasirinktinai, o ne privalomai, kad būtų patenkintos sąlygos, keliamos valstybės pagalbos teisėtumui viešųjų paslaugų kompensavimo forma. Atsižvelgdamas į dabartinę teisminę praktiką, kuri labai apriboja vietos ir regionų valdžios institucijų viešųjų paslaugų tiesioginio valdymo sąvoką, Komitetas mano, kad Komisija turėtų pasiūlyti pakeitimą su viešaisiais pirkimais susijusiuose teisės aktuose, kad būtų apibrėžtas tiesioginis valdymas, atitinkanti vietinių autonomijų realijas. |
| --- | --- |

1.16

pakartoja, kad paraiškų konkurso skelbimo procedūrą pasirenkant įmonę, kuriai bus pavestas viešųjų paslaugų įsipareigojimas, galima taikyti pasirinktinai, o ne privalomai, kad būtų patenkintos sąlygos, keliamos valstybės pagalbos teisėtumui viešųjų paslaugų kompensavimo forma. Atsižvelgdamas į dabartinę teisminę praktiką, kuri labai apriboja vietos ir regionų valdžios institucijų viešųjų paslaugų tiesioginio valdymo sąvoką, Komitetas mano, kad Komisija turėtų pasiūlyti pakeitimą su viešaisiais pirkimais susijusiuose teisės aktuose, kad būtų apibrėžtas tiesioginis valdymas, atitinkanti vietinių autonomijų realijas.

| 1.17 | sutinka su Komisija, kad atviros vidaus rinkos sukūrimo uždavinys yra suderinamas su VSP vystymu, bet mano, kad būtina labiau patikslinti „tarpusavio prekybos“ sąvoką, pagal kurią, remiantis EB sutarties 12 ir 81-89 straipsniais, konkurencijos taisyklės yra taikomos VSP. Iš tiesų, pastaruoju metu EBTT priėmė tokią plačią Bendrijos vidaus tarpusavio prekybos sąvoką, kad net įmonėms, dalyvaujančioms viešųjų paslaugų teikime aiškiai apibrėžtame vietos lygmenyje, gali būti taikomos EB sutarties 87.1 straipsnio nuostatos; |
| --- | --- |

1.17

sutinka su Komisija, kad atviros vidaus rinkos sukūrimo uždavinys yra suderinamas su VSP vystymu, bet mano, kad būtina labiau patikslinti „tarpusavio prekybos“ sąvoką, pagal kurią, remiantis EB sutarties 12 ir 81-89 straipsniais, konkurencijos taisyklės yra taikomos VSP. Iš tiesų, pastaruoju metu EBTT priėmė tokią plačią Bendrijos vidaus tarpusavio prekybos sąvoką, kad net įmonėms, dalyvaujančioms viešųjų paslaugų teikime aiškiai apibrėžtame vietos lygmenyje, gali būti taikomos EB sutarties 87.1 straipsnio nuostatos;

Skirtumas tarp visuotinės svarbos paslaugų (VSP) ir visuotinės ekonominės svarbos paslaugų (VESP)

| 1.18 | ragina Komisiją skubiai, remiantis Sutartimi dėl Konstitucijos, paruošti pamatinį teisės aktą, kuris leistų apibrėžti tam tikrus bendrus pozityvius principus, kaip antai






  — | ekonominių VSP ir neekonominių VSP skyrimo kriterijus; |
| --- | --- | --- |

1.18

ragina Komisiją skubiai, remiantis Sutartimi dėl Konstitucijos, paruošti pamatinį teisės aktą, kuris leistų apibrėžti tam tikrus bendrus pozityvius principus, kaip antai

—

ekonominių VSP ir neekonominių VSP skyrimo kriterijus;

| — | bendrus VSP principus ir pareigas, kaip kad universalumą, tęstinumą, kokybę, fektyvumą, prieinamumą bei naudotojų ir vartotojų apsaugą; |
| --- | --- |

—

bendrus VSP principus ir pareigas, kaip kad universalumą, tęstinumą, kokybę, fektyvumą, prieinamumą bei naudotojų ir vartotojų apsaugą;

| — | prekybos iškraipymų apribojimo kriterijus; |
| --- | --- |

—

prekybos iškraipymų apribojimo kriterijus;

| — | vietos ir regionų bendruomenių teisę savarankiškai teikti sau visuotinės ekonominės svarbos paslaugas ir jų esminius finansavimo principus; |
| --- | --- |

—

vietos ir regionų bendruomenių teisę savarankiškai teikti sau visuotinės ekonominės svarbos paslaugas ir jų esminius finansavimo principus;

| — | vertinimo mechanizmus. |
| --- | --- |

—

vertinimo mechanizmus.

Bendri susitarimai būtų horizontalūs tiems sektoriams, kuriems yra taikoma Bendrijos teisė, o kiti sektoriai jais vadovautųsi, kaip naudingomis gairėmis
  .

| 1.19 | pabrėžia, kad šis pamatinis teisės aktas yra itin svarbus dar ir tuo, kad viešųjų paslaugų srityje du pirmieji „Altmark Trans“ bylos kriterijai, t.y. pareiga aiškiai apibrėžti viešosios paslaugos, kurią įsipareigoja teikti pagalbos gavėjas, pobūdį, ir parengti iš anksto, objektyviai ir skaidriai, kriterijus, pagal kuriuos bus skaičiuojamos kompensacinės išmokos, jau dabar įpareigoja vietos ir regionų valdžios institucijas imtis pastangų viešųjų paslaugų susitarimui apibrėžti. Šios pastangos tik dar labiau skatins skaidrumą ir suteiks didesnę demokratinę atsakomybę visuotinės ekonominės svarbos paslaugų valdymui; |
| --- | --- |

1.19

pabrėžia, kad šis pamatinis teisės aktas yra itin svarbus dar ir tuo, kad viešųjų paslaugų srityje du pirmieji „Altmark Trans“ bylos kriterijai, t.y. pareiga aiškiai apibrėžti viešosios paslaugos, kurią įsipareigoja teikti pagalbos gavėjas, pobūdį, ir parengti iš anksto, objektyviai ir skaidriai, kriterijus, pagal kuriuos bus skaičiuojamos kompensacinės išmokos, jau dabar įpareigoja vietos ir regionų valdžios institucijas imtis pastangų viešųjų paslaugų susitarimui apibrėžti. Šios pastangos tik dar labiau skatins skaidrumą ir suteiks didesnę demokratinę atsakomybę visuotinės ekonominės svarbos paslaugų valdymui;

REGIONŲ KOMITETAS

| 1.20 | mano, kad jei visuotinės ekonominės ir neekonominės svarbos paslaugos nebus aiškiai atskirtos, ir VSP nebus aiškiai apibrėžtos Sutartyse, konkurencijos taisyklės ir toliau bus taikomos nelygiai ir automatiškai; |
| --- | --- |

1.20

mano, kad jei visuotinės ekonominės ir neekonominės svarbos paslaugos nebus aiškiai atskirtos, ir VSP nebus aiškiai apibrėžtos Sutartyse, konkurencijos taisyklės ir toliau bus taikomos nelygiai ir automatiškai;

| 1.21 | papildomas pakartoja šiame kontekste savo reikalavimą, suformuluotą komiteto nuomonėje dėl pasiūlymo direktyvai dėl paslaugų: „netaikyti direktyvos visuotinės svarbos paslaugų kategorijai (ir ne dalinai, t.y. ne taikant pagal kilmės šalies principą), kad išvengti diskusijų būsimojo įgyvendinimo metu ir pareigos per trumpą laiką harmonizuoti šią sritį, kad jai galiotų vienodos visoje Bendrijoje taisyklės“; teigiamai vertina tai, kad komunikate „Dirbkime kartu augimo ir užimtumo labui — naujas impulsas Lisabonos strategijai“, Komisija pripažįsta keblumus dėl kilmės šalies principo taikymo savo direktyvos dėl paslaugų projekte (6). |
| --- | --- |

1.21

papildomas pakartoja šiame kontekste savo reikalavimą, suformuluotą komiteto nuomonėje dėl pasiūlymo direktyvai dėl paslaugų: „netaikyti direktyvos visuotinės svarbos paslaugų kategorijai (ir ne dalinai, t.y. ne taikant pagal kilmės šalies principą), kad išvengti diskusijų būsimojo įgyvendinimo metu ir pareigos per trumpą laiką harmonizuoti šią sritį, kad jai galiotų vienodos visoje Bendrijoje taisyklės“; teigiamai vertina tai, kad komunikate „Dirbkime kartu augimo ir užimtumo labui — naujas impulsas Lisabonos strategijai“, Komisija pripažįsta keblumus dėl kilmės šalies principo taikymo savo direktyvos dėl paslaugų projekte (6).

| 1.22 | sveikina pasiryžimą spręsti, iš vienos pusės, su VESP susijusias problemas, ir, iš kitos pusės, viešųjų paslaugų įsipareigojimus, tačiau stebisi, kad trimestrinė Komisijos darbo programa praneša, kad 2004 m. gruodį bus paskelbtas pataisytas pasiūlymas Tarybos ir Europos Parlamento reglamentui dėl viešųjų paslaugų įsipareigojimų antžeminio keleivinio transporto sektoriuje, nors iki konsultacijų dėl Baltosios knygos dėl VSP pabaigos dar toli; |
| --- | --- |

1.22

sveikina pasiryžimą spręsti, iš vienos pusės, su VESP susijusias problemas, ir, iš kitos pusės, viešųjų paslaugų įsipareigojimus, tačiau stebisi, kad trimestrinė Komisijos darbo programa praneša, kad 2004 m. gruodį bus paskelbtas pataisytas pasiūlymas Tarybos ir Europos Parlamento reglamentui dėl viešųjų paslaugų įsipareigojimų antžeminio keleivinio transporto sektoriuje, nors iki konsultacijų dėl Baltosios knygos dėl VSP pabaigos dar toli;

| 1.23 | tačiau nurodo, kad Baltoji knyga nepateikia aiškaus VSP apibrėžimo, apsiribodama teiginiu, kad visuotinės svarbos prekių ir paslaugų tiekimas lemia viešųjų paslaugų įsipareigojimus. Baltoji knyga pamini devynis pagrindinius principus VSP nustatyti. Jie sudaro struktūrą a posteriori įvertinimui, tačiau nebando ginčyti konkurencijos principo. Taigi, Baltoji knyga pabrėžia sunkumus, ieškant pusiausvyros tarp VSP ir konkurencijos taisyklių; |
| --- | --- |

1.23

tačiau nurodo, kad Baltoji knyga nepateikia aiškaus VSP apibrėžimo, apsiribodama teiginiu, kad visuotinės svarbos prekių ir paslaugų tiekimas lemia viešųjų paslaugų įsipareigojimus. Baltoji knyga pamini devynis pagrindinius principus VSP nustatyti. Jie sudaro struktūrą a posteriori įvertinimui, tačiau nebando ginčyti konkurencijos principo. Taigi, Baltoji knyga pabrėžia sunkumus, ieškant pusiausvyros tarp VSP ir konkurencijos taisyklių;

| 1.24 | išreiškia susirūpinimą dėl to, kad vidaus rinkos taisyklių taikymo tendencija turi pirmenybę prieš teisėtą VSP apsaugą. Iš tikrųjų, išskyrus viešosios valdžios institucijų nemokamai teikiamų paslaugų, vykdant savo pareigas, visos VSP gali turėti ekonominį aspektą; |
| --- | --- |

1.24

išreiškia susirūpinimą dėl to, kad vidaus rinkos taisyklių taikymo tendencija turi pirmenybę prieš teisėtą VSP apsaugą. Iš tikrųjų, išskyrus viešosios valdžios institucijų nemokamai teikiamų paslaugų, vykdant savo pareigas, visos VSP gali turėti ekonominį aspektą;

| 1.25 | pažymi, kad tai stipriai veikia regionų ir vietos valdžios institucijų atsakomybę, valdant VSP savarankiško administravimo būdu; |
| --- | --- |

1.25

pažymi, kad tai stipriai veikia regionų ir vietos valdžios institucijų atsakomybę, valdant VSP savarankiško administravimo būdu;

| 1.26 | mano, kad VSP ir VESP gali būti aiškiai vienos nuo kitų atskirtos tik tuo atveju, kai jos yra vertinamos pagal pagrindinių teisių, visuotinio prieinamumo, solidarumo ir tvarios plėtros užtikrinimo kriterijus. |
| --- | --- |

1.26

mano, kad VSP ir VESP gali būti aiškiai vienos nuo kitų atskirtos tik tuo atveju, kai jos yra vertinamos pagal pagrindinių teisių, visuotinio prieinamumo, solidarumo ir tvarios plėtros užtikrinimo kriterijus.

VSP socialiniame ir sveikatos apsaugos sektoriuose

REGIONŲ KOMITETAS

| 1.27 | sveikina Komisijos pasiryžimą 2005 metais parengti konkretų komunikatą dėl visuotinės svarbos socialinių ir sveikatos apsaugos paslaugų, kuriame būtų nurodyti šių paslaugų ypatumai ir būtinos modernizavimo priemonės, kad nebeliktų dabartinio teisinio neapibrėžtumo. Kai nėra aiškios teisinės bazės, socialinės ir sveikatos apsaugos paslaugoms yra pernelyg griežtai taikomos konkurencijos taisyklės, šių paslaugų specifinės paskirties sąskaita. Tuo pat metu mobilumas ES reikalauja, kad būtų imtasi priemonių socialinių ir sveikatos paslaugų prieinamumui visoje ES užtikrinti. Todėl būtina įvertinti šio sektoriaus specifiškumą, surasti bendrus apibrėžimus, išspręsti mišrias situacijas ir deramai koordinuoti konkrečius atitinkamų veikėjų vaidmenis; |
| --- | --- |

1.27

sveikina Komisijos pasiryžimą 2005 metais parengti konkretų komunikatą dėl visuotinės svarbos socialinių ir sveikatos apsaugos paslaugų, kuriame būtų nurodyti šių paslaugų ypatumai ir būtinos modernizavimo priemonės, kad nebeliktų dabartinio teisinio neapibrėžtumo. Kai nėra aiškios teisinės bazės, socialinės ir sveikatos apsaugos paslaugoms yra pernelyg griežtai taikomos konkurencijos taisyklės, šių paslaugų specifinės paskirties sąskaita. Tuo pat metu mobilumas ES reikalauja, kad būtų imtasi priemonių socialinių ir sveikatos paslaugų prieinamumui visoje ES užtikrinti. Todėl būtina įvertinti šio sektoriaus specifiškumą, surasti bendrus apibrėžimus, išspręsti mišrias situacijas ir deramai koordinuoti konkrečius atitinkamų veikėjų vaidmenis;

| 1.28 | pabrėžia, kad Komisija, rengdama savo pasiūlymus, turi pasiekti efektyvaus bendradarbiavimo su valstybių, regionų ir vietos valdžios institucijomis, o taip pat ir su visomis suinteresuotomis šalimis, lygį, kadangi daugumoje Europos šalių socialinės ir sveikatos apsaugos paslaugos remiasi solidarumo ir kolektyvaus finansavimo principais. |
| --- | --- |

1.28

pabrėžia, kad Komisija, rengdama savo pasiūlymus, turi pasiekti efektyvaus bendradarbiavimo su valstybių, regionų ir vietos valdžios institucijomis, o taip pat ir su visomis suinteresuotomis šalimis, lygį, kadangi daugumoje Europos šalių socialinės ir sveikatos apsaugos paslaugos remiasi solidarumo ir kolektyvaus finansavimo principais.

Sektorių direktyvos

REGIONŲ KOMITETAS

| 1.29 | pažymi, kad Baltoji knyga 2005 m. numato parengti sektorių direktyvų poveikio įvertinimo ataskaitą ir dėti pastangas pasiekti didesnio horizontalaus nuoseklumo prieš šio poveikio persvarstymą 2006 m. Europos dimensiją turinčios VESP yra reguliuojamos šių vidaus rinkos sektorių direktyvų: telekomunikacijos, pašto paslaugų, elektros, dujų, bei oro, jūros ir kelių transporto. Šios direktyvos suponuoja ir konkurencijos, ir viešųjų paslaugų įsipareigojimus. Jų persvarstymui palengvinti, būtini reguliarūs įvertinimai. Persvarstymai turi išryškinti viešųjų paslaugų įsipareigojimus, padaryti viešųjų paslaugų įsipareigojimus skirtinguose sektoriuose nuoseklesnius bei patobulinti reguliavimo struktūrą. Vis dar yra tariamasi ar kitoms VESP, tokioms kaip vandens tiekimas ir skirstymas, atliekų apdorojimas, miesto transportas ir valstybinė televizija, turi būti taikoma Bendrijos struktūra, ir jei taip, kokio teisinio pagrindo reikės laikytis (aplinkos, kultūrinės įvairovės ir informavimo laisvės, ...). |
| --- | --- |

1.29

pažymi, kad Baltoji knyga 2005 m. numato parengti sektorių direktyvų poveikio įvertinimo ataskaitą ir dėti pastangas pasiekti didesnio horizontalaus nuoseklumo prieš šio poveikio persvarstymą 2006 m. Europos dimensiją turinčios VESP yra reguliuojamos šių vidaus rinkos sektorių direktyvų: telekomunikacijos, pašto paslaugų, elektros, dujų, bei oro, jūros ir kelių transporto. Šios direktyvos suponuoja ir konkurencijos, ir viešųjų paslaugų įsipareigojimus. Jų persvarstymui palengvinti, būtini reguliarūs įvertinimai. Persvarstymai turi išryškinti viešųjų paslaugų įsipareigojimus, padaryti viešųjų paslaugų įsipareigojimus skirtinguose sektoriuose nuoseklesnius bei patobulinti reguliavimo struktūrą. Vis dar yra tariamasi ar kitoms VESP, tokioms kaip vandens tiekimas ir skirstymas, atliekų apdorojimas, miesto transportas ir valstybinė televizija, turi būti taikoma Bendrijos struktūra, ir jei taip, kokio teisinio pagrindo reikės laikytis (aplinkos, kultūrinės įvairovės ir informavimo laisvės, ...).

VSP, prekyba ir tarptautinis bendradarbiavimas

REGIONŲ KOMITETAS

| 1.30 | vertina tai, kad Baltoji knyga taip pat aptaria bendradarbiavimo su besivystančiomis šalimis klausimą, kad padėtų jiems įsteigti kokybiškas VSP. Pagrindinių paslaugų prieinamumas yra būtinas įrankis plėtrai paremti. Deja, tarptautiniame lygmenyje nėra nei bendrų VSP principų, nei suderintų finansavimo mechanizmų. Kad prisidėtų prie VSP plėtros besivystančiose šalyse, ES turėtų suformuluoti regionų bendradarbiavimo politiką, kuri palengvintų viešojo turto tarptautiniu mastu sukūrimą, įsteigdama patikimą institucinę ir reguliavimo struktūrą, skatinančią investavimą į pagrindines VSP; |
| --- | --- |

1.30

vertina tai, kad Baltoji knyga taip pat aptaria bendradarbiavimo su besivystančiomis šalimis klausimą, kad padėtų jiems įsteigti kokybiškas VSP. Pagrindinių paslaugų prieinamumas yra būtinas įrankis plėtrai paremti. Deja, tarptautiniame lygmenyje nėra nei bendrų VSP principų, nei suderintų finansavimo mechanizmų. Kad prisidėtų prie VSP plėtros besivystančiose šalyse, ES turėtų suformuluoti regionų bendradarbiavimo politiką, kuri palengvintų viešojo turto tarptautiniu mastu sukūrimą, įsteigdama patikimą institucinę ir reguliavimo struktūrą, skatinančią investavimą į pagrindines VSP;

| 1.31 | nepaisant to, yra įsitikinęs, kad būtina nuodugni visuomenės diskusija pasirinkimams, sąlygotiems VSP, tarptautinėse derybose dėl prekybos paslaugomis paaiškinti. Taikydama vidaus reguliavimo struktūros suderinamumo su tarptautiniais prekybos susitarimais principą, ES politika eliminavo valstybės finansuojamas pagrindines VSP (sveikatos apsaugos, švietimo, kultūros srityse) bei uždėjo daugelį apribojimų tiems sektoriams, kuriuos ES nusprendė liberalizuoti, nesuteikdama būtinų garantijų. |
| --- | --- |

1.31

nepaisant to, yra įsitikinęs, kad būtina nuodugni visuomenės diskusija pasirinkimams, sąlygotiems VSP, tarptautinėse derybose dėl prekybos paslaugomis paaiškinti. Taikydama vidaus reguliavimo struktūros suderinamumo su tarptautiniais prekybos susitarimais principą, ES politika eliminavo valstybės finansuojamas pagrindines VSP (sveikatos apsaugos, švietimo, kultūros srityse) bei uždėjo daugelį apribojimų tiems sektoriams, kuriuos ES nusprendė liberalizuoti, nesuteikdama būtinų garantijų.

2.   Rekomendacijos tolesnei veiklai

REGIONŲ KOMITETAS

| 2.1 | mano, kad teisinių aspektų atžvilgiu, nors Baltoji knyga siūlo intensyvią darbo programą dviems ateinantiems metams ir atsižvelgia į daugelį vietos valdžios institucijų nuogąstavimų, Komisija nesuteikė pakankamai informacijos dėl būsimų teisinių instrumentų bei esamos vidaus rinkos ir konkurencijos teisės pakeitimų; |
| --- | --- |

2.1

mano, kad teisinių aspektų atžvilgiu, nors Baltoji knyga siūlo intensyvią darbo programą dviems ateinantiems metams ir atsižvelgia į daugelį vietos valdžios institucijų nuogąstavimų, Komisija nesuteikė pakankamai informacijos dėl būsimų teisinių instrumentų bei esamos vidaus rinkos ir konkurencijos teisės pakeitimų;

| 2.2 | pažymi, kad iki 2005 m. liepos Komisija įsipareigojo pristatyti pasiūlymus dėl VSP finansavimo sąlygų užtikrinimo, taikant Altmark Trans bylą; |
| --- | --- |

2.2

pažymi, kad iki 2005 m. liepos Komisija įsipareigojo pristatyti pasiūlymus dėl VSP finansavimo sąlygų užtikrinimo, taikant Altmark Trans bylą;

| 2.3 | prašo Komisiją ir toliau įtraukti visas suinteresuotas šalis, kurias vienija tam tikra sritis, tokia kaip konkurencija; dėl pastarosios pirmą sykį buvo surengtos neformalios konsultacijos, kurios įgalino RK išreikšti regionų ir vietos valdžios institucijų požiūrį į tuos klausimus, kurie jas tiesiogiai veikia (žr. nuomonę CdR 155/2004 fin, vienbalsiai patvirtint (1) plenarinėje sesijoje rugsėjo 29 d.);l |
| --- | --- |

2.3

prašo Komisiją ir toliau įtraukti visas suinteresuotas šalis, kurias vienija tam tikra sritis, tokia kaip konkurencija; dėl pastarosios pirmą sykį buvo surengtos neformalios konsultacijos, kurios įgalino RK išreikšti regionų ir vietos valdžios institucijų požiūrį į tuos klausimus, kurie jas tiesiogiai veikia (žr. nuomonę CdR 155/2004 fin, vienbalsiai patvirtint (1) plenarinėje sesijoje rugsėjo 29 d.);l

| 2.4 | pakartotinai teigia, kad Bendrijos teisės aktai turi būti rengiami, griežtai laikantis subsidiarumo principo, kad užtikrintų, kad vietos valdžios institucijos turėtų laisvę pasirinkti organizavimo būdą bei vykdytų jų valstybės teisės numatytas prerogatyvas; |
| --- | --- |

2.4

pakartotinai teigia, kad Bendrijos teisės aktai turi būti rengiami, griežtai laikantis subsidiarumo principo, kad užtikrintų, kad vietos valdžios institucijos turėtų laisvę pasirinkti organizavimo būdą bei vykdytų jų valstybės teisės numatytas prerogatyvas;

| 2.5 | pabrėžia, kad įsipareigojimai, kylantys iš šių principų laikymosi, atmetą bet kokią vietos valdžios institucijų priimtų sprendimų ginčijimo galimybę, jei šie sprendimai numato būdą vykdyti jų įsipareigojimus dėl paslaugų prieinamumo piliečiams miesto, kaimo ir retai apgyvendintose teritorijose; |
| --- | --- |

2.5

pabrėžia, kad įsipareigojimai, kylantys iš šių principų laikymosi, atmetą bet kokią vietos valdžios institucijų priimtų sprendimų ginčijimo galimybę, jei šie sprendimai numato būdą vykdyti jų įsipareigojimus dėl paslaugų prieinamumo piliečiams miesto, kaimo ir retai apgyvendintose teritorijose;

| 2.6 | mano, kad dėl būtinybės skubiai užtikrinti VSP finansavimo sąlygas, griežta dviejų metų darbo programa (ataskaitos, sprendimai, teisės aktų projektai, tyrimai, komunikatai, t.t.) turi būti užbaigta per numatytą laikotarpį, kad būtų įgyvendintos konkrečios veiklos priemonės; |
| --- | --- |

2.6

mano, kad dėl būtinybės skubiai užtikrinti VSP finansavimo sąlygas, griežta dviejų metų darbo programa (ataskaitos, sprendimai, teisės aktų projektai, tyrimai, komunikatai, t.t.) turi būti užbaigta per numatytą laikotarpį, kad būtų įgyvendintos konkrečios veiklos priemonės;

| 2.7 | vertina Komisijos pasiryžimą 2005 m. persvarstyti vertinimo procedūras liberalizavimui, atsižvelgiant į visų suinteresuotų šalių išsakytas nuomones bei į socialinį ir aplinkos poveikį. |
| --- | --- |

2.7

vertina Komisijos pasiryžimą 2005 m. persvarstyti vertinimo procedūras liberalizavimui, atsižvelgiant į visų suinteresuotų šalių išsakytas nuomones bei į socialinį ir aplinkos poveikį.

| 2.8 | sutinka, kad Komisija turėtų stengtis užtikrinti vietos ir regionų valdžios institucijų laisvę rinktis atitinkamas procedūras paslaugų valdymui ir nepriimti ES privalomų teisės aktų iniciatyvų, kurios tą laisvę apribotų. Svarbu sukurti sistemą, kuri garantuotų nacionalinių duomenų kokybę ir palyginamumą. Esamas VESP, kurioms yra taikomos sektorių direktyvos, kokybės ir efektyvumo įvertinimas turi būti patobulintas, o VESP, kurioms sektorių direktyvos nėra taikomos, reikia įvesti įvertinimo įsipareigojimus, remiantis nepriklausomybės, pliuralizmo ir kokybės principais. Jokiais būdais negalima tęsti liberalizavimą be atidaus ir nuolatinio jo ekonominio, socialinio, teritorinio ir aplinkos poveikio įvertinimo. |
| --- | --- |

2.8

sutinka, kad Komisija turėtų stengtis užtikrinti vietos ir regionų valdžios institucijų laisvę rinktis atitinkamas procedūras paslaugų valdymui ir nepriimti ES privalomų teisės aktų iniciatyvų, kurios tą laisvę apribotų. Svarbu sukurti sistemą, kuri garantuotų nacionalinių duomenų kokybę ir palyginamumą. Esamas VESP, kurioms yra taikomos sektorių direktyvos, kokybės ir efektyvumo įvertinimas turi būti patobulintas, o VESP, kurioms sektorių direktyvos nėra taikomos, reikia įvesti įvertinimo įsipareigojimus, remiantis nepriklausomybės, pliuralizmo ir kokybės principais. Jokiais būdais negalima tęsti liberalizavimą be atidaus ir nuolatinio jo ekonominio, socialinio, teritorinio ir aplinkos poveikio įvertinimo.

2005 m. vasario 23 d.,Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

(1)  OL C 73 2003 10 24, p. 7.

1

(2)  OL C 19 2003 10 24, p. 8.

2

(3)  OL C 43 2005 2 18, p. 13.

3

(4)  OL C 43 2005 2 18, p.18.

4

(5)  KOM (2005) 24, p.18

5

(6)  KOM (2005) 24, p.18

6

---

| 5.7.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 164/59 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 164/59

---

Regionų komiteto nuomonė dėl „Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl integruotos veiksmų programos visą gyvenimą trunkančio mokymosi srityje sukūrimo“

(2005/C 164/07)

REGIONŲ KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Pasiūlymą priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl integruotos veiksmų programos visą gyvenimą trunkančio mokymosi srityje sukūrimo (COM(2004)474 galutinis — 2004/0153 (COD);

atsižvelgdamas į 2004 m. liepos 15 d. Europos Komisijos sprendimą pasitarti su juo šiuo klausimu pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio pirmąją pastraipą ir 149 straipsnį;

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 5 d. Regionų Komiteto pirmininko sprendimą pavesti Kultūros ir švietimo komisijai parengti nuomonę šiuo klausimu;

atsižvelgdamas į jo nuomonės projektą (CdR 258/2004 rev.2), kurią 2004 m. gruodžio 7 d. priėmė Kultūros ir švietimo komisija. (Pranešėja p. Christina Tallberg, Stokholmo apskrities tarybos narė (SE-PES);

ir atsižvelgdamas į:

Komisijos komunikatą dėl naujos kartos Bendrijos mokymo ir lavinimo programų po 2006 m. (KOM(2004) 156 galutinis);

Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui dėl mūsų bendros ateities kūrimo: 2007-2013 m. išsiplėtusios Sąjungos politikos sunkumai ir biudžeto priemonės (KOM(2004) 101 galutinis);

Savo 58-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. vasario 23-24 d. (vasario 23 d. posėdis), vienbalsiai priėmė šią nuomonę.

Bendros prielaidos

Komisija parengė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kad būtų sukurta integruota veiksmų programa visą gyvenimą trunkančio mokymo srityje, kurią sudarytų daug sektorių programų (konkrečių programų). Integruota programa remiasi dabartinėmis Socrates ir Leonardo da Vinci programomis, e-mokymosi programa, Europass iniciatyva bei įvairiais Bendrijos veiksmų programa finansuojamais veiksmais.

Pasiūlymas skirtas klausimams, kurie svarbūs regioninei ir vietos politikai, t.y. paprastiems žmonėms, ir dėl to įdomus Regionų komitetui. Tačiau, beveik visas Komisijos pasiūlymas skirtas tik ES ir nacionaliniam lygiui. Dokumentas tik šiek tiek skirtas vietos ir regioniniam lygiams bei dalyvavimo rengiant ir įgyvendinant programą Europoje svarbai.

Pagal Eurostat duomenis (2001 m.) vidutiniškai 19,6 % Europos jaunimo nuo 18 iki 24 metų nedalyvauja tolesniame mokyme ir lavinime, o 20-30 % baigusių mokyklą asmenų nesimoko ir nesilavina toliau nei profesinėje srityje, ne apskritai jokioje kitoje srityje.

Valstybių narių ir dar 14 Europos šalių švietimo ministrai Bolonijos deklaracijoje (1999 m. birželio 19 d.) nurodė, kad Europos aukštojo mokslo sektorius turi tapti patraukliu tarptautiniu mastu, kad atitiktų Europos didelio masto kultūrinius ir mokslinius pasiekimus.

Pagal Lisabonos Europos Vadovų Tarybos (2000 m. kovo mėn.) išvadas Europos Vadovų Taryba, posėdžiavusi Feiroje, paragino valstybes nares, Tarybą ir Komisiją parengti vienodos strategijos kryptis ir praktines priemones, kad būtų skatinamas visą gyvenimą trunkantis mokymasis visiems.

Atsižvelgdama į tai, Komisija priėmė Memorandumą apie visą gyvenimą trunkantį mokymąsi, siekdama pradėti Europos masto debatus dėl išsamios strategijos, kaip įgyvendinti visą gyvenimą trunkantį mokymąsi individualiu ir instituciniu mastu bei visose visuomeninio ir privataus gyvenimo srityse. Požiūryje į Europos švietimą pabrėžiamas individualus mokymasis.

Už aukštąjį mokslą atsakingi Europos ministrai, 2001 m. gegužės 19 d. susitikę Prahoje, pabrėžė inter alia, kaip svarbu, kad Europos aukštasis mokslas taptų patrauklesnis studentams iš Europos ir kitų pasaulio šalių.

Europos Vadovų Taryba, posėdžiavusi Stokholme (2001 m. kovo mėn.), nustatė Europos mokymo ir lavinimo sistemų tikslus. Taryba nustatė šias prioritetines plėtros sritis Švietimas 2010 darbo programai įgyvendinti: galimybės pasinaudoti orientavimo paslaugomis, paslaugų kokybės užtikrinimas, orientavimo vaidmuo plėtojant žmonių išteklius ir orientavimas, skirtas mobilumui palengvinti siekiant studijų ir užimtumo Europoje. Barselonos Europos Vadovų Taryba (2002 m.) parengė darbo programą šiems tikslams pasiekti.

Pasiūlymas yra Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai dėl bendradarbiavimo stiprinimo su trečiosiomis šalimis aukštojo mokslo srityje tęsinys ( (KOM(2001) 385 galutinis).

Baltojoje knygoje dėl naujo impulso Europos jaunimui aptariama būtinybė jaunimui turėti lanksčią orientavimo ir konsultavimo sistemą, kad būtų paremta nuolatinė galimybė pasinaudoti visą gyvenimą trunkančiu ir visas gyvenimo sritis apimančiu mokymusi.

2002 m. Komisija nusprendė realiai įgyvendinti Europos visą gyvenimą trunkančio mokymosi erdvę. Vienas iš praktinių rezultatų, kuriuos Komisija įgyvendino bendradarbiaudama su Regionų komitetu, buvo „Mokymosi regionai“ (Regioniniai tinklai, skirti visą gyvenimą trunkančiam mokymuisi — R3L programa). Projektas apima 120 regionų 17 tinklų, siekiant parengti išsamias strategijos kryptis, skirtas visą gyvenimą trunkančiam mokymuisi.

Komisija savo Komunikate dėl Europos Sąjungos švietimo programų po 2006 m. paskelbė savo planą dėl naujų ES programų, įskaitant naują integruotą programą dėl nacionalinio bendradarbiavimo mobilumo ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi klausimais ES valstybėms narėms, EEE/ELPA šalims ir šalims kandidatėms. Ši programa apima ir bendrą lavinimą, ir profesinį mokymą.

Tarybos ir Komisijos bendras tęstinis pranešimas dėl švietimo ir mokymo 2010 m. yra skirtas esminėms reformoms, kuriomis siekiama įgyvendinti Lisabonos strategiją ir nurodomos trys prioritetinės sritys: reformų ir investicijų sutelkimas į tokias pagrindines sritis kaip informacinė visuomenė, siekis visą gyvenimą trunkantį mokymą paversti realybe, Švietimo ir mokymo Europos kūrimas. Naujo tęstinio pranešimo tikimasi sulaukti 2006 m.

2004 m. lapkritį Wim Kok, ad hoc grupės pirmininkas, pateikė pranešimą dėl Lisabonos strategijos tikslų vidutinės trukmės laikotarpio įgyvendinimo įvertinimo. Viena iš pranešimo išvadų yra ta, kad iškeltų tikslų siekimas vyksta per lėtai. Pateiktą pasiūlymą dėl integruoto visą gyvenimą trunkančio mokymosi veiksmų programos reiktų vertinti šiame kontekste. Vietos ir regionų valdžios lygmenys turi dideles galimybes aktyviai dalyvauti pasiekiant tikslus švietimo srityje.

Regionų komitetas dažnai pabrėždavo, kad būtina tvirtai įgyvendinti visą gyvenimą trunkančio mokymosi pastangas vietos ir regionų lygiais. Atsižvelgdamas į šio klausimo svarbą visuomenės organizavimo būdui vietos ir regioniniu lygiais, Regionų komitetas norėtų aktyviau dalyvauti rengiant ir įgyvendinant visą gyvenimą trunkančią iniciatyvą.

Pasiūlymo turinys

Integruota programa

Naujos taisyklės apima naują integruotą, mobilumui skirtą mokymo ir lavinimo programą bei bendradarbiavimo visą gyvenimą trunkančio mokymosi srityje projektus bei tinklų kūrimą. Ji apima:

| 1) | Sektorių programos:






  — | Comenius, bendrojo lavinimo veikla, skirta mokykloms ir apimanti aukštesnį vidurinio mokslo lygį; |
| --- | --- | --- |

1)

Sektorių programos:

—

Comenius, bendrojo lavinimo veikla, skirta mokykloms ir apimanti aukštesnį vidurinio mokslo lygį;

| — | Erasmus, skirta švietimo ir aukštesnei profesinio mokymo veiklai aukštojo mokslo lygiu; |
| --- | --- |

—

Erasmus, skirta švietimo ir aukštesnei profesinio mokymo veiklai aukštojo mokslo lygiu;

| — | Leonardo da Vinci, skirta visiems kitiems profesinio lavinimo ir mokymo aspektams, ir |
| --- | --- |

—

Leonardo da Vinci, skirta visiems kitiems profesinio lavinimo ir mokymo aspektams, ir

| — | Grundtvig, skirta suaugusiųjų lavinimui. |
| --- | --- |

—

Grundtvig, skirta suaugusiųjų lavinimui.

| 2) | Bendra (skersinė) programa apima keturias pagrindines veiklos sritis:






  — | Bendrijos bendradarbiavimas visą gyvenimą trunkančio mokymosi politikos srityje; |
| --- | --- | --- |

2)

Bendra (skersinė) programa apima keturias pagrindines veiklos sritis:

—

Bendrijos bendradarbiavimas visą gyvenimą trunkančio mokymosi politikos srityje;

| — | konkretus dėmesys kalbų mokymuisi; |
| --- | --- |

—

konkretus dėmesys kalbų mokymuisi;

| — | su informacinėmis ir ryšio technologijomis susijusios veiklos plėtra, kai šios veiklos sritys nepriklauso konkrečioms programoms; |
| --- | --- |

—

su informacinėmis ir ryšio technologijomis susijusios veiklos plėtra, kai šios veiklos sritys nepriklauso konkrečioms programoms;

| — | rezultatų sklaidos gerinimas. |
| --- | --- |

—

rezultatų sklaidos gerinimas.

| 3) | Jean Monnet programa skirta paremti veiksmus, susijusius su Europos integracija ir Europos mokymo ir lavinimo institucijomis bei asociacijomis. |
| --- | --- |

3)

Jean Monnet programa skirta paremti veiksmus, susijusius su Europos integracija ir Europos mokymo ir lavinimo institucijomis bei asociacijomis.

Tikslų lygiai

Tikimasi, kad visą gyvenimą trunkančio mokymosi ir profesinio mokymo programa kainuos apie 13,620 milijardų eurų per septynerius metus. Biudžetas skirtas keturiems pagrindiniams uždaviniams, išdėstytiems 2007-2013 m. finansinėje perspektyvoje.

Bendras tikslas — padėti Bendrijai tapti pažangia, žiniomis paremta visuomene visą gyvenimą trunkančio mokymosi dėka. Yra šios keturios konkrečios programos:

| — | Kas dvidešimtos mokyklos mokiniai dalyvauja Comenius veikloje 2007-2013 m.; |
| --- | --- |

—

Kas dvidešimtos mokyklos mokiniai dalyvauja Comenius veikloje 2007-2013 m.;

| — | 3 milijonai Erasmus studentų iki 2011 m.; |
| --- | --- |

—

3 milijonai Erasmus studentų iki 2011 m.;

| — | 150 000 stažuotojų per metus pagal Leonardo programą iki 2013 m.; |
| --- | --- |

—

150 000 stažuotojų per metus pagal Leonardo programą iki 2013 m.;

| — | 25 000 dalyvių per metus pagal Gruntvig mobilumo veiklą iki 2013 m. |
| --- | --- |

—

25 000 dalyvių per metus pagal Gruntvig mobilumo veiklą iki 2013 m.

Regionų komiteto nuomonė

| 1. | Regionų komitetas pritaria Europos Komisijos pasiūlymui koordinuoti ES švietimo programas integruotoje, visą gyvenimą trunkančiam mokymuisi skirtoje programoje. Komitetas mano, kad tai labai svarbus indėlis įgyvendinant pastangas skatinti visas suinteresuotas šalis dirbti, kad vyktų spartūs bendrojo ir tolesnio mokymo ir lavinimo sistemų pokyčiai. Tokia nuostata atitinka naujos, žinių ekonomikos būtinybę bei Bendrijos siekius, kad žmonės dalyvautų visuomenėje ir prisiimtų atsakomybę. |
| --- | --- |

1.

Regionų komitetas pritaria Europos Komisijos pasiūlymui koordinuoti ES švietimo programas integruotoje, visą gyvenimą trunkančiam mokymuisi skirtoje programoje. Komitetas mano, kad tai labai svarbus indėlis įgyvendinant pastangas skatinti visas suinteresuotas šalis dirbti, kad vyktų spartūs bendrojo ir tolesnio mokymo ir lavinimo sistemų pokyčiai. Tokia nuostata atitinka naujos, žinių ekonomikos būtinybę bei Bendrijos siekius, kad žmonės dalyvautų visuomenėje ir prisiimtų atsakomybę.

| 2. | Anksčiau Komitetas yra pabrėžęs visą gyvenimą trunkančio mokymosi strategijos svarbą ir nori padėti užtikrinti, kad integruota programa padarytų galingą poveikį ir gerokai prisidėtų prie demokratijos ir gerovės. |
| --- | --- |

2.

Anksčiau Komitetas yra pabrėžęs visą gyvenimą trunkančio mokymosi strategijos svarbą ir nori padėti užtikrinti, kad integruota programa padarytų galingą poveikį ir gerokai prisidėtų prie demokratijos ir gerovės.

| 2a. | Minint Regionų komiteto 10-ies metų jubiliejų, 2004 m. lapkričio 17-18 d. buvo surengti jaunimo debatai. Jaunimo atstovų iškeltas tikslas — suteikti kiekvienam mokiniui galimybę dalyvauti mainų programoje ir įgyti žinių apie kitas kultūras, kalbas ir Europos Bendriją. Regionų komitetas vertina siūlomų tikslų mastą kaip žingsnį teisinga linkme ir pritaria jaunimo atstovų apibrėžtiems ilgalaikiams tikslams. |
| --- | --- |

2a.

Minint Regionų komiteto 10-ies metų jubiliejų, 2004 m. lapkričio 17-18 d. buvo surengti jaunimo debatai. Jaunimo atstovų iškeltas tikslas — suteikti kiekvienam mokiniui galimybę dalyvauti mainų programoje ir įgyti žinių apie kitas kultūras, kalbas ir Europos Bendriją. Regionų komitetas vertina siūlomų tikslų mastą kaip žingsnį teisinga linkme ir pritaria jaunimo atstovų apibrėžtiems ilgalaikiams tikslams.

| 3. | Lisabonos Europos Vadovų Taryba atkreipė dėmesį, kad bendras lavinimas ir profesinis mokymas yra labai svarbūs ES gebėjimui įveikti sunkumus ir užtikrinti, kad informacinė visuomenė apimtų visus piliečius. Tai padės ES išplėtoti savo visą potencialą. Visose švietimo iniciatyvose turi būti skatinamos įvairios žinių įgijimo ir plėtojimo formos, kad vis daugiau žmonių galėtų būti sėkmingiau remiami. |
| --- | --- |

3.

Lisabonos Europos Vadovų Taryba atkreipė dėmesį, kad bendras lavinimas ir profesinis mokymas yra labai svarbūs ES gebėjimui įveikti sunkumus ir užtikrinti, kad informacinė visuomenė apimtų visus piliečius. Tai padės ES išplėtoti savo visą potencialą. Visose švietimo iniciatyvose turi būti skatinamos įvairios žinių įgijimo ir plėtojimo formos, kad vis daugiau žmonių galėtų būti sėkmingiau remiami.

Vietos ir regionų lygiui priklauso pagrindinis vaidmuo

| 4. | Visoje Europos Sąjungoje vietos ir regionų lygiui priklauso pagrindinė atsakomybė už sritis, nurodytas Komisijos dokumente. |
| --- | --- |

4.

Visoje Europos Sąjungoje vietos ir regionų lygiui priklauso pagrindinė atsakomybė už sritis, nurodytas Komisijos dokumente.

| 5. | Daugelyje Europos šalių regionų ir vietos lygiai atsako už bendrąjį lavinimą, profesinį mokymą ir suaugusių švietimą. Būtent šiais lygiais priimami sprendimai dėl lavinimo ir profesinio mokymo bei jie įgyvendinami. Vietos ir regioninis lygiai taip pat yra socialinės partnerystės dalis ir vietos bei regioninės plėtros ir augimo koordinatorius. Dėl to, šie lygiai taip pat suinteresuoti ugdyti darbo jėgos įgūdžius. |
| --- | --- |

5.

Daugelyje Europos šalių regionų ir vietos lygiai atsako už bendrąjį lavinimą, profesinį mokymą ir suaugusių švietimą. Būtent šiais lygiais priimami sprendimai dėl lavinimo ir profesinio mokymo bei jie įgyvendinami. Vietos ir regioninis lygiai taip pat yra socialinės partnerystės dalis ir vietos bei regioninės plėtros ir augimo koordinatorius. Dėl to, šie lygiai taip pat suinteresuoti ugdyti darbo jėgos įgūdžius.

| 6. | Jie taip pat atlieka ir socialinės tarnybos funkcijas, atsakydami už piliečių gerovę, nepaisant to, ar tai būtų vaikai, suaugusieji ar pagyvenę piliečiai. Kitas jų uždavinys — padėti užtikrinti, kad labiausiai pažeidžiamos grupės, ypač fizinę ir (arba) psichinę negalią turintys žmonės, taptų neatskiriama visuomenės dalimi. Taip pat ir darbdavys, užimdamas tokias pareigas, turi tiesiogiai pasinaudoti pastangomis savo darbuotojų įgūdžiams patobulinti. |
| --- | --- |

6.

Jie taip pat atlieka ir socialinės tarnybos funkcijas, atsakydami už piliečių gerovę, nepaisant to, ar tai būtų vaikai, suaugusieji ar pagyvenę piliečiai. Kitas jų uždavinys — padėti užtikrinti, kad labiausiai pažeidžiamos grupės, ypač fizinę ir (arba) psichinę negalią turintys žmonės, taptų neatskiriama visuomenės dalimi. Taip pat ir darbdavys, užimdamas tokias pareigas, turi tiesiogiai pasinaudoti pastangomis savo darbuotojų įgūdžiams patobulinti.

| 7. | Svarbus demokratinis Europos švietimo srities vietos ir regioninių pastangų elementas — galimybė dalyvauti demokratinėje visuomenėje ir tapti jos šalininku. |
| --- | --- |

7.

Svarbus demokratinis Europos švietimo srities vietos ir regioninių pastangų elementas — galimybė dalyvauti demokratinėje visuomenėje ir tapti jos šalininku.

| 8. | Be to, galima pasakyti, kad vietos ir regioninės valdžios institucijos yra labai palankioje padėtyje sudaryti su socialiniais partneriais ir bendrojo lavinimo bei tęstinio švietimo institucijomis konstruktyvias partnerystes, kad bendrojo lavinimo ir profesinio mokymo kursai būtų taip parengti, kad atitiktų konkrečius vietos poreikius ir reikalavimus. |
| --- | --- |

8.

Be to, galima pasakyti, kad vietos ir regioninės valdžios institucijos yra labai palankioje padėtyje sudaryti su socialiniais partneriais ir bendrojo lavinimo bei tęstinio švietimo institucijomis konstruktyvias partnerystes, kad bendrojo lavinimo ir profesinio mokymo kursai būtų taip parengti, kad atitiktų konkrečius vietos poreikius ir reikalavimus.

| 9. | Įvairūs regionų ir vietos bendradarbiavimo projektai yra svarbi augimo ir plėtros varomoji jėga. |
| --- | --- |

9.

Įvairūs regionų ir vietos bendradarbiavimo projektai yra svarbi augimo ir plėtros varomoji jėga.

| 10. | Švietimo programos suteikia ES galimybę tiesiogiai pasiekti piliečius. Nė viena kita ES pastanga neturi įtakos tokiam dideliam žmonių skaičiui kiekvienais metais. Programos taip pat padeda modernizuoti švietimo sistemas ir padeda asmenims patobulinti savo įgūdžius. Atsižvelgiant į vietos ir regionų lygio atsakomybės sritis, regioniniai dalyviai turėtų būti svarbi tikslinė programų veiklos grupė mokymo ir lavinimo srityje. |
| --- | --- |

10.

Švietimo programos suteikia ES galimybę tiesiogiai pasiekti piliečius. Nė viena kita ES pastanga neturi įtakos tokiam dideliam žmonių skaičiui kiekvienais metais. Programos taip pat padeda modernizuoti švietimo sistemas ir padeda asmenims patobulinti savo įgūdžius. Atsižvelgiant į vietos ir regionų lygio atsakomybės sritis, regioniniai dalyviai turėtų būti svarbi tikslinė programų veiklos grupė mokymo ir lavinimo srityje.

| 11. | Komisijos ir Regionų komiteto sukurti regioniniai tinklai, skirti visą gyvenimą trunkančiam mokymuisi (R3L programa), yra puikus pavyzdys, kaip visą gyvenimą trunkančio mokymosi idėja gali būti skleidžiama ir plėtojama Europoje. Komitetas pritartų dar kelioms kitoms panašioms iniciatyvoms, kurios būtų skubiai įgyvendintos ir aktyviai prisidėtų prie Europos integracijos skatinimo pačiu žemiausiu lygiu. |
| --- | --- |

11.

Komisijos ir Regionų komiteto sukurti regioniniai tinklai, skirti visą gyvenimą trunkančiam mokymuisi (R3L programa), yra puikus pavyzdys, kaip visą gyvenimą trunkančio mokymosi idėja gali būti skleidžiama ir plėtojama Europoje. Komitetas pritartų dar kelioms kitoms panašioms iniciatyvoms, kurios būtų skubiai įgyvendintos ir aktyviai prisidėtų prie Europos integracijos skatinimo pačiu žemiausiu lygiu.

| 12. | Europos vietos ir regionų lygiai mokymo ir lavinimo programų veikloje turi pradėti dalyvauti jau pačiame pradiniame etape. Jie niekuomet neturėtų užsiimti tik programos rezultatų priėmimu jam pasibaigus. |
| --- | --- |

12.

Europos vietos ir regionų lygiai mokymo ir lavinimo programų veikloje turi pradėti dalyvauti jau pačiame pradiniame etape. Jie niekuomet neturėtų užsiimti tik programos rezultatų priėmimu jam pasibaigus.

Visą gyvenimą trunkančio mokymosi strategijos vieta integruotoje programoje

| 13. | Visą gyvenimą trunkantis mokymasis yra labiau orientuotas į mokymąsi, o ne lavinimą ir labiau susijęs su asmens įgūdžių ugdymu, o ne formaliomis švietimo sistemomis. |
| --- | --- |

13.

Visą gyvenimą trunkantis mokymasis yra labiau orientuotas į mokymąsi, o ne lavinimą ir labiau susijęs su asmens įgūdžių ugdymu, o ne formaliomis švietimo sistemomis.

| 14. | Strategija pradedama taikyti nuo darželio mokyklos iki suaugusiųjų švietimo ir skirta įvairių formų mokymuisi bei lavinimui. Svarbu, kad šis visaapimantis požiūris būtų iš tikrųjų įtrauktas į siūlomą integruotą programą ir sektorių programas. |
| --- | --- |

14.

Strategija pradedama taikyti nuo darželio mokyklos iki suaugusiųjų švietimo ir skirta įvairių formų mokymuisi bei lavinimui. Svarbu, kad šis visaapimantis požiūris būtų iš tikrųjų įtrauktas į siūlomą integruotą programą ir sektorių programas.

| 15. | Visų konkrečių programų, o ne tik Comenius, tikslas turėtų būti žinių apie Europos kultūrų įvairovę ir vertę gilinimas. |
| --- | --- |

15.

Visų konkrečių programų, o ne tik Comenius, tikslas turėtų būti žinių apie Europos kultūrų įvairovę ir vertę gilinimas.

| 16. | Darnaus ekonominio, socialinio ir aplinkos vystymosi svarbos klausimas turėtų būti svarstomas iš visą gyvenimą trunkančio mokymosi perspektyvos atsižvelgiant į bendrus tikslus. |
| --- | --- |

16.

Darnaus ekonominio, socialinio ir aplinkos vystymosi svarbos klausimas turėtų būti svarstomas iš visą gyvenimą trunkančio mokymosi perspektyvos atsižvelgiant į bendrus tikslus.

| 17. | Dėl to Komisijos memorandume aiškiai nurodyta, kad švietimo ir praktinio mokymo sistemos turėtų būti integruotos į visą gyvenimą trunkančio mokymosi kontekstą. Komisija jau nurodė, kad nauja integruota programa turi apimti ir akademinį mokymą, ir profesinį mokymą. Regionų komitetas pritaria tokiam požiūriui. Blogai, kad iki šiol Socrates ir Leonardo programas reglamentavo skirtingi norminiai teisės aktai ir dėl to joms buvo taikoma skirtinga tvarka. |
| --- | --- |

17.

Dėl to Komisijos memorandume aiškiai nurodyta, kad švietimo ir praktinio mokymo sistemos turėtų būti integruotos į visą gyvenimą trunkančio mokymosi kontekstą. Komisija jau nurodė, kad nauja integruota programa turi apimti ir akademinį mokymą, ir profesinį mokymą. Regionų komitetas pritaria tokiam požiūriui. Blogai, kad iki šiol Socrates ir Leonardo programas reglamentavo skirtingi norminiai teisės aktai ir dėl to joms buvo taikoma skirtinga tvarka.

| 18. | Tai, kad pagrindinis profesinis mokymas priklauso Leonardo, o pouniversitetinis profesinis mokymas priklauso Erasmus programai, dar kartą parodo, kad yra būtina turėti gerus kryžminius projektus. |
| --- | --- |

18.

Tai, kad pagrindinis profesinis mokymas priklauso Leonardo, o pouniversitetinis profesinis mokymas priklauso Erasmus programai, dar kartą parodo, kad yra būtina turėti gerus kryžminius projektus.

| 19. | Regionų komitetas pabrėžtų, kad būtina optimali įvairių sektorių programų sąveika. Tokiu būdu visą gyvenimą trunkančiam mokymuisi skirtoje programoje turi būti sudaryta galimybė vykdyti ir horizontalius, ir vertikalius projektus, bei palengvintas jų vykdymas. Siūloma struktūra būtų palankesnė tokiam glaudesniam tarpšakiniam bendradarbiavimui. |
| --- | --- |

19.

Regionų komitetas pabrėžtų, kad būtina optimali įvairių sektorių programų sąveika. Tokiu būdu visą gyvenimą trunkančiam mokymuisi skirtoje programoje turi būti sudaryta galimybė vykdyti ir horizontalius, ir vertikalius projektus, bei palengvintas jų vykdymas. Siūloma struktūra būtų palankesnė tokiam glaudesniam tarpšakiniam bendradarbiavimui.

| 20. | Tačiau Regionų komitetas mano, kad be šio atvirumo, turi būti ir aiškus postūmis gerinti įvairių konkrečių programų tarpusavio bendradarbiavimą, žvelgiant iš Europos visą gyvenimą trunkančio mokymosi perspektyvos. |
| --- | --- |

20.

Tačiau Regionų komitetas mano, kad be šio atvirumo, turi būti ir aiškus postūmis gerinti įvairių konkrečių programų tarpusavio bendradarbiavimą, žvelgiant iš Europos visą gyvenimą trunkančio mokymosi perspektyvos.

Dabartinio poreikio įgūdžiams patenkinimas

| 21. | Profesinis mokymas sparčiai kinta. Profesiniame mokyme, kuris yra visą gyvenimą trunkančio mokymosi pakraipos, tokios sąvokos kaip žinios ir mokymasis turi svarbią reikšmę, o dabartinė darbo aplinka reikalauja geresnių kalbos įgūdžių. |
| --- | --- |

21.

Profesinis mokymas sparčiai kinta. Profesiniame mokyme, kuris yra visą gyvenimą trunkančio mokymosi pakraipos, tokios sąvokos kaip žinios ir mokymasis turi svarbią reikšmę, o dabartinė darbo aplinka reikalauja geresnių kalbos įgūdžių.

| 22. | Tokie socialiniai įgūdžiai kaip noras prisiimti atsakomybę, dirbti kolektyve, gerai sutarti su kolegomis ir kitais suaugusiais asmenimis, kūrybingumas, gebėjimas žvelgti plačiau bei kokybės suvokimas tampa svarbiais profesinio mokymo veiksniais. Verslininkystė, veikli pilietybė, lygios galimybės ir kova su rasizmu ir ksenofobija yra kitų, labai svarbių „bendrų“ profesinio mokymo sudedamųjų dalių pavyzdžiai. Keletas jų yra įtraukta į konkrečius integruotos programos tikslus ir tokį veiksmą RK mano esant pozityvų. |
| --- | --- |

22.

Tokie socialiniai įgūdžiai kaip noras prisiimti atsakomybę, dirbti kolektyve, gerai sutarti su kolegomis ir kitais suaugusiais asmenimis, kūrybingumas, gebėjimas žvelgti plačiau bei kokybės suvokimas tampa svarbiais profesinio mokymo veiksniais. Verslininkystė, veikli pilietybė, lygios galimybės ir kova su rasizmu ir ksenofobija yra kitų, labai svarbių „bendrų“ profesinio mokymo sudedamųjų dalių pavyzdžiai. Keletas jų yra įtraukta į konkrečius integruotos programos tikslus ir tokį veiksmą RK mano esant pozityvų.

| 23. | Savo ruožtu, bendrosios švietimo programos turi būti atviresnės esamiems darbuotojams ir būsimiems darbuotojams, pavyzdžiui, pasitelkiant partnerystes su firmomis, projektus bei darbuotojų atstovų kvietimą į klases. |
| --- | --- |

23.

Savo ruožtu, bendrosios švietimo programos turi būti atviresnės esamiems darbuotojams ir būsimiems darbuotojams, pavyzdžiui, pasitelkiant partnerystes su firmomis, projektus bei darbuotojų atstovų kvietimą į klases.

| 24. | Regionų komitetas mano, kad programa sugebės gerokai paskatins aukštojo mokslo raidą. Tai labai svarbi prielaida, lemianti regionų plėtrą. |
| --- | --- |

24.

Regionų komitetas mano, kad programa sugebės gerokai paskatins aukštojo mokslo raidą. Tai labai svarbi prielaida, lemianti regionų plėtrą.

| 25. | Be to, plėtra dažnai priklauso nuo mažųjų ir vidutinių įmonių, kurių darbuotojai dažnai nebūna įgiję aukštojo mokslo. Šioje srityje mokymo ir lavinimo tradicijos skiriasi. Dėl to, labai svarbu remti plėtros programą darbuotojams, turintiems pradinio arba vidurinio mokslo poreikius. Labai svarbu mokymo ir įgūdžių ugdymo programas parengti taip, kad jos pasiektų tuos asmenis, kurie dirba mažose ir vidutinėse firmose. |
| --- | --- |

25.

Be to, plėtra dažnai priklauso nuo mažųjų ir vidutinių įmonių, kurių darbuotojai dažnai nebūna įgiję aukštojo mokslo. Šioje srityje mokymo ir lavinimo tradicijos skiriasi. Dėl to, labai svarbu remti plėtros programą darbuotojams, turintiems pradinio arba vidurinio mokslo poreikius. Labai svarbu mokymo ir įgūdžių ugdymo programas parengti taip, kad jos pasiektų tuos asmenis, kurie dirba mažose ir vidutinėse firmose.

| 26. | Taip pat svarbu paaiškinti, kokiu būdu programos bus tokios lanksčios, kad įgyvendintų politikos uždavinius ir reikmes, kurios programos laikotarpiu galėtų atsirasti. |
| --- | --- |

26.

Taip pat svarbu paaiškinti, kokiu būdu programos bus tokios lanksčios, kad įgyvendintų politikos uždavinius ir reikmes, kurios programos laikotarpiu galėtų atsirasti.

| 27. | Be to, Regionų komitetas pabrėžia būtinybę, kad išteklių įvairioms programoms skirstymas būtų tęstinis procesas, susijęs su biudžetu ir integruotos programos tikslais. Tokia nuostata taikoma konkrečių programų tarpusavio plėtrai ir perskirstymo galimybėms, kad būtų labiau skatinama plėtra ir studentų, kurių akademinė karjera kol kas trumpesnė, mainus. |
| --- | --- |

27.

Be to, Regionų komitetas pabrėžia būtinybę, kad išteklių įvairioms programoms skirstymas būtų tęstinis procesas, susijęs su biudžetu ir integruotos programos tikslais. Tokia nuostata taikoma konkrečių programų tarpusavio plėtrai ir perskirstymo galimybėms, kad būtų labiau skatinama plėtra ir studentų, kurių akademinė karjera kol kas trumpesnė, mainus.

Dalyviams nustatytos sąlygos

| 28. | Neseniai Europos Parlamentas nurodė, kad dėl to, jog studentų mainams skirtas finansavimas yra nepakankamas, mainų programomis dažniausiai gali pasinaudoti studentai iš pasiturinčių šeimų. Svarbu, kad valstybės narės užtikrintų, jog studentai tikrai turi galimybių pasinaudoti mainų programomis ir finansavimu bei būtų atsižvelgiama į pareiškėjų finansinius išteklius. |
| --- | --- |

28.

Neseniai Europos Parlamentas nurodė, kad dėl to, jog studentų mainams skirtas finansavimas yra nepakankamas, mainų programomis dažniausiai gali pasinaudoti studentai iš pasiturinčių šeimų. Svarbu, kad valstybės narės užtikrintų, jog studentai tikrai turi galimybių pasinaudoti mainų programomis ir finansavimu bei būtų atsižvelgiama į pareiškėjų finansinius išteklius.

| 29. | Regionų komitetui ypač rūpimas klausimas — ir sritis, kurioje integruota veiksmų programa, skirta visą gyvenimą trunkančiam mokymuisi, gali būti labai svarbi — yra socialinė integracija. Tai susiję su didele ir įvairia grupe studentų, kurių poreikiai gauti paramą yra skirtingi, pradedant tais, kurie turi mokymosi sunkumų arba yra socialiai pažeidžiami ir patiria socialinę atskirtį, ir baigiant studentais, kurie atvykę į šalį ir atsidūrę kultūrinėje aplinkoje, kuri jiems svetima. Šiandien matome, kad yra didelė jaunuolių grupė, kurių pagrindinis išsilavinimas yra nepakankamas dėl nutrauktų studijų arba dėl to, kad yra iš viso apleidę privalomą mokslą. Turėtų būti sudaryta galimybė remti metodikos rengimą, įgūdžių perdavimą ir kitas, jaunimo ugdymui skirtas iniciatyvas. |
| --- | --- |

29.

Regionų komitetui ypač rūpimas klausimas — ir sritis, kurioje integruota veiksmų programa, skirta visą gyvenimą trunkančiam mokymuisi, gali būti labai svarbi — yra socialinė integracija. Tai susiję su didele ir įvairia grupe studentų, kurių poreikiai gauti paramą yra skirtingi, pradedant tais, kurie turi mokymosi sunkumų arba yra socialiai pažeidžiami ir patiria socialinę atskirtį, ir baigiant studentais, kurie atvykę į šalį ir atsidūrę kultūrinėje aplinkoje, kuri jiems svetima. Šiandien matome, kad yra didelė jaunuolių grupė, kurių pagrindinis išsilavinimas yra nepakankamas dėl nutrauktų studijų arba dėl to, kad yra iš viso apleidę privalomą mokslą. Turėtų būti sudaryta galimybė remti metodikos rengimą, įgūdžių perdavimą ir kitas, jaunimo ugdymui skirtas iniciatyvas.

| 30. | Tai tokia svarbi problema, kad ji turėtų būti aiškiai įvardyta programos tiksluose ir sprendžiama ES, nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos programomis. „Antrosios galimybės mokyklos“ yra puikus tokios rūšies Europos tinklų pavyzdys, padedantis rengti metodiką, perduoti įgūdžius ir plėtoti veiklą. |
| --- | --- |

30.

Tai tokia svarbi problema, kad ji turėtų būti aiškiai įvardyta programos tiksluose ir sprendžiama ES, nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos programomis. „Antrosios galimybės mokyklos“ yra puikus tokios rūšies Europos tinklų pavyzdys, padedantis rengti metodiką, perduoti įgūdžius ir plėtoti veiklą.

| 31. | Negalią turintys studentai turi turėti realią galimybę dalyvauti integruotos programos veikloje. |
| --- | --- |

31.

Negalią turintys studentai turi turėti realią galimybę dalyvauti integruotos programos veikloje.

| 32. | Kalbant apie suaugusių dalyvavimą mainų programose, lygių galimybių klausimai irgi turėtų būti pabrėžiami, kad galėtų dalyvauti ir vyrai, ir moterys. Konkretus dėmesys turėtų būti skirtas darbuotojams, kuriems reikia įgyti naujus įgūdžius. |
| --- | --- |

32.

Kalbant apie suaugusių dalyvavimą mainų programose, lygių galimybių klausimai irgi turėtų būti pabrėžiami, kad galėtų dalyvauti ir vyrai, ir moterys. Konkretus dėmesys turėtų būti skirtas darbuotojams, kuriems reikia įgyti naujus įgūdžius.

Kaimyninių trečiųjų šalių įtraukimas

| 33. | Regionų komitetas taip pat pritaria ketinimui įtraukti ir kaimynines trečiąsias šalis. Šiame kontekste būtų visiškai įprasta pasiremti Europos Parlamento pranešimu dėl Europos šalių platesnės kaimynystės. Ryšiai vietos ir regioniniu lygiu buvo užmegzti ankstyvame etape ir atsirado galimybių nutiesti naujus kelius užmezgant ryšius su šalimis, kurios neseniai prisijungė prie Europos Sąjungos. Atrodytų, visai natūralu šį regioninio ir vietos lygių darbą tęsti ir įtraukti į jį naujas šalis. |
| --- | --- |

33.

Regionų komitetas taip pat pritaria ketinimui įtraukti ir kaimynines trečiąsias šalis. Šiame kontekste būtų visiškai įprasta pasiremti Europos Parlamento pranešimu dėl Europos šalių platesnės kaimynystės. Ryšiai vietos ir regioniniu lygiu buvo užmegzti ankstyvame etape ir atsirado galimybių nutiesti naujus kelius užmezgant ryšius su šalimis, kurios neseniai prisijungė prie Europos Sąjungos. Atrodytų, visai natūralu šį regioninio ir vietos lygių darbą tęsti ir įtraukti į jį naujas šalis.

Atsakomybės pasidalijimas

| 34. | Regionų komitetas pabrėžia būtinybę aiškiai atskirti Bendrijos atsakomybę už programas nuo atsakomybės nacionaliniu lygiu. Valstybės narės turėtų kuo geriau atsakyti už praktinę darbo pusę. Kad būsimos pastangos būtų sėkmingai įgyvendintos, decentralizuota struktūra yra ypač svarbi. Esant tokiai struktūrai, vietos ir regioninis lygiai taip pat turės aktyviau dalyvauti. |
| --- | --- |

34.

Regionų komitetas pabrėžia būtinybę aiškiai atskirti Bendrijos atsakomybę už programas nuo atsakomybės nacionaliniu lygiu. Valstybės narės turėtų kuo geriau atsakyti už praktinę darbo pusę. Kad būsimos pastangos būtų sėkmingai įgyvendintos, decentralizuota struktūra yra ypač svarbi. Esant tokiai struktūrai, vietos ir regioninis lygiai taip pat turės aktyviau dalyvauti.

| 35. | Remiantis Komisijos pasiūlymu, Bendrijos lygiu turėtų spendžiami klausimai, susiję su tikslais, bendra apžvalga, bendra strategija, pastebėjimais ir analize bei veiklos kontrole ir vertinimu. Bendrijos lygiu taip pat turėtų būti sprendžiami įgyvendinimo klausimai, nustatant ir paskelbiant, kokie įgyvendinimo būdai buvo sėkmingi. Regionų komitetas mano, kad vietos ir regioninis lygiai turėtų būti svarbūs įgyvendinant, kaupiant paramą naujoms programoms bei platinant jas. |
| --- | --- |

35.

Remiantis Komisijos pasiūlymu, Bendrijos lygiu turėtų spendžiami klausimai, susiję su tikslais, bendra apžvalga, bendra strategija, pastebėjimais ir analize bei veiklos kontrole ir vertinimu. Bendrijos lygiu taip pat turėtų būti sprendžiami įgyvendinimo klausimai, nustatant ir paskelbiant, kokie įgyvendinimo būdai buvo sėkmingi. Regionų komitetas mano, kad vietos ir regioninis lygiai turėtų būti svarbūs įgyvendinant, kaupiant paramą naujoms programoms bei platinant jas.

| 36. | Paprastai, turėtų būti vengiama bet kokios sprendimų priėmimo tvarkos, kai klausimas yra sprendžiamas dviem lygiais. |
| --- | --- |

36.

Paprastai, turėtų būti vengiama bet kokios sprendimų priėmimo tvarkos, kai klausimas yra sprendžiamas dviem lygiais.

Nuomonės apie integruotos programos sudedamąsias dalis

| 37. | Regionų komitetas mano, kad siūloma integruota programa, jos dabartiniai ambicingi tikslai yra labai svarbūs skatinant mobilumo partnerystes, projektus ir tinklus Europoje. |
| --- | --- |

37.

Regionų komitetas mano, kad siūloma integruota programa, jos dabartiniai ambicingi tikslai yra labai svarbūs skatinant mobilumo partnerystes, projektus ir tinklus Europoje.

| 38. | Mobilumo projektai yra itin svarbūs vietos ir regioniniam lygiams. Dažnai maži mobilumo projektai, dėl kurių sprendimai priimami nacionaliniu lygiu, daro didelę įtaką ir remia Europos idėją, aktyvios pilietybės ir demokratijos klausimus. Svarbu projektuose palikti vietos atvirumui ir galimybėms keistis patirtimi. Tai padeda skleisti žinias ir jas įgyvendinti. Šiuo atveju abipusis mokymasis yra pagrindas. |
| --- | --- |

38.

Mobilumo projektai yra itin svarbūs vietos ir regioniniam lygiams. Dažnai maži mobilumo projektai, dėl kurių sprendimai priimami nacionaliniu lygiu, daro didelę įtaką ir remia Europos idėją, aktyvios pilietybės ir demokratijos klausimus. Svarbu projektuose palikti vietos atvirumui ir galimybėms keistis patirtimi. Tai padeda skleisti žinias ir jas įgyvendinti. Šiuo atveju abipusis mokymasis yra pagrindas.

| 39. | Be to, mobilumo projektais vis dažniau turėtų būti siekiama sukurti nacionalines, regionines ir vietos paramos sistemas, kad mobilumas būtų toliau remiamas projektui pasibaigus, siekiant išlaikyti jau sukurtas struktūras ir ryšius. Projektai turėtų padėti pašalinti kliūtis ir skatinti nuolat keistis informacija, kad jie taptų įprastinės veiklos dalimi. Svarbu, kad nacionalinės švietimo finansavimo programos suteiktų studentams galimybę dalį savo kurso medžiagos studijuoti kitoje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

39.

Be to, mobilumo projektais vis dažniau turėtų būti siekiama sukurti nacionalines, regionines ir vietos paramos sistemas, kad mobilumas būtų toliau remiamas projektui pasibaigus, siekiant išlaikyti jau sukurtas struktūras ir ryšius. Projektai turėtų padėti pašalinti kliūtis ir skatinti nuolat keistis informacija, kad jie taptų įprastinės veiklos dalimi. Svarbu, kad nacionalinės švietimo finansavimo programos suteiktų studentams galimybę dalį savo kurso medžiagos studijuoti kitoje valstybėje narėje.

| 40. | Kalbant apie plėtros programas, labai svarbu panaudoti įgyjamą patirtį, pvz., per ekspertų grupes, kt. Projektai, kuriuose vertinamas įvairių formų mokymąsi, bus ypač svarbūs visą gyvenimą trunkančio mokymosi strategijai. Dėl to, taikant tam tikras sąlygas, naujoviškas plėtros projektų metodas turėtų sudaryti galimybę pakeisti projekto kryptį, kol jis yra vykdomas. |
| --- | --- |

40.

Kalbant apie plėtros programas, labai svarbu panaudoti įgyjamą patirtį, pvz., per ekspertų grupes, kt. Projektai, kuriuose vertinamas įvairių formų mokymąsi, bus ypač svarbūs visą gyvenimą trunkančio mokymosi strategijai. Dėl to, taikant tam tikras sąlygas, naujoviškas plėtros projektų metodas turėtų sudaryti galimybę pakeisti projekto kryptį, kol jis yra vykdomas.

| 41. | Regionų komitetas mano, kad siūlomos bendros (skersinės) programos bus labai svarbios darnos atžvilgiu ir atsakys už analizę bei rems politikos plėtrą. Kita svarbi užduotis — inicijuoti naujus projektus ir tinklus kartu prisidedant prie naujų procesų Sąjungos švietimo poreikiams patenkinti. Atsižvelgiant į švietimo srities regioninio ir vietos lygių svarbą, būtina sąsaja tarp šios veiklos ir Regionų komiteto. |
| --- | --- |

41.

Regionų komitetas mano, kad siūlomos bendros (skersinės) programos bus labai svarbios darnos atžvilgiu ir atsakys už analizę bei rems politikos plėtrą. Kita svarbi užduotis — inicijuoti naujus projektus ir tinklus kartu prisidedant prie naujų procesų Sąjungos švietimo poreikiams patenkinti. Atsižvelgiant į švietimo srities regioninio ir vietos lygių svarbą, būtina sąsaja tarp šios veiklos ir Regionų komiteto.

| 42. | Jean Monnet programa bus strategiškai svarbi Europos integracijai į aukštojo mokslo įstaigas ir mokslinius tyrimus. |
| --- | --- |

42.

Jean Monnet programa bus strategiškai svarbi Europos integracijai į aukštojo mokslo įstaigas ir mokslinius tyrimus.

Komitetas

| 43. | Regionų komitetas pabrėžia, kad komitetas, kuris turi padėti Komisijai (pasiūlymo 10 straipsnis), turėtų:






  — | dirbti tikslų ir politikos rengimo srityje; |
| --- | --- | --- |

43.

Regionų komitetas pabrėžia, kad komitetas, kuris turi padėti Komisijai (pasiūlymo 10 straipsnis), turėtų:

—

dirbti tikslų ir politikos rengimo srityje;

| — | nuolat stebėti ir skatinti integruotos programos bendrus uždavinius; |
| --- | --- |

—

nuolat stebėti ir skatinti integruotos programos bendrus uždavinius;

| — | užtikrinti, kad Europos visą gyvenimą trunkančio mokymosi strategija būtų įgyvendinta per įvairias sektorių programas. |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad Europos visą gyvenimą trunkančio mokymosi strategija būtų įgyvendinta per įvairias sektorių programas.

Šiam komitetui turėtų priklausyti visa atsakomybė už tai, kad neatsirastų kliūčių tarp sektorių programų. Reikės, kad komitetas ir Regionų komitetas bendradarbiautų būsimos veiklos klausimais.

Kiekybiniai tikslai

| 44. | Regionų komitetas patvirtina siūlomus kiekybinius tikslus, pagal kuriuos tikimasi, kad mobilumo programų patrigubės. Šie ambicingi tikslai gali sustiprinti Europos bendriją ir sanglaudą. Tačiau, dėl kiekybinių tikslų neturi nukentėti programų kokybė. |
| --- | --- |

44.

Regionų komitetas patvirtina siūlomus kiekybinius tikslus, pagal kuriuos tikimasi, kad mobilumo programų patrigubės. Šie ambicingi tikslai gali sustiprinti Europos bendriją ir sanglaudą. Tačiau, dėl kiekybinių tikslų neturi nukentėti programų kokybė.

Administracinių procedūrų supaprastinimas

| 45. | Regionų komitetas taip pat pritaria supaprastintai (vienodo dydžio sąnaudų apskaičiavimo) sistemai. Anksčiau RK buvo atkreipęs dėmesį oficialių formalumų neigiamą poveikį paraiškų skaičiui. Daug dalyvių atsisako dalyvauti dėl sudėtingų, dokumentams keliamų reikalavimų. Regionų komitetas mano, kad administravimo ir apskaitos reikalavimai turėtų atitikti skiriamo finansavimo dydį. Mažesni projektai neturėtų būti taip išsamiai ir detaliai tikrinami kaip dideli projektai. |
| --- | --- |

45.

Regionų komitetas taip pat pritaria supaprastintai (vienodo dydžio sąnaudų apskaičiavimo) sistemai. Anksčiau RK buvo atkreipęs dėmesį oficialių formalumų neigiamą poveikį paraiškų skaičiui. Daug dalyvių atsisako dalyvauti dėl sudėtingų, dokumentams keliamų reikalavimų. Regionų komitetas mano, kad administravimo ir apskaitos reikalavimai turėtų atitikti skiriamo finansavimo dydį. Mažesni projektai neturėtų būti taip išsamiai ir detaliai tikrinami kaip dideli projektai.

| 46. | Tačiau Komitetas norėtų nurodyti, kad skiriasi ir aplinkybės bei gebėjimas dalyvauti programose, o tai gali turėti įtakos sąnaudoms. Tai galėtų būti susiję su tokiu klausimu, kaip, pvz., nepakankamomis žiniomis apie studijas, negalia, finansinėmis galimybėmis padengti kelionės ir apgyvendinimo išlaidas arba skirtingomis regionų sąlygomis. |
| --- | --- |

46.

Tačiau Komitetas norėtų nurodyti, kad skiriasi ir aplinkybės bei gebėjimas dalyvauti programose, o tai gali turėti įtakos sąnaudoms. Tai galėtų būti susiję su tokiu klausimu, kaip, pvz., nepakankamomis žiniomis apie studijas, negalia, finansinėmis galimybėmis padengti kelionės ir apgyvendinimo išlaidas arba skirtingomis regionų sąlygomis.

Pavadinimai

| 47. | Regionų komitetas taip pat norėtų nurodyti, kad nauja programa ir jos įvairios sudėtinės dalys būtų pavadintos nedviprasmiškais praktiniais pavadinimais, kurie būtų aiškūs ir suprantami nepaisant vartojamos Europos kalbos. Tokie išsireiškimai kaip „integruota programa“ ir „bendra (skersinė) programa“ lems painiavą ir nesusipratimą. |
| --- | --- |

47.

Regionų komitetas taip pat norėtų nurodyti, kad nauja programa ir jos įvairios sudėtinės dalys būtų pavadintos nedviprasmiškais praktiniais pavadinimais, kurie būtų aiškūs ir suprantami nepaisant vartojamos Europos kalbos. Tokie išsireiškimai kaip „integruota programa“ ir „bendra (skersinė) programa“ lems painiavą ir nesusipratimą.

| 48. | Reikėtų pakankamai aiškiai nurodyti, kad „integruota programa“ reiškia visą iniciatyvą, o Comenius, Leonardo, Erasmus, Grundtvig ir Jean Monnet programos yra iniciatyvos dalys. Be to, reikėtų paaiškinti, kad bendra (skersinė) programa turi strateginę, visaapimančią funkciją. Regionų komitetas mano, kad šis klausimas turėtų būti sprendžiamas itin kruopščiai. |
| --- | --- |

48.

Reikėtų pakankamai aiškiai nurodyti, kad „integruota programa“ reiškia visą iniciatyvą, o Comenius, Leonardo, Erasmus, Grundtvig ir Jean Monnet programos yra iniciatyvos dalys. Be to, reikėtų paaiškinti, kad bendra (skersinė) programa turi strateginę, visaapimančią funkciją. Regionų komitetas mano, kad šis klausimas turėtų būti sprendžiamas itin kruopščiai.

Subsidiarumas ir proporcingumas

| 49. | Programa papildo nacionalines ar regionines ir vietos iniciatyvas. Siūlomas teisinis pagrindas numato galimybes papildyti jas. Programa dažniausiai vykdoma tose srityse, kuriose valstybės narės veiksmai negali būti veiksmingi. Siekiama ne pakeisti švietimo sistemų struktūrą ir turinį; ji nukreipta į tas sritis, kuriose pridėtinė vertė gali būti sukurta Europos lygiu. Kalbant apie proporcingumą, pasiūlymu buvo siekiama kuo didesnio supaprastinimo masto. |
| --- | --- |

49.

Programa papildo nacionalines ar regionines ir vietos iniciatyvas. Siūlomas teisinis pagrindas numato galimybes papildyti jas. Programa dažniausiai vykdoma tose srityse, kuriose valstybės narės veiksmai negali būti veiksmingi. Siekiama ne pakeisti švietimo sistemų struktūrą ir turinį; ji nukreipta į tas sritis, kuriose pridėtinė vertė gali būti sukurta Europos lygiu. Kalbant apie proporcingumą, pasiūlymu buvo siekiama kuo didesnio supaprastinimo masto.

Regionų komiteto pasiūlymai

| 1. | Vietos ir regioninis lygiai integruotoje programoje turi dalyvauti jau pradiniame etape. |
| --- | --- |

1.

Vietos ir regioninis lygiai integruotoje programoje turi dalyvauti jau pradiniame etape.

| 2. | Vietos ir regioniniai dalyviai turėtų būti svarbi iniciatyvų, skirtų Europos plėtrai ir integracijai apskritai, ir programų veiklos, pirmiausia švietimo srityje, tikslinė grupė. |
| --- | --- |

2.

Vietos ir regioniniai dalyviai turėtų būti svarbi iniciatyvų, skirtų Europos plėtrai ir integracijai apskritai, ir programų veiklos, pirmiausia švietimo srityje, tikslinė grupė.

| 3. | Dokumente turėtų būti labiau pabrėžiamas neformalus ir neorganizuotas mokymasis. |
| --- | --- |

3.

Dokumente turėtų būti labiau pabrėžiamas neformalus ir neorganizuotas mokymasis.

| 4. | Vienas iš būdų, kaip išvengti problemų, susijusių su jų atskyrimu vienas nuo kito, ir kliūčių — pabandyti į vieną bendrą straipsnį (panašų į pasiūlymo 4 straipsnį) įtraukti kuo daugiau taisyklių, skirtų įvairioms integruotos programos dalims, ir atitinkamai sumažinti taisyklių dėl konkrečių galimybių pasinaudoti Comenius, Erasmus, Leonardo da Vinci ir Grundtvig sektorių programomis. |
| --- | --- |

4.

Vienas iš būdų, kaip išvengti problemų, susijusių su jų atskyrimu vienas nuo kito, ir kliūčių — pabandyti į vieną bendrą straipsnį (panašų į pasiūlymo 4 straipsnį) įtraukti kuo daugiau taisyklių, skirtų įvairioms integruotos programos dalims, ir atitinkamai sumažinti taisyklių dėl konkrečių galimybių pasinaudoti Comenius, Erasmus, Leonardo da Vinci ir Grundtvig sektorių programomis.

| 5. | Svarbu, kad šis atitinkamas atvirumo aspektas taip pat būtų taikomas ir būdui, kaip nustatyti siūlomas finansines sistemas konkretiems projektams. |
| --- | --- |

5.

Svarbu, kad šis atitinkamas atvirumo aspektas taip pat būtų taikomas ir būdui, kaip nustatyti siūlomas finansines sistemas konkretiems projektams.

| 6. | Ryšys tarp pagrindinio ir aukštojo mokslo, tarp bendrojo švietimo ir profesinio mokymo bei formalaus, neformalaus ir neorganizuoto mokymosi poreikių turėtų būti aktyviai stiprinamas programos laikotarpiu. |
| --- | --- |

6.

Ryšys tarp pagrindinio ir aukštojo mokslo, tarp bendrojo švietimo ir profesinio mokymo bei formalaus, neformalaus ir neorganizuoto mokymosi poreikių turėtų būti aktyviai stiprinamas programos laikotarpiu.

| 7. | Europos visą gyvenimą trunkančio mokymosi strategija turėtų būti aiškiai išdėstyta integruotoje programoje ir jos įvairiose sudėtinėse dalyse. |
| --- | --- |

7.

Europos visą gyvenimą trunkančio mokymosi strategija turėtų būti aiškiai išdėstyta integruotoje programoje ir jos įvairiose sudėtinėse dalyse.

| 8. | Regionų komitetas mano, kad vietos ir regioninis lygiai turi būti svarbūs įgyvendinant, kaupiant paramą integruotai programai ir jos sudėtinėms dalims bei platinant jos rezultatus. |
| --- | --- |

8.

Regionų komitetas mano, kad vietos ir regioninis lygiai turi būti svarbūs įgyvendinant, kaupiant paramą integruotai programai ir jos sudėtinėms dalims bei platinant jos rezultatus.

| 9. | Regionų komitetas nori aktyviai dalyvauti skelbiant, platinant ir aptariant informaciją apie Bendrijos lygiu pasiektą pažangą šiais klausimais. |
| --- | --- |

9.

Regionų komitetas nori aktyviai dalyvauti skelbiant, platinant ir aptariant informaciją apie Bendrijos lygiu pasiektą pažangą šiais klausimais.

| 10. | Siūloma bendra (skersinė) programa bus strategiškai svarbi jėga, jungianti politikos rengimą, naujus projektus ir tinklus, skirtus analizuoti ir padėti kurti naujus mechanizmus, kad būtų patenkinti Bendrijos švietimo poreikiai. Atsižvelgiant į švietimo srities regioninio ir vietos lygių svarbą, būtina sąsaja tarp šios veiklos ir Regionų komiteto. |
| --- | --- |

10.

Siūloma bendra (skersinė) programa bus strategiškai svarbi jėga, jungianti politikos rengimą, naujus projektus ir tinklus, skirtus analizuoti ir padėti kurti naujus mechanizmus, kad būtų patenkinti Bendrijos švietimo poreikiai. Atsižvelgiant į švietimo srities regioninio ir vietos lygių svarbą, būtina sąsaja tarp šios veiklos ir Regionų komiteto.

2005 m. vasario 23 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

| 5.7.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 164/65 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 164/65

---

Regionų komiteto nuomonė dėl „Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, įsteigiantį 2007–2013 m. programą „Kultūra 2007““

(2005/C 164/08)

REGIONŲ KOMITETAS,

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, steigiančio programą „Kultūra 2007“ (2007–2013) (KOM(2004)469 galutinis — 2004/0150 (COD)),

atsižvelgdamas į 2004 m. liepos 15 d. Komisijos sprendimą šiuo klausimu pasikonsultuoti su juo pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio pirmąją pastraipą,

atsižvelgdamas į 2004 m. sausio 27 d. jo pirmininko sprendimą pavesti Kultūros ir švietimo komisijai parengti nuomonę šiuo klausimu,

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Konstitucijos Europai projekto III-280 straipsnį,

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Kad pilietybė taptų reali: Europos kultūros ir įvairovės puoselėjimas įgyvendinant jaunimo, kultūros, audiovizualines ir pilietinio dalyvavimo programas“ (KOM (2004) 154 galutinis),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Bendros ateities kūrimas — išsiplėtusios Sąjungos politikos iššūkiai ir biudžeto lėšos 2007–2013 m.“ (KOM (2004) 101 galutinis),

atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl „Pasiūlymo, inicijuojančio Bendrijos veiksmus“ Europos kultūros sostinės „iniciatyvai 2005 — 2019 m.“ (CdR 393/2003 galutinis) (1),

atsižvelgdamas į savo nuomonės projektą CdR 259/2004 rev. 1, kurį 2004 m. gruodžio 7 d. priėmė Kultūros ir švietimo komisija, (pranešėja p. Rosemary Butler, išrinkta Velso nacionalinės asamblėjos narė (UK/PES),

2005 m. vasario 23 — 24 d. (2005 m. vasario 23 d. posėdis) savo 58-ojoje plenarinėje sesijoje vienbalsiai priėmė šią nuomonę.

1.   Regionų komiteto požiūris

REGIONŲ KOMITETAS:

Bendrosios pastabos

| 1.1 | patvirtina Europos kultūrinio bendradarbiavimo programos svarbą ir mano, kad ji politiškai aktuali labiau nei bet kada dėl išaugusio poreikio skatinti supratimą ir toleranciją pačioje ES ir su mūsų kaimynais; |
| --- | --- |

1.1

patvirtina Europos kultūrinio bendradarbiavimo programos svarbą ir mano, kad ji politiškai aktuali labiau nei bet kada dėl išaugusio poreikio skatinti supratimą ir toleranciją pačioje ES ir su mūsų kaimynais;

| 1.2 | sutinka su bendra Komisijos pasiūlymo idėja, o konkrečiai su tuo, kad programa sutelkiama į tris bendruosius tikslus ir tris sudėtines dalis. RK labai vertina šią naująją struktūrą, kuri yra nuoseklesnės ir tikslingesnės programos pagrindas, ir sveikina tai, kad buvo atsisakyta į sektorius orientuoto požiūrio; |
| --- | --- |

1.2

sutinka su bendra Komisijos pasiūlymo idėja, o konkrečiai su tuo, kad programa sutelkiama į tris bendruosius tikslus ir tris sudėtines dalis. RK labai vertina šią naująją struktūrą, kuri yra nuoseklesnės ir tikslingesnės programos pagrindas, ir sveikina tai, kad buvo atsisakyta į sektorius orientuoto požiūrio;

| 1.3 | mano, kad Europos Komisija turėtų dėti visas pastangas, siekdama skatinti tarpsektorinius projektus ir tvirtina, kad atrankos kriterijai turėtų būti palankūs naujoviškiems, su tam tikra rizika susijusiems ar bandomojo pobūdžio projektams, su išlyga, kad naujovė yra sąlyginė sąvoka ir priklauso nuo vietos ir regioninio konteksto; |
| --- | --- |

1.3

mano, kad Europos Komisija turėtų dėti visas pastangas, siekdama skatinti tarpsektorinius projektus ir tvirtina, kad atrankos kriterijai turėtų būti palankūs naujoviškiems, su tam tikra rizika susijusiems ar bandomojo pobūdžio projektams, su išlyga, kad naujovė yra sąlyginė sąvoka ir priklauso nuo vietos ir regioninio konteksto;

| 1.4 | tikisi, kad trijų sudėtinių dalių integravimas į vieną programą sukurs sąveiką tarp šių sudėtinių dalių ir padidins programos darną. RK ragina administravimo komitetą stebėti, ar tokia sąveika iš tiesų vyksta; |
| --- | --- |

1.4

tikisi, kad trijų sudėtinių dalių integravimas į vieną programą sukurs sąveiką tarp šių sudėtinių dalių ir padidins programos darną. RK ragina administravimo komitetą stebėti, ar tokia sąveika iš tiesų vyksta;

| 1.5 | remia tris bendruosius tikslus, kuriais yra pagrįsta programa, t.y. menininkų mobilumas, meno kūrinių mobilumas ir tarpkultūrinis dialogas; |
| --- | --- |

1.5

remia tris bendruosius tikslus, kuriais yra pagrįsta programa, t.y. menininkų mobilumas, meno kūrinių mobilumas ir tarpkultūrinis dialogas;

| 1.6 | sveikina administracinį, finansinį bei teisinį supaprastinimą, kuriuo atsižvelgiama į kultūros sektoriaus ypatybes, tokias kaip paprastesnės paraiškų formos, pastovūs koeficientai nustatytiems biudžeto straipsniams, geresnė informacija paraiškų teikėjams ir supaprastintas mažas dotacijas gaunančių organizacijų finansinis tikrinimas. Tačiau RK apgailestauja, kad šie patobulinimai įtraukti ne į patį teisinį tekstą, o į aiškinamąjį raštą. Jis taip pat mano, kad šis supaprastinimo procesas turėtų būti toliau plėtojamas taikant lankstesnį požiūrį į indėlį natūra ir didesnį proporcingumą, kai biurokratiniai reikalavimai projekto rengėjams yra proporcingi projekto biudžeto dydžiui; |
| --- | --- |

1.6

sveikina administracinį, finansinį bei teisinį supaprastinimą, kuriuo atsižvelgiama į kultūros sektoriaus ypatybes, tokias kaip paprastesnės paraiškų formos, pastovūs koeficientai nustatytiems biudžeto straipsniams, geresnė informacija paraiškų teikėjams ir supaprastintas mažas dotacijas gaunančių organizacijų finansinis tikrinimas. Tačiau RK apgailestauja, kad šie patobulinimai įtraukti ne į patį teisinį tekstą, o į aiškinamąjį raštą. Jis taip pat mano, kad šis supaprastinimo procesas turėtų būti toliau plėtojamas taikant lankstesnį požiūrį į indėlį natūra ir didesnį proporcingumą, kai biurokratiniai reikalavimai projekto rengėjams yra proporcingi projekto biudžeto dydžiui;

| 1.7 | prisimena, kad maži kultūros operatoriai turi ribotus žmogiškuosius bei finansinius išteklius ir jiems daug sunkiau nei jų didesniems kolegoms parengti paraiškas finansavimui gauti. Atsižvelgiant į tai Komitetas ragina, kad pagal programą būtų galima finansuoti ir projekto rengimo kaštus. Apskritai valstybių narių valdžios institucijos turėtų apsvarstyti galimybę įsteigti mažą kapitalo fondą mažiems operatoriams remti tinkamumo įvertinimo ir paraiškų rengimo etape; |
| --- | --- |

1.7

prisimena, kad maži kultūros operatoriai turi ribotus žmogiškuosius bei finansinius išteklius ir jiems daug sunkiau nei jų didesniems kolegoms parengti paraiškas finansavimui gauti. Atsižvelgiant į tai Komitetas ragina, kad pagal programą būtų galima finansuoti ir projekto rengimo kaštus. Apskritai valstybių narių valdžios institucijos turėtų apsvarstyti galimybę įsteigti mažą kapitalo fondą mažiems operatoriams remti tinkamumo įvertinimo ir paraiškų rengimo etape;

| 1.8 | tvirtina, kad Komisijos pasiūlymas gali nuteikti prieš mažesnių operatorių dalyvavimą ir prieš projektus, kurie „yra mažos apimties, tačiau aukštos kokybės“. Mažesni operatoriai turi būti patikrinti, kad programa yra atvira visiems, ir turėtų būti aktyviai skatinami dalyvauti; |
| --- | --- |

1.8

tvirtina, kad Komisijos pasiūlymas gali nuteikti prieš mažesnių operatorių dalyvavimą ir prieš projektus, kurie „yra mažos apimties, tačiau aukštos kokybės“. Mažesni operatoriai turi būti patikrinti, kad programa yra atvira visiems, ir turėtų būti aktyviai skatinami dalyvauti;

| 1.9 | pabrėžia, kad dydis nėra tolygus aukštai kokybei, kūrybingumui ir naujovių diegimui ir kad kritinė masė priklauso nuo geografinio konteksto. Mažo gyventojų tankumo kaimo vietovėse mažos apimties projektai gali turėti akivaizdžią kritinę masę ir daryti atitinkamą poveikį; |
| --- | --- |

1.9

pabrėžia, kad dydis nėra tolygus aukštai kokybei, kūrybingumui ir naujovių diegimui ir kad kritinė masė priklauso nuo geografinio konteksto. Mažo gyventojų tankumo kaimo vietovėse mažos apimties projektai gali turėti akivaizdžią kritinę masę ir daryti atitinkamą poveikį;

| 1.10 | pažymi Komisijos ketinimą užtikrinti, kad naująją programą turėtų papildyti Europos bendrijos programa jaunimo, švietimo, sporto, informacinių technologijų ir kt. srityse, tačiau klausia, kaip tai bus įgyvendinta ir kaip šį tikslą bus galima stebėti. RK tvirtina, kad kultūrinė veikla turėtų būti akcentuojama naujosiose 2007–2013 m. jaunimo ir tęstinio mokymosi programose; |
| --- | --- |

1.10

pažymi Komisijos ketinimą užtikrinti, kad naująją programą turėtų papildyti Europos bendrijos programa jaunimo, švietimo, sporto, informacinių technologijų ir kt. srityse, tačiau klausia, kaip tai bus įgyvendinta ir kaip šį tikslą bus galima stebėti. RK tvirtina, kad kultūrinė veikla turėtų būti akcentuojama naujosiose 2007–2013 m. jaunimo ir tęstinio mokymosi programose;

| 1.11 | teigiamai vertina Sutarties dėl Konstitucijos Europai III-280 straipsnio nuostatas, kad kultūros srityje bendro sprendimo procedūra, Tarybai priimant sprendimus kvalifikuota balsų dauguma, bus taikoma per teisėkūros procedūrą, priimant europinius įstatymus ir europinius pagrindų įstatymus, nustatančius skatinamuosius veiksmus, išskyrus bet kokį valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų derinimą. |
| --- | --- |

1.11

teigiamai vertina Sutarties dėl Konstitucijos Europai III-280 straipsnio nuostatas, kad kultūros srityje bendro sprendimo procedūra, Tarybai priimant sprendimus kvalifikuota balsų dauguma, bus taikoma per teisėkūros procedūrą, priimant europinius įstatymus ir europinius pagrindų įstatymus, nustatančius skatinamuosius veiksmus, išskyrus bet kokį valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų derinimą.

| 1.12 | pabrėžia, kad kultūrinė įvairovė yra vienas iš charakteringų Europos Sąjungos bruožų ir kad ta įvairovė smarkiai išaugo įstojus dešimčiai naujų valstybių narių. Atitinkamai RK reikalauja, kad tekste būtų stiprinama nuoroda į šį esminį principą, ir teigia, kad programa „Kultūra 2007“ turėtų apimti visas vietines, regionines ir nacionalines kultūrinės bei kalbinės įvairovės išraiškas. Be to, Komitetas mano, kad, siekiant atspindėti įvairovę valstybėse narėse ir imigracijos tendencijas, programoje ypatingai reikia akcentuoti paramą mažumoms skirtiems projektams arba projektams, kuriais siekiama mažinti atskirtį tarp mažumos ir daugumos kultūros ir tuo būdu didinti tarpusavio supratimą; |
| --- | --- |

1.12

pabrėžia, kad kultūrinė įvairovė yra vienas iš charakteringų Europos Sąjungos bruožų ir kad ta įvairovė smarkiai išaugo įstojus dešimčiai naujų valstybių narių. Atitinkamai RK reikalauja, kad tekste būtų stiprinama nuoroda į šį esminį principą, ir teigia, kad programa „Kultūra 2007“ turėtų apimti visas vietines, regionines ir nacionalines kultūrinės bei kalbinės įvairovės išraiškas. Be to, Komitetas mano, kad, siekiant atspindėti įvairovę valstybėse narėse ir imigracijos tendencijas, programoje ypatingai reikia akcentuoti paramą mažumoms skirtiems projektams arba projektams, kuriais siekiama mažinti atskirtį tarp mažumos ir daugumos kultūros ir tuo būdu didinti tarpusavio supratimą;

| 1.13 | yra įsitikinęs, kad programa „Kultūra 2007“ turėtų padėti apsaugoti ir skatinti kalbinę įvairovę, ir reikalauja, kad nuoroda į šį tikslą būtų įtraukta į tekstą atsižvelgiant į Konstitucijos Europai projekto 3 straipsnį ir Europos Komisijos kalbų mokymosi ir kalbinės įvairovės veiksmų planą; |
| --- | --- |

1.13

yra įsitikinęs, kad programa „Kultūra 2007“ turėtų padėti apsaugoti ir skatinti kalbinę įvairovę, ir reikalauja, kad nuoroda į šį tikslą būtų įtraukta į tekstą atsižvelgiant į Konstitucijos Europai projekto 3 straipsnį ir Europos Komisijos kalbų mokymosi ir kalbinės įvairovės veiksmų planą;

| 1.14 | siūlo stiprinti nuorodą į pagrindinį vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį puoselėjant ir iškeliant jų bendruomenių kultūrą ir ragina, kad programa „Kultūra 2007“ skatintų regionų ir vietos valdžios institucijų dalyvavimą programoje. Veikla turėtų būti sutelkta į vietos ir regioninį lygį, o ne į didelės apimties projektus; |
| --- | --- |

1.14

siūlo stiprinti nuorodą į pagrindinį vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį puoselėjant ir iškeliant jų bendruomenių kultūrą ir ragina, kad programa „Kultūra 2007“ skatintų regionų ir vietos valdžios institucijų dalyvavimą programoje. Veikla turėtų būti sutelkta į vietos ir regioninį lygį, o ne į didelės apimties projektus;

| 1.15 | džiaugiasi, kad siūlomas programa „Kultūra 2007“ biudžetas yra didesnis už programos „Kultūra 2000“ biudžetą. Platesnių diskusijų dėl ES finansavimo 2007–2013 m. kontekste RK tiki, kad bus rastas priimtinas kompromisas. Ypač jis tikisi, kad galutiniame sprendime dėl finansinės perspektyvos bus išlaikytas tinkamas Europos kultūrinio bendradarbiavimo finansavimo lygis. Tai yra svarbu, kadangi įstojus dešimčiai naujų valstybių narių ES gyventojų skaičius išaugo 20 proc., taip pat kadangi būtina atsižvelgti į pačios programos siekius; |
| --- | --- |

1.15

džiaugiasi, kad siūlomas programa „Kultūra 2007“ biudžetas yra didesnis už programos „Kultūra 2000“ biudžetą. Platesnių diskusijų dėl ES finansavimo 2007–2013 m. kontekste RK tiki, kad bus rastas priimtinas kompromisas. Ypač jis tikisi, kad galutiniame sprendime dėl finansinės perspektyvos bus išlaikytas tinkamas Europos kultūrinio bendradarbiavimo finansavimo lygis. Tai yra svarbu, kadangi įstojus dešimčiai naujų valstybių narių ES gyventojų skaičius išaugo 20 proc., taip pat kadangi būtina atsižvelgti į pačios programos siekius;

| 1.16 | norėtų, kad naujoje programoje būtų išryškinta socialinė ir ekonominė kultūros nauda, ypač tai, kaip ji galėtų padėti siekti ES Lisabonos strategijos tikslų. Pavyzdžiui, Komitetas mano, kad programoje reiktų akcentuoti visiems vienodą prieigą į kultūrą, siekiant išvengti programos elitiškumo, taip pat atnaujinimo ir teritorinės sanglaudos naudą, kurią gali užtikrinti kultūra; |
| --- | --- |

1.16

norėtų, kad naujoje programoje būtų išryškinta socialinė ir ekonominė kultūros nauda, ypač tai, kaip ji galėtų padėti siekti ES Lisabonos strategijos tikslų. Pavyzdžiui, Komitetas mano, kad programoje reiktų akcentuoti visiems vienodą prieigą į kultūrą, siekiant išvengti programos elitiškumo, taip pat atnaujinimo ir teritorinės sanglaudos naudą, kurią gali užtikrinti kultūra;

| 1.17 | klausia, ar, siekiant maksimaliai išnaudoti kiekvienos Europos bendrijos kultūros programos dotacijų poveikį, yra galimybių geriau koordinuoti Europos bendrijos ir valstybių narių kultūros politiką, kartu išsaugant subsidiarumo principą; |
| --- | --- |

1.17

klausia, ar, siekiant maksimaliai išnaudoti kiekvienos Europos bendrijos kultūros programos dotacijų poveikį, yra galimybių geriau koordinuoti Europos bendrijos ir valstybių narių kultūros politiką, kartu išsaugant subsidiarumo principą;

| 1.18 | reiškia susirūpinimą dėl Komisijos pasiūlymų, susijusių su projektų trukme, bendrų organizatorių skaičiaus padidinimu ir minimalių reikalavimų taisyklėmis. Komitetas mano, kad kultūros programos turėtų būti sutelktos į kokybę ir lankstumą, o ne į mechaninius atrankos kriterijus ir nelanksčias taisykles; |
| --- | --- |

1.18

reiškia susirūpinimą dėl Komisijos pasiūlymų, susijusių su projektų trukme, bendrų organizatorių skaičiaus padidinimu ir minimalių reikalavimų taisyklėmis. Komitetas mano, kad kultūros programos turėtų būti sutelktos į kokybę ir lankstumą, o ne į mechaninius atrankos kriterijus ir nelanksčias taisykles;

Išsamios pastabos

Kultūrinio bendradarbiavimo centrai

| 1.19 | nori išaiškinimo, kaip Bendrijos paramos mažėjimo taisyklė bus taikoma kultūrinio bendradarbiavimo centrų paramai; |
| --- | --- |

1.19

nori išaiškinimo, kaip Bendrijos paramos mažėjimo taisyklė bus taikoma kultūrinio bendradarbiavimo centrų paramai;

| 1.20 | išreiškia abejonę, ar realu tikėtis, kad visi kultūrinio bendradarbiavimo centrai taps pastovūs ir finansiškai autonomiški po to, kai baigsis jiems suteikta Europos bendrijos dotacija; |
| --- | --- |

1.20

išreiškia abejonę, ar realu tikėtis, kad visi kultūrinio bendradarbiavimo centrai taps pastovūs ir finansiškai autonomiški po to, kai baigsis jiems suteikta Europos bendrijos dotacija;

Tyrimai ir analizės

| 1.21 | sveikina pasiūlymą skirti 8,56 mln. eurų tyrimams bei analizei, kadangi būtina gauti patikimos informacijos apie kultūros sektorių Europoje apskritai ir Europos kultūrinį bendradarbiavimą konkrečiai; plačiai taikomų kriterijų apibrėžimas taip pat padėtų vietos ir regionų valdžios institucijoms palyginti savo veiklą, kas leistų geriau teikti informaciją apie sėkmingos politikos kultūros sektoriuje pavyzdžius bei dalintis jais; |
| --- | --- |

1.21

sveikina pasiūlymą skirti 8,56 mln. eurų tyrimams bei analizei, kadangi būtina gauti patikimos informacijos apie kultūros sektorių Europoje apskritai ir Europos kultūrinį bendradarbiavimą konkrečiai; plačiai taikomų kriterijų apibrėžimas taip pat padėtų vietos ir regionų valdžios institucijoms palyginti savo veiklą, kas leistų geriau teikti informaciją apie sėkmingos politikos kultūros sektoriuje pavyzdžius bei dalintis jais;

Informacijos kaupimas ir platinimas

| 1.22 | reikalauja paaiškinimo dėl būtinybės skirti 3,43 mln. eurų sektoriaus interneto vartams, kadangi Europos kultūrinės laboratorijos ketverių metų bandomojo projekto, kuriuos siekiama įkurti tokius interneto vartus, numatyti kaštai sudaro 1,5 mln. eurų. Be to, KR atkreipia dėmesį, kad kultūros vartai jau egzistuoja; |
| --- | --- |

1.22

reikalauja paaiškinimo dėl būtinybės skirti 3,43 mln. eurų sektoriaus interneto vartams, kadangi Europos kultūrinės laboratorijos ketverių metų bandomojo projekto, kuriuos siekiama įkurti tokius interneto vartus, numatyti kaštai sudaro 1,5 mln. eurų. Be to, KR atkreipia dėmesį, kad kultūros vartai jau egzistuoja;

| 1.23 | siūlo, kad remiant „su deportacijomis susijusių pagrindinių vietų ir archyvų išsaugojimo ir atminties įamžinimo veiklą“ (antroji kryptis), ši veikla turėtų apimti su buvusios Tarybų Sąjungos totalitarinio režimo nusikaltimais susijusių vietų apsaugą. |
| --- | --- |

1.23

siūlo, kad remiant „su deportacijomis susijusių pagrindinių vietų ir archyvų išsaugojimo ir atminties įamžinimo veiklą“ (antroji kryptis), ši veikla turėtų apimti su buvusios Tarybų Sąjungos totalitarinio režimo nusikaltimais susijusių vietų apsaugą.

8 straipsnis — Įgyvendinimas

| 1.24 | prisimena gerą Komisijos darbą gerinant programos „Kultūra 2000“ veikimą, pavyzdžiui, sprendžiant problemas, susijusias su vėlavimu inicijuoti kvietimus teikti paraiškas — problemą, kuris persekioja dabartinę programą nuo pat pradžios. Siekiant gerinti programos veikimą jis taip pat prašo, kad Komisija ir toliau siektų užtikrinti, kad dotacijos būtų sparčiai išmokėtos, siekiant mažinti kultūros operatorių grynųjų pinigų srautų problemas, ir kad projektų rengėjai, kurių projektai nebuvo patvirtinti, būtų tinkamai informuoti apie tokio sprendimo priežastis; |
| --- | --- |

1.24

prisimena gerą Komisijos darbą gerinant programos „Kultūra 2000“ veikimą, pavyzdžiui, sprendžiant problemas, susijusias su vėlavimu inicijuoti kvietimus teikti paraiškas — problemą, kuris persekioja dabartinę programą nuo pat pradžios. Siekiant gerinti programos veikimą jis taip pat prašo, kad Komisija ir toliau siektų užtikrinti, kad dotacijos būtų sparčiai išmokėtos, siekiant mažinti kultūros operatorių grynųjų pinigų srautų problemas, ir kad projektų rengėjai, kurių projektai nebuvo patvirtinti, būtų tinkamai informuoti apie tokio sprendimo priežastis;

| 1.25 | ragina apsvarstyti galimybę užtikrinti, kad būtų kaip įmanoma geriau suderinta vertinimo komisijos narių patirtis ir vertinami projektai. Tuo būdu bus užtikrintas veiksmingas ir įtikinantis vertinimas, kuris yra ypač svarbus atsisakant sektoriais pagrįsto požiūrio. Norint įvertinti atskirus tarpsektorinius projektus, gali prireikti daugiau nei vieno vertintojo; |
| --- | --- |

1.25

ragina apsvarstyti galimybę užtikrinti, kad būtų kaip įmanoma geriau suderinta vertinimo komisijos narių patirtis ir vertinami projektai. Tuo būdu bus užtikrintas veiksmingas ir įtikinantis vertinimas, kuris yra ypač svarbus atsisakant sektoriais pagrįsto požiūrio. Norint įvertinti atskirus tarpsektorinius projektus, gali prireikti daugiau nei vieno vertintojo;

10 straipsnis — Kultūros programų centrai

| 1.26 | pasisako už kultūros programų centrų veiklos plėtojimą skatinant pasikeitimą geriausia praktika ir bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

1.26

pasisako už kultūros programų centrų veiklos plėtojimą skatinant pasikeitimą geriausia praktika ir bendradarbiavimą;

11 straipsnis — Baigiamosios nuostatos

| 1.27 | mano, kad pirmuosius kelerius naujosios programos įgyvendinimo metus administravimo komitetas turėtų dėti visas pastangas, siekdamas skatinti kultūros operatorių iš naujųjų valstybių narių, įskaitant vietos ir regionų valdžios institucijas, dalyvavimą. Pavyzdžiui, RK mano, kad pirmuosius dvejus programos įgyvendinimo metus minimalus 5 proc. finansinis indėlis galėtų būti perpus sumažintas iki 2,5 proc., atsižvelgiant į tai, kad 5 proc. indėlis naujosiose valstybėse narėse realiai reiškia daugiau nei „senosiose“ valstybėse narėse, kadangi vidutinėse pajamos naujosiose narėse yra mažesnės. 2,5 proc. taisyklė turėtų būti taikoma bet kurioms naujoms valstybėms narėms, kurios įstos į ES po programos įgyvendinimo pradžios; taisyklės taikymas turėtų būti išplėstas, jeigu naujų valstybių narių dalyvavimo lygis yra žemas; |
| --- | --- |

1.27

mano, kad pirmuosius kelerius naujosios programos įgyvendinimo metus administravimo komitetas turėtų dėti visas pastangas, siekdamas skatinti kultūros operatorių iš naujųjų valstybių narių, įskaitant vietos ir regionų valdžios institucijas, dalyvavimą. Pavyzdžiui, RK mano, kad pirmuosius dvejus programos įgyvendinimo metus minimalus 5 proc. finansinis indėlis galėtų būti perpus sumažintas iki 2,5 proc., atsižvelgiant į tai, kad 5 proc. indėlis naujosiose valstybėse narėse realiai reiškia daugiau nei „senosiose“ valstybėse narėse, kadangi vidutinėse pajamos naujosiose narėse yra mažesnės. 2,5 proc. taisyklė turėtų būti taikoma bet kurioms naujoms valstybėms narėms, kurios įstos į ES po programos įgyvendinimo pradžios; taisyklės taikymas turėtų būti išplėstas, jeigu naujų valstybių narių dalyvavimo lygis yra žemas;

13 straipsnis — Stebėjimas ir vertinimas

| 1.28 | mano, kad rengėjų ir gavėjų atsiliepimai turėtų būti įtraukiami į vertinimo procesą, pavyzdžiui, per kultūros programų centrus; |
| --- | --- |

1.28

mano, kad rengėjų ir gavėjų atsiliepimai turėtų būti įtraukiami į vertinimo procesą, pavyzdžiui, per kultūros programų centrus;

| 1.29 | siūlo, kad programa „Kultūra 2007“ būtų vertinama pagal sprendime išdėstytus tikslus, siekiant įgyvendinti šiuos tikslus ir suteikti pagrindą būsimoms kultūros programoms rengti; |
| --- | --- |

1.29

siūlo, kad programa „Kultūra 2007“ būtų vertinama pagal sprendime išdėstytus tikslus, siekiant įgyvendinti šiuos tikslus ir suteikti pagrindą būsimoms kultūros programoms rengti;

II priedas — Programos administravimas

| 1.30 | išreiškia susirūpinimą, kad sutelkus išteklius į vieną bendrą vykdomąją agentūrą, skirtą ir kitoms Europos bendrijos finansavimo programoms, tokioms kaip jaunimo ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi programos, gali būti prarasta kultūros sektoriaus patirtis ir specializuotos žinios bei ypatybių supratimas, o šito būtina išvengti visais įmanomais būdais; |
| --- | --- |

1.30

išreiškia susirūpinimą, kad sutelkus išteklius į vieną bendrą vykdomąją agentūrą, skirtą ir kitoms Europos bendrijos finansavimo programoms, tokioms kaip jaunimo ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi programos, gali būti prarasta kultūros sektoriaus patirtis ir specializuotos žinios bei ypatybių supratimas, o šito būtina išvengti visais įmanomais būdais;

2.   Regionų komiteto rekomendacijos

1 rekomendacija

2 „kadangi“ punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Kultūra turėtų padėti gerinti Europos Sąjungos matomumą išorėje, tuo tikslu skatinant Europos Sąjungos kultūrinę įvairovę ir jos kultūrų bendrąsias dimensijas. | Kultūra turėtų padėti gerinti Europos Sąjungos matomumą išorėje, tuo tikslu skatinant Europos Sąjungos kultūrinę įvairovę ir jos kultūrų bendrąsias dimensijas. Ypatingą dėmesį būtina skirti mažesnių Europos kultūrų ir rečiau vartojamų kalbų apsaugai. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Kultūra turėtų padėti gerinti Europos Sąjungos matomumą išorėje, tuo tikslu skatinant Europos Sąjungos kultūrinę įvairovę ir jos kultūrų bendrąsias dimensijas.

Kultūra turėtų padėti gerinti Europos Sąjungos matomumą išorėje, tuo tikslu skatinant Europos Sąjungos kultūrinę įvairovę ir jos kultūrų bendrąsias dimensijas. Ypatingą dėmesį būtina skirti mažesnių Europos kultūrų ir rečiau vartojamų kalbų apsaugai.

Paaiškinimas

Kaip ir sprendime dėl programos „Kultūra 2000“, nuorodą į mažesnių Europos kultūrų ir rečiau vartojamų kalbų apsaugą būtina įtraukti į programos „Kultūra 2007“ tekstą. Jos pašalinimas būtų neigiamas signalas tų bendruomenių projektų rengėjams, kuriems kaip tik reikia užtikrinimo, kad naujoji programa yra jiems atvira.

2 rekomendacija

13 „kadangi“ punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Taip pat yra tikslinga tęsti veiklą, Europos Sąjungos pradėtą įgyvendinant anksčiau minėtą Sprendimą Nr. 792/2004/EC, kad būtų galima užtikrinti nacių koncentracijos stovyklų vietų kaip istorijos paminklų Europos ir tarptautinę apsaugą. | Taip pat yra tikslinga tęsti veiklą, Europos Sąjungos pradėtą įgyvendinant anksčiau minėtą Sprendimą Nr. 792/2004/EC, kad būtų galima užtikrinti nacių koncentracijos stovyklų vietų kaip istorijos paminklų Europos ir tarptautinę apsaugą. Programa taip pat turėtų būti prieinama projektams, susijusiems su deportacijomis, koncentracijos stovyklų vietomis ir aukų, nukentėjusių nuo tarybinio totalitarinio režimo, atminties įamžinimu. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Taip pat yra tikslinga tęsti veiklą, Europos Sąjungos pradėtą įgyvendinant anksčiau minėtą Sprendimą Nr. 792/2004/EC, kad būtų galima užtikrinti nacių koncentracijos stovyklų vietų kaip istorijos paminklų Europos ir tarptautinę apsaugą.

Taip pat yra tikslinga tęsti veiklą, Europos Sąjungos pradėtą įgyvendinant anksčiau minėtą Sprendimą Nr. 792/2004/EC, kad būtų galima užtikrinti nacių koncentracijos stovyklų vietų kaip istorijos paminklų Europos ir tarptautinę apsaugą. Programa taip pat turėtų būti prieinama projektams, susijusiems su deportacijomis, koncentracijos stovyklų vietomis ir aukų, nukentėjusių nuo tarybinio totalitarinio režimo, atminties įamžinimu.

Paaiškinimas

Siūloma 13-ojo įžangos straipsnio formuluotė remiasi suvokimu, kad parama turėtų būti teikiama veiklai, skirtai išsaugoti ir įamžinti pagrindines vietoves, susijusias su deportacija, buvusių koncentracijos stovyklų vietomis bei veiklai, skirtai palaikyti nuo sovietų totalitarinio režimo nukentėjusių aukų atminimą. Atsižvelgiant į Europos Antrojo pasaulinio karo meto istoriją ir karo pasėkmes, programa neturėtų būti skirta vien pagrindinėms su nacistiniu režimu susijusioms vietoms ir deportacijų archyvams ir šiose vietose žuvusių aukų atminimui, bet ir turėtų palaikyti tokio pobūdžio veiklą, susijusią su sovietų totalitariniu režimu, kuris smarkiai paveikė Rytų Europos šalis ir tautas. Kaip teigia Latvijos istorikai, sovietų režimas buvo totalitarinis ir stipriai paveikė dalį Europos valstybių, tuo metu vadinamą „socialistiniu bloku“ ir buvo ne mažiau kenksmingas, nei nacistinis totalitarinis režimas.

Taip pat verta paminėti, kad buvusių sovietų totalitarinio režimo sistemos koncentracinės stovyklos yra traktuojamos kaip priverstinio darbo stovyklos ir yra prilyginamos nacistinio režimo stovykloms. Todėl jos taip pat turi būti išsaugotos kaip istoriniai paminklai.

3 rekomendacija

3 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendrasis programos tikslas turėtų būti europiečiams bendros kultūrinės erdvės stiprinimas plėtojant programoje dalyvaujančių šalių kūrėjų, kultūros veikėjų ir kultūros įstaigų kultūrinį bendradarbiavimą, siekiant skatinti Europos pilietybės formavimąsi. | Bendrasis programos tikslas turėtų būti europiečiams bendros kultūrinės erdvės stiprinimas plėtojant programoje dalyvaujančių šalių kūrėjų, kultūros veikėjų, ir kultūros įstaigų ir regioninių bei vietos valdžios institucijų kultūrinį bendradarbiavimą, siekiant skatinti Europos pilietybės formavimąsi ir puoselėti kalbinę bei kultūrinę įvairovę. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Bendrasis programos tikslas turėtų būti europiečiams bendros kultūrinės erdvės stiprinimas plėtojant programoje dalyvaujančių šalių kūrėjų, kultūros veikėjų ir kultūros įstaigų kultūrinį bendradarbiavimą, siekiant skatinti Europos pilietybės formavimąsi.

Bendrasis programos tikslas turėtų būti europiečiams bendros kultūrinės erdvės stiprinimas plėtojant programoje dalyvaujančių šalių kūrėjų, kultūros veikėjų, ir kultūros įstaigų ir regioninių bei vietos valdžios institucijų kultūrinį bendradarbiavimą, siekiant skatinti Europos pilietybės formavimąsi ir puoselėti kalbinę bei kultūrinę įvairovę.

Paaiškinimas

Kaip nurodyta toliau, nuorodos į vietos bei regionines valdžios institucijas įtrauktinos dėl jų vaidmens puoselėjant jų bendruomenių kultūrą tokiais būdais kaip, pavyzdžiui, festivaliai, kultūros paveldo išsaugojimas, meno darbų apsaugas, vietiniai projektai ir partnerystė su kultūros operatoriais.

Be to, sprendime dėl programos „Kultūra 2007“ turi būti sustiprintos nuorodos į dvigubus Europos Sąjungos kultūrinės ir kalbinės įvairovės tikslus. Tai padėtų patikinti projektų rengėjus iš bendruomenių, vartojančių retesnes, regionines ar mažumos kalbas, kad programa „Kultūra 2007“ yra skirta integruoti tų bendruomenių projektus į pagrindinės finansavimo programas.

4 rekomendacija

4 straipsnio 1 b dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Parama Europos lygiu veikiančioms institucijoms kultūros srityje ir veikloje, vykdomoje siekiant išsaugoti ir įamžinti pagrindienes vietas ir archyvus, susijusius su deportacijomis, kurias simbolizuoja paminkai, pastatyti buvusių stovyklų vietose, ir kitas didelio masto kankinimų ir naikinimo vietas, bei siekiant išsaugoti aukų atminimą šiose vietose. | Parama Europos lygiu veikiančioms institucijoms kultūros srityje ir veikloje, vykdomoje siekiant išsaugoti ir įamžinti pagrindienes vietas ir archyvus, susijusius su deportacijomis, kurias simbolizuoja paminkai, pastatyti buvusių stovyklų vietose, ir kitas didelio masto kankinimų ir naikinimo vietas, bei siekiant išsaugoti
  maisinio naikinimo ir kankinimo bei masinių deportacijų aukų atminimą, o taip pat išsaugoti pagrindines vietas, paminklus, įskataint buvusias koncentracijos stovyklas, šių įvykių dokumentaciją, kad neišblėstų šių aukų atminimas šiose vietose. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Parama Europos lygiu veikiančioms institucijoms kultūros srityje ir veikloje, vykdomoje siekiant išsaugoti ir įamžinti pagrindienes vietas ir archyvus, susijusius su deportacijomis, kurias simbolizuoja paminkai, pastatyti buvusių stovyklų vietose, ir kitas didelio masto kankinimų ir naikinimo vietas, bei siekiant išsaugoti aukų atminimą šiose vietose.

Parama Europos lygiu veikiančioms institucijoms kultūros srityje ir veikloje, vykdomoje siekiant išsaugoti ir įamžinti pagrindienes vietas ir archyvus, susijusius su deportacijomis, kurias simbolizuoja paminkai, pastatyti buvusių stovyklų vietose, ir kitas didelio masto kankinimų ir naikinimo vietas, bei siekiant išsaugoti
  maisinio naikinimo ir kankinimo bei masinių deportacijų aukų atminimą, o taip pat išsaugoti pagrindines vietas, paminklus, įskataint buvusias koncentracijos stovyklas, šių įvykių dokumentaciją, kad neišblėstų šių aukų atminimas šiose vietose.

Paaiškinimas

Mes suprantame, kad siūlydami įtraukti sovietų totalitarinio režimo aukų atminimą į bendrą Europos istorinę atmintį, mes praplečiame kontinento sistematizuotą ir susitarimu paremtą istorijos suvokimą, ir kad tokia iniciatyva gali būti politiškai „jautri“. Šis pasiūlymas remiasi mūsų įsitikinimu, kad politiškai „jautrių“ klausimų ignoravimas ženkliai sumažintų pasitikėjima Europos Sąjunga, ypač tų piliečių akyse, kuriems šios temos ir prisiminimai yra neužmiršta ir skausminga realybė.

Taip pat sunku ignoruoti tai, kad Antrojo pasaulinio karo ir jo padarinių istorinė tiesa aiškiai ir nedviprasmiškai vaizduoja daugelio žmonių likimus, sugriautus sovietų teroro ten, kas šiuo metu yra dešimt naujųjų Europos Sąjungos narių.

5 rekomendacija

4 straipsnis, nauja 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | Operatoriai galės laisvai siūlyti sektorių ar tarpsektorinius projektus pagal savo interesus ir lūkesčius, jeigu jais siekiama bent dviejų pirmiau išdėstytų tikslų. Todėl joks kultūrinės bei meninės veiklos aspektas nebus atmestas a priori. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Operatoriai galės laisvai siūlyti sektorių ar tarpsektorinius projektus pagal savo interesus ir lūkesčius, jeigu jais siekiama bent dviejų pirmiau išdėstytų tikslų. Todėl joks kultūrinės bei meninės veiklos aspektas nebus atmestas a priori.

Paaiškinimas

Teisiniame tekste būtina nurodyti, kad visi sektoriai yra tinkami. Svarbu užtikrinti, jog sprendimo kalba būtų kuo aiškesnė, paprastesnė ir nedviprasmiškesnė, o visi galimi projektų rengėjai suprastų tekstą ir žinotų, kad, pavyzdžiui, literatūriniams vertimams gali būti skirta parama pagal programą „Kultūra 2007“.

6 rekomendacija

Priedas (1.1) antraštės pakeitimas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.1 | Kultūrinio bendradarbiavimo centrai |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.1

Kultūrinio bendradarbiavimo centrai

| 1.1 | Kultūrinio bendradarbiavimo
  Kūrybingumo centrai |
| --- | --- |

1.1

Paaiškinimas

Pavadinimą „kultūrinio bendradarbiavimo centras“ būtina pakeisti, kadangi jis per daug panašus į „kultūros programų centrą“, o dėl to gali kilti painiava. Rekomenduojamas pavadinimas „kūrybingumo centrai“ glaustai apibūdina šios sudėtinės dalies tikslą. Žodis bendradarbiavimas yra nereikalingas, kadangi visi projektai, finansuojami pagal Europos kultūrinio bendradarbiavimo programą, ir taip turi būti pagrįsti bendradarbiavimu.

7 rekomendacija

Priedas (1.1) 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Kiekviename kultūrinio bendradarbiavimo centre turėtų susiburti bent šeši vieną ar daugiau sektorių atstovaujantys operatoriai iš šešių skirtingų programoje dalyvaujančių šalių įvairiai ilgalaikei sektorių ar tarpsektorinei veiklai ar projektams, kuriuos vienytų bendras tikslas, vykdyti. | Kiekviename kultūrinio bendradarbiavimo centre turėtų susiburti bent šeši
  penki vieną ar daugiau sektorių atstovaujantys operatoriai iš šešių
  penkių skirtingų programoje dalyvaujančių šalių įvairiai ilgalaikei sektorių ar tarpsektorinei veiklai ar projektams, kuriuos vienytų bendras tikslas, vykdyti. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Kiekviename kultūrinio bendradarbiavimo centre turėtų susiburti bent šeši vieną ar daugiau sektorių atstovaujantys operatoriai iš šešių skirtingų programoje dalyvaujančių šalių įvairiai ilgalaikei sektorių ar tarpsektorinei veiklai ar projektams, kuriuos vienytų bendras tikslas, vykdyti.

Kiekviename kultūrinio bendradarbiavimo centre turėtų susiburti bent šeši
  penki vieną ar daugiau sektorių atstovaujantys operatoriai iš šešių
  penkių skirtingų programoje dalyvaujančių šalių įvairiai ilgalaikei sektorių ar tarpsektorinei veiklai ar projektams, kuriuos vienytų bendras tikslas, vykdyti.

Paaiškinimas

Penki bendri organizatoriai aiškiai užtikrina pridėtinę vertę Europai, todėl projektų rengėjai neturėtų būti įpareigojami nuo 2007 m. ieškoti šešių bendrų organizatorių. Svarbiausia — įsipareigojimas, kad projektai bus pritaikyti bendram darbui, ir pačių projektų kokybė.

8 rekomendacija

Priedas (1.1) 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Kiekvienas kultūrinio bendradarbiavimo centras vykdo kelias ilgalaikės struktūrinės kultūros veiklos priemones. | Kiekvienas kultūrinio bendradarbiavimo centras vykdo kelias ilgalaikės struktūrinės kultūros veiklos priemones ir yra tarpinis dotacijas suteikiantis subjektas. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Kiekvienas kultūrinio bendradarbiavimo centras vykdo kelias ilgalaikės struktūrinės kultūros veiklos priemones.

Kiekvienas kultūrinio bendradarbiavimo centras vykdo kelias ilgalaikės struktūrinės kultūros veiklos priemones ir yra tarpinis dotacijas suteikiantis subjektas.

Paaiškinimas

„Kultūrinio bendradarbiavimo centrams“ turi būti leista būti tarpiniais dotacijas suteikiančiais subjektais. Tuo būdu kultūrinio bendradarbiavimo centrai galėtų paspartintai teikti finansavimą mažesniems/naujoviškiems kultūrinio bendradarbiavimo projektams, taikant paprastesnius biurokratinius reikalavimus. Ši sistema gerai veikia struktūriniams fondams, todėl ji turėtų būti taikoma ir programos „Kultūra 2007“ kontekste.

9 rekomendacija

Priedas (1.1) 6 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendrijos parama negali viršyti 50 proc. projekto biudžeto ir turi būti mažėjanti. Ji negali būti didesnė nei 500 000 eurų per metus. Ši parama suteikiama penkeriems metams. | Bendrijos parama negali viršyti 50 proc. projekto biudžeto ir turi būti mažėjanti. Ji negali būti didesnė nei 500 000 eurų per metus. Ši parama suteikiama mažiausiai trejiems metams ir iki penkeriemsių metamsų. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Bendrijos parama negali viršyti 50 proc. projekto biudžeto ir turi būti mažėjanti. Ji negali būti didesnė nei 500 000 eurų per metus. Ši parama suteikiama penkeriems metams.

Bendrijos parama negali viršyti 50 proc. projekto biudžeto ir turi būti mažėjanti. Ji negali būti didesnė nei 500 000 eurų per metus. Ši parama suteikiama mažiausiai trejiems metams ir iki penkeriemsių metamsų.

Paaiškinimas

Projektų trukmei būtinas didesnis lankstumas, kadangi ne visi projektų rengėjai norės (turės pagrindą) įgyvendinti penkerių metų projektą. Be to, daugeliui rengėjų greičiausiai kiltų problemų rasti bendrą finansavimą visam penkerių metų laikotarpiui.

10 rekomendacija

Priedas (1.2) antraštės pakeitimas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.2 | Bendradarbiavimo priemonės |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.2

Bendradarbiavimo priemonės

| 1.2 | Bendradarbiavimo priemonės
  Kūrybinė veikla |
| --- | --- |

1.2

Paaiškinimas

Pavadinimas „bendradarbiavimo priemonės“ yra per daug techninis, tuo tarpu fraze „kūrybinė veikla“ akcentuojama tai, kad atrenkant projektus pirmenybė bus teikiama kūrybingumui.

11 rekomendacija

Priedas (1.2) 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Kiekvieną priemonę turi parengti ir įgyvendinti bent keturi bendradarbiaujantys kultūros operatoriai trijose skirtingose dalyvaujančiose šalyse, nepaisant to, ar šie operatoriai atstovauja vieną ar daugiau sektorių. | Kiekvieną priemonę turi parengti ir įgyvendinti bent keturi
  trys bendradarbiaujantys kultūros operatoriai trijose skirtingose dalyvaujančiose šalyse, nepaisant to, ar šie operatoriai atstovauja vieną ar daugiau sektorių. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Kiekvieną priemonę turi parengti ir įgyvendinti bent keturi bendradarbiaujantys kultūros operatoriai trijose skirtingose dalyvaujančiose šalyse, nepaisant to, ar šie operatoriai atstovauja vieną ar daugiau sektorių.

Kiekvieną priemonę turi parengti ir įgyvendinti bent keturi
  trys bendradarbiaujantys kultūros operatoriai trijose skirtingose dalyvaujančiose šalyse, nepaisant to, ar šie operatoriai atstovauja vieną ar daugiau sektorių.

Paaiškinimas

Trys bendri organizatoriai pakankamai užtikrina pridėtinę vertę Europai. Kaip nurodyta kalbant apie Europos kultūrinio bendradarbiavimo centrus, projektai turi būti vertinami pagal jų kokybę, o ne pagal mechaninius atrankos kriterijus.

12 rekomendacija

Priedas (1.2) 4 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendrijos parama negali viršyti 50 proc. projekto biudžeto. Ji negali būti mažesnė nei 60 000 eurų per metus ir didesnė nei 200 000 eurų per metus. Ši parama suteikiama daugiausiai 12 mėnesių. | Bendrijos parama negali viršyti 50 proc. projekto biudžeto. Ji negali būti mažesnė nei 60 000 eurų per metus ir didesnė nei 200 000 eurų per metus. Ši parama suteikiama daugiausiai
  mažiausiai 12 mėnesių ir daugiausiai 24 mėnesiams. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Bendrijos parama negali viršyti 50 proc. projekto biudžeto. Ji negali būti mažesnė nei 60 000 eurų per metus ir didesnė nei 200 000 eurų per metus. Ši parama suteikiama daugiausiai 12 mėnesių.

Bendrijos parama negali viršyti 50 proc. projekto biudžeto. Ji negali būti mažesnė nei 60 000 eurų per metus ir didesnė nei 200 000 eurų per metus. Ši parama suteikiama daugiausiai
  mažiausiai 12 mėnesių ir daugiausiai 24 mėnesiams.

Paaiškinimas

Būtina lanksčiau vertinti minimalų Europos Bendrijos paramos lygį (60 000 eurų per metus reiškia, kad minimalus projekto dydis yra 120 000 eurai per metus), kadangi kai kuriems projektams tokia suma gali būti nereikalinga arba kadangi jie negalėtų panaudoti tokios sumos, tačiau vis tiek galėtų būti reikalingi ir veiksmingi.

Be to, turėtų būti leista įgyvendinti iki dviejų metų trukmės projektus — tuo būdu programa būtų lankstesnė ir palankesnė rengėjams.

13 rekomendacija

Priedas (1.3) pastraipa 4

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Šiame kontekste reikšminga parama tai pat bus skirta Europos kultūros sostinėms, siekiant padėti įgyvendinti veiklą, kuria pabrėžiamas Europos matomumas ir visos Europos kultūrinis bendradarbiavimas. | Šiame kontekste reikšminga parama taip pat
  90 proc. specialiųjų veiksmų sudėtinės dalies biudžeto bus skirta Europos kultūros sostinėms, siekiant padėti įgyvendinti veiklą, kuria pabrėžiamas Europos matomumas ir visos Europos kultūrinis bendradarbiavimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Šiame kontekste reikšminga parama tai pat bus skirta Europos kultūros sostinėms, siekiant padėti įgyvendinti veiklą, kuria pabrėžiamas Europos matomumas ir visos Europos kultūrinis bendradarbiavimas.

Šiame kontekste reikšminga parama taip pat
  90 proc. specialiųjų veiksmų sudėtinės dalies biudžeto bus skirta Europos kultūros sostinėms, siekiant padėti įgyvendinti veiklą, kuria pabrėžiamas Europos matomumas ir visos Europos kultūrinis bendradarbiavimas.

Paaiškinimas

Specialiųjų veiksmų sudėtinės dalys turi būti sutelktos į Europos kultūros sostinių iniciatyvą. Europos Bendrijos finansavimas „Europos kultūros sostinės“ iniciatyvai turėtų išaugti, kadangi, siekiant atsižvelgti į neseniai įvykusią ES plėtrą, nuo 2009 m. greičiausiai bus dvi Europos kultūros sostinės per metus. Didesnė parama, pavyzdžiui, turėtų būti skirta padėti miestų valdžiai ir kultūros operatoriams dirbti su partneriais kitose valstybėse narėse, tuo būdu skatinant transnacionalinį mobilumą ir tarpkultūrinį dialogą. Be to, skiriant 90 proc. specialiųjų veiksmų biudžeto Europos kultūros sostinei, ši sudėtinė dalis, kuri anksčiau buvo kritikuota dėl neskaidrumo, taps skaidresnė. Likusieji 10 proc. turėtų būti panaudoti tokiems apdovanojimams kaip Europa Nostra premija ir Europos Sąjungos premija už šiuolaikinį architektūrą (Mies van der Rohe apdovanojimas).

14 rekomendacija

5 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Pasitelkiant papildomus asignavimus ir specialiai nustatytą tvarką, programa taip pat turėtų būti atvira bendradarbiavimui su kitomis trečiosiomis šalimis, kurios su Europos bendrija yra sudariusios asociacijos ir bendradarbiavimo susitarimus, apimančius kultūrai skirtas nuostatas. | Pasitelkiant papildomus asignavimus ir specialiai nustatytą tvarką, pPrograma taip pat turėtų būti atvira bendradarbiavimui su kitomis trečiosiomis šalimis pirmenybę teikiant mūsų kaimynėms pagal Europos kaimynystės politiką, ypač MEDA šalims.
  su Europos bendrija yra sudariusios asociacijos ir bendradarbiavimo susitarimus, apimančius kultūrai skirtas nuostatas. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Pasitelkiant papildomus asignavimus ir specialiai nustatytą tvarką, programa taip pat turėtų būti atvira bendradarbiavimui su kitomis trečiosiomis šalimis, kurios su Europos bendrija yra sudariusios asociacijos ir bendradarbiavimo susitarimus, apimančius kultūrai skirtas nuostatas.

Pasitelkiant papildomus asignavimus ir specialiai nustatytą tvarką, pPrograma taip pat turėtų būti atvira bendradarbiavimui su kitomis trečiosiomis šalimis pirmenybę teikiant mūsų kaimynėms pagal Europos kaimynystės politiką, ypač MEDA šalims.
  su Europos bendrija yra sudariusios asociacijos ir bendradarbiavimo susitarimus, apimančius kultūrai skirtas nuostatas.

Paaiškinimas

Programoje pirmenybė turėtų būti teikiama šalims, įtrauktoms į Europos kaimynystės politiką. Sunku pervertinti dialogo tarp civilizacijų ir laisvų idėjų mainų tarp kultūrų, religijų, tradicijų svarbą. Bendri projektai kultūros srityje gali padėti siekti pagrindinių Europos kaimynystės politikos tikslų — susieti žmones, stiprinti kultūrų, istorijų, nuostatų bei vertybių tarpusavio supratimą ir tuo būdu pašalinti iškreiptas nuostatas.

15 rekomendacija

9 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisijai padeda iš valstybių narių atstovų sudarytas komitetas, kuriam pirmininkauja Komisijos atstovas. | Komisijai padeda iš valstybių narių atstovų ir Regionų komiteto atstovo sudarytas komitetas, kuriam pirmininkauja Komisijos atstovas. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Komisijai padeda iš valstybių narių atstovų sudarytas komitetas, kuriam pirmininkauja Komisijos atstovas.

Komisijai padeda iš valstybių narių atstovų ir Regionų komiteto atstovo sudarytas komitetas, kuriam pirmininkauja Komisijos atstovas.

Paaiškinimas

Kadangi kultūros politikos kompetencija daugelyje valstybių narių dažnai egzistuoja subnacionaliniu lygiu, RK turėtų būti įgaliotas į komitetą paskirti vieną atstovą. Be to, kai tinkama, į valstybių narių delegacijas turi būti įtraukti vietos ir regionų atstovai.

16 rekomendacija

10 straipsnis 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Informaciniai kultūros punktai, kaip apibrėžta Priedo I.3.3 punkte, veikia kaip vykdomosios institucijos, kurios nacionaliniu lygiu turi skleisti informaciją apie programą, atsižvelgiant į Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 54 straipsnio 2 dalies c punktą ir 3 dalį. | Informaciniai kultūros punktai, kaip apibrėžta Priedo I.3.3 punkte, veikia kaip vykdomosios institucijos, kurios tiek nacionaliniu, tiek
  regioniniu lygiu turi skleisti informaciją apie programą, atsižvelgiant į Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 54 straipsnio 2 dalies c punktą ir 3 dalį. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Informaciniai kultūros punktai, kaip apibrėžta Priedo I.3.3 punkte, veikia kaip vykdomosios institucijos, kurios nacionaliniu lygiu turi skleisti informaciją apie programą, atsižvelgiant į Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 54 straipsnio 2 dalies c punktą ir 3 dalį.

Informaciniai kultūros punktai, kaip apibrėžta Priedo I.3.3 punkte, veikia kaip vykdomosios institucijos, kurios tiek nacionaliniu, tiek
  regioniniu lygiu turi skleisti informaciją apie programą, atsižvelgiant į Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 54 straipsnio 2 dalies c punktą ir 3 dalį.

Paaiškinimas

Šis paaiškinimas atitinka nuomonės projekto 14 rekomendaciją. Informaciniai kultūros punktai turi būti pajėgūs veikti regionų lygmeniu, kad jiems būtų lengviau pasiekti kultūrinius operatorius ir prisitaikyti prie jų konkretaus pobūdžio. Todėl vietos ar regionų valdžios institucijoms ar jų delegacijoms turi būti sudarytos sąlygos, palengvinančios Informacinių kultūrinių punktų steigimą, kuris visais atvejais turi būti savanoriškas.

17 rekomendacija

10 straipsnis 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | Kultūros programų centrai turi laikytis tokių kriterijų: |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

2.

Kultūros programų centrai turi laikytis tokių kriterijų:

| 2. | Kultūros programų centrai turi laikytis tokių kriterijų: |
| --- | --- |

2.

Kultūros programų centrai turi laikytis tokių kriterijų:

| — | turėti pakankamai darbuotojų, turinčių profesinių ir kalbinių gebėjimų, reikalingų darbui tarptautinio bendradarbiavimo aplinkoje; |
| --- | --- |

—

turėti pakankamai darbuotojų, turinčių profesinių ir kalbinių gebėjimų, reikalingų darbui tarptautinio bendradarbiavimo aplinkoje;

| — | turėti pakankamai darbuotojų, turinčių profesinių ir kalbinių gebėjimų, reikalingų darbui tarptautinio bendradarbiavimo aplinkoje; |
| --- | --- |

—

turėti pakankamai darbuotojų, turinčių profesinių ir kalbinių gebėjimų, reikalingų darbui tarptautinio bendradarbiavimo aplinkoje;

| — | turėti reikiamą infrastruktūrą, ypač susijusią su informatika ir ryšiais; |
| --- | --- |

—

turėti reikiamą infrastruktūrą, ypač susijusią su informatika ir ryšiais;

| — | turėti reikiamą infrastruktūrą, ypač susijusią su informatika ir ryšiais; |
| --- | --- |

—

turėti reikiamą infrastruktūrą, ypač susijusią su informatika ir ryšiais;

| — | užtikrinti tokį administracinį kontekstą, kuris jiems leistų tinkamai vykdyti savo užduotis ir išvengti interesų konflikto. |
| --- | --- |

—

užtikrinti tokį administracinį kontekstą, kuris jiems leistų tinkamai vykdyti savo užduotis ir išvengti interesų konflikto.

| — | užtikrinti tokį administracinį kontekstą, kuris jiems leistų tinkamai vykdyti savo užduotis (pavyzdžiui, esant poreikiui kultūros programų centrai turėtų veikti subnacionaliniu lygiu) ir išvengti interesų konflikto. |
| --- | --- |

—

užtikrinti tokį administracinį kontekstą, kuris jiems leistų tinkamai vykdyti savo užduotis (pavyzdžiui, esant poreikiui kultūros programų centrai turėtų veikti subnacionaliniu lygiu) ir išvengti interesų konflikto.

Paaiškinimas

Esant poreikiui, kultūros programų centrai turėtų būti skatinami veikti subnacionaliniu lygiu, kad jie būtų arčiau piliečių ir vietos kultūros operatorių. Prancūzijos „regioniniai centrai“, kuriuos naudoja Prancūzijos kultūros programų centras, yra geros praktikos pavyzdys, kurį derėtų pritaikyti kitose valstybėse narėse.

18 rekomendacija

12 straipsnio naujas d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | (d) | Skatinti ES kalbinę įvairovę |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(d)

Paaiškinimas

Dėl pirmiau nurodytų priežasčių (1 ir 2 rekomendacijos) tekste būtina stiprinti nuorodas į kalbinės įvairovės tikslą.

19 rekomendacija

V priedas BENDRAS BIUDŽETO PASKIRSTYMAS

1 sudėtinė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Metinio programos biudžeto paskirstymas | Metinio programos biudžeto paskirstymas |
| Biudžeto procentinė dalis | Biudžeto procentinė dalis |
| 1 sudėtinė dalis (parama projektams) — apie 77 proc.






  — | kultūrinio bendradarbiavimo centrai — apie 36 proc. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Metinio programos biudžeto paskirstymas

Metinio programos biudžeto paskirstymas

Biudžeto procentinė dalis

Biudžeto procentinė dalis

1 sudėtinė dalis (parama projektams) — apie 77 proc.

—

kultūrinio bendradarbiavimo centrai — apie 36 proc.

| — | bendradarbiavimo priemonės — apie 24 proc. |
| --- | --- |

—

bendradarbiavimo priemonės — apie 24 proc.

| — | specialieji veiksmai — apie 17 proc. |
| --- | --- |

—

specialieji veiksmai — apie 17 proc.

1 sudėtinė dalis (parama projektams) — apie 77 proc.

| — | kultūrinio bendradarbiavimo centrai — apie 36 proc. 30 proc. |
| --- | --- |

—

kultūrinio bendradarbiavimo centrai — apie 36 proc. 30 proc.

| — | bendradarbiavimo priemonės — apie 24 proc. 30 proc. |
| --- | --- |

—

bendradarbiavimo priemonės — apie 24 proc. 30 proc.

| — | specialieji veiksmai — apie 17 proc. |
| --- | --- |

—

specialieji veiksmai — apie 17 proc.

Paaiškinimas

Kultūrinio bendradarbiavimo centrams ir bendradarbiavimo priemonėms turi būti skirta po 30 proc. viso biudžeto, vietoj dabar atitinkamai numatytų 36 proc. ir 24 proc. Komitetas mano, kad dabartiniu paskirstymu gali būti diskriminuojami paprastai daugiausiai eksperimentuojantys ir naujoves diegiantys mažesni operatoriai, kadangi tikėtina, kad jie turės mažiau galimybių nei didieji dalyviai penkeriems metams užsitikrinti kitą finansavimo dalį ir gebėjimų vykdyti reikalingus didelės apimties parengiamuosius darbus.

20 rekomendacija

PRIEDAS 2.2

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Gali būti teikiama parama veiklai, vykdomai siekiant išsaugoti ir įamžinti pagrindienes vietas ir archyvus, susijusius su deportacijomis, kurias simbolizuoja paminkai, pastatyti buvusių stovyklų vietose ir kitose didelio masto kankinimų ir naikinimo vietose, bei siekiant išsaugoti aukų atminimą šiose vietose. | Gali būti teikiama parama veiklai, vykdomai siekiant išsaugoti ir įamžinti pagrindienes vietas ir archyvus, susijusius su deportacijomis, kurias simbolizuoja paminkai, pastatyti buvusių stovyklų vietose ir kitose didelio masto kankinimų ir naikinimo vietose, bei siekiant išsaugoti
  maisinio naikinimo ir kankinimo bei masinių deportacijų aukų atminimą, o taip pat išsaugoti pagrindines vietas, paminklus, įskataint buvusias koncentracijos stovyklas, šių įvykių dokumentaciją, kad neišblėstų šių aukų atminimas šiose vietose. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Gali būti teikiama parama veiklai, vykdomai siekiant išsaugoti ir įamžinti pagrindienes vietas ir archyvus, susijusius su deportacijomis, kurias simbolizuoja paminkai, pastatyti buvusių stovyklų vietose ir kitose didelio masto kankinimų ir naikinimo vietose, bei siekiant išsaugoti aukų atminimą šiose vietose.

Gali būti teikiama parama veiklai, vykdomai siekiant išsaugoti ir įamžinti pagrindienes vietas ir archyvus, susijusius su deportacijomis, kurias simbolizuoja paminkai, pastatyti buvusių stovyklų vietose ir kitose didelio masto kankinimų ir naikinimo vietose, bei siekiant išsaugoti
  maisinio naikinimo ir kankinimo bei masinių deportacijų aukų atminimą, o taip pat išsaugoti pagrindines vietas, paminklus, įskataint buvusias koncentracijos stovyklas, šių įvykių dokumentaciją, kad neišblėstų šių aukų atminimas šiose vietose.

Paaiškinimas

Mes suprantame, kad siūlydami įtraukti sovietų totalitarinio režimo aukų atminimą į bendrą Europos istorinę atmintį, mes praplečiame kontinento sistematizuotą ir susitarimu paremtą istorijos suvokimą, ir kad tokia iniciatyva gali būti politiškai „jautri“. Šis pasiūlymas remiasi mūsų įsitikinimu, kad politiškai „jautrių“ klausimų ignoravimas ženkliai sumažintų pasitikėjima Europos Sąjunga, ypač tų piliečių akyse, kuriems šios temos ir prisiminimai yra neužmiršta ir skausminga realybė.

Taip pat sunku ignoruoti tai, kad Antrojo pasaulinio karo ir jo padarinių istorinė tiesa aiškiai ir nedviprasmiškai vaizduoja daugelio žmonių likimus, sugriautus sovietų teroro ten, kas šiuo metu yra dešimt naujųjų Europos Sąjungos narių.

21 rekomendacija

PRIEDAS 3.3

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | Siekiant užtikrinti tikslingą ir efektyvią liaudies interesus atitinkantį praktinės informacijos apie programą skleidimą, turi būti numatyta „Informacinių kultūros punktų“ pagalba. Šias institucijas, kurios gali veikti tiek nacionaliniu, tiek regioniniu lygiu, veikiančias institucijas turi įsteigti Komisija, savanoriškai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis arba su jų regionų valdžios institucijomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Siekiant užtikrinti tikslingą ir efektyvią liaudies interesus atitinkantį praktinės informacijos apie programą skleidimą, turi būti numatyta „Informacinių kultūros punktų“ pagalba. Šias institucijas, kurios gali veikti tiek nacionaliniu, tiek regioniniu lygiu, veikiančias institucijas turi įsteigti Komisija, savanoriškai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis arba su jų regionų valdžios institucijomis.

Paaiškinimas

Šis paaiškinimas atitinka nuomonės projekto 14 rekomendaciją. Informaciniai kultūros punktai turi būti pajėgūs veikti regionų lygmeniu, kad jiems būtų lengviau pasiekti kultūrinius operatorius ir prisitaikyti prie jų konkretaus pobūdžio. Todėl vietos ar regionų valdžios institucijoms ar jų delegacijoms turi būti sudarytos sąlygos, palengvinančios Informacinių kultūrinių punktų steigimą, kuris visais atvejais turi būti savanoriškas.

2005 m. vasario 23 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

(1)  OL C 121, 2004.4.30, p. 15.

1

---

| 5.7.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 164/76 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 164/76

---

Regonų komiteto nuomonė dėl „Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo siūlymo dėl paramos programos Europos garso ir vaizdo įrašų sektoriuje įgyvendinimo (Media 2007)“

(2005/C 164/09)

REGIONŲ KOMITETAS,

ATSIŽVELGDAMAS Į Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo pasiūlymą dėl paramos programos Europos garso ir vaizdo įrašų sektoriuje įgyvendinimo (COM(2004) 470 galutinis — 2004/0151 (COD),

ATSIŽVELGDAMAS Į 2004 m. rugsėjo 9 d. Tarybos sprendimą konsultuotis šiuo klausimu su juo, vadovaujantis Europos bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa,

ATSIŽVELGDAMAS Į savo Biuro 2004 m. sausio 27 d. sprendimą pavesti Kultūros ir švietimo komisijai parengti šią nuomonę,

ATSIŽVELGDAMAS Į (CdR 303/2004 rev. 1) nuomonės projektą, Kultūros ir švietimo komisijos priimtą 2004 m. gruodžio 7 d. pranešėjo p. Théodoros GEORGAKIS, Ilioupoli mero (EL/ESP) dokumento pagrindu

priėmė šią nuomonę 58-osios plenarinės sesijos, vykusios 2005 vasario 23-24 d., metu (vasario 23 d. posėdis).

1.   Regionų komiteto požiūris

REGIONŲ KOMITETAS

| 1.1 | vertina mokymo, vystymo, platinimo ir pardavimo skatinimo veiksmų sutelkimą po naujosios programos Media 2007 vėliava, kadangi pastaroji garantuoja ir remia organizuotos veiklos, nukreiptos plėtoti ir stiprinti Europos garso ir vaizdo įrašų erdvę, tęstinumą; |
| --- | --- |

1.1

vertina mokymo, vystymo, platinimo ir pardavimo skatinimo veiksmų sutelkimą po naujosios programos Media 2007 vėliava, kadangi pastaroji garantuoja ir remia organizuotos veiklos, nukreiptos plėtoti ir stiprinti Europos garso ir vaizdo įrašų erdvę, tęstinumą;

| 1.2 | džiaugiasi biudžetu, pasiūlytu programos įgyvendinimui, kurį sudaro 1 055 milijardų eurų, pažymėdamas, kad derėtų ir toliau nenuleisti finansavimo kartelės, kad programos biudžetas atitiktų išaugusius 27 valstybių, dalyvaujančių programoje, poreikius (25 valstybės narės kartu su Bulgarija ir Rumunija). Galima sakyti, kad šių valstybių rinkos yra „trijų greičių“, kas reiškia garso ir vaizdo sektoriaus netolygų išsivystymą, varijuojančio nuo aukščiausio iki itin žemo lygio. Šio biudžeto padidinimas užtikrina garso ir vaizdo įrašų sektoriaus atliekamo svarbaus kultūros vertybių sklaidos vaidmens, bekuriant bendrą Europos piliečių tapatumą ir savimonę, pripažinimą; |
| --- | --- |

1.2

džiaugiasi biudžetu, pasiūlytu programos įgyvendinimui, kurį sudaro 1 055 milijardų eurų, pažymėdamas, kad derėtų ir toliau nenuleisti finansavimo kartelės, kad programos biudžetas atitiktų išaugusius 27 valstybių, dalyvaujančių programoje, poreikius (25 valstybės narės kartu su Bulgarija ir Rumunija). Galima sakyti, kad šių valstybių rinkos yra „trijų greičių“, kas reiškia garso ir vaizdo sektoriaus netolygų išsivystymą, varijuojančio nuo aukščiausio iki itin žemo lygio. Šio biudžeto padidinimas užtikrina garso ir vaizdo įrašų sektoriaus atliekamo svarbaus kultūros vertybių sklaidos vaidmens, bekuriant bendrą Europos piliečių tapatumą ir savimonę, pripažinimą;

| 1.3 | pritaria„pozityviosios diskriminacijos“ principo priėmimui menko garso ir vaizdo pramonės pajėgumo arba ribotos geografinės ar kalbinės erdvės valstybių naudai, kad jas sulygintų ir subalansuotų su aukšto gamybos potencialo valstybėmis. Media 2007 programoje turi vyrauti „silpnoms“ garso ir vaizdo įrašų pramonės srityje šalims paramos idėja, tokioms kaip naujosios valstybės narės bei kitos valstybės su ribota rinkos dinamika, kaip Graikija ir Portugalija. Ši politika padės išlaikyti kultūros įvairovę ir tarpkultūrinį dialogą Europos lygmenyje; |
| --- | --- |

1.3

pritaria„pozityviosios diskriminacijos“ principo priėmimui menko garso ir vaizdo pramonės pajėgumo arba ribotos geografinės ar kalbinės erdvės valstybių naudai, kad jas sulygintų ir subalansuotų su aukšto gamybos potencialo valstybėmis. Media 2007 programoje turi vyrauti „silpnoms“ garso ir vaizdo įrašų pramonės srityje šalims paramos idėja, tokioms kaip naujosios valstybės narės bei kitos valstybės su ribota rinkos dinamika, kaip Graikija ir Portugalija. Ši politika padės išlaikyti kultūros įvairovę ir tarpkultūrinį dialogą Europos lygmenyje;

| 1.4 | pripažįsta būtinybę didinti suskaldyto Europos garso ir vaizdo įrašų sektoriaus konkurencingumą, stiprinant mažų ir vidutinių įmonių, kurios iš tiesų sudaro Europos rinkos pagrindą, gamybos struktūras; |
| --- | --- |

1.4

pripažįsta būtinybę didinti suskaldyto Europos garso ir vaizdo įrašų sektoriaus konkurencingumą, stiprinant mažų ir vidutinių įmonių, kurios iš tiesų sudaro Europos rinkos pagrindą, gamybos struktūras;

| 1.5 | pritaria Komisijos nuomonei, kad būtinai reikia supaprastinti administracinį mechanizmą ir procedūras, teikiant pasiūlymus dėl bendradarbiavimo Europos garso ir vaizdo įrašų sektoriuje. Didelę reikšmę turi ir kandidatų atrankos proceso viešumas. Pastarajam užtikrinti, visais atvejais būtina motyvuoti pateiktų kandidatūrų vertinimą; |
| --- | --- |

1.5

pritaria Komisijos nuomonei, kad būtinai reikia supaprastinti administracinį mechanizmą ir procedūras, teikiant pasiūlymus dėl bendradarbiavimo Europos garso ir vaizdo įrašų sektoriuje. Didelę reikšmę turi ir kandidatų atrankos proceso viešumas. Pastarajam užtikrinti, visais atvejais būtina motyvuoti pateiktų kandidatūrų vertinimą;

| 1.6 | džiaugiasi studentų ir Europos garso ir vaizdo įrašų sektoriuje dirbančių specialistų mobilumo skatinimu, kadangi tai jiems leidžia dalintis vertinga patirtimi bei naudotis pažangių komunikacijos srityje valstybių siūlomu apmokymu bei žiniomis. Šis mobilumas yra ypač svarbus naujoms ES valstybėms narėms bei ribotos geografinės ar kalbinės erdvės valstybėms, kur garso ir vaizdo įrašų sektorius nėra gerai išsivystęs; |
| --- | --- |

1.6

džiaugiasi studentų ir Europos garso ir vaizdo įrašų sektoriuje dirbančių specialistų mobilumo skatinimu, kadangi tai jiems leidžia dalintis vertinga patirtimi bei naudotis pažangių komunikacijos srityje valstybių siūlomu apmokymu bei žiniomis. Šis mobilumas yra ypač svarbus naujoms ES valstybėms narėms bei ribotos geografinės ar kalbinės erdvės valstybėms, kur garso ir vaizdo įrašų sektorius nėra gerai išsivystęs;

| 1.7 | pritaria paramai, teikiamai dubliavimui, subtitravimui bei Europos garso ir vaizdo kūrinių įvairių kalbų versijų kūrimui, siekiant išsaugoti kultūrinę įvairovę. Labai svarbus yra ir šių darbų skaitmeninimas. |
| --- | --- |

1.7

pritaria paramai, teikiamai dubliavimui, subtitravimui bei Europos garso ir vaizdo kūrinių įvairių kalbų versijų kūrimui, siekiant išsaugoti kultūrinę įvairovę. Labai svarbus yra ir šių darbų skaitmeninimas.

2.   Regionų komiteto rekomendacijos

REGIONŲ KOMITETAS

| 2.1 | atkreipia dėmesį į būtinybę labiau akcentuoti vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį kuriant Europos tapatumą; Konkrečiu garso ir vaizdo įrašų sektoriaus atveju, Europos regionai gali, deramai remiami, tapti originalios kūrybos ir kultūros įvairovės palaikymo varomąja jėga bei įnešti savo, kad ir kuklų, indėlį, didinant Europos rinkos konkurencingumą; |
| --- | --- |

2.1

atkreipia dėmesį į būtinybę labiau akcentuoti vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį kuriant Europos tapatumą; Konkrečiu garso ir vaizdo įrašų sektoriaus atveju, Europos regionai gali, deramai remiami, tapti originalios kūrybos ir kultūros įvairovės palaikymo varomąja jėga bei įnešti savo, kad ir kuklų, indėlį, didinant Europos rinkos konkurencingumą;

| 2.2 | prašo, kad į 6 programos straipsnį dėl garso ir vaizdo kūrinių pardavimo skatinimo, būtų įtraukta nuoroda, kad regionai ir vietos vadžios institucijos yra skatinamos savo konkrečiomis programomis ir veikla prisidėti prie pastangų didinant Europos rinkos konkurencingumą. Būtų naudinga paremti ir modernizuoti Media biurus, veikiančius regionų lygmeniu, kurie yra itin reikalingi, informuojant Europos piliečius dėl pokyčių garso ir vaizdo įrašų sektoriuje; |
| --- | --- |

2.2

prašo, kad į 6 programos straipsnį dėl garso ir vaizdo kūrinių pardavimo skatinimo, būtų įtraukta nuoroda, kad regionai ir vietos vadžios institucijos yra skatinamos savo konkrečiomis programomis ir veikla prisidėti prie pastangų didinant Europos rinkos konkurencingumą. Būtų naudinga paremti ir modernizuoti Media biurus, veikiančius regionų lygmeniu, kurie yra itin reikalingi, informuojant Europos piliečius dėl pokyčių garso ir vaizdo įrašų sektoriuje;

| 2.3 | rekomenduoja teikti finansinę bei informacinę paramą vietos ir regionų garso ir vaizdo festivaliams, kurie atlieka svarbų ir ypatingą vaidmenį, kuriant ir plėtojant Europos tapatumą, kadangi jie praturtiną pastarąjį unikaliais vietos bendruomenių kultūriniais, istoriniais ir kalbiniais elementais. Kitas žingsnis šia kryptimi būtų teikti paramą, kad daugiau filmų būtų kuriama mažuose Europos miestuose ir regionuose; |
| --- | --- |

2.3

rekomenduoja teikti finansinę bei informacinę paramą vietos ir regionų garso ir vaizdo festivaliams, kurie atlieka svarbų ir ypatingą vaidmenį, kuriant ir plėtojant Europos tapatumą, kadangi jie praturtiną pastarąjį unikaliais vietos bendruomenių kultūriniais, istoriniais ir kalbiniais elementais. Kitas žingsnis šia kryptimi būtų teikti paramą, kad daugiau filmų būtų kuriama mažuose Europos miestuose ir regionuose;

| 2.4 | pabrėžia būtinybę kurti priemones, skirtas jaunimui, kuris iš tiesų yra Europos garso ir vaizdo įrašų sektoriaus ateitis. Programos yra numatytos dvi priemonės šia linkme: jaunųjų Europos autorių kūrinių propagavimas ir parama jaunimui skirtiems festivaliams, bet jų nepakanka. Tarp siūlomų priemonių galima paminėti jaunimo mobilumą valstybėse narėse, kad jis galėtų susipažinti su Europos rinka, gauti informaciją ir apmokymą, pagrįsta šiuolaikinėmis realijomis bei objektyviais šios rinkos poreikiais; |
| --- | --- |

2.4

pabrėžia būtinybę kurti priemones, skirtas jaunimui, kuris iš tiesų yra Europos garso ir vaizdo įrašų sektoriaus ateitis. Programos yra numatytos dvi priemonės šia linkme: jaunųjų Europos autorių kūrinių propagavimas ir parama jaunimui skirtiems festivaliams, bet jų nepakanka. Tarp siūlomų priemonių galima paminėti jaunimo mobilumą valstybėse narėse, kad jis galėtų susipažinti su Europos rinka, gauti informaciją ir apmokymą, pagrįsta šiuolaikinėmis realijomis bei objektyviais šios rinkos poreikiais;

| 2.5 | pabrėžia būtinybę įgyvendinti priemones, skirtas garso ir vaizdo įrašų specialistų apmokymui, ypač tose šalyse ar regionuose, kur yra ribotas garso ir vaizdo gamybos pajėgumas ir (arba) geografinė ir kalbinė erdvė. Šiose valstybėse garso ir vaizdo įrašų sektorius yra mažai išvystytas, tad yra aukšti šiuolaikinio apmokymo poreikiai. Be nuotolinio mokymosi ir mainų skatinimo, vertėtų padengti studentų, dalyvaujančių mokymo programose ir kongresuose, rengiamuose valstybėse su senomis tradicijomis garso ir vaizdo įrašų srityje, kelionių ir dalyvavimo išlaidas; |
| --- | --- |

2.5

pabrėžia būtinybę įgyvendinti priemones, skirtas garso ir vaizdo įrašų specialistų apmokymui, ypač tose šalyse ar regionuose, kur yra ribotas garso ir vaizdo gamybos pajėgumas ir (arba) geografinė ir kalbinė erdvė. Šiose valstybėse garso ir vaizdo įrašų sektorius yra mažai išvystytas, tad yra aukšti šiuolaikinio apmokymo poreikiai. Be nuotolinio mokymosi ir mainų skatinimo, vertėtų padengti studentų, dalyvaujančių mokymo programose ir kongresuose, rengiamuose valstybėse su senomis tradicijomis garso ir vaizdo įrašų srityje, kelionių ir dalyvavimo išlaidas;

| 2.6 | rekomenduoja taikyti priemones bendradarbiavimui tarp ne tik gamybos, bet ir platinimo įmonių, veikiančių kiek Europos, tiek pasaulio garso ir vaizdo įrašų erdvėje, skatinti. Kaip matyti iš tam tikrų šios srities tyrimų bei iš esamų sąlygų, Europos filmų paplitimui pasaulio rinkoje ypatingai trukdo silpna platinimo sistema. Kaip rodo Media Salles neseniai atlikto tyrimo rezultatai, apėmę visus 2001-2003 m. Amerikoje ir Kanadoje rodytus filmus, Vakarų Europos gamybos filmai būdavo vis mažiau pelningi. Priešingai, europiečių bendrų projektų pelno rodikliai kasmet vis auga; tą patį galima pasakyti ir apie Europos šalių bendradarbiavimo projektus su amerikiečiais, kur pastarieji yra pagrindiniai prodiuseriai; |
| --- | --- |

2.6

rekomenduoja taikyti priemones bendradarbiavimui tarp ne tik gamybos, bet ir platinimo įmonių, veikiančių kiek Europos, tiek pasaulio garso ir vaizdo įrašų erdvėje, skatinti. Kaip matyti iš tam tikrų šios srities tyrimų bei iš esamų sąlygų, Europos filmų paplitimui pasaulio rinkoje ypatingai trukdo silpna platinimo sistema. Kaip rodo Media Salles neseniai atlikto tyrimo rezultatai, apėmę visus 2001-2003 m. Amerikoje ir Kanadoje rodytus filmus, Vakarų Europos gamybos filmai būdavo vis mažiau pelningi. Priešingai, europiečių bendrų projektų pelno rodikliai kasmet vis auga; tą patį galima pasakyti ir apie Europos šalių bendradarbiavimo projektus su amerikiečiais, kur pastarieji yra pagrindiniai prodiuseriai;

| 2.7 | mano, kad be paramos, taikomos garso ir vaizdo įrašų sektoriaus plėtrai, remiant ikigamybinius ir pogamybinius etapus, Bendrija turi užtikrinti viešumą visose procedūros stadijose ir apibrėžti taisykles, garantuosiančias kūrinių kokybę; |
| --- | --- |

2.7

mano, kad be paramos, taikomos garso ir vaizdo įrašų sektoriaus plėtrai, remiant ikigamybinius ir pogamybinius etapus, Bendrija turi užtikrinti viešumą visose procedūros stadijose ir apibrėžti taisykles, garantuosiančias kūrinių kokybę;

| 2.8 | laikosi nuomonės, kad, turint omeny Lisabonoje apibrėžtą naują strateginį tikslą, reikia akcentuoti socialinę sanglaudą, skatinant žiniasklaidos įnašą, kovojant su socialiniu nuošalėjimu ir diskriminacija, integruojant į visuomenę specifines gyventojų grupes ir ekonominius migrantus bei sprendžiant lyčių lygybės problemas; |
| --- | --- |

2.8

laikosi nuomonės, kad, turint omeny Lisabonoje apibrėžtą naują strateginį tikslą, reikia akcentuoti socialinę sanglaudą, skatinant žiniasklaidos įnašą, kovojant su socialiniu nuošalėjimu ir diskriminacija, integruojant į visuomenę specifines gyventojų grupes ir ekonominius migrantus bei sprendžiant lyčių lygybės problemas;

| 2.9 | mano, kad taip pat dera skatinti konkrečius veiksmus ir kūrinius, skirtus jautrioms visuomenės grupėms, tokioms, kaip neįgalieji ar senyvo amžiaus žmonės, kurių tikslas būtų reintegruoti žmones, kurie dėl įvairių priežasčių atsidūrė visuomenės pakraštyje. |
| --- | --- |

2.9

mano, kad taip pat dera skatinti konkrečius veiksmus ir kūrinius, skirtus jautrioms visuomenės grupėms, tokioms, kaip neįgalieji ar senyvo amžiaus žmonės, kurių tikslas būtų reintegruoti žmones, kurie dėl įvairių priežasčių atsidūrė visuomenės pakraštyje.

2005 m. vasario 23 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

| 5.7.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 164/78 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 164/78

---

Regionų komiteto nuomonė dėl „ES cheminių medžiagų politikos poveikio Europos miestams ir regionams“

(2005/C 164/10)

REGIONŲ KOMITETAS,

atsižvelgdamas į2004 m. birželio 15 d. priimtą Regionų komiteto biuro sprendimą pavesti ekonominės ir socialinės politikos komisijai parengti nuomonę savo iniciatyva;

atsižvelgdamas į pasiūlymą priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), dėl Europos Cheminių medžiagų agentūros įsteigimo bei Direktyvos 1999/45/EB ir Reglamento (EB) dėl patvarių organinių teršalų, pakeitimo ir atsižvelgiant į pasiūlymą priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl Tarybos direktyvos 67/548/EEB dėl jos suderinimo su Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų, pakeitimo (KOM (2003) 644 galutinis);

atsižvelgdamas į pirmininkavimo Europos Vadovų Tarybai išvadas, padarytas Lisabonoje 2000 m. kovo 23-24 d.;

atsižvelgdamas į Europos Komisijos metines ataskaitas dėl geresnio teisės taikymo pagal protokolo dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo 9 straipsnį, pagaliau atsižvelgiant į 2003 m. gruodžio 12 d. ataskaitą „Tobulesnis teisės taikymas 2003 m.“ (KOM (2003) 770 galutinis);

atsižvelgdamas į 1996 m. gegužės mėn. pradėtą Europos Komisijos iniciatyvą siekiant supaprastinti bendrajai rinkai taikomus teisės aktus (SLIM — supaprastinti vidaus rinkos teisės aktai);

atsižvelgdamas į savo 2003 m. vasario 12 d. priimtą nuomonę dėl Europos Komisijos komunikato „Produktyvumas: priemonė, skirta Europos ekonomikos ir įmonių konkurencingumui pasiekti“ (CdR 224/2002 fin) (1);

atsižvelgdamas į savo 2003 m. spalio 9 d. priimtą nuomonę dėl Komisijos komunikato „Pramonės politika išsiplėtusioje Europoje“ (CdR 150/2003 fin) (2);

atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl 2003 m. Europos Komisijos komunikato dėl geresnio teisės taikymo (CdR 62/2003 fin) (3);

atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl 2003 m. Europos Komisijos komunikato dėl vidaus rinkos strategijos (CdR 341/2002 fin) (4);

atsižvelgdamas į2004 m. gruodžio 8 d. Ekonominės ir socialinės politikos komisijos priimtą nuomonės projektą (CdR 238/2004 rev. 2), (pranešėjas p. Jochen Riebel, Heseno žemės federacinių reikalų ir Europos reikalų ministras ir Heseno žemės federacijos delegatas (DE/ELP);

kadangi:

| 1) | 2000 m. kovo mėn. Europos Vadovų Taryba Lisabonoje iškėlė strateginį tikslą, kad Europos Sąjunga taptų konkurencingiausia ir žiniomis paremta ekonomine erdve pasaulyje; |
| --- | --- |

1)

2000 m. kovo mėn. Europos Vadovų Taryba Lisabonoje iškėlė strateginį tikslą, kad Europos Sąjunga taptų konkurencingiausia ir žiniomis paremta ekonomine erdve pasaulyje;

| 2) | Praėjus pirmiesiems ketveriems metams paaiškėjo, kad siekiant šio tikslo būtinos nemažos papildomos pastangos. Todėl ypač svarbu, kad visi pasiūlymai dėl ES politikos būtų peržiūrėti atsižvelgiant į jų poveikį tarptautiniam konkurencingumui; |
| --- | --- |

2)

Praėjus pirmiesiems ketveriems metams paaiškėjo, kad siekiant šio tikslo būtinos nemažos papildomos pastangos. Todėl ypač svarbu, kad visi pasiūlymai dėl ES politikos būtų peržiūrėti atsižvelgiant į jų poveikį tarptautiniam konkurencingumui;

| 3) | Remiantis Amsterdamo sutarties protokolo 6 punktu „Bendrijos teisės taikymas turi neviršyti būtinų įgaliojimų“. Be to, 9 punkte apibrėžiama, kad vietos valdžios institucijoms ir ūkio subjektams tenkančios finansinės ir administracinės prievolės turėtų būti „sumažintos iki minimumo, tinkamai atsižvelgiant į siekiamą tikslą“; |
| --- | --- |

3)

Remiantis Amsterdamo sutarties protokolo 6 punktu „Bendrijos teisės taikymas turi neviršyti būtinų įgaliojimų“. Be to, 9 punkte apibrėžiama, kad vietos valdžios institucijoms ir ūkio subjektams tenkančios finansinės ir administracinės prievolės turėtų būti „sumažintos iki minimumo, tinkamai atsižvelgiant į siekiamą tikslą“;

| 4) | Remiantis EB sutarties 2 straipsniu, Bendrijos uždaviniai turėtų apimti ekonominės veiklos tvarios plėtros, aukšto užimtumo lygio, didelio konkurencingumo ir aukšto lygio aplinkos apsaugos ir aplinkos kokybės gerinimo skatinimą; |
| --- | --- |

4)

Remiantis EB sutarties 2 straipsniu, Bendrijos uždaviniai turėtų apimti ekonominės veiklos tvarios plėtros, aukšto užimtumo lygio, didelio konkurencingumo ir aukšto lygio aplinkos apsaugos ir aplinkos kokybės gerinimo skatinimą;

| 5) | Remiantis EB sutarties 3 straipsniu, Bendrijos veikla, kaip apibrėžta EB sutarties 2 straipsnyje, visų pirma apima Bendrijos pramonės konkurencingumo stiprinimą. |
| --- | --- |

5)

Remiantis EB sutarties 3 straipsniu, Bendrijos veikla, kaip apibrėžta EB sutarties 2 straipsnyje, visų pirma apima Bendrijos pramonės konkurencingumo stiprinimą.

Komitetas savo 58-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. vasario 23-24 d. (vasario 24 d. posėdis) priėmė šią nuomonę.

1.   Regionų komiteto pozicija

REGIONŲ KOMITETAS

| 1.1 | pritaria Europos Komisijos pastangoms, kuriomis, pradėjus taikyti REACH sistemą, siekiama nustatyti vienodą cheminių medžiagų panaudojimo reglamentavimą. |
| --- | --- |

1.1

pritaria Europos Komisijos pastangoms, kuriomis, pradėjus taikyti REACH sistemą, siekiama nustatyti vienodą cheminių medžiagų panaudojimo reglamentavimą.

| 1.2. | mano, kad šiame kontekste būtina atsižvelgti ne tik į aplinkos ir vartotojų apsaugos reikalavimus, bet ir į Europos pramonės konkurencingumo išlaikymą ir stiprinimą. |
| --- | --- |

1.2.

mano, kad šiame kontekste būtina atsižvelgti ne tik į aplinkos ir vartotojų apsaugos reikalavimus, bet ir į Europos pramonės konkurencingumo išlaikymą ir stiprinimą.

| 1.3 | mano, kad pasiūlymas labai kenkia ne tik chemijos pramonei, bet ir visai gamybos grandinei bei atkreipia dėmesį į tai, kad būtina siekti pusiausvyros tarp žmonių sveikatos apsaugos ir aplinkos apsaugos bei naujovių rėmimo ir atitinkamos pramonės konkurencingumo. |
| --- | --- |

1.3

mano, kad pasiūlymas labai kenkia ne tik chemijos pramonei, bet ir visai gamybos grandinei bei atkreipia dėmesį į tai, kad būtina siekti pusiausvyros tarp žmonių sveikatos apsaugos ir aplinkos apsaugos bei naujovių rėmimo ir atitinkamos pramonės konkurencingumo.

| 1.4 | mano, kad teisės aktai yra per daug sudėtingi ir suinteresuoti asmenys jų negali įgyvendinti be išorės įvertinimo; |
| --- | --- |

1.4

mano, kad teisės aktai yra per daug sudėtingi ir suinteresuoti asmenys jų negali įgyvendinti be išorės įvertinimo;

| 1.5 | pritaria bet kokiam reglamento pakeitimui, kuris gali padėti supaprastinti procedūrą ir sumažinti išlaidas. Šiame kontekste konkretesnės priemonės ypač būtinos mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios dėl REACH sistemos įgyvendinimo gali turėti neproporcingų išlaidų. |
| --- | --- |

1.5

pritaria bet kokiam reglamento pakeitimui, kuris gali padėti supaprastinti procedūrą ir sumažinti išlaidas. Šiame kontekste konkretesnės priemonės ypač būtinos mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios dėl REACH sistemos įgyvendinimo gali turėti neproporcingų išlaidų.

| 1.6 | mano, kad renkant duomenis būtina atsižvelgti ne tik į metinę gamybos apimtį, bet ir į kitus aspektus, t.y. į „poveikio kategorijas“, „viena medžiaga — vienas registravimas“ arba „prioritetiniai sąrašai“. Dėl šių aspektų diskutuojama siekiant supaprastinti registravimą. Tai galėtų pagerinti REACH sistemos nuostatų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

1.6

mano, kad renkant duomenis būtina atsižvelgti ne tik į metinę gamybos apimtį, bet ir į kitus aspektus, t.y. į „poveikio kategorijas“, „viena medžiaga — vienas registravimas“ arba „prioritetiniai sąrašai“. Dėl šių aspektų diskutuojama siekiant supaprastinti registravimą. Tai galėtų pagerinti REACH sistemos nuostatų įgyvendinimą.

| 1.7 | mano, kad siekiant sukurti sistemą, kuri būtų praktiška ir visų pirma finansiškai perspektyvi mažų ir vidutinių įmonių atžvilgiu, reikia rinkti duomenis tik apie saugų panaudojimą. Duomenų rinkimas neturėtų sulėtinti gamybos, rinkodaros arba medžiagų panaudojimo, kad ir ateityje įgyvendinant naujoves būtų galima greitai veikti atsižvelgiant į naujus rinkos reikalavimus (time to market). |
| --- | --- |

1.7

mano, kad siekiant sukurti sistemą, kuri būtų praktiška ir visų pirma finansiškai perspektyvi mažų ir vidutinių įmonių atžvilgiu, reikia rinkti duomenis tik apie saugų panaudojimą. Duomenų rinkimas neturėtų sulėtinti gamybos, rinkodaros arba medžiagų panaudojimo, kad ir ateityje įgyvendinant naujoves būtų galima greitai veikti atsižvelgiant į naujus rinkos reikalavimus (time to market).

| 1.8 | mano, kad visų esamų duomenų, kurie jau yra prienami gamintojams, vartotojams ir valdžios institucijoms, panaudojimas suteikia dar vieną galimybę lanksčiau taikyti reglamentavimą, o konsorciumų įsteigimas (visų pirma tarp vertikaliai žemyn susijusių vartotojų ir mažųjų bei vidutinių įmonių) turėtų būti tik savanoriškas siekiant užtikrinti intelektinės nuosavybės ir pramoninės nuosavybės teises. |
| --- | --- |

1.8

mano, kad visų esamų duomenų, kurie jau yra prienami gamintojams, vartotojams ir valdžios institucijoms, panaudojimas suteikia dar vieną galimybę lanksčiau taikyti reglamentavimą, o konsorciumų įsteigimas (visų pirma tarp vertikaliai žemyn susijusių vartotojų ir mažųjų bei vidutinių įmonių) turėtų būti tik savanoriškas siekiant užtikrinti intelektinės nuosavybės ir pramoninės nuosavybės teises.

| 1.9 | mano, kad registravimo procedūrų kontekste išaugs valstybių narių kompetentingų valdžios institucijų atsakomybė. Visų pirma sąnaudos bus nemažos tais atvejais, kai dėl neaiškiai nustatytų kriterijų yra neaiškus tam tikrų pareigų kontekstas. Todėl registravimo procesas turi būti kuo mažiau paremtas kontrolės veikla. Būtina supaprastinti ir aiškiau apibrėžti apribojimo nuostatas ir leidžiančias nukrypti nuostatas. Jei būtina, išsamus paaiškinimas turi būti pateiktas vartotojų teisės aktuose. Kontrolės organai turėtų turėti galimybę paprastai ir išvengiant biurokratijos gauti informaciją apie agentūros pritaikytus metodus. |
| --- | --- |

1.9

mano, kad registravimo procedūrų kontekste išaugs valstybių narių kompetentingų valdžios institucijų atsakomybė. Visų pirma sąnaudos bus nemažos tais atvejais, kai dėl neaiškiai nustatytų kriterijų yra neaiškus tam tikrų pareigų kontekstas. Todėl registravimo procesas turi būti kuo mažiau paremtas kontrolės veikla. Būtina supaprastinti ir aiškiau apibrėžti apribojimo nuostatas ir leidžiančias nukrypti nuostatas. Jei būtina, išsamus paaiškinimas turi būti pateiktas vartotojų teisės aktuose. Kontrolės organai turėtų turėti galimybę paprastai ir išvengiant biurokratijos gauti informaciją apie agentūros pritaikytus metodus.

| 1.10 | atsižvelgiant į galimybę ES laikytis vienodų principų, iš esmės pritaria agentūros įsteigimui. Tačiau Komitetas pasisako už tai, kad dėl šios agentūros kompetencijos ir įgaliojimų valstybių narių institucijos neprarastų kompetencijos. |
| --- | --- |

1.10

atsižvelgiant į galimybę ES laikytis vienodų principų, iš esmės pritaria agentūros įsteigimui. Tačiau Komitetas pasisako už tai, kad dėl šios agentūros kompetencijos ir įgaliojimų valstybių narių institucijos neprarastų kompetencijos.

| 1.11 | mano, kad yra pageidautina, jog bendradarbiaujant su šia agentūra, valstybių narių valdžios institucijų atžvilgiu būtų suteikta galimybė verslininkams, kuriems taikytina registracija, teikti pagalbą vietoje, taip užtikrinant REACH administracinį įgyvendinimą valstybėse narėse. |
| --- | --- |

1.11

mano, kad yra pageidautina, jog bendradarbiaujant su šia agentūra, valstybių narių valdžios institucijų atžvilgiu būtų suteikta galimybė verslininkams, kuriems taikytina registracija, teikti pagalbą vietoje, taip užtikrinant REACH administracinį įgyvendinimą valstybėse narėse.

| 1.12 | mano, kad agentūra — tai nepriklausoma institucija ir svarbi paslaugų teikėja, kuri konfidencialiai organizuoja medžiagų registravimą ir įvertinimą; taip ši agentūra turėtų siekti būti prieinama mokslininkams ir pramonės ekspertams. |
| --- | --- |

1.12

mano, kad agentūra — tai nepriklausoma institucija ir svarbi paslaugų teikėja, kuri konfidencialiai organizuoja medžiagų registravimą ir įvertinimą; taip ši agentūra turėtų siekti būti prieinama mokslininkams ir pramonės ekspertams.

| 1.13 | mano, kad ši agentūra turi siekti, jog įvertinimo procedūrai būtų nustatytos specifikacijos ir gairės, kurios užtikrintų greitą ir vienodą valstybių narių valdžios institucijų taikomą procedūrą. Todėl būtina aiškiai apibrėžti agentūros ir valstybių narių užduotis; jos neturi būti mišraus pobūdžio; dėl to, kad yra tikimasi didelio krūvio, ypač sudėtingai balsavimą reglamentuojančios taisyklės turėtų būti žymiai supaprastintos, vengiant išsamaus biurokratinio ryšių tarp valstybių narių ir agentūros reglamentavimo bei supaprastinant medžiagų įvertinimo padalijimo tarp valstybių narių reglamentavimą, nesudarant galimybės joms tapti agentūros pagrindu. |
| --- | --- |

1.13

mano, kad ši agentūra turi siekti, jog įvertinimo procedūrai būtų nustatytos specifikacijos ir gairės, kurios užtikrintų greitą ir vienodą valstybių narių valdžios institucijų taikomą procedūrą. Todėl būtina aiškiai apibrėžti agentūros ir valstybių narių užduotis; jos neturi būti mišraus pobūdžio; dėl to, kad yra tikimasi didelio krūvio, ypač sudėtingai balsavimą reglamentuojančios taisyklės turėtų būti žymiai supaprastintos, vengiant išsamaus biurokratinio ryšių tarp valstybių narių ir agentūros reglamentavimo bei supaprastinant medžiagų įvertinimo padalijimo tarp valstybių narių reglamentavimą, nesudarant galimybės joms tapti agentūros pagrindu.

| 1.14 | mano, kad yra didelių su gyvūnų apsauga susijusio reglamentavimo trūkumų. Pasiūlyme priimti reglamentą numatoma, kad, pavyzdžiui, paralelinio medžiagos registravimo atvejais gamintojai yra įpareigoti naudotis esamais duomenimis apie bandymus su gyvūnais siekiant išvengti nebūtino bandymų pakartojimo. Tačiau to reglamento pasiūlymo 23 straipsnyje tik išdėstoma, kad nebūtinų bandymų su gyvūnais vengimas — tai abstraktus tikslas ir todėl šiame kontekste jis negali pakeisti konkrečių nuostatų; |
| --- | --- |

1.14

mano, kad yra didelių su gyvūnų apsauga susijusio reglamentavimo trūkumų. Pasiūlyme priimti reglamentą numatoma, kad, pavyzdžiui, paralelinio medžiagos registravimo atvejais gamintojai yra įpareigoti naudotis esamais duomenimis apie bandymus su gyvūnais siekiant išvengti nebūtino bandymų pakartojimo. Tačiau to reglamento pasiūlymo 23 straipsnyje tik išdėstoma, kad nebūtinų bandymų su gyvūnais vengimas — tai abstraktus tikslas ir todėl šiame kontekste jis negali pakeisti konkrečių nuostatų;

| 1.15 | mano, kad bandymai su gyvūnais, kurie buvo būtini siekiant reglamento tikslų, įskaitant aukštą žmogaus sveikatos apsaugos ir aplinkos apsaugos lygį, turėtų būti visiškai minimalūs, ir kad turėtų būti prieinami visi esami duomenys. Jeigu galima atlikti alternatyvius bandymus, kuriuos patvirtino valdžios institucijos, bandymai su gyvūnais turėtų būti uždrausti. |
| --- | --- |

1.15

mano, kad bandymai su gyvūnais, kurie buvo būtini siekiant reglamento tikslų, įskaitant aukštą žmogaus sveikatos apsaugos ir aplinkos apsaugos lygį, turėtų būti visiškai minimalūs, ir kad turėtų būti prieinami visi esami duomenys. Jeigu galima atlikti alternatyvius bandymus, kuriuos patvirtino valdžios institucijos, bandymai su gyvūnais turėtų būti uždrausti.

| 1.16 | pritaria priemonei, kuria vertikaliai žemyn susiję vartotojai įpareigojami registruoti medžiagų naudojimą, kad taip pat būtų informuojama apie panaudojimo būdus, kurių neregistravo gamintojas arba importuotojas. Įgyvendinant tinkamas priemones galima išvengti galimos rizikos. |
| --- | --- |

1.16

pritaria priemonei, kuria vertikaliai žemyn susiję vartotojai įpareigojami registruoti medžiagų naudojimą, kad taip pat būtų informuojama apie panaudojimo būdus, kurių neregistravo gamintojas arba importuotojas. Įgyvendinant tinkamas priemones galima išvengti galimos rizikos.

| 1.17 | tačiau taip pat atkreipia dėmesį į neigiamą poveikį, kurį visų pirma patirtų mažos ir vidutinės įmonės, jeigu jos apie savo medžiagų naudojimą ir gamybinę, prekybinę ar mokslinę patirtį praneštų medžiagų tiekėjui arba didelėmis sąnaudomis pačios turėtų atlikti tyrimus. |
| --- | --- |

1.17

tačiau taip pat atkreipia dėmesį į neigiamą poveikį, kurį visų pirma patirtų mažos ir vidutinės įmonės, jeigu jos apie savo medžiagų naudojimą ir gamybinę, prekybinę ar mokslinę patirtį praneštų medžiagų tiekėjui arba didelėmis sąnaudomis pačios turėtų atlikti tyrimus.

| 1.18 | mano, kad duomenų naudojimui būtina nustatyti išsamius reikalavimus, kad sąnaudų paskirstymo — ne tik bandymams su gyvūnais — ir gamybinės, prekybinės ar mokslinės patirties apsaugos kontekste nebūtų pakenkta mažosioms ir vidutinėms įmonėms. |
| --- | --- |

1.18

mano, kad duomenų naudojimui būtina nustatyti išsamius reikalavimus, kad sąnaudų paskirstymo — ne tik bandymams su gyvūnais — ir gamybinės, prekybinės ar mokslinės patirties apsaugos kontekste nebūtų pakenkta mažosioms ir vidutinėms įmonėms.

2.   Poveikio įvertinimas

| 2.1 | Reglamento pasiūlymo įgyvendinimas visų pirma turės įtakos visiems medžiagų ir produktų gamintojams bei importuotojams, kurių atžvilgiu būtinas registravimas ir su juo susijęs informacijos pateikimas. Pagrindinė našta teks chemijos pramonei. Tačiau visų chemines medžiagas naudojančių sektorių, t. y. iš esmės visų perdirbamosios pramonės šakų ir paslaugų teikėjų atžvilgiu poveikis bus toks pat kaip ir „vertikaliai žemyn susijusių vartotojų atžvilgiu“. Dėl naujų taisyklių taikymo kyla pavojus, kad Europos rinkoje nebeliks cheminių medžiagų ir pakils jų kainų lygis. Tai sumažintų Europos perdirbamosios pramonės šakų konkurencingumą lyginant su jų konkurentais už Europos teritorijos ribų. Be to, taikant naują sistemą atsirastų išlaidų. Todėl iškyla pavojus, kad dėl REACH sistemos taikymo ne tik chemijos pramonėje, bet ir daugelyje kitų sektorių sumažės gamyba ir užimtumas. |
| --- | --- |

2.1

Reglamento pasiūlymo įgyvendinimas visų pirma turės įtakos visiems medžiagų ir produktų gamintojams bei importuotojams, kurių atžvilgiu būtinas registravimas ir su juo susijęs informacijos pateikimas. Pagrindinė našta teks chemijos pramonei. Tačiau visų chemines medžiagas naudojančių sektorių, t. y. iš esmės visų perdirbamosios pramonės šakų ir paslaugų teikėjų atžvilgiu poveikis bus toks pat kaip ir „vertikaliai žemyn susijusių vartotojų atžvilgiu“. Dėl naujų taisyklių taikymo kyla pavojus, kad Europos rinkoje nebeliks cheminių medžiagų ir pakils jų kainų lygis. Tai sumažintų Europos perdirbamosios pramonės šakų konkurencingumą lyginant su jų konkurentais už Europos teritorijos ribų. Be to, taikant naują sistemą atsirastų išlaidų. Todėl iškyla pavojus, kad dėl REACH sistemos taikymo ne tik chemijos pramonėje, bet ir daugelyje kitų sektorių sumažės gamyba ir užimtumas.

| 2.2 | Ypač tai paveikia mažas ir vidutines įmones. Šiuo metu siekiant pateikti aukštus REACH reikalavimus atitinkančią informaciją, medžiagų registravimas gali pernelyg apsunkinti daugelio įmonių žmogiškųjų išteklių ir finansų sritis. Jeigu daugeliu atvejų sąnaudų nebus galima priskirti gaminio kainai, tai gali nutrūkti medžiagų gamyba ir iškilti pavojus įmonių veiklai gamybos grandinėje. Tačiau šios įmonės yra ypač svarbios daugelyje Europos pramonės regionų. |
| --- | --- |

2.2

Ypač tai paveikia mažas ir vidutines įmones. Šiuo metu siekiant pateikti aukštus REACH reikalavimus atitinkančią informaciją, medžiagų registravimas gali pernelyg apsunkinti daugelio įmonių žmogiškųjų išteklių ir finansų sritis. Jeigu daugeliu atvejų sąnaudų nebus galima priskirti gaminio kainai, tai gali nutrūkti medžiagų gamyba ir iškilti pavojus įmonių veiklai gamybos grandinėje. Tačiau šios įmonės yra ypač svarbios daugelyje Europos pramonės regionų.

| 2.3 | Komisijos duomenys apie tiesiogines ir netiesiogines sistemos panaudojimo ateityje sąnaudas buvo kritikuojami kaip netikslūs. Todėl komitetas pasisako už Komisijos sprendimą dėl poveikio naujo įvertinimo atsižvelgiant į netiesiogines sąnaudas, vertikaliai žemyn susijusius vartotojus ir poveikį naujoms valstybėms narėms. Prieš priimant bet kokius kitus sprendimus Parlamente ir Europos Vadovų Taryboje, reikėtų sulaukti šio poveikio įvertinimo rezultatų. |
| --- | --- |

2.3

Komisijos duomenys apie tiesiogines ir netiesiogines sistemos panaudojimo ateityje sąnaudas buvo kritikuojami kaip netikslūs. Todėl komitetas pasisako už Komisijos sprendimą dėl poveikio naujo įvertinimo atsižvelgiant į netiesiogines sąnaudas, vertikaliai žemyn susijusius vartotojus ir poveikį naujoms valstybėms narėms. Prieš priimant bet kokius kitus sprendimus Parlamente ir Europos Vadovų Taryboje, reikėtų sulaukti šio poveikio įvertinimo rezultatų.

| 2.4 | Teigiamas naujos sistemos poveikio aspektas yra naujovių skatinimas, ir neabejotinai kai kurios priemonės sudaro palankias sąlygas siekiant nustatyti ir išleisti į rinką daugiau naujų medžiagų nei iki šiol. Tačiau visų pirma pirmajame įgyvendinimo etape gali atsirasti neigiamas poveikis įmonių gebėjimui diegti naujoves. Taikant REACH, naujų gaminių patekimas į rinką trunka ilgiau. Įmonių atžvilgiu išauga rizika, nes mokslinių tyrimų biudžetas patiria papildomų išlaidų. Mokslo darbuotojai daug laiko praleidžia tirdami senas chemines medžiagas ir nekurdami naujų gaminių. Tačiau naujovių vaidmuo yra ypatingai svarbus siekiant Europos ekonomikos sėkmingos raidos ateityje. Chemijos pramonė yra pagrindinis modernių tarpinių produktų tiekėjas. Todėl naujovių chemijos pramonėje trūkumas taip pat labai neigiamai veikia kitų sektorių modernizavimo potencialą. Komitetas mano, kad naujovių skatinimui skirti mechanizmai (kurių dauguma yra automatiniai) dar yra pernelyg bendro pobūdžio ir jų nepakanka atsižvelgiant į numatomą poveikį. |
| --- | --- |

2.4

Teigiamas naujos sistemos poveikio aspektas yra naujovių skatinimas, ir neabejotinai kai kurios priemonės sudaro palankias sąlygas siekiant nustatyti ir išleisti į rinką daugiau naujų medžiagų nei iki šiol. Tačiau visų pirma pirmajame įgyvendinimo etape gali atsirasti neigiamas poveikis įmonių gebėjimui diegti naujoves. Taikant REACH, naujų gaminių patekimas į rinką trunka ilgiau. Įmonių atžvilgiu išauga rizika, nes mokslinių tyrimų biudžetas patiria papildomų išlaidų. Mokslo darbuotojai daug laiko praleidžia tirdami senas chemines medžiagas ir nekurdami naujų gaminių. Tačiau naujovių vaidmuo yra ypatingai svarbus siekiant Europos ekonomikos sėkmingos raidos ateityje. Chemijos pramonė yra pagrindinis modernių tarpinių produktų tiekėjas. Todėl naujovių chemijos pramonėje trūkumas taip pat labai neigiamai veikia kitų sektorių modernizavimo potencialą. Komitetas mano, kad naujovių skatinimui skirti mechanizmai (kurių dauguma yra automatiniai) dar yra pernelyg bendro pobūdžio ir jų nepakanka atsižvelgiant į numatomą poveikį.

| 2.5 | Kai, iš vienos pusės, gali atsirasti išlaidų ekonomikos dalyviams, regionams, kuriuose kyla pavojus darbo vietoms, ir galutiniams vartotojams dėl pabrangusių, galutinių produktų, galima nauda matoma sveikatos, aplinkos ir vartotojų apsaugos srityse, saugumo darbo vietoje srityje, supaprastinant teisės aktus ir įmonėms darant spaudimą dėl jų konkurencingumo ir naujovių diegimo. Tačiau neatsižvelgiama į tai, kad nauda gaunama vėliau, nei atsiranda išlaidos, o tai yra naudinga kitoms sritims arba visuomenei apskritai. |
| --- | --- |

2.5

Kai, iš vienos pusės, gali atsirasti išlaidų ekonomikos dalyviams, regionams, kuriuose kyla pavojus darbo vietoms, ir galutiniams vartotojams dėl pabrangusių, galutinių produktų, galima nauda matoma sveikatos, aplinkos ir vartotojų apsaugos srityse, saugumo darbo vietoje srityje, supaprastinant teisės aktus ir įmonėms darant spaudimą dėl jų konkurencingumo ir naujovių diegimo. Tačiau neatsižvelgiama į tai, kad nauda gaunama vėliau, nei atsiranda išlaidos, o tai yra naudinga kitoms sritims arba visuomenei apskritai.

3.   Regionų komiteto rekomendacijos

REGIONŲ KOMITETAS

| 3.1 | primygtinai ragina Europos Komisiją apsvarstyti, ar pasiūlymai dėl REACH yra suderinami su subsidiarumo ir proporcingumo principais; |
| --- | --- |

3.1

primygtinai ragina Europos Komisiją apsvarstyti, ar pasiūlymai dėl REACH yra suderinami su subsidiarumo ir proporcingumo principais;

| 3.2 | ragina Komisiją užtikrinti vienodą cheminių medžiagų ženklinimą srityje, kuriai šiuo metu būdingi didžiuliai skirtumai, ir taip atsižvelgti į piliečius ir vartotojus bei pritaria Komisijos siūlymui, kuriuo numatoma užtikrinti vienodą iki 1981 m. ir vėliau registruotų cheminių gaminių reglamentavimą. |
| --- | --- |

3.2

ragina Komisiją užtikrinti vienodą cheminių medžiagų ženklinimą srityje, kuriai šiuo metu būdingi didžiuliai skirtumai, ir taip atsižvelgti į piliečius ir vartotojus bei pritaria Komisijos siūlymui, kuriuo numatoma užtikrinti vienodą iki 1981 m. ir vėliau registruotų cheminių gaminių reglamentavimą.

| 3.3 | visų pirma ragina peržiūrėti pasiūlymus atkreipiant dėmesį į tai, ar iš tikrųjų administracinės įmonių išlaidos ir šiame kontekste siekiant teisinėmis nuostatomis apibrėžtų tikslų atsirandančios išlaidos yra būtinos; |
| --- | --- |

3.3

visų pirma ragina peržiūrėti pasiūlymus atkreipiant dėmesį į tai, ar iš tikrųjų administracinės įmonių išlaidos ir šiame kontekste siekiant teisinėmis nuostatomis apibrėžtų tikslų atsirandančios išlaidos yra būtinos;

| 3.4 | mano, kad pasiūlymuose numatytų tikslų taip pat būtų galima pasiekti ir taikant ne tokias sudėtingas teisines nuostatas; |
| --- | --- |

3.4

mano, kad pasiūlymuose numatytų tikslų taip pat būtų galima pasiekti ir taikant ne tokias sudėtingas teisines nuostatas;

| 3.5 | primygtinai ragina Europos Komisiją apsvarstyti alternatyvius pasiūlymus dėl REACH sistemos supaprastinimo; |
| --- | --- |

3.5

primygtinai ragina Europos Komisiją apsvarstyti alternatyvius pasiūlymus dėl REACH sistemos supaprastinimo;

| 3.6 | pasisako už smulkių ir vidutinių įmonių registravimo supaprastinimą ir paramą siekiant išlaikyti arba sustiprinti Europos pramoninių regionų ekonominę veiklą ir užimtumą; |
| --- | --- |

3.6

pasisako už smulkių ir vidutinių įmonių registravimo supaprastinimą ir paramą siekiant išlaikyti arba sustiprinti Europos pramoninių regionų ekonominę veiklą ir užimtumą;

| 3.7 | rekomenduoja labiau atsižvelgti į rizikos, poveikio ir prioritetais pagrįstus kriterijus, o ne į kiekybe pagrįstą metodą, taikomą gamybai ir importui; |
| --- | --- |

3.7

rekomenduoja labiau atsižvelgti į rizikos, poveikio ir prioritetais pagrįstus kriterijus, o ne į kiekybe pagrįstą metodą, taikomą gamybai ir importui;

| 3.8 | šiame kontekste rekomenduoja imtis kitų priemonių, skirtų iš esmės supaprastinti teisines nuostatas, kurios būtų suprantamos registravimo, įvertinimo ir autorizacijos procedūras atliekantiems asmenims; |
| --- | --- |

3.8

šiame kontekste rekomenduoja imtis kitų priemonių, skirtų iš esmės supaprastinti teisines nuostatas, kurios būtų suprantamos registravimo, įvertinimo ir autorizacijos procedūras atliekantiems asmenims;

| 3.9 | primygtinai ragina Europos Komisiją apsvarstyti, ar įvertinant medžiagas reiktų naudotis valstybėse narėse jau egzistuojančiomis informacinėmis sistemomis ir duomenimis; |
| --- | --- |

3.9

primygtinai ragina Europos Komisiją apsvarstyti, ar įvertinant medžiagas reiktų naudotis valstybėse narėse jau egzistuojančiomis informacinėmis sistemomis ir duomenimis;

| 3.10 | primygtinai ragina Europos Komisiją chemines medžiagas reglamentuojančius teisės aktus suderinti su kitų politikos sričių teisės aktais; |
| --- | --- |

3.10

primygtinai ragina Europos Komisiją chemines medžiagas reglamentuojančius teisės aktus suderinti su kitų politikos sričių teisės aktais;

| 3.11 | visų pirma ragina pradėti taikyti specifinę (pagrįstą duomenimis apie riziką) informacijos sistemą siekiant išvengti pakartotinio duomenų pateikimo įvairiais gamybos grandinės etapais; |
| --- | --- |

3.11

visų pirma ragina pradėti taikyti specifinę (pagrįstą duomenimis apie riziką) informacijos sistemą siekiant išvengti pakartotinio duomenų pateikimo įvairiais gamybos grandinės etapais;

| 3.12 | atsižvelgiant į Europos įmonių konkurencingumą, rekomenduoja pradėti derybas su PPO, kad šios nuostatos būtų suderintos tarptautiniu mastu. |
| --- | --- |

3.12

atsižvelgiant į Europos įmonių konkurencingumą, rekomenduoja pradėti derybas su PPO, kad šios nuostatos būtų suderintos tarptautiniu mastu.

| 3.13 | visų pirma primygtinai ragina Europos Komisiją apsvarstyti, ar jos pasiūlymai suderinami su Komisijos iniciatyvomis siekiant supaprastinti vidaus rinkos teisės aktus (SLIM) ir patobulinti teisės taikymą; |
| --- | --- |

3.13

visų pirma primygtinai ragina Europos Komisiją apsvarstyti, ar jos pasiūlymai suderinami su Komisijos iniciatyvomis siekiant supaprastinti vidaus rinkos teisės aktus (SLIM) ir patobulinti teisės taikymą;

| 3.14. | ragina Komisiją atkreipti dėmesį į tai, kad visuose pateikimo į rinką etapuose būtų laikomasi cheminių medžiagų gamintojo ar į rinką pateikiančios firmos atsakomybės principo (principas „teršėjas moka“, įrodinėjimo pareigos principas). Tai padėtų užtikrinti darbuotojų, vartotojų ir aplinkos apsaugą. |
| --- | --- |

3.14.

ragina Komisiją atkreipti dėmesį į tai, kad visuose pateikimo į rinką etapuose būtų laikomasi cheminių medžiagų gamintojo ar į rinką pateikiančios firmos atsakomybės principo (principas „teršėjas moka“, įrodinėjimo pareigos principas). Tai padėtų užtikrinti darbuotojų, vartotojų ir aplinkos apsaugą.

| 3.15 | primygtinai ragina Europos Komisiją, bendrai aptariant Bendrijos tikslus, apsvarstyti jos pasiūlymų poveikį regioninėms bei ekonominėms struktūroms ir jų suderinamumą su Bendrijos ekonominės ir socialinės sanglaudos tikslu; šiuo atveju, įvairiuose Europos chemijos pramonės regionuose galėtų būti inicijuojamos sektorių bandomosios studijos, kurių pagalba būtų galima tiksliai įvertinti būsimų teisės aktų poveikį kiekvienam atvejui. |
| --- | --- |

3.15

primygtinai ragina Europos Komisiją, bendrai aptariant Bendrijos tikslus, apsvarstyti jos pasiūlymų poveikį regioninėms bei ekonominėms struktūroms ir jų suderinamumą su Bendrijos ekonominės ir socialinės sanglaudos tikslu; šiuo atveju, įvairiuose Europos chemijos pramonės regionuose galėtų būti inicijuojamos sektorių bandomosios studijos, kurių pagalba būtų galima tiksliai įvertinti būsimų teisės aktų poveikį kiekvienam atvejui.

| 3.16 | primygtinai ragina Europos Komisiją padaryti išvadas remiantis 2004 m. pabaigoje numatomu išplėstiniu poveikio įvertinimu. |
| --- | --- |

3.16

primygtinai ragina Europos Komisiją padaryti išvadas remiantis 2004 m. pabaigoje numatomu išplėstiniu poveikio įvertinimu.

| 3.17 | primygtinai ragina Europos Komisiją aiškiai atskirti Europos cheminių medžiagų agentūros kompetenciją bei užtikrinti aktyvų ir verslui tinkamą cheminių medžiagų politikos įgyvendinimą glaudžiai įtraukiant vietinius veiksnius. |
| --- | --- |

3.17

primygtinai ragina Europos Komisiją aiškiai atskirti Europos cheminių medžiagų agentūros kompetenciją bei užtikrinti aktyvų ir verslui tinkamą cheminių medžiagų politikos įgyvendinimą glaudžiai įtraukiant vietinius veiksnius.

2005 m. vasario 24 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

(1)  OL C 128 2003 5 29, p. 1.

1

(2)  OL C 23 2004 1 27, p. 16.

2

(3)  OL C 73 2004 3 23, p. 38.

3

(4)  OL C 128 2003 5 29, p. 48.

4

---

| 5.7.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 164/82 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 164/82

---

Regionų komiteto nuomonė dėl „Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl globalizacijos socialinės dimensijos — ES politikos indėlis siekiant tolygiai paskirstyti naudą“

(2005/C 164/11)

REGIONŲ KOMITETAS

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl globalizacijos socialinės dimensijos — ES politikos indėlis siekiant tolygiai paskirstyti naudą (KOM(2004) 383 galutinis);

atsižvelgdamas į2004 m. gegužės 18 d. Europos Komisijos sprendimą pasikonsultuoti su Komitetu dėl šio teksto pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio 1 pastraipą;

atsižvelgdamas į2004 m. birželio 15 d. Regionų komiteto biuro sprendimą pavesti Ekonomikos ir socialinės politikos komisijai parengti nuomonę šiuo klausimu;

atsižvelgdamas į Pasaulinės globalizacijos socialinės dimensijos įvertinimo komisijos ataskaitą, paskelbtą 2004 m. vasario 24 d.;

atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl PPO derybų dėl Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis (GATS) poveikio (CdR 103/2003 fin) (1);

atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl Komisijos komunikato dėl imigracijos, integracijos ir užimtumo (CdR 223/2003 fin) (2);

atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir apsigyvenimo mokymosi, profesinio mokymo ar savanoriškos tarnybos tikslais sąlygų (CdR 2/2003 fin) (3);

atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, įsteigiančio Europos pabėgėlių fondą 2005–2010 m. (CdR 80/2004 fin) (4);

atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl Lisabonos strategijos tarpinės peržiūros (CdR 152/2004 fin);

atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos socialinio fondo (CdR 240/2004 rev 1);

atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl Vidaus rinkos strategijos 2003–2006 m. (CdR 341/2002 fin) (5),

atsižvelgdamas į savo nuomonės projektą (CdR 328/2004 rev 1), kurį 2004 m. gruodžio 8 d. priėmė Ekonomikos ir socialinės politikos komisija (pranešėja: p. Ulrike Rodust, Šlėzvigo-Holšteino landtago narė (DE-ESP),

Savo 58 –oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. vasario 23 — 24 d.(vasario 23 d. posėdis) priėmė vienbalsiai šią nuomonę:

Regionų komiteto pozicija ir rekomendacijos

1.   Bendrosios pastabos

REGIONŲ KOMITETAS

| 1.1 | sveikina 2004 m. gegužės mėn. priimtą Europos Komisijos komunikatą dėl socialinės diemnsijos, kuriame ji išdėstė savo pradinę poziciją dėl klausimų, iškeltų Pasaulinės globalizacijos socialinės dimensijos komisijos (WCSDG) ataskaitoje ir jos išvadose; |
| --- | --- |

1.1

sveikina 2004 m. gegužės mėn. priimtą Europos Komisijos komunikatą dėl socialinės diemnsijos, kuriame ji išdėstė savo pradinę poziciją dėl klausimų, iškeltų Pasaulinės globalizacijos socialinės dimensijos komisijos (WCSDG) ataskaitoje ir jos išvadose;

| 1.2 | pritaria Komisijos nuomonei, kad WCSDG ataskaitoje išdėstomos suderintos, kritiškos, tačiau pozityvios nuostatos, kuriomis galima remtis atliekant būsimus veiksmus; |
| --- | --- |

1.2

pritaria Komisijos nuomonei, kad WCSDG ataskaitoje išdėstomos suderintos, kritiškos, tačiau pozityvios nuostatos, kuriomis galima remtis atliekant būsimus veiksmus;

| 1.3 | šiame kontekste pabrėžia, kad globalizacija paskatino svarbius pokyčius, kurie turi įtakos visiems. Tinkamai valdoma globalizacija gali užtikrinti ypatingą materialinę pažangą, produktyvesnių ir geresnių darbo vietų sukūrimą visiems ir labai padėti mažinant pasaulio skurdą. Tačiau pasaulyje šios galimybės dar neįgyvendintos. Šiuo metu vykstantis globalizacijos procesas sąlygoja iškraipytus santykius ne tik tarp tam tikrų šalių ir regionų, bet ir jų viduje; |
| --- | --- |

1.3

šiame kontekste pabrėžia, kad globalizacija paskatino svarbius pokyčius, kurie turi įtakos visiems. Tinkamai valdoma globalizacija gali užtikrinti ypatingą materialinę pažangą, produktyvesnių ir geresnių darbo vietų sukūrimą visiems ir labai padėti mažinant pasaulio skurdą. Tačiau pasaulyje šios galimybės dar neįgyvendintos. Šiuo metu vykstantis globalizacijos procesas sąlygoja iškraipytus santykius ne tik tarp tam tikrų šalių ir regionų, bet ir jų viduje;

| 1.4 | su susirūpinimu atkreipia dėmesį į tai, kad globalizacijos poveikis nulemia šiuos pokyčius regionų ir vietos lygiu:






  — | globalizacija tiesiogiai veikia vis daugiau pasaulio bendruomenių. Bendruomenės nukenčia dėl darbo vietų praradimo, kurį nulemia vietos pramonės nuosmukis dėl pasikeitusio tarptautinio darbo pasidalijimo pobūdžio ir prekybos liberalizavimo, dėl kurio kartais intensyviai dirbantys bendrovių filialai perkeliami į mažesnio uždarbio šalis. Todėl gali kilti prisitaikymo problemų vietos ir regioniniu lygiu bei vietos socialinių sistemų atžvilgiu. |
| --- | --- | --- |

1.4

su susirūpinimu atkreipia dėmesį į tai, kad globalizacijos poveikis nulemia šiuos pokyčius regionų ir vietos lygiu:

—

globalizacija tiesiogiai veikia vis daugiau pasaulio bendruomenių. Bendruomenės nukenčia dėl darbo vietų praradimo, kurį nulemia vietos pramonės nuosmukis dėl pasikeitusio tarptautinio darbo pasidalijimo pobūdžio ir prekybos liberalizavimo, dėl kurio kartais intensyviai dirbantys bendrovių filialai perkeliami į mažesnio uždarbio šalis. Todėl gali kilti prisitaikymo problemų vietos ir regioniniu lygiu bei vietos socialinių sistemų atžvilgiu.

| — | atitinkami globalizacijos aspektai gali neigiamai paveikti tariamą vietos bendruomenių atsparumą ir gyvybingumą, net tiesiogiai jų neveikdama. Vis didesnis pasaulinės žiniasklaidos, pramogų ir turizmo verslo poveikis dažnai daro įtaką ir kenkia tradicinėms kultūroms bei vertybėms ir solidarumui bei tapatybės jausmui regionų ir vietos lygiu. Pasaulio bendruomenė privalo prisitaikyti prie vietos kultūrų įvairovės ir galimybių, o ne niveliuoti jas homogenizacijos procese.; |
| --- | --- |

—

atitinkami globalizacijos aspektai gali neigiamai paveikti tariamą vietos bendruomenių atsparumą ir gyvybingumą, net tiesiogiai jų neveikdama. Vis didesnis pasaulinės žiniasklaidos, pramogų ir turizmo verslo poveikis dažnai daro įtaką ir kenkia tradicinėms kultūroms bei vertybėms ir solidarumui bei tapatybės jausmui regionų ir vietos lygiu. Pasaulio bendruomenė privalo prisitaikyti prie vietos kultūrų įvairovės ir galimybių, o ne niveliuoti jas homogenizacijos procese.;

| 1.5 | atsižvelgia į būtinybę siekti tinkamos globalizacijos ir įsipareigoja imtis veiksmų stiprinant socialinę dimensiją WCSDG ataskaitos ir pradinių Komisijos komunikate pateiktų pasiūlymų kontekste; |
| --- | --- |

1.5

atsižvelgia į būtinybę siekti tinkamos globalizacijos ir įsipareigoja imtis veiksmų stiprinant socialinę dimensiją WCSDG ataskaitos ir pradinių Komisijos komunikate pateiktų pasiūlymų kontekste;

| 1.6 | mano, kad norint atsižvelgiant į socialinį globalizacijos aspektą būtina įgyvendinti geriau subalansuotą ir integruotą ekonominę bei socialinę politiką visais lygiais. Šiame kontekste ypatingas dėmesys turi būti skirtas regioniniam ir vietos lygiui, kadangi būtent jis yra tiesiogiai veikiamas globalizacija. Taigi būtina užtikrinti, kad regionų ir vietos valdžios institucijos būtų mažų mažiausiai įtrauktos, ypač per Regionų komitetą, į problemų, susijusių su globalizacija, sprendimą. |
| --- | --- |

1.6

mano, kad norint atsižvelgiant į socialinį globalizacijos aspektą būtina įgyvendinti geriau subalansuotą ir integruotą ekonominę bei socialinę politiką visais lygiais. Šiame kontekste ypatingas dėmesys turi būti skirtas regioniniam ir vietos lygiui, kadangi būtent jis yra tiesiogiai veikiamas globalizacija. Taigi būtina užtikrinti, kad regionų ir vietos valdžios institucijos būtų mažų mažiausiai įtrauktos, ypač per Regionų komitetą, į problemų, susijusių su globalizacija, sprendimą.

| 1.7 | atkreipia dėmesį į skirtingą termino „regioninis lygis“ vartojimą. WCSDG ataskaitos kontekste „regioninis“ — tai kontinentas, o komunikate dėl ESF „regioninis“ — tai subregioninis lygmuo; |
| --- | --- |

1.7

atkreipia dėmesį į skirtingą termino „regioninis lygis“ vartojimą. WCSDG ataskaitos kontekste „regioninis“ — tai kontinentas, o komunikate dėl ESF „regioninis“ — tai subregioninis lygmuo;

2.   Vietos ir regionų dalyvavimas globaliame valdyme

REGIONŲ KOMITETAS

| 2.1 | mano, kad dabartinių problemų, kurias pasauliniu mastu sukėlė atitinkama ekonominė veikla, priežastis yra ne globalizacija, o jos valdymo trūkumai. Globalus valdymas yra valdymo sistemos, išsišakojusios nuo vietos lygio iki daugianacionalinių bendrovių, viršūnė. Gerą globalizacijos valdymą gali užtikrinti tik tinkamos sąsajos tarp viršnacionalinių, nacionalinių ir regioninių bei vietos privataus ir viešojo sektoriaus dalyvių. Globalaus valdymo struktūrą lemia jau ne vien tik nacionalinių valstybių veiksmai ir taisyklės. Be nacionalinio lygio šiame veiksmų kontekste būtina pasaulinių veikėjų, tokių kaip Europos Sąjunga, įmonių valdymo ir regioninės bei vietos valdžios institucijų sąveika. Svarbūs globalaus valdymo kokybės veiksniai yra minėtų subjektų pasirengimas priimti daugiašališkumą, visuotines vertybes bei bendrus tikslus, jų vykdomos politikos poveikio tarptautiniu mastu suvokimas, taip pat reikšmė, kurią jie teikia socialinėms savo veiksmų pasauliniu mastu pasekmėms. Tvarkydami savo vidaus reikalus visi šie veikėjai sprendžia ir iš dalies lemia, kokiu mastu žmonės turės naudos iš globalizacijos ir bus apsaugoti nuo jos neigiamų pasekmių; |
| --- | --- |

2.1

mano, kad dabartinių problemų, kurias pasauliniu mastu sukėlė atitinkama ekonominė veikla, priežastis yra ne globalizacija, o jos valdymo trūkumai. Globalus valdymas yra valdymo sistemos, išsišakojusios nuo vietos lygio iki daugianacionalinių bendrovių, viršūnė. Gerą globalizacijos valdymą gali užtikrinti tik tinkamos sąsajos tarp viršnacionalinių, nacionalinių ir regioninių bei vietos privataus ir viešojo sektoriaus dalyvių. Globalaus valdymo struktūrą lemia jau ne vien tik nacionalinių valstybių veiksmai ir taisyklės. Be nacionalinio lygio šiame veiksmų kontekste būtina pasaulinių veikėjų, tokių kaip Europos Sąjunga, įmonių valdymo ir regioninės bei vietos valdžios institucijų sąveika. Svarbūs globalaus valdymo kokybės veiksniai yra minėtų subjektų pasirengimas priimti daugiašališkumą, visuotines vertybes bei bendrus tikslus, jų vykdomos politikos poveikio tarptautiniu mastu suvokimas, taip pat reikšmė, kurią jie teikia socialinėms savo veiksmų pasauliniu mastu pasekmėms. Tvarkydami savo vidaus reikalus visi šie veikėjai sprendžia ir iš dalies lemia, kokiu mastu žmonės turės naudos iš globalizacijos ir bus apsaugoti nuo jos neigiamų pasekmių;

| 2.2 | pabrėžia, kad tik regioninių ir vietos veikėjų įtraukimas formuojant visus šiuos veiksnius sudarys sąlygas parengti priimtiną globalaus valdymo politiką Europoje; |
| --- | --- |

2.2

pabrėžia, kad tik regioninių ir vietos veikėjų įtraukimas formuojant visus šiuos veiksnius sudarys sąlygas parengti priimtiną globalaus valdymo politiką Europoje;

| 2.3 | pabrėžia, kad pasaulinė ir nacionalinė raida priklauso nuo vietos ir regioninio lygio. Tai yra išankstinė sąlyga ir vienas svarbiausių aspektų siekiant teisingesnės bei platesnės globalizacijos. Decentralizuotas požiūris į politikos formavimą ir įgyvendinimą yra veiksmingesnis, kadangi jis yra pagrįstas geresniu realių situacijų ir apribojimų suvokimu, remiasi dalyvavimu, yra artimesnis žmonių poreikiams, be to, jį lengviau kontroliuoti. Siekiant sustiprinti šią sąsają tarp vietos bei regioninės ir pasaulinės dimensijos, būtina laikytis tinkamų ir pozityvių nuostatų, pabrėžiančių vietos ir regioninio valdymo, vietos ir regioninės ekonominės bazės, vertybių ir kultūrinio paveldo svarbą; |
| --- | --- |

2.3

pabrėžia, kad pasaulinė ir nacionalinė raida priklauso nuo vietos ir regioninio lygio. Tai yra išankstinė sąlyga ir vienas svarbiausių aspektų siekiant teisingesnės bei platesnės globalizacijos. Decentralizuotas požiūris į politikos formavimą ir įgyvendinimą yra veiksmingesnis, kadangi jis yra pagrįstas geresniu realių situacijų ir apribojimų suvokimu, remiasi dalyvavimu, yra artimesnis žmonių poreikiams, be to, jį lengviau kontroliuoti. Siekiant sustiprinti šią sąsają tarp vietos bei regioninės ir pasaulinės dimensijos, būtina laikytis tinkamų ir pozityvių nuostatų, pabrėžiančių vietos ir regioninio valdymo, vietos ir regioninės ekonominės bazės, vertybių ir kultūrinio paveldo svarbą;

| 2.4 | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Sąjungoje tolesnė Lisabonos proceso raida, migracijos ir lyčių politikos, pasienio ir tarpregioninės politikos bei prekybos politikos formavimas ypač padeda apibrėžti Europos atsaką į globalizacijos iššūkius. |
| --- | --- |

2.4

atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Sąjungoje tolesnė Lisabonos proceso raida, migracijos ir lyčių politikos, pasienio ir tarpregioninės politikos bei prekybos politikos formavimas ypač padeda apibrėžti Europos atsaką į globalizacijos iššūkius.

3.   Lisabonos strategija pasauliniame kontekste

REGIONŲ KOMITETAS

| 3.1 | sutinka su Komisijos nuomone, kad Lisabonos strategija yra pagrindas ES atsakui į globalizacijos poveikį Europos konkurencingumui, verslui ir užimtumui; |
| --- | --- |

3.1

sutinka su Komisijos nuomone, kad Lisabonos strategija yra pagrindas ES atsakui į globalizacijos poveikį Europos konkurencingumui, verslui ir užimtumui;

| 3.2 | pažymi augančią pasaulinio lygio ekonominių sprendimų, kurie daro įtaką vietos ir regioniniu lygiu, tarpusavio priklausomybę ir pabrėžia būtinybę veikiant pasauliniu mastu galvoti apie vietos aspektus; |
| --- | --- |

3.2

pažymi augančią pasaulinio lygio ekonominių sprendimų, kurie daro įtaką vietos ir regioniniu lygiu, tarpusavio priklausomybę ir pabrėžia būtinybę veikiant pasauliniu mastu galvoti apie vietos aspektus;

| 3.3 | atkreipia dėmesį į tai, kad vykdant pasaulinius ekonominius veiksmus būtina visose šalyse užtikrinti tam tikrą gyvenimo lygį vietos ir regioniniu lygiu. Žmonės gali dalyvauti globalizacijoje ir gauti iš jos naudos tik jeigu jų sveikata yra gera, jie turi galimybių mokytis ir tomis galimybėmis gali pasinaudoti, jei jie turi realių galimybių gauti darbo vietą, kad galėtų patenkinti pagrindinius savo poreikius. Užimtumas, pajamos ir tvari aplinka yra svarbios sąlygos siekiant garantuoti nepriklausomą gyvenimą ir visapusiškai kaip piliečiams dalyvauti vietos, regioninėse, nacionalinėse ir pasaulinėse bendruomenėse; |
| --- | --- |

3.3

atkreipia dėmesį į tai, kad vykdant pasaulinius ekonominius veiksmus būtina visose šalyse užtikrinti tam tikrą gyvenimo lygį vietos ir regioniniu lygiu. Žmonės gali dalyvauti globalizacijoje ir gauti iš jos naudos tik jeigu jų sveikata yra gera, jie turi galimybių mokytis ir tomis galimybėmis gali pasinaudoti, jei jie turi realių galimybių gauti darbo vietą, kad galėtų patenkinti pagrindinius savo poreikius. Užimtumas, pajamos ir tvari aplinka yra svarbios sąlygos siekiant garantuoti nepriklausomą gyvenimą ir visapusiškai kaip piliečiams dalyvauti vietos, regioninėse, nacionalinėse ir pasaulinėse bendruomenėse;

| 3.4 | pabrėžia švietimo ir mokymo svarbą siekiant apibrėžti globalizacijos poveikį. Kaip rodo geros praktikos pavyzdžiai, visos tinkamai globalizacija pasinaudojusios šalys daug investavo į savo švietimo ir mokymo sistemas. Kadangi regioninis ir vietos lygis vaidina svarbų vaidmenį Europos šalių švietimo ir mokymo sistemose, šias sistemas būtina pritaikyti globalizacijos iššūkiams. Nors už tai yra atsakingos valstybės narės ir subregioninio lygio subjektai, Europos Sąjunga turėtų sutelkti savo paramos galimybes, kad patobulintų Europos švietimo ir mokymo sistemas; |
| --- | --- |

3.4

pabrėžia švietimo ir mokymo svarbą siekiant apibrėžti globalizacijos poveikį. Kaip rodo geros praktikos pavyzdžiai, visos tinkamai globalizacija pasinaudojusios šalys daug investavo į savo švietimo ir mokymo sistemas. Kadangi regioninis ir vietos lygis vaidina svarbų vaidmenį Europos šalių švietimo ir mokymo sistemose, šias sistemas būtina pritaikyti globalizacijos iššūkiams. Nors už tai yra atsakingos valstybės narės ir subregioninio lygio subjektai, Europos Sąjunga turėtų sutelkti savo paramos galimybes, kad patobulintų Europos švietimo ir mokymo sistemas;

| 3.5 | pabrėžia, kad vis dar mažėja galimybių, kurias sąlygoja didelio žmogiškųjų išteklių potencialo dalis. Didelį dėmesį būtina skirti nelygioms galimybėms mokytis, neraštingumo ir žemos kvalifikacijos problemoms, etninių ir religinių mažumų padėtį įtakojančiai nelygybei ne tik aukšto, bet ir žemo pajamų lygio šalyse; |
| --- | --- |

3.5

pabrėžia, kad vis dar mažėja galimybių, kurias sąlygoja didelio žmogiškųjų išteklių potencialo dalis. Didelį dėmesį būtina skirti nelygioms galimybėms mokytis, neraštingumo ir žemos kvalifikacijos problemoms, etninių ir religinių mažumų padėtį įtakojančiai nelygybei ne tik aukšto, bet ir žemo pajamų lygio šalyse;

| 3.6 | pakartoja savo teigiamą požiūrį į leidimą trečiųjų šalių piliečiams atvykti mokytis ir lavintis, kadangi tuo būdu Europa taps labiau konkurencinga šioje srityje; |
| --- | --- |

3.6

pakartoja savo teigiamą požiūrį į leidimą trečiųjų šalių piliečiams atvykti mokytis ir lavintis, kadangi tuo būdu Europa taps labiau konkurencinga šioje srityje;

| 3.7 | primygtinai pabrėžia sąsają tarp būsimo finansinio laikotarpio Europos sanglaudos politikos reformos, Lisabonos strategijos įgyvendinimo ir Europoje neišspręstų globalizacijos problemų. ES sanglaudos politika ir trys skirtingi šios politikos tikslai turėtų suteikti galimybę Europos Sąjungos regioniniu ir vietos lygiu suderinti Lisabonos strategijos įgyvendinimą ir geresnį sugebėjimą spręsti su globalizacijos pasekmėmis susijusius klausimus; |
| --- | --- |

3.7

primygtinai pabrėžia sąsają tarp būsimo finansinio laikotarpio Europos sanglaudos politikos reformos, Lisabonos strategijos įgyvendinimo ir Europoje neišspręstų globalizacijos problemų. ES sanglaudos politika ir trys skirtingi šios politikos tikslai turėtų suteikti galimybę Europos Sąjungos regioniniu ir vietos lygiu suderinti Lisabonos strategijos įgyvendinimą ir geresnį sugebėjimą spręsti su globalizacijos pasekmėmis susijusius klausimus;

| 3.8 | primygtinai ragina valstybes nares susitarti dėl naujosios ES sanglaudos politikos nuostatų ir finansinio plano, kad nebūtų eikvojamas laikas, būtinas planavimui regioniniu ir vietos lygiu; |
| --- | --- |

3.8

primygtinai ragina valstybes nares susitarti dėl naujosios ES sanglaudos politikos nuostatų ir finansinio plano, kad nebūtų eikvojamas laikas, būtinas planavimui regioniniu ir vietos lygiu;

| 3.9 | pritaria Komisijos reglamento projektui dėl bendrųjų nuostatų, taikomų Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui ir Sanglaudos fondui (KOM(2004)492), kuriame siūloma, kad finansinę paramą gaunančios įmonės per kitus septynerius metus neturėtų teisės pakeisti buveinės, kuri galbūt turi įtakos mažinant darbo vietas; priešingu atveju gautos subsidijos turėtų būti grąžinamos (žr. projekto 56 straipsnį); |
| --- | --- |

3.9

pritaria Komisijos reglamento projektui dėl bendrųjų nuostatų, taikomų Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui ir Sanglaudos fondui (KOM(2004)492), kuriame siūloma, kad finansinę paramą gaunančios įmonės per kitus septynerius metus neturėtų teisės pakeisti buveinės, kuri galbūt turi įtakos mažinant darbo vietas; priešingu atveju gautos subsidijos turėtų būti grąžinamos (žr. projekto 56 straipsnį);

| 3.10 | ragina Europos Komisiją užtikrinti, kad ES reglamentų dėl valstybės pagalbos (EB sutarties 83 straipsnis) reforma regioniniams ir vietos valdžios organams suteiktų galimybę skatinti ekonominę plėtrą pasitelkiant tikslingas finansines paskatas; |
| --- | --- |

3.10

ragina Europos Komisiją užtikrinti, kad ES reglamentų dėl valstybės pagalbos (EB sutarties 83 straipsnis) reforma regioniniams ir vietos valdžios organams suteiktų galimybę skatinti ekonominę plėtrą pasitelkiant tikslingas finansines paskatas;

| 3.11 | kartu su Europos Komisija mano, jog ilgametę vidaus rinkos strategiją būtina intensyviau susieti su įvairiais ekonomikos procesais. Atsižvelgiant į specifines Wim Kok ataskaitos rekomendacijas, ja ir toliau turi būti siekiama vieno tikslo — kad iki 2010 m. Europos Sąjunga taptų konkurencingiausia ir dinamiškiausia žiniomis paremta ekonomine erdve pasaulyje; |
| --- | --- |

3.11

kartu su Europos Komisija mano, jog ilgametę vidaus rinkos strategiją būtina intensyviau susieti su įvairiais ekonomikos procesais. Atsižvelgiant į specifines Wim Kok ataskaitos rekomendacijas, ja ir toliau turi būti siekiama vieno tikslo — kad iki 2010 m. Europos Sąjunga taptų konkurencingiausia ir dinamiškiausia žiniomis paremta ekonomine erdve pasaulyje;

| 3.12 | todėl remia Europos Komisijos ataskaitose išdėstytas nuostatas siekiant vienodos visuotinės strategijos pagalba supaprastinti vidaus rinkos strategijos įgyvendinimą ir kitus procesus. Šis bendras 2010 m. tikslas turėtų būti Europos reakcijos į globalizaciją dalimi; |
| --- | --- |

3.12

todėl remia Europos Komisijos ataskaitose išdėstytas nuostatas siekiant vienodos visuotinės strategijos pagalba supaprastinti vidaus rinkos strategijos įgyvendinimą ir kitus procesus. Šis bendras 2010 m. tikslas turėtų būti Europos reakcijos į globalizaciją dalimi;

| 3.13 | pritaria būtinam vidaus rinkos išplėtimui. Komiteto nuomone, kitais metais vidaus rinkos strategijos atžvilgiu būtina priimti sprendimus, kuriais atsižvelgiama į visuotinės rinkos reikalavimus ir kurie taip pat atitinka ekonominę bei politinę valstybių narių regionų ir vietos valdžios institucijų atsakomybę ir iniciatyvas bei Europos socialinio modelio kokybę. |
| --- | --- |

3.13

pritaria būtinam vidaus rinkos išplėtimui. Komiteto nuomone, kitais metais vidaus rinkos strategijos atžvilgiu būtina priimti sprendimus, kuriais atsižvelgiama į visuotinės rinkos reikalavimus ir kurie taip pat atitinka ekonominę bei politinę valstybių narių regionų ir vietos valdžios institucijų atsakomybę ir iniciatyvas bei Europos socialinio modelio kokybę.

4.   Migracija

REGIONŲ KOMITETAS

| 4.1 | remia Komisijos pastangas toliau plėtoti dvišalį ir daugiašalį dialogą migracijos srityje; |
| --- | --- |

4.1

remia Komisijos pastangas toliau plėtoti dvišalį ir daugiašalį dialogą migracijos srityje;

| 4.2 | primena Europos regioniniu ir vietos lygiu reikšmingos darbo jėgos migracijos svarbą ir pabrėžia būtinybę toliau neatidėliojant rengti taisykles, kuriomis bus pagrįstas ES požiūris į migraciją; |
| --- | --- |

4.2

primena Europos regioniniu ir vietos lygiu reikšmingos darbo jėgos migracijos svarbą ir pabrėžia būtinybę toliau neatidėliojant rengti taisykles, kuriomis bus pagrįstas ES požiūris į migraciją;

| 4.3 | pabrėžia būtinybę parengti konkrečias paramos migrantų kilmės šalims programas; |
| --- | --- |

4.3

pabrėžia būtinybę parengti konkrečias paramos migrantų kilmės šalims programas;

| 4.4 | ragina Tarybą ir valstybes nares rengiant ES ir nacionalinės imigracijos politikos nuostatas atsižvelgti į legalių migrantų integraciją taikant nediskriminavimo principą ir suteikiant lygias galimybes naudotis viešosiomis paslaugomis; |
| --- | --- |

4.4

ragina Tarybą ir valstybes nares rengiant ES ir nacionalinės imigracijos politikos nuostatas atsižvelgti į legalių migrantų integraciją taikant nediskriminavimo principą ir suteikiant lygias galimybes naudotis viešosiomis paslaugomis;

| 4.5 | mano, kad ES galėtų prisidėti prie nacionaliniu lygiu įgyvendinamų veiksmų integracijos srityje, pirmiausiai teikiant paskatas ir numatant paramos priemones, bet ne derinant teisės aktus; |
| --- | --- |

4.5

mano, kad ES galėtų prisidėti prie nacionaliniu lygiu įgyvendinamų veiksmų integracijos srityje, pirmiausiai teikiant paskatas ir numatant paramos priemones, bet ne derinant teisės aktus;

| 4.6 | mano, kad vietos ir regionų savivaldos turėtų būti kviečiamos dalyvauti rengiant nacionalinius veiksmų planus ir kad tai padėtų nustatyti bei palyginti geriausią praktiką ir analizuoti valstybių narių patvirtintų strategijų realų poveikį ir rezultatus; |
| --- | --- |

4.6

mano, kad vietos ir regionų savivaldos turėtų būti kviečiamos dalyvauti rengiant nacionalinius veiksmų planus ir kad tai padėtų nustatyti bei palyginti geriausią praktiką ir analizuoti valstybių narių patvirtintų strategijų realų poveikį ir rezultatus;

| 4.7 | reikalauja pripažinti, jog yra daug nelegalių migrantų ir kad būtina sukurti mechanizmus, kad imigracijos įstatymus pažeidžiantys migrantai nedelsiant galėtų legalizuoti savo statusą, atskirai apsvarstant kiekvieną atvejį. Būtina atsižvelgti į galimybes tinkamai priimti tokius migrantus ir atsisakyti priimti sunkius nusikaltimus padariusius migrantus. Tačiau Regionų komitetas atkreipia dėmesį, kad reguliavimas dėl kontrolės nebuvimo prie vidaus sienų turės įtakos ir kitų valstybių narių, prisijungusių prie Šengeno sutarties, situacijai. Taigi reikia labai atsargiai taikyti reguliavimo priemones. |
| --- | --- |

4.7

reikalauja pripažinti, jog yra daug nelegalių migrantų ir kad būtina sukurti mechanizmus, kad imigracijos įstatymus pažeidžiantys migrantai nedelsiant galėtų legalizuoti savo statusą, atskirai apsvarstant kiekvieną atvejį. Būtina atsižvelgti į galimybes tinkamai priimti tokius migrantus ir atsisakyti priimti sunkius nusikaltimus padariusius migrantus. Tačiau Regionų komitetas atkreipia dėmesį, kad reguliavimas dėl kontrolės nebuvimo prie vidaus sienų turės įtakos ir kitų valstybių narių, prisijungusių prie Šengeno sutarties, situacijai. Taigi reikia labai atsargiai taikyti reguliavimo priemones.

| 4.8 | atkreipia dėmesį į tai, kad didelis dabartinės institucinės pasaulio ekonominės struktūros trūkumas yra tai, kad neegzistuoja daugiašalė sistema, skirta tarptautinio asmenų judėjimo reglamentavimui; |
| --- | --- |

4.8

atkreipia dėmesį į tai, kad didelis dabartinės institucinės pasaulio ekonominės struktūros trūkumas yra tai, kad neegzistuoja daugiašalė sistema, skirta tarptautinio asmenų judėjimo reglamentavimui;

| 4.9 | mano, kad besivystančių šalių požiūriu, tai, jog nėra daugiašalės sistemos, kuria vadovaujantis būtų reglamentuojamas tarptautinis asmenų judėjimas, yra dar vienas pasaulio ekonomiką reglamentuojančių taisyklių trūkumas. Daugelis šių šalių teigia, kad laisvesnė migracija į pramoninį pasaulį būtų veiksminga ir greito poveikio priemonė siekiant didinti globalizacijos naudą šioms šalims. |
| --- | --- |

4.9

mano, kad besivystančių šalių požiūriu, tai, jog nėra daugiašalės sistemos, kuria vadovaujantis būtų reglamentuojamas tarptautinis asmenų judėjimas, yra dar vienas pasaulio ekonomiką reglamentuojančių taisyklių trūkumas. Daugelis šių šalių teigia, kad laisvesnė migracija į pramoninį pasaulį būtų veiksminga ir greito poveikio priemonė siekiant didinti globalizacijos naudą šioms šalims.

5.   Lygios galimybės

REGIONŲ KOMITETAS

| 5.1 | atkreipia dėmesį į tai, kad yra vis daugiau įrodymų, patvirtinančių, kad visų pirma globalizacija neigiamai veikia moteris. Globalizacija vis labiau kenkia moterims ne tik bendrai, bet ir lyginant su vyrais. Pavyzdžiui, ūkininkės susiduria su didelėmis kliūtimis imantis naujos ekonominės veiklos, kuri atsiranda dėl globalizacijos. Dažnai taip yra dėl šališko požiūrio į moteris, pasireiškiančio tiesiogiai arba per smulkių ir mažų įmonių sektoriaus, kuriame dominuoja moterys, politikos ir reguliavimo aplinką. Antra vertus, globalizacija sąlygojo daugelio moterų ekonominio ir socialinio statuso pagerėjimą. Tai pasakytina apie milijonus dirbančių moterų, įtrauktų į pasaulinę gamybos sistemą. Apmokamas užimtumas joms užtikrino didesnes pajamas nei anksčiau, kai joms tekdavo dirbti šeimai arba skurdžiai ir be jokių garantijų dirbti pogrindinės ekonomikos srityje. Be to, apmokamas darbas šioms moterims suteikė didesnę potencialią ekonominę nepriklausomybę ir dažnai leido pagerinti savo socialinį statusą net despotiškiausiose patriarchalinėse visuomenėse; |
| --- | --- |

5.1

atkreipia dėmesį į tai, kad yra vis daugiau įrodymų, patvirtinančių, kad visų pirma globalizacija neigiamai veikia moteris. Globalizacija vis labiau kenkia moterims ne tik bendrai, bet ir lyginant su vyrais. Pavyzdžiui, ūkininkės susiduria su didelėmis kliūtimis imantis naujos ekonominės veiklos, kuri atsiranda dėl globalizacijos. Dažnai taip yra dėl šališko požiūrio į moteris, pasireiškiančio tiesiogiai arba per smulkių ir mažų įmonių sektoriaus, kuriame dominuoja moterys, politikos ir reguliavimo aplinką. Antra vertus, globalizacija sąlygojo daugelio moterų ekonominio ir socialinio statuso pagerėjimą. Tai pasakytina apie milijonus dirbančių moterų, įtrauktų į pasaulinę gamybos sistemą. Apmokamas užimtumas joms užtikrino didesnes pajamas nei anksčiau, kai joms tekdavo dirbti šeimai arba skurdžiai ir be jokių garantijų dirbti pogrindinės ekonomikos srityje. Be to, apmokamas darbas šioms moterims suteikė didesnę potencialią ekonominę nepriklausomybę ir dažnai leido pagerinti savo socialinį statusą net despotiškiausiose patriarchalinėse visuomenėse;

| 5.2 | ragina valstybes nares skirti ypatingą dėmesį moterų užimtumo socialinei bei teisinei struktūrai ir remti visas priemones tobulinant vienodų galimybių politiką regioniniu ir vietos lygiu; |
| --- | --- |

5.2

ragina valstybes nares skirti ypatingą dėmesį moterų užimtumo socialinei bei teisinei struktūrai ir remti visas priemones tobulinant vienodų galimybių politiką regioniniu ir vietos lygiu;

| 5.3 | pritaria Komisijos nuomonei, kad lygios galimybės yra vienas esminių ES vidaus bei užsienio politikos tikslų ir vienas svarbiausių tarptautiniu mastu suderintų pagrindinių darbo standartų elementų. |
| --- | --- |

5.3

pritaria Komisijos nuomonei, kad lygios galimybės yra vienas esminių ES vidaus bei užsienio politikos tikslų ir vienas svarbiausių tarptautiniu mastu suderintų pagrindinių darbo standartų elementų.

6.   Pasienio, nacionalinis ir regioninis bendradarbiavimas, pvz., kaimynystės politika

REGIONŲ KOMITETAS

| 6.1 | pabrėžia, kad būsimas ES „teritorinis bendradarbiavimas“ turi būti taip parengtas, kad padėtų regionų ir vietos savivaldoms kovoti su neigiamomis globalizacijos pasekmėmis; |
| --- | --- |

6.1

pabrėžia, kad būsimas ES „teritorinis bendradarbiavimas“ turi būti taip parengtas, kad padėtų regionų ir vietos savivaldoms kovoti su neigiamomis globalizacijos pasekmėmis;

| 6.2 | remia„Europos kaimynystės politiką“ kaip veiklą, kuria po ES plėtros siekiama stiprinti santykius su Europos Sąjungos kaimyninėmis šalimis rytuose ir pietuose; |
| --- | --- |

6.2

remia„Europos kaimynystės politiką“ kaip veiklą, kuria po ES plėtros siekiama stiprinti santykius su Europos Sąjungos kaimyninėmis šalimis rytuose ir pietuose;

| 6.3 | pritaria Komisijos nuomonei, kad šios iniciatyvos tikslas — sukurti stabilumo ir gerovės erdvę, pagrįstą bendromis vertybėmis ir interesais; |
| --- | --- |

6.3

pritaria Komisijos nuomonei, kad šios iniciatyvos tikslas — sukurti stabilumo ir gerovės erdvę, pagrįstą bendromis vertybėmis ir interesais;

| 6.4 | padės valstybėms partnerėms vykdyti politines ir ekonomines reformas, taip pat stiprindamas dialogą ir bendradarbiavimą su jomis socialinėje srityje; |
| --- | --- |

6.4

padės valstybėms partnerėms vykdyti politines ir ekonomines reformas, taip pat stiprindamas dialogą ir bendradarbiavimą su jomis socialinėje srityje;

| 6.5 | primena būtinybę teikti tinkamą persitvarkymo paramą tiems ES sektoriams ir regionams, kuriuos paveikė platesnė ES ir kaimyninių šalių rytuose ir pietuose integracija. |
| --- | --- |

6.5

primena būtinybę teikti tinkamą persitvarkymo paramą tiems ES sektoriams ir regionams, kuriuos paveikė platesnė ES ir kaimyninių šalių rytuose ir pietuose integracija.

7.   ES prekybos politika

REGIONŲ KOMITATAS

| 7.1 | primygtinai ragina, kad Komisija, kaip partnerė PPO derybose






  — | atsižvelgtų į tai, kad liberalizavimas yra ne tikslas, o tik gerovės kėlimui skirta priemonė. Todėl liberalizavimas nėra vienpusiškas procesas, jį plėtojant būtina atsižvelgti į visas socialines, ekonomines pasekmes ir pasekmes aplinkai, ypač regioniniu ir vietos lygiu, kuris yra veikiamas tiesiogiai; |
| --- | --- | --- |

7.1

primygtinai ragina, kad Komisija, kaip partnerė PPO derybose

—

atsižvelgtų į tai, kad liberalizavimas yra ne tikslas, o tik gerovės kėlimui skirta priemonė. Todėl liberalizavimas nėra vienpusiškas procesas, jį plėtojant būtina atsižvelgti į visas socialines, ekonomines pasekmes ir pasekmes aplinkai, ypač regioniniu ir vietos lygiu, kuris yra veikiamas tiesiogiai;

| — | PPO derybose atsižvelgtų į regioninės ir vietos savivaldos principus pagal Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnio nuostatas ir Konstitucinę sutartį; |
| --- | --- |

—

PPO derybose atsižvelgtų į regioninės ir vietos savivaldos principus pagal Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnio nuostatas ir Konstitucinę sutartį;

| 7.2 | pritaria Komisijos pastangoms didinti tarptautinių prekybos derybų viešumą ir į jas įtraukti interesų grupes iš visų atitinkamų paslaugų sektorių. Tačiau mano, kad regionų ir vietos savivaldas būtina atskirti nuo pilietinės visuomenės, kadangi jos yra demokratiškai įteisintos ir kadangi jos reglamentuoja viešųjų paslaugų sektorių savo tikslus įgyvendinant kaip demokratinį procesą. |
| --- | --- |

7.2

pritaria Komisijos pastangoms didinti tarptautinių prekybos derybų viešumą ir į jas įtraukti interesų grupes iš visų atitinkamų paslaugų sektorių. Tačiau mano, kad regionų ir vietos savivaldas būtina atskirti nuo pilietinės visuomenės, kadangi jos yra demokratiškai įteisintos ir kadangi jos reglamentuoja viešųjų paslaugų sektorių savo tikslus įgyvendinant kaip demokratinį procesą.

2005 m. vasario 23 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

(1)  OL C 256, 2003 10 24, p. 83.

1

(2)  OL C 109, 2004 4 30, p. 46.

2

(3)  OL C 244, 2003 10 10, p. 5.

3

(4)  OL C 318 2004 12 22, p. 30

4

(5)  OL C 128, 2003 5 29, p. 48.

5

---

| 5.7.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 164/87 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 164/87

---

Regionų komiteto sprendimas dėl Europos Komisijos darbo programos ir Regionų Komiteto 2005 metų prioritetų

(2005/C 164/12)

REGIONŲ KOMITETAS,

ATSIŽVELGDAMAS Į 2005 metų Komisijos darbo programą (KOM(2005) 15 galutinis);

ATSIŽVELGDAMAS Į 2005-2009 metų strateginius tikslus (KOM(2005) 12 galutinis);

ATSIŽVELGDAMAS Į Liuksemburgo ir Didžiosios Britanijos pirmininkavimo veiklos programą 2005 metams;

ATSIŽVELGDAMAS Į ES pirmininkaujančio Liuksemburgo prioritetus;

ATSIŽVELGDAMAS Į šešių pirmininkaujančių šalių 2004-2006 metų daugiametę strateginę programą;

ATSIŽVELGDAMAS Į protokolą, numatantį bendradarbiavimo nuostatas tarp Europos Komisijos ir Regionų komiteto (DI CdR 81/2001 rév. 2);

ATSIŽVELGDAMAS Į Regionų komiteto sprendimą dėl Lisabonos strategijos atgaivinimo (CdR 518/2004);

ATSIŽVELGDAMAS Į 2005 m. vasario 23 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos strateginių gairių ir 2005 metų teisėkūros ir darbo programos;

KADANGI Europos Komisija yra įsipareigojusi skatinti naujas valdymo formas;

KADANGI vietos ir regionų valdžios institucijos yra kompetentingos įgyvendinti didelę dalį ES politikos krypčių;

KADANGI vietos ir regionų valdžios institucijoms prisidėjus prie ES prioritetų nustatymo, žymiai sustiprėtų ES politikos krypčių demokratinis teisėtumas;

priėmė šį sprendimą savo 58-osios plenarinės sesijos, įvykusios 2005 m. vasario 23-24 d. ( vasario 24 d. posėdis), metu.

REGIONŲ KOMITETO

Bendrosios pastabos

| 1. | mano, kad Regionų komiteto prioritetai sutampa su Komisijos prioritetais, ypač tokiose srityse kaip dalyvavimas kampanijoje, palaikančioje Sutarties dėl Konstitucijos Europai ratifikavimą, ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos stiprinimas, su Lisabonos strategija augimui ir užimtumui skatinti susijusi veikla, laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės stiprinimas, Sąjungos plėtrą ir Europos kaimynystės politiką remianti veikla, kurioje privaloma užtikrinti aktyvų vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą; |
| --- | --- |

1.

mano, kad Regionų komiteto prioritetai sutampa su Komisijos prioritetais, ypač tokiose srityse kaip dalyvavimas kampanijoje, palaikančioje Sutarties dėl Konstitucijos Europai ratifikavimą, ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos stiprinimas, su Lisabonos strategija augimui ir užimtumui skatinti susijusi veikla, laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės stiprinimas, Sąjungos plėtrą ir Europos kaimynystės politiką remianti veikla, kurioje privaloma užtikrinti aktyvų vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą;

| 2. | pabrėžia regionų ir miestų vaidmenį ir vietą išsiplėtusioje Europos Sąjungoje ir ragina, kad Europos politika, papildomai prie ES ekonominės, socialinės ir pinigų sąjungos plėtojimo, šiandien labiau nei bet kada anksčiau siektų sukurti tikrąją politinę sąjungą, kurią remtų piliečiai ir kurios pagrindas būtų 2004 m. spalio 29 d. Romoje pasirašyta Sutartis dėl Konstitucijos Europai. |
| --- | --- |

2.

pabrėžia regionų ir miestų vaidmenį ir vietą išsiplėtusioje Europos Sąjungoje ir ragina, kad Europos politika, papildomai prie ES ekonominės, socialinės ir pinigų sąjungos plėtojimo, šiandien labiau nei bet kada anksčiau siektų sukurti tikrąją politinę sąjungą, kurią remtų piliečiai ir kurios pagrindas būtų 2004 m. spalio 29 d. Romoje pasirašyta Sutartis dėl Konstitucijos Europai.

| 3. | pabrėžia, jog yra pasirengęs kartu su Europos Komisija įvertinti 2001 m. įsigaliojusio Bendradarbiavimo protokolo įgyvendinimo rezultatus ir nedelsiant pradėti naujo bendradarbiavimo protokolo tarp šių institucijų rengimo darbus; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, jog yra pasirengęs kartu su Europos Komisija įvertinti 2001 m. įsigaliojusio Bendradarbiavimo protokolo įgyvendinimo rezultatus ir nedelsiant pradėti naujo bendradarbiavimo protokolo tarp šių institucijų rengimo darbus;

| 4. | ragina Europos Komisiją nuo šiol atsižvelgti į Sutarties dėl Konstitucijos Europai dvasią ir tekstą Bendrijos teisėkūros srityje, konkrečiai — dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo, ir formaliai tai įteisinti naujame bendradarbiavimo protokole; |
| --- | --- |

4.

ragina Europos Komisiją nuo šiol atsižvelgti į Sutarties dėl Konstitucijos Europai dvasią ir tekstą Bendrijos teisėkūros srityje, konkrečiai — dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo, ir formaliai tai įteisinti naujame bendradarbiavimo protokole;

| 5. | sutinka su Komisijos pozicija, pagal kurią nėra realistiška reikalauti „daugiau Europos už mažesnę kainą“: naujos Bendrijos politikos sritys reikalauja papildomų finansinių išteklių, kurie atitiktų viešai skelbiamas ambicijas; |
| --- | --- |

5.

sutinka su Komisijos pozicija, pagal kurią nėra realistiška reikalauti „daugiau Europos už mažesnę kainą“: naujos Bendrijos politikos sritys reikalauja papildomų finansinių išteklių, kurie atitiktų viešai skelbiamas ambicijas;

| 6. | pabrėžia, kad Europos Sąjungoje svarbu plėtoti kultūrinę įvairovę, ir su dideliu dėmesiu yra pasiruošęs ir toliau aktyviai skatinti ir gerbti kultūrų ir kalbų įvairovę kaip išsaugotiną turtingumo šaltinį; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad Europos Sąjungoje svarbu plėtoti kultūrinę įvairovę, ir su dideliu dėmesiu yra pasiruošęs ir toliau aktyviai skatinti ir gerbti kultūrų ir kalbų įvairovę kaip išsaugotiną turtingumo šaltinį;

Sutarties dėl Konstitucijos Europai ratifikavimas

| 7. | mano, kad Sutarties dėl Konstitucijos Europai ratifikavimas yra esminis etapas Europos kūrimo politinės integracijos procese, todėl jis aktyviai dalyvauja šiame procese, prisijungdamas prie iniciatyvos „Tūkstantis diskusijų dėl Europos“, ir kviečia vietos ir regionų valdžios institucijas dar aktyviau dalyvauti šioje informacijos skleidimo ir sąmoningumo ugdymo kampanijoje, skirtoje Sutarčiai dėl Konstitucijos Europai; |
| --- | --- |

7.

mano, kad Sutarties dėl Konstitucijos Europai ratifikavimas yra esminis etapas Europos kūrimo politinės integracijos procese, todėl jis aktyviai dalyvauja šiame procese, prisijungdamas prie iniciatyvos „Tūkstantis diskusijų dėl Europos“, ir kviečia vietos ir regionų valdžios institucijas dar aktyviau dalyvauti šioje informacijos skleidimo ir sąmoningumo ugdymo kampanijoje, skirtoje Sutarčiai dėl Konstitucijos Europai;

| 8. | mano, jog būtina geriau informuoti piliečius apie tai, kaip buvo parengta Sutartis dėl Konstitucijos Europai, ir todėl ragina Europos Komisiją suteikti naują impulsą šiai kampanijai; |
| --- | --- |

8.

mano, jog būtina geriau informuoti piliečius apie tai, kaip buvo parengta Sutartis dėl Konstitucijos Europai, ir todėl ragina Europos Komisiją suteikti naują impulsą šiai kampanijai;

| 9. | primena, kad vietos ir regioninė spauda atlieka esminį vaidmenį skleidžiant informaciją ir žinias, kurios yra būtinos Bendrijos veiksmams ir Sąjungos vertybėms skatinti ir aiškinti, ir todėl ragina Europos Komisiją įtraukti Regionų komitetą į naująją informavimo strategiją; |
| --- | --- |

9.

primena, kad vietos ir regioninė spauda atlieka esminį vaidmenį skleidžiant informaciją ir žinias, kurios yra būtinos Bendrijos veiksmams ir Sąjungos vertybėms skatinti ir aiškinti, ir todėl ragina Europos Komisiją įtraukti Regionų komitetą į naująją informavimo strategiją;

Europos valdymas

| 10. | pritaria prioritetiniam strateginiam tikslui, kurį Europos Komisija sau nustatė „Geresnės teisėkūros“ veiksmų ir su jais susijusio geresnio tarpinstitucinio bendradarbiavimo srityje; vis dėlto, apgailestauja, kad vietos ir regionų dimensija nebuvo pakankamai pripažinta šioje veikloje, ir todėl primygtinai ragina Tarybai pirmininkaujančias šalis, Europos Parlamentą, o taip pat ir Komisiją, aktyviau įtraukti šią dimensiją; taip pat apgailestauja, kad savo metinio programavimo dokumente Europos Komisija nesvarsto pridėtinės vertės, kurios galėtų gauti iš išankstinių konsultacijų su vietos ir regionų valdžios institucijomis dėl subsidiarumo principo laikymosi; |
| --- | --- |

10.

pritaria prioritetiniam strateginiam tikslui, kurį Europos Komisija sau nustatė „Geresnės teisėkūros“ veiksmų ir su jais susijusio geresnio tarpinstitucinio bendradarbiavimo srityje; vis dėlto, apgailestauja, kad vietos ir regionų dimensija nebuvo pakankamai pripažinta šioje veikloje, ir todėl primygtinai ragina Tarybai pirmininkaujančias šalis, Europos Parlamentą, o taip pat ir Komisiją, aktyviau įtraukti šią dimensiją; taip pat apgailestauja, kad savo metinio programavimo dokumente Europos Komisija nesvarsto pridėtinės vertės, kurios galėtų gauti iš išankstinių konsultacijų su vietos ir regionų valdžios institucijomis dėl subsidiarumo principo laikymosi;

| 11. | prašo savo atstovų atviro dalyvavimo minimaliose konsultacijų procedūrose, kaip dalyvauja pilietinė visuomenė; |
| --- | --- |

11.

prašo savo atstovų atviro dalyvavimo minimaliose konsultacijų procedūrose, kaip dalyvauja pilietinė visuomenė;

| 12. | pritaria naujo poveikio įvertinimo metodo įvedimui visoms didžiosioms Europos Komisijos iniciatyvoms, tačiau konstatuoja, kad ji nepakankamai atsižvelgia į poveikio vietos ir regionų valdžios institucijoms dimensiją; |
| --- | --- |

12.

pritaria naujo poveikio įvertinimo metodo įvedimui visoms didžiosioms Europos Komisijos iniciatyvoms, tačiau konstatuoja, kad ji nepakankamai atsižvelgia į poveikio vietos ir regionų valdžios institucijoms dimensiją;

| 13. | ragina Europos Komisiją vėl pradėti trišalių sutarčių ir susitarimų pasirašymą ir paįvairinti šios priemonės panaudojimą kitose Bendrijos politikos kryptyse; |
| --- | --- |

13.

ragina Europos Komisiją vėl pradėti trišalių sutarčių ir susitarimų pasirašymą ir paįvairinti šios priemonės panaudojimą kitose Bendrijos politikos kryptyse;

Lisabonos strategijos atgaivinimas

| 14. | pritaria ir sutinka, kad pagrindinis dėmesys būtų skiriamas pasiūlymų dėl Lisabonos strategijos peržiūros įgyvendinimui, kaip teigiama RK rezoliucijoje dėl Lisabonos strategijos atnaujinimo. Komitetas suvokia, kad vidurio laikotarpio peržiūra yra labai svarbi laiko požiūriu ne tik atitinkamų politikų strateginiam vadovavimui, bet taip pat jų būsimam valdymui įvairiais lygmenimis, kuris yra būtinas turint omenyje problemas, kurias turi spręsti Europos Sąjunga. Strategijoje išdėstytų tikslų neįvykdymo neigiamos pasekmės dar bus didesnės ir todėl, kad į darbotvarkės rengimą ir įgyvendinamą nebus įtraukti regionų bei vietos veikiantieji asmenys; |
| --- | --- |

14.

pritaria ir sutinka, kad pagrindinis dėmesys būtų skiriamas pasiūlymų dėl Lisabonos strategijos peržiūros įgyvendinimui, kaip teigiama RK rezoliucijoje dėl Lisabonos strategijos atnaujinimo. Komitetas suvokia, kad vidurio laikotarpio peržiūra yra labai svarbi laiko požiūriu ne tik atitinkamų politikų strateginiam vadovavimui, bet taip pat jų būsimam valdymui įvairiais lygmenimis, kuris yra būtinas turint omenyje problemas, kurias turi spręsti Europos Sąjunga. Strategijoje išdėstytų tikslų neįvykdymo neigiamos pasekmės dar bus didesnės ir todėl, kad į darbotvarkės rengimą ir įgyvendinamą nebus įtraukti regionų bei vietos veikiantieji asmenys;

| 15. | įsitikinęs, kad Lisabonos strategijos sėkmė priklauso nuo vietos ir regionų veikiančiųjų asmenų politinio dalyvavimo jos formavime ir įgyvendinime; tačiau apgailestauja, kad regionų ir vietos valdžia, taip pat Regionų komitetas nėra įtraukti į naująjį Lisabonos strategijos valdymo požiūrį; reikalauja, kad vietos ir regionų dimensija atsispindėtų ne tik nacionaliniuose veiksmų planuose bet ir svarstant naująjį požiūrį į valdymą; todėl ragina Komisiją atsižvelgti į regioninę dimensiją į šios strategijos sampratą ir įgyvendinimą Sąjungos ir valstybių narių lygmenimis; |
| --- | --- |

15.

įsitikinęs, kad Lisabonos strategijos sėkmė priklauso nuo vietos ir regionų veikiančiųjų asmenų politinio dalyvavimo jos formavime ir įgyvendinime; tačiau apgailestauja, kad regionų ir vietos valdžia, taip pat Regionų komitetas nėra įtraukti į naująjį Lisabonos strategijos valdymo požiūrį; reikalauja, kad vietos ir regionų dimensija atsispindėtų ne tik nacionaliniuose veiksmų planuose bet ir svarstant naująjį požiūrį į valdymą; todėl ragina Komisiją atsižvelgti į regioninę dimensiją į šios strategijos sampratą ir įgyvendinimą Sąjungos ir valstybių narių lygmenimis;

| 16. | pritaria Partnerystei, skirtai augimui ir užimtumui, bei pagrindinėms idėjoms, kuriomis grindžiama tokia partnerystė, Europos veiksmų ir paramos sutelkimui permainoms ir atskaitomybės supaprastinimui. Tačiau, perspėja, kad pavojinga Lisabonos veiksmų planą grįsti tik veiksmais valstybių narių ar Europos lygmenimis ir pamiršti apie pusiausvyrą, kuri turi būti išlaikyta tarp ekonominių tikslų, darnaus vystymo ir Europos socialinio modelio modernizavimo bei tolesnio plėtojimo. Be to yra tos nuomonės, kad naujoji socialinė darbotvarkė privalo sudaryti Lisabonos strategijos socialinio ramsčio sudedamąją dalį; |
| --- | --- |

16.

pritaria Partnerystei, skirtai augimui ir užimtumui, bei pagrindinėms idėjoms, kuriomis grindžiama tokia partnerystė, Europos veiksmų ir paramos sutelkimui permainoms ir atskaitomybės supaprastinimui. Tačiau, perspėja, kad pavojinga Lisabonos veiksmų planą grįsti tik veiksmais valstybių narių ar Europos lygmenimis ir pamiršti apie pusiausvyrą, kuri turi būti išlaikyta tarp ekonominių tikslų, darnaus vystymo ir Europos socialinio modelio modernizavimo bei tolesnio plėtojimo. Be to yra tos nuomonės, kad naujoji socialinė darbotvarkė privalo sudaryti Lisabonos strategijos socialinio ramsčio sudedamąją dalį;

Žiniomis pagrįsta visuomenė

| 17. | džiaugiasi, kad Europos Komisija paskelbė ES mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos bendrąją programą 007-2013 m. (7 BP) bei Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą, kurios padės greičiau sukurti žinių visuomenę. Regionų komitetas pabrėžia regionų skyriaus 7-ojoje BP būtinumą, siekiant remti regionų iniciatyvas, padedančias kurti Europos mokslinių tyrimų erdvę. Be to, pabrėžia būtinumą numatyti mechanizmą, kuris sudarytų sąlygas visiems regionams pasinaudoti padidintomis investicijomis į mokslo tiriamąjį darbą ir inovacijas per „dialoginį mokymąsi“; |
| --- | --- |

17.

džiaugiasi, kad Europos Komisija paskelbė ES mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos bendrąją programą 007-2013 m. (7 BP) bei Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą, kurios padės greičiau sukurti žinių visuomenę. Regionų komitetas pabrėžia regionų skyriaus 7-ojoje BP būtinumą, siekiant remti regionų iniciatyvas, padedančias kurti Europos mokslinių tyrimų erdvę. Be to, pabrėžia būtinumą numatyti mechanizmą, kuris sudarytų sąlygas visiems regionams pasinaudoti padidintomis investicijomis į mokslo tiriamąjį darbą ir inovacijas per „dialoginį mokymąsi“;

| 18. | remia Europos Komisijos nuomonę, jog ES tikslų, susijusių su visą gyvenimą trunkančiu mokymusi, įgyvendinimas vaidina esminį vaidmenį kuriant žiniomis pagrįstą ekonomiką ES, ir pabrėžia, kad į visą gyvenimą trunkantį mokymąsi turėtų būti žiūrima kaip į konkurencingumo didinimo bei gebėjimų ugdymo priemonę, sudarančią galimybę dalyvauti ūkiniame gyvenime, bei kaip į priemonę, skatinančią asmenybės ugdymą per švietimą ir mokymąsi ir sudarančią galimybę dalyvauti socialiniame ir pilietiniame gyvenime; |
| --- | --- |

18.

remia Europos Komisijos nuomonę, jog ES tikslų, susijusių su visą gyvenimą trunkančiu mokymusi, įgyvendinimas vaidina esminį vaidmenį kuriant žiniomis pagrįstą ekonomiką ES, ir pabrėžia, kad į visą gyvenimą trunkantį mokymąsi turėtų būti žiūrima kaip į konkurencingumo didinimo bei gebėjimų ugdymo priemonę, sudarančią galimybę dalyvauti ūkiniame gyvenime, bei kaip į priemonę, skatinančią asmenybės ugdymą per švietimą ir mokymąsi ir sudarančią galimybę dalyvauti socialiniame ir pilietiniame gyvenime;

| 19. | siekiant aktyviai dalyvauti kuriant naują iniciatyvą, kurios tikslas tęsti elektroninės Europos darbotvarkę iki 2010 m., prisidedančią prie Europos informacinės erdvės be sienų kūrimo ir skatinančią naujoves per investicijas į mokslinius tyrimus, vystymąsi ir jų panaudojimą IRT. Ypač pabrėžia, jog būtina užtikrinti, kad naujos technologijos būtų naudingos visoms visuomenės grupėms ne tik ekonomikos augimo požiūriu, bet taip pat ir dalyvavimo, skaidrumo bei prieinamumo požiūriais; |
| --- | --- |

19.

siekiant aktyviai dalyvauti kuriant naują iniciatyvą, kurios tikslas tęsti elektroninės Europos darbotvarkę iki 2010 m., prisidedančią prie Europos informacinės erdvės be sienų kūrimo ir skatinančią naujoves per investicijas į mokslinius tyrimus, vystymąsi ir jų panaudojimą IRT. Ypač pabrėžia, jog būtina užtikrinti, kad naujos technologijos būtų naudingos visoms visuomenės grupėms ne tik ekonomikos augimo požiūriu, bet taip pat ir dalyvavimo, skaidrumo bei prieinamumo požiūriais;

| 20. | laukia audiovizualinį sektorių reglamentuojančių teisės aktų, konkrečiau Direktyvos „Televizija be sienų“, atnaujinimo. Audiovizualinės priemonės yra ne tik ypač svarbi kultūrinė industrija, bet taip pat esminė Europos socialinių vertybių, regionų ir vietos kultūrinio identiteto ugdymo bei demokratinių bendrijų funkcionavimo priemonė; |
| --- | --- |

20.

laukia audiovizualinį sektorių reglamentuojančių teisės aktų, konkrečiau Direktyvos „Televizija be sienų“, atnaujinimo. Audiovizualinės priemonės yra ne tik ypač svarbi kultūrinė industrija, bet taip pat esminė Europos socialinių vertybių, regionų ir vietos kultūrinio identiteto ugdymo bei demokratinių bendrijų funkcionavimo priemonė;

Teritorinė sanglauda

| 21. | pakartoja, kad yra įsitikinęs, jog 2005 m. Europos Sąjungos darbo programoje pagrindiniu kriterijumi turi išlikti ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos sustiprinimas, siekiantis skatinti darnų visos Bendrijos vystymąsi ir sumažinti skirtumus tarp įvairių regionų išsivystymo lygių, kurie dar labiau paaštrėjo po paskutiniosios plėtros, bei nepalankias sąlygas turinčių regionų atsilikimą; |
| --- | --- |

21.

pakartoja, kad yra įsitikinęs, jog 2005 m. Europos Sąjungos darbo programoje pagrindiniu kriterijumi turi išlikti ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos sustiprinimas, siekiantis skatinti darnų visos Bendrijos vystymąsi ir sumažinti skirtumus tarp įvairių regionų išsivystymo lygių, kurie dar labiau paaštrėjo po paskutiniosios plėtros, bei nepalankias sąlygas turinčių regionų atsilikimą;

| 22. | įsipareigoja paremti šio prioriteto įgyvendinimą, plačiu mastu apsvarstant sanglaudos politikos reformą, siekiant didesnės darnos tarp sanglaudos tikslo ir Bendrijos sektorinių politikos krypčių, turinčių didžiulio teritorinio poveikio; |
| --- | --- |

22.

įsipareigoja paremti šio prioriteto įgyvendinimą, plačiu mastu apsvarstant sanglaudos politikos reformą, siekiant didesnės darnos tarp sanglaudos tikslo ir Bendrijos sektorinių politikos krypčių, turinčių didžiulio teritorinio poveikio;

| 23. | primena, kad egzistuoja neatsiejamas ryšys tarp veiksmingos regioninės politikos Europos lygiu ir Lisabonos darbotvarkės įgyvendinimo. ES regioninės politikos vykdymas, įtraukiant visus regionus, paspartins jos būsimą ekonominį augimą bei sustiprins konkurencingumą visuose Europos regionuose; Sąjungos konkurencingumas priklauso nuo kiekvieno regiono konkurencingumo; |
| --- | --- |

23.

primena, kad egzistuoja neatsiejamas ryšys tarp veiksmingos regioninės politikos Europos lygiu ir Lisabonos darbotvarkės įgyvendinimo. ES regioninės politikos vykdymas, įtraukiant visus regionus, paspartins jos būsimą ekonominį augimą bei sustiprins konkurencingumą visuose Europos regionuose; Sąjungos konkurencingumas priklauso nuo kiekvieno regiono konkurencingumo;

| 24. | yra susirūpinęs dėl regionams skirtos valstybės pagalbos ateities, ypač dėl pagalbos, susijusios su sanglaudos politika, ir pabrėžia, kad yra pavojaus, jog „konkurencingumo“ tikslas bus santykinai nuvertintas arba užmirštas siekiant vienintelio tikslo rasti a minima kompromisą per derybas dėl finansinių perspektyvų; ragina pašalinti visus nesklandumus tarp „konvergencijos“ tikslo ir regionams skirtos valstybės pagalbos, suteikiamos mažiausiai išsivysčiusiems regionams; dėl to ragina Europos Komisiją pateikti teritorinio diferencijavimo sistemą teisės aktuose, susijusiuose su valstybės pagalba, kad būtų sudarytos sąlygos tikslinėms valstybės investicijoms, kai jos gali išspręsti tikras nefunkcionuojančios rinkos problemas, kad būtų pasiektas teritorinės sanglaudos tikslas; |
| --- | --- |

24.

yra susirūpinęs dėl regionams skirtos valstybės pagalbos ateities, ypač dėl pagalbos, susijusios su sanglaudos politika, ir pabrėžia, kad yra pavojaus, jog „konkurencingumo“ tikslas bus santykinai nuvertintas arba užmirštas siekiant vienintelio tikslo rasti a minima kompromisą per derybas dėl finansinių perspektyvų; ragina pašalinti visus nesklandumus tarp „konvergencijos“ tikslo ir regionams skirtos valstybės pagalbos, suteikiamos mažiausiai išsivysčiusiems regionams; dėl to ragina Europos Komisiją pateikti teritorinio diferencijavimo sistemą teisės aktuose, susijusiuose su valstybės pagalba, kad būtų sudarytos sąlygos tikslinėms valstybės investicijoms, kai jos gali išspręsti tikras nefunkcionuojančios rinkos problemas, kad būtų pasiektas teritorinės sanglaudos tikslas;

| 25. | pabrėžia, kad solidarumas yra labai svarbus sėkmingam ir visapusiškam subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymui. Kad užduočių ir kompetencijos perdavimas (iš Europos į regionus arba iš valstybės į jos regionus) būtų proporcingas ir veiksmingas, jį turėtų lydėti išteklių perdavimas ir gebėjimų perdavimas: „vertikalus“ solidarumas tarp centro ir periferinių sričių, o taip pat „horizontalus“ solidarumas tarp stipresnių regionų (turtingesnių, pažangesnių, didesnių gebėjimų regionų) ir silpnesnių regionų; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad solidarumas yra labai svarbus sėkmingam ir visapusiškam subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymui. Kad užduočių ir kompetencijos perdavimas (iš Europos į regionus arba iš valstybės į jos regionus) būtų proporcingas ir veiksmingas, jį turėtų lydėti išteklių perdavimas ir gebėjimų perdavimas: „vertikalus“ solidarumas tarp centro ir periferinių sričių, o taip pat „horizontalus“ solidarumas tarp stipresnių regionų (turtingesnių, pažangesnių, didesnių gebėjimų regionų) ir silpnesnių regionų;

| 26. | pakartoja, kad yra įsitikinęs, kad transporto infrastruktūros vystymas yra esminis svertas Europos kūrimo procese, palengvinantis mainus, ekonominio augimo šaltinį, prisidedantis prie teritorinės sanglaudos ir kuriantis piliečiams artimą Europą. Pusiausvyros tarp skirtingų transporto priemonių pakeitimas yra būtina sąlyga darniam transeuropinių tinklų vystymui, itin didelį dėmesį skiriant jūros, geležinkelių ir oro transporto sektorių reglamentavimui; |
| --- | --- |

26.

pakartoja, kad yra įsitikinęs, kad transporto infrastruktūros vystymas yra esminis svertas Europos kūrimo procese, palengvinantis mainus, ekonominio augimo šaltinį, prisidedantis prie teritorinės sanglaudos ir kuriantis piliečiams artimą Europą. Pusiausvyros tarp skirtingų transporto priemonių pakeitimas yra būtina sąlyga darniam transeuropinių tinklų vystymui, itin didelį dėmesį skiriant jūros, geležinkelių ir oro transporto sektorių reglamentavimui;

Tvari plėtra

| 27. | reikalauja, kad Komisija pripažintų vietos ir regionų valdžios vaidmenį formuojant septynias temines strategijas, kurios sudaro 6-ąją aplinkosauginę veiksmų programą, ir ragina Europos Komisiją išnagrinėti geresnio miestų vystymo ar trišalių susitarimų panaudojimo privalumus, kaip ir teminės strategijos, susijusios su miesto aplinka atveju, kurie papildytų galiojančius teisės aktus; |
| --- | --- |

27.

reikalauja, kad Komisija pripažintų vietos ir regionų valdžios vaidmenį formuojant septynias temines strategijas, kurios sudaro 6-ąją aplinkosauginę veiksmų programą, ir ragina Europos Komisiją išnagrinėti geresnio miestų vystymo ar trišalių susitarimų panaudojimo privalumus, kaip ir teminės strategijos, susijusios su miesto aplinka atveju, kurie papildytų galiojančius teisės aktus;

| 28. | pritaria Kioto protokolo įsigaliojimui ir ragina vietos ir regionų valdžios institucijas visapusiai remti protokole numatytų tikslų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

28.

pritaria Kioto protokolo įsigaliojimui ir ragina vietos ir regionų valdžios institucijas visapusiai remti protokole numatytų tikslų įgyvendinimą;

| 29. | pritaria Komisijos kaimo plėtros strategijai ir pabrėžia, kad Europos strategijos pridėtinė vertė privalo būti aiškiai identifikuota, o valstybės narės, regionai ir vietos valdžia turėtų konkrečiai nurodyti šios strategijos poveikį kaimo vietovėms ir kaimo plėtros politikai; |
| --- | --- |

29.

pritaria Komisijos kaimo plėtros strategijai ir pabrėžia, kad Europos strategijos pridėtinė vertė privalo būti aiškiai identifikuota, o valstybės narės, regionai ir vietos valdžia turėtų konkrečiai nurodyti šios strategijos poveikį kaimo vietovėms ir kaimo plėtros politikai;

| 30. | pritaria, kad siūlymas dėl Solidarumo ir greito reagavimo priemonės atitinka holistinį požiūrį, apimantį visus civilinės apsaugos avarijų atveju aspektus, įskaitant prevencines priemones, gelbėjimo tarnybas ir pasekmių likvidavimo priemones, ir kad ši priemonė palengvintų labai specializuotų pajėgų, priklausančių skirtingoms valstybėms narėms ir regionams, integraciją ir jų veiksmų koordinavimą; |
| --- | --- |

30.

pritaria, kad siūlymas dėl Solidarumo ir greito reagavimo priemonės atitinka holistinį požiūrį, apimantį visus civilinės apsaugos avarijų atveju aspektus, įskaitant prevencines priemones, gelbėjimo tarnybas ir pasekmių likvidavimo priemones, ir kad ši priemonė palengvintų labai specializuotų pajėgų, priklausančių skirtingoms valstybėms narėms ir regionams, integraciją ir jų veiksmų koordinavimą;

| 31. | pritaria darnų vystymąsi remiančioms iniciatyvoms ir ypač pabrėžia, kad Bendrijos finansinės paramos priemonės aplinkos gerinimo srityje turėtų padauginti tokių priemonių nacionaliniu, regioniniu arba vietos lygiu; |
| --- | --- |

31.

pritaria darnų vystymąsi remiančioms iniciatyvoms ir ypač pabrėžia, kad Bendrijos finansinės paramos priemonės aplinkos gerinimo srityje turėtų padauginti tokių priemonių nacionaliniu, regioniniu arba vietos lygiu;

| 32. | ragina ES skatinti darnų maisto produktų gamybos ir platinimo modelį, kuris atidžiai atsižvelgtų į aplinkos išteklius, biologinės įvairovės išsaugojimą, produktų kokybę ir gamybos būdus; |
| --- | --- |

32.

ragina ES skatinti darnų maisto produktų gamybos ir platinimo modelį, kuris atidžiai atsižvelgtų į aplinkos išteklius, biologinės įvairovės išsaugojimą, produktų kokybę ir gamybos būdus;

| 33. | džiaugiasi, kad Europos Komisija pripažino, jog būtina siūlyti horizontalų ir integruotą metodą Europos Sąjungos jūrų politikai; |
| --- | --- |

33.

džiaugiasi, kad Europos Komisija pripažino, jog būtina siūlyti horizontalų ir integruotą metodą Europos Sąjungos jūrų politikai;

Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė

| 34. | pritaria Europos Sąjungos skelbiamam ambicingam tikslui sustiprinti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, ypač taikant Bendrijos metodą, ir todėl prisijungia prie piliečių saugumo strateginio tikslo, kurį nustatė Europos Komisija; |
| --- | --- |

34.

pritaria Europos Sąjungos skelbiamam ambicingam tikslui sustiprinti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, ypač taikant Bendrijos metodą, ir todėl prisijungia prie piliečių saugumo strateginio tikslo, kurį nustatė Europos Komisija;

| 35. | remia Hagos programos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo sustiprinimo ES pagrindines gaires, labai apgailestauja, kad nėra numatytas vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas įgyvendinant šias politikos kryptis, ir primygtinai ragina Europos Komisiją atsižvelgti į šią institucinę, politinę ir darbinę realybę įvairiuose veiksmų planuose, kurie bus parengti ateinančiais mėnesiais; |
| --- | --- |

35.

remia Hagos programos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo sustiprinimo ES pagrindines gaires, labai apgailestauja, kad nėra numatytas vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas įgyvendinant šias politikos kryptis, ir primygtinai ragina Europos Komisiją atsižvelgti į šią institucinę, politinę ir darbinę realybę įvairiuose veiksmų planuose, kurie bus parengti ateinančiais mėnesiais;

| 36. | atnaujina savo rekomendaciją pasinaudoti struktūriniais fondais rengiant priemones, susijusias su laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės įgyvendinimu, ir ragina Europos Komisiją įgyvendinti atitinkamas gaires, numatytas Trečiojoje ataskaitoje apie sanglaudą; |
| --- | --- |

36.

atnaujina savo rekomendaciją pasinaudoti struktūriniais fondais rengiant priemones, susijusias su laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės įgyvendinimu, ir ragina Europos Komisiją įgyvendinti atitinkamas gaires, numatytas Trečiojoje ataskaitoje apie sanglaudą;

| 37. | pritaria sustiprintam dėmesiui kovai su terorizmu paspartinti, visados prisimenant, kad praktikoje tai neturi atsispindėti pilietinių laisvių suvaržymu, ir ragina numatyti tinklų ir gebėjimų stiprinimą, įtraukiant vietos ir regionų valdžios institucijas; |
| --- | --- |

37.

pritaria sustiprintam dėmesiui kovai su terorizmu paspartinti, visados prisimenant, kad praktikoje tai neturi atsispindėti pilietinių laisvių suvaržymu, ir ragina numatyti tinklų ir gebėjimų stiprinimą, įtraukiant vietos ir regionų valdžios institucijas;

| 38. | ragina Europos Komisiją atsižvelgti į RK pasiūlymus dėl naujo Bendrijos veiksmų plano, skirto aktyvios Europos pilietybės skatinimui; |
| --- | --- |

38.

ragina Europos Komisiją atsižvelgti į RK pasiūlymus dėl naujo Bendrijos veiksmų plano, skirto aktyvios Europos pilietybės skatinimui;

Europos Sąjungos plėtros procesas

| 39. | primena savo įsipareigojimą plėtros proceso atžvilgiu, ypač užtikrinant politinį tarpkultūrinį dialogą tarp valstybių narių, šalių kandidačių ir potencialių šalių kandidačių vietos ir regionų valdžios institucijų atstovų; |
| --- | --- |

39.

primena savo įsipareigojimą plėtros proceso atžvilgiu, ypač užtikrinant politinį tarpkultūrinį dialogą tarp valstybių narių, šalių kandidačių ir potencialių šalių kandidačių vietos ir regionų valdžios institucijų atstovų;

| 40. | ragina Europos Komisiją aktyviau skatinti demokratinį decentralizavimą plėtros procese ir pasirengimo narystei politikoje, šiuo klausimu rekomenduoja padidinti pagalbą, teikiamą pasirengimui narystei, skiriant ją administracinių gebėjimų vietos ir regiono lygiu stiprinimui, šiuo tikslu skatina pasikeitimą geriausios praktikos patirtimi ir dvynių programas tarp vietos valdžios institucijų; |
| --- | --- |

40.

ragina Europos Komisiją aktyviau skatinti demokratinį decentralizavimą plėtros procese ir pasirengimo narystei politikoje, šiuo klausimu rekomenduoja padidinti pagalbą, teikiamą pasirengimui narystei, skiriant ją administracinių gebėjimų vietos ir regiono lygiu stiprinimui, šiuo tikslu skatina pasikeitimą geriausios praktikos patirtimi ir dvynių programas tarp vietos valdžios institucijų;

| 41. | mano, kad reikia suteikti daugiau reikšmės vietos ir regionų demokratijos indėliui stiprinant demokratiją Vakarų Balkanų regione, kur etninių mažumų apsauga yra būtina sąlyga; |
| --- | --- |

41.

mano, kad reikia suteikti daugiau reikšmės vietos ir regionų demokratijos indėliui stiprinant demokratiją Vakarų Balkanų regione, kur etninių mažumų apsauga yra būtina sąlyga;

| 42. | apgailestauja, kad Stabilizacijos ir asociacijos sutartyje, sudarytoje tarp Europos Bendrijos bei jos valstybių narių ir Kroatijos Respublikos, nebuvo numatyta įkurti Kroatijos ir Regionų komiteto jungtinį konsultacinį komitetą, ir prašo Europos Komisijos kaip galima greičiau pateikti tinkamą sprendimą; |
| --- | --- |

42.

apgailestauja, kad Stabilizacijos ir asociacijos sutartyje, sudarytoje tarp Europos Bendrijos bei jos valstybių narių ir Kroatijos Respublikos, nebuvo numatyta įkurti Kroatijos ir Regionų komiteto jungtinį konsultacinį komitetą, ir prašo Europos Komisijos kaip galima greičiau pateikti tinkamą sprendimą;

Kaimynystės politika

| 43. | prisijungia prie Europos Komisijos įsipareigojimų kaimynystės politikos srityje ir visiškai sutinka su jos vertinimu dėl jos svarbos Europos kontinento saugumui, stabilumui ir materialinei gerovei; |
| --- | --- |

43.

prisijungia prie Europos Komisijos įsipareigojimų kaimynystės politikos srityje ir visiškai sutinka su jos vertinimu dėl jos svarbos Europos kontinento saugumui, stabilumui ir materialinei gerovei;

| 44. | ragina Europos Komisiją atsižvelgti į tarpvalstybinio ir tarpregioninio bendradarbiavimo svarbą tiek naujosios kaimynystės politikos nuostatose, tiek ir veiksmų planuose, ir prašo galimybės dalyvauti rengiant, įgyvendinant ir vertinant šią naująją politikos kryptį; |
| --- | --- |

44.

ragina Europos Komisiją atsižvelgti į tarpvalstybinio ir tarpregioninio bendradarbiavimo svarbą tiek naujosios kaimynystės politikos nuostatose, tiek ir veiksmų planuose, ir prašo galimybės dalyvauti rengiant, įgyvendinant ir vertinant šią naująją politikos kryptį;

| 45. | ragina EUROMED konferenciją Barselonos Deklaracijos dešimties metų sukakties paminėjimo proga į Viduržemio jūros šalių partnerystės veiklą aktyviau įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas ir primena apie savo pasiūlymą įkurti instituciją, kurios paskirtis — atstovauti valstybių narių ir Viduržemio jūros regiono šalių partnerių decentralizuotoms vietos valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

45.

ragina EUROMED konferenciją Barselonos Deklaracijos dešimties metų sukakties paminėjimo proga į Viduržemio jūros šalių partnerystės veiklą aktyviau įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas ir primena apie savo pasiūlymą įkurti instituciją, kurios paskirtis — atstovauti valstybių narių ir Viduržemio jūros regiono šalių partnerių decentralizuotoms vietos valdžios institucijoms;

| 46. | pabrėžia partnerystės su Rusija strateginę svarbą ir galimybę apsvarstyti tarpvalstybinio bendradarbiavimo perspektyvas vietos ir regiono lygiu su Kaliningrado autonomine sritimi. |
| --- | --- |

46.

pabrėžia partnerystės su Rusija strateginę svarbą ir galimybę apsvarstyti tarpvalstybinio bendradarbiavimo perspektyvas vietos ir regiono lygiu su Kaliningrado autonomine sritimi.

| 47. | mano, kad Europos Sąjunga turėtų remti demokratinius procesus, prasidėjusius tam tikrose šalyse kaimynėse, kaip antai neseniai Ukrainoje ir Gruzijoje, ir pabrėžia ekonominio, administracinio ir kultūrinio bendradarbiavimo, į kurį Sąjungos vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų įnešti savo indėlį, svarbą; |
| --- | --- |

47.

mano, kad Europos Sąjunga turėtų remti demokratinius procesus, prasidėjusius tam tikrose šalyse kaimynėse, kaip antai neseniai Ukrainoje ir Gruzijoje, ir pabrėžia ekonominio, administracinio ir kultūrinio bendradarbiavimo, į kurį Sąjungos vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų įnešti savo indėlį, svarbą;

| 48. | paveda savo pirmininkui perduoti šį sprendimą Europos Komisijai, Europos Parlamentui, Tarybai ir Liuksemburgui bei Didžiajai Britanijai kaip ES pirmininkaujančioms šalims. |
| --- | --- |

48.

paveda savo pirmininkui perduoti šį sprendimą Europos Komisijai, Europos Parlamentui, Tarybai ir Liuksemburgui bei Didžiajai Britanijai kaip ES pirmininkaujančioms šalims.

2005 m. vasario 24 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

| 5.7.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 164/91 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 164/91

---

Regionų Komiteto rezoliucija dėl Lisabonos strategijos atgaivinimo

(2005/C 164/13)

REGIONŲ KOMITETAS,

ATSIŽVELGDAMAS Į Wim KOK vadovaujamos aukštojo lygio grupės ataskaitą Priimti iššūkį. Lisabonos strategija augimui ir užimtumui, 2004 m. lapkritis

ATSIŽVELGDAMAS Į Komisijos komunikatą dėl 2005-2009 m. strateginių uždavinių: Europa 2010: partnerystė Europos atsinaujinimui — klestėjimas, solidarumas ir saugumas
   (1)

ATSIŽVELGDAMAS Į Komisijos komunikatą dėl Komisijos darbo programos 2005 metams
   (2)

ATSIŽVELGDAMAS Į Komisijos komunikatą 2005 m. pavasarį vyksiančiai Europos Vadovų Tarybai: Dirbti kartu augimui ir darbo vietų kūrimui: nauja Lisabonos strategijos pradžia
   (3)

ATSIŽVELGDAMAS Į savo 2004 m. rugsėjo 29 d. nuomonę dėl Lisabonos strategijos termino vidurio peržiūros (CdR 152/2004)

ATSIŽVELGDAMAS Į savo 2004 m. lapkričio 18 d. nuomonę dėl Mokslo ir technologijos — raktas į Europos ateitį: Europos Sąjungos mokslinių tyrimų rėmimo gairės (CdR 194/2004)

ATSIŽVELGDAMAS Į savo 2005 m. vasario 23 d. nuomonę dėl Europos Komisijos komunikato dėl Mūsų bendros ateities kūrimo: 2007-2013 m. išsiplėtusios Sąjungos politikos sunkumai ir biudžeto priemonės (CdR 162/2004)

ATSIŽVELGDAMAS Į savo 2005 m. vasario 23 d. nuomonę dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, nustatantį integruotą veiksmų programą visą gyvenimą trunkančio mokymosi srityje (CdR 258/2004)

ATSIŽVELGDAMAS Į savo 2005 m. vasario 23 d. nuomonę dėl Socialinio globalizacijos aspekto (CdR 328/2004)

KADANGI vietos ir regionų valdžios institucijos yra kompetentingos įgyvendinti didelę dalį ES politikos krypčių;

KADANGI vietos ir regionų valdžios institucijoms prisidėjus prie ES prioritetų nustatymo, taip ženkliai sustiprėtų ES politikos krypčių demokratinis teisėtumas;

priėmė šią rezoliuciją savo 58-osios plenarinės sesijos, įvykusios 2005 m. vasario 23-24 d. (vasario 24 d. posėdis), metu.

Lisabonos strategijos tikslai

| 1. | Dar kartą išreiškia savo pritarimą Lisabonos strategijai, kurios įgyvendinimas yra prioritetinė politinė Europos Sąjungos strategija iki 2010 m. |
| --- | --- |

1.

Dar kartą išreiškia savo pritarimą Lisabonos strategijai, kurios įgyvendinimas yra prioritetinė politinė Europos Sąjungos strategija iki 2010 m.

| 2. | sveikina vietą, suteiktą Lisabonos strategijai Europos Komisijos penkerių metų prioritetuose 2005-2009 |
| --- | --- |

2.

sveikina vietą, suteiktą Lisabonos strategijai Europos Komisijos penkerių metų prioritetuose 2005-2009

| 3. | primena, kad Lisabonos tikslų įgyvendinimui (4) būtina globali strategija (kurioje dalyvautų visos valstybės narės) siekianti paskatinti ekonomikos augimą ir naujų darbo vietų kūrimą, pagreitinant struktūrines reformas konkurencingumui ir inovacijų diegimui sustiprinti bei vidaus rinkos kūrimui užbaigti; modernizuojant Europos socialinį modelį investicijomis į žmogiškuosius išteklius ir kova su socialine atskirtimi; kuriant sąlygas sveikam ekonomikos vystymuisi ir palankias augimui perspektyvas, tinkamai taikant makroekonominės politikos strategijas; skatinant žiniomis paremtą ekonomiką politikos kryptimis, geriau atitinkančiomis informacinės visuomenės ir mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos poreikius bei regioninės sanglaudos stiprinimu (5). |
| --- | --- |

3.

primena, kad Lisabonos tikslų įgyvendinimui (4) būtina globali strategija (kurioje dalyvautų visos valstybės narės) siekianti paskatinti ekonomikos augimą ir naujų darbo vietų kūrimą, pagreitinant struktūrines reformas konkurencingumui ir inovacijų diegimui sustiprinti bei vidaus rinkos kūrimui užbaigti; modernizuojant Europos socialinį modelį investicijomis į žmogiškuosius išteklius ir kova su socialine atskirtimi; kuriant sąlygas sveikam ekonomikos vystymuisi ir palankias augimui perspektyvas, tinkamai taikant makroekonominės politikos strategijas; skatinant žiniomis paremtą ekonomiką politikos kryptimis, geriau atitinkančiomis informacinės visuomenės ir mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos poreikius bei regioninės sanglaudos stiprinimu (5).

| 4. | pabrėžia tai, kad tokio pobūdžio pasiūlymai negali būti sėkmingi be aktyvių ir strateginių pastangų skatinti vyrų ir moterų lygybę bei jų teises visose gyvenimo srityse; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia tai, kad tokio pobūdžio pasiūlymai negali būti sėkmingi be aktyvių ir strateginių pastangų skatinti vyrų ir moterų lygybę bei jų teises visose gyvenimo srityse;

Lisabonos strategijos tikslų įgyvendinimas, patikima sanglaudos politika ir atitinkama finansinė struktūra: trys neatsiejami elementai

| 5. | sveikina Komisijos įsipareigojimą pasiūlyti būsimosios sanglaudos politikos tikslus ir priemones, kurios atitiktų Lisabonos strategiją, bet yra įsitikinęs, kad šis įsipareigojimas negali būti įgyvendintas, kol Europos Sąjungai nėra suteikta atitinkamų išteklių. |
| --- | --- |

5.

sveikina Komisijos įsipareigojimą pasiūlyti būsimosios sanglaudos politikos tikslus ir priemones, kurios atitiktų Lisabonos strategiją, bet yra įsitikinęs, kad šis įsipareigojimas negali būti įgyvendintas, kol Europos Sąjungai nėra suteikta atitinkamų išteklių.

| 6. | remia Europos Komisijos raginimą vietos ir regionų bendruomenėms dalyvauti struktūrinių fondų politikos kontekste kuriamuose projektuose, kurie įgalins suderinti šią politika ir Lisabonos strategiją (6). |
| --- | --- |

6.

remia Europos Komisijos raginimą vietos ir regionų bendruomenėms dalyvauti struktūrinių fondų politikos kontekste kuriamuose projektuose, kurie įgalins suderinti šią politika ir Lisabonos strategiją (6).

| 7. | laikosi nuomonės, kad Bendrijos struktūrinė politika yra geriausias Europos politikos pridėtinės vertės pavyzdys. ES investavimas į mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą, tarpvalstybinę prekybą ir infrastruktūros projektus atitinka partnerystės prieigą, apibūdintą Lisabonos strategijoje, siekiančią sustiprinti augimą, konkurencingumą ir darnų vystymąsi. |
| --- | --- |

7.

laikosi nuomonės, kad Bendrijos struktūrinė politika yra geriausias Europos politikos pridėtinės vertės pavyzdys. ES investavimas į mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą, tarpvalstybinę prekybą ir infrastruktūros projektus atitinka partnerystės prieigą, apibūdintą Lisabonos strategijoje, siekiančią sustiprinti augimą, konkurencingumą ir darnų vystymąsi.

| 8. | ragina Europos institucijas susitelkti ties esančių sprendimų efektyviu taikymu ir vengti pradėti naujus procesus ar užsibrėžti naujus tikslus. Lisabonos strategija neturi būti naudojama kaip visokeriopas bet kurio Bendrijos teisės akto pasiūlymo pateisinimas, t.y., ji neatleidžia nuo būtinybės teisiškai remtis sutartimis ir laikytis gero valdymo taisyklių. |
| --- | --- |

8.

ragina Europos institucijas susitelkti ties esančių sprendimų efektyviu taikymu ir vengti pradėti naujus procesus ar užsibrėžti naujus tikslus. Lisabonos strategija neturi būti naudojama kaip visokeriopas bet kurio Bendrijos teisės akto pasiūlymo pateisinimas, t.y., ji neatleidžia nuo būtinybės teisiškai remtis sutartimis ir laikytis gero valdymo taisyklių.

Lisabonos srategijos įgyvendinimas: link nuoseklesnio ir demokratiškesnio ekonominio ir socialinio valdymo

| 9. | apgailestauja, kad Komisija susitelkia ties išskirtiniais centrinės valdžios ir valstybių narių ryšiais, o vietos ir regionų valdžios institucijos negali tiesiogiai dalyvauti Europos lygmenyje. Nacionalinių veiksmų planų parengimas ir įgyvendinimas yra praktiškai paliekamas valstybėms narėms, tuo tarpu kai viena Lisabonos strategijos įgyvendinimo vėlavimo priežasčių yra decentralizuoto požiūrio stoka; pakartoja savo prašymą intensyviau ir labiau decentralizuotai įgyvendinti Lisabonos strategiją, laikantis Lisabonos Europos Vadovų Tarybos išvadų, kuriose teigiama, kad, įgyvendinant Lisabonos strategiją, „bus laikomasi visiškai decentralizuoto požiūrio pagal subsidiarumo principą; Sąjunga, valstybės narės, regionų ir vietos lygmenys bei socialiniai partneriai ir pilietinė visuomenė bus aktyviai įtraukiami į įvairias partnerystės formas. (7)“ |
| --- | --- |

9.

apgailestauja, kad Komisija susitelkia ties išskirtiniais centrinės valdžios ir valstybių narių ryšiais, o vietos ir regionų valdžios institucijos negali tiesiogiai dalyvauti Europos lygmenyje. Nacionalinių veiksmų planų parengimas ir įgyvendinimas yra praktiškai paliekamas valstybėms narėms, tuo tarpu kai viena Lisabonos strategijos įgyvendinimo vėlavimo priežasčių yra decentralizuoto požiūrio stoka; pakartoja savo prašymą intensyviau ir labiau decentralizuotai įgyvendinti Lisabonos strategiją, laikantis Lisabonos Europos Vadovų Tarybos išvadų, kuriose teigiama, kad, įgyvendinant Lisabonos strategiją, „bus laikomasi visiškai decentralizuoto požiūrio pagal subsidiarumo principą; Sąjunga, valstybės narės, regionų ir vietos lygmenys bei socialiniai partneriai ir pilietinė visuomenė bus aktyviai įtraukiami į įvairias partnerystės formas. (7)“

| 10. | mano, kad struktūrinės reformos ir bendrosios rinkos sukūrimas, komponentai, būtini Lisabonos tikslų įgyvendinimui, neturi vykti socialinės sanglaudos sąskaita ir todėl turi būti paremti ženkliomis investicijomis į ekonomikos, socialinį ir švietimo sektorius. |
| --- | --- |

10.

mano, kad struktūrinės reformos ir bendrosios rinkos sukūrimas, komponentai, būtini Lisabonos tikslų įgyvendinimui, neturi vykti socialinės sanglaudos sąskaita ir todėl turi būti paremti ženkliomis investicijomis į ekonomikos, socialinį ir švietimo sektorius.

| 11. | pabrėžia, kad Lisabonos tikslų bus įmanoma pasiekti tik tuomet, kai įgyvendinamos priemonės įgalina maksimalų Europos piliečių dalyvavimą Europos ekonomikoje ir rekomenduoja, kad kiekvienos ekonominės politikos krypties esminis politinis principas būtų aktyvaus piliečių dalyvavimo skatinimas ekonomikoje ir kliūčių tam panaikinimas. |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad Lisabonos tikslų bus įmanoma pasiekti tik tuomet, kai įgyvendinamos priemonės įgalina maksimalų Europos piliečių dalyvavimą Europos ekonomikoje ir rekomenduoja, kad kiekvienos ekonominės politikos krypties esminis politinis principas būtų aktyvaus piliečių dalyvavimo skatinimas ekonomikoje ir kliūčių tam panaikinimas.

| 12. | primena, kad Europos socialinio modelio modernizavimas, investuojant į žmogiškuosius išteklius ir kovojant su socialine atskirtimi, yra Lisabonos strategijos įgyvendinimo pagrindas. Todėl Regionų komitetui kelia nerimą tai, kad Komisijos komunikate nėra nuorodos į kovos su socialine atskirtimi rezultatus. |
| --- | --- |

12.

primena, kad Europos socialinio modelio modernizavimas, investuojant į žmogiškuosius išteklius ir kovojant su socialine atskirtimi, yra Lisabonos strategijos įgyvendinimo pagrindas. Todėl Regionų komitetui kelia nerimą tai, kad Komisijos komunikate nėra nuorodos į kovos su socialine atskirtimi rezultatus.

| 13. | mano, kad diskusija dėl socialinės darbotvarkės ateities turi vykti diskusijos dėl Lisabonos strategijos atgaivinimo kontekste, susitelkdama ties naujų darbo vietų kūrimu ir kova prieš kliūtis, su kuriomis susiduria moterys, vyresni darbuotojai, nekvalifikuoti darbininkai ar imigrantai, siekdami įsidarbinti. Be to, daugiau ir geresnių darbo vietų tikslui pasiekti, būtina tolesnė pažanga link visiškai mobilios Europos darbo rinkos. |
| --- | --- |

13.

mano, kad diskusija dėl socialinės darbotvarkės ateities turi vykti diskusijos dėl Lisabonos strategijos atgaivinimo kontekste, susitelkdama ties naujų darbo vietų kūrimu ir kova prieš kliūtis, su kuriomis susiduria moterys, vyresni darbuotojai, nekvalifikuoti darbininkai ar imigrantai, siekdami įsidarbinti. Be to, daugiau ir geresnių darbo vietų tikslui pasiekti, būtina tolesnė pažanga link visiškai mobilios Europos darbo rinkos.

| 14. | rekomenduoja, kad aplinkosaugos klausimai būtų įtraukti į visas politikos kryptis. |
| --- | --- |

14.

rekomenduoja, kad aplinkosaugos klausimai būtų įtraukti į visas politikos kryptis.

| 15. | pakartoja savo įsitikinimą, kad trims Lisabonos strategijos ramsčiams (ekonominiam, socialiniam ir aplinkos) turi būti skirtas vienodas dėmesys, kad gyvenimo kokybės klausimas būtų dėmesio centre. |
| --- | --- |

15.

pakartoja savo įsitikinimą, kad trims Lisabonos strategijos ramsčiams (ekonominiam, socialiniam ir aplinkos) turi būti skirtas vienodas dėmesys, kad gyvenimo kokybės klausimas būtų dėmesio centre.

| 16. | pabrėžia esminį verslumo dvasios ir inovacijų diegimo vaidmenį. Ragina mažinti biurokratiją verslumui skatinti bei rengti informavimo kompanijas verslininkų įvaizdžiui paremti, kovoti su verslo nesėkmės baime ir Europos verslumo dvasios formavimui; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia esminį verslumo dvasios ir inovacijų diegimo vaidmenį. Ragina mažinti biurokratiją verslumui skatinti bei rengti informavimo kompanijas verslininkų įvaizdžiui paremti, kovoti su verslo nesėkmės baime ir Europos verslumo dvasios formavimui;

| 17. | mano, kad pagrindinė Lisabonos strategijos silpnybė yra jos įgyvendinimas, ypač valstybių narių. Šiai padėčiai ištaisyti, Lisabonos procesas turi tapti labiau tikslingas, skaidrus ir demokratiškas. Todėl Regionų komitetas remia rekomendaciją (8) pradėti Europos masto informavimo kampaniją Europos piliečiams informuoti apie Lisabonos strategiją ir jos įtaką jų kasdieniam gyvenimui. |
| --- | --- |

17.

mano, kad pagrindinė Lisabonos strategijos silpnybė yra jos įgyvendinimas, ypač valstybių narių. Šiai padėčiai ištaisyti, Lisabonos procesas turi tapti labiau tikslingas, skaidrus ir demokratiškas. Todėl Regionų komitetas remia rekomendaciją (8) pradėti Europos masto informavimo kampaniją Europos piliečiams informuoti apie Lisabonos strategiją ir jos įtaką jų kasdieniam gyvenimui.

| 18. | Jei Taryba priims Komisijos pasiūlymą paskirti „ponią“ arba „poną Lisaboną“ nacionaliniu lygmeniu, nekuriant naujų administracinių struktūrų, RK ragina pastarąjį glaudžiai bendradarbiauti su regionų ir vietos valdžios institucijomis. |
| --- | --- |

18.

Jei Taryba priims Komisijos pasiūlymą paskirti „ponią“ arba „poną Lisaboną“ nacionaliniu lygmeniu, nekuriant naujų administracinių struktūrų, RK ragina pastarąjį glaudžiai bendradarbiauti su regionų ir vietos valdžios institucijomis.

| 19. | apgailestauja, kad Komisija nenumato nei palyginamojo įvertinimo, nei eilės sąrašų, kas apsunkina valstybėse narėse vykdomų reformų vertinimą ir palyginimą. Eilės sąrašų sudarymas ir esančių privalumų ir trūkumų analizė nacionaliniu ir, jei būtina, taip pat ir regionų lygmeniu leistų sustiprinti konkurenciją ir padidinti spaudimą spartesniam reformų įgyvendinimui; |
| --- | --- |

19.

apgailestauja, kad Komisija nenumato nei palyginamojo įvertinimo, nei eilės sąrašų, kas apsunkina valstybėse narėse vykdomų reformų vertinimą ir palyginimą. Eilės sąrašų sudarymas ir esančių privalumų ir trūkumų analizė nacionaliniu ir, jei būtina, taip pat ir regionų lygmeniu leistų sustiprinti konkurenciją ir padidinti spaudimą spartesniam reformų įgyvendinimui;

| 20. | sveikina Komisijos pasiūlymą pakeisti šiuometinę daugybę ataskaitų Metine strategine ataskaita. Ragina valstybes nares įtraukti į savo nacionalinius planus kriterijus, kuriais būtų atsižvelgta į regionų ypatumus ir prioritetus, įgyvendinant Lisabonos strategiją; |
| --- | --- |

20.

sveikina Komisijos pasiūlymą pakeisti šiuometinę daugybę ataskaitų Metine strategine ataskaita. Ragina valstybes nares įtraukti į savo nacionalinius planus kriterijus, kuriais būtų atsižvelgta į regionų ypatumus ir prioritetus, įgyvendinant Lisabonos strategiją;

| 21. | apgailestauja, kad „atviram koordinavimo metodui“ (AKM) nepavyko įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas, ir kad jo išplėtotas bendradarbiavimas iš esmės liko tarpvyriausybinis. Todėl Regionų komitetas ragina Komisiją, laikantis Baltosios knygos dėl gero valdymo dvasios, konsultuotis su Regionų komitetu prieš paskelbiant šiame straipsnyje minimas nuomones. |
| --- | --- |

21.

apgailestauja, kad „atviram koordinavimo metodui“ (AKM) nepavyko įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas, ir kad jo išplėtotas bendradarbiavimas iš esmės liko tarpvyriausybinis. Todėl Regionų komitetas ragina Komisiją, laikantis Baltosios knygos dėl gero valdymo dvasios, konsultuotis su Regionų komitetu prieš paskelbiant šiame straipsnyje minimas nuomones.

| 22. | primena Komisijos įsipareigojimą savo „Geresnės teisėkūros“ iniciatyvos rėmuose sukurti ne tik socio-ekonominio ir aplinkos poveikio analizės mechanizmą teisės aktų pasiūlymams, bet ir pridėti prie kiekvieno pasiūlymo poveikio analizę subsidiarumo prasme. Regionų komitetas nekantriai laukia šio įsipareigojimo rezultatų. |
| --- | --- |

22.

primena Komisijos įsipareigojimą savo „Geresnės teisėkūros“ iniciatyvos rėmuose sukurti ne tik socio-ekonominio ir aplinkos poveikio analizės mechanizmą teisės aktų pasiūlymams, bet ir pridėti prie kiekvieno pasiūlymo poveikio analizę subsidiarumo prasme. Regionų komitetas nekantriai laukia šio įsipareigojimo rezultatų.

Lisabonos strategijos ir Stabilumo ir augimo pakto suderinimas

| 23. | mano, kad ES nepasieks jai reikalingo augimo, užimtumo ir socialinės sanglaudos lygio, jeigu Europos makroekonomikos struktūra nebus suderinta su Lisabonos strategija ir jei Bendrijos ekonominės priemonės nebus nuoseklesnės. |
| --- | --- |

23.

mano, kad ES nepasieks jai reikalingo augimo, užimtumo ir socialinės sanglaudos lygio, jeigu Europos makroekonomikos struktūra nebus suderinta su Lisabonos strategija ir jei Bendrijos ekonominės priemonės nebus nuoseklesnės.

| 24. | sutinka su siekiniu, kad Stabilumo ir augimo paktas, laikantis EB sutarties nuostatų (9), turėtų labiau atsižvelgti į ekonominės situacijos pasekmių trukmę ir biudžeto gyvybingumą. |
| --- | --- |

24.

sutinka su siekiniu, kad Stabilumo ir augimo paktas, laikantis EB sutarties nuostatų (9), turėtų labiau atsižvelgti į ekonominės situacijos pasekmių trukmę ir biudžeto gyvybingumą.

| 25. | pritaria Europos Komisijos pasiūlymui skirti daugiau finansinių išteklių transeuropinių tinklų plėtrai, suteikiant pirmenybę tarptautiniams projektams, skatinantiems suderinamumą ir darnių transporto priemonių naudojimą, kadangi tai padės išspręsti augančių transporto ir prekybos srautų problemą. |
| --- | --- |

25.

pritaria Europos Komisijos pasiūlymui skirti daugiau finansinių išteklių transeuropinių tinklų plėtrai, suteikiant pirmenybę tarptautiniams projektams, skatinantiems suderinamumą ir darnių transporto priemonių naudojimą, kadangi tai padės išspręsti augančių transporto ir prekybos srautų problemą.

Visuotinės svarbos paslaugų indėlis į Lisabonos strategijos atgaivinimą

| 26. | džiaugiasi, kad Komisija pripažįsta Regionų komiteto (10) išreikštą susirūpinimą dėl kilmės šalies principo taikymo direktyvos dėl paslaugų projekte (11). |
| --- | --- |

26.

džiaugiasi, kad Komisija pripažįsta Regionų komiteto (10) išreikštą susirūpinimą dėl kilmės šalies principo taikymo direktyvos dėl paslaugų projekte (11).

| 27. | apgailestauja, kad Komisija nenurodo tolesnių konkrečių veiksmų po Baltosios knygos dėl visuotinės svarbos paslaugų (12). |
| --- | --- |

27.

apgailestauja, kad Komisija nenurodo tolesnių konkrečių veiksmų po Baltosios knygos dėl visuotinės svarbos paslaugų (12).

| 28. | mano, kad būtina, kad valstybės pagalba būtų sutelkta į Bendrijos svarbos horizontalius tikslus, įskaitant užimtumą, regionų vystymąsi, aplinką, mokymą ir tiriamąją veiklą, ypatingai skatinant inovacijas diegiančias mažąsias ir vidutines įmones. ES turėtų susitelkti ties efektyvesne valstybės pagalba aukštos kokybės paslaugų teikimui ilgalaikėje perspektyvoje. |
| --- | --- |

28.

mano, kad būtina, kad valstybės pagalba būtų sutelkta į Bendrijos svarbos horizontalius tikslus, įskaitant užimtumą, regionų vystymąsi, aplinką, mokymą ir tiriamąją veiklą, ypatingai skatinant inovacijas diegiančias mažąsias ir vidutines įmones. ES turėtų susitelkti ties efektyvesne valstybės pagalba aukštos kokybės paslaugų teikimui ilgalaikėje perspektyvoje.

| 29. | remia poveikio analizės mechanizmų diegimą, kuriais siekiama geriau įvertinti valstybės pagalbą, turinčią nedidelį poveikį konkurencijai ir prekybai ES lygmeniu, bet galinčią ištaisyti prastą rinkos funkcionavimą, prisidėti prie atsilikusių regionų vystymosi bei skatinti verslumo dvasią. Galiausiai, Regionų komitetas ragina Komisija tęsti savo pastangas, garantuojant vietos ir regionų bendruomenėms daugiau teisinio saugumo ir skaidrumo visuotinės svarbos paslaugų finansavime ir valdyme. |
| --- | --- |

29.

remia poveikio analizės mechanizmų diegimą, kuriais siekiama geriau įvertinti valstybės pagalbą, turinčią nedidelį poveikį konkurencijai ir prekybai ES lygmeniu, bet galinčią ištaisyti prastą rinkos funkcionavimą, prisidėti prie atsilikusių regionų vystymosi bei skatinti verslumo dvasią. Galiausiai, Regionų komitetas ragina Komisija tęsti savo pastangas, garantuojant vietos ir regionų bendruomenėms daugiau teisinio saugumo ir skaidrumo visuotinės svarbos paslaugų finansavime ir valdyme.

Link Europos žinių erdvės

| 30. | prisijungia prie Komisijos raginimo steigti inovacijų diegimo centrus, kurie sukurtų tinklą, apjungiantį mažąsias ir vidutines įmones, diegiančias inovacijas, universitetus bei atitinkamas finansines ir prekybos struktūras. |
| --- | --- |

30.

prisijungia prie Komisijos raginimo steigti inovacijų diegimo centrus, kurie sukurtų tinklą, apjungiantį mažąsias ir vidutines įmones, diegiančias inovacijas, universitetus bei atitinkamas finansines ir prekybos struktūras.

| 31. | remia planus parengti žinių paktą, kuris atnaujintų bendrą Europos Sąjungos ir valstybių narių įsipareigojimą vystyti mokslinius tyrimus, inovacijas ir švietimą. Šio pakto tikslas būtų apjungti skirtingas programas, susijusias su žiniomis, ir parengti ribotą tikslų sąrašą, įtraukiantį žinių politikos krypčių veikėjus Europoje. Ragina visus valdymo lygmenys diegti priemones, kurios paskatintų studentus imtis mokslinės veiklos. |
| --- | --- |

31.

remia planus parengti žinių paktą, kuris atnaujintų bendrą Europos Sąjungos ir valstybių narių įsipareigojimą vystyti mokslinius tyrimus, inovacijas ir švietimą. Šio pakto tikslas būtų apjungti skirtingas programas, susijusias su žiniomis, ir parengti ribotą tikslų sąrašą, įtraukiantį žinių politikos krypčių veikėjus Europoje. Ragina visus valdymo lygmenys diegti priemones, kurios paskatintų studentus imtis mokslinės veiklos.

| 32. | pabrėžia ypatingą švietimo ir visą gyvenimą trunkančio mokymo svarbą tiek inovacijoms palankios darbo etikos kūrimui, tiek užsienio kalbų mokymuisi, kurie yra būtini mobilumui skatinti. |
| --- | --- |

32.

pabrėžia ypatingą švietimo ir visą gyvenimą trunkančio mokymo svarbą tiek inovacijoms palankios darbo etikos kūrimui, tiek užsienio kalbų mokymuisi, kurie yra būtini mobilumui skatinti.

| 33. | kad paskatintų investavimą į mokslo tiriamąją veiklą, ragina Komisiją atviro koordinavimo metodo rėmuose pasiūlyti Bendrijos struktūrą mokestinėms paskatoms sukurti, kurios padidintų privataus sektoriaus investicijas. |
| --- | --- |

33.

kad paskatintų investavimą į mokslo tiriamąją veiklą, ragina Komisiją atviro koordinavimo metodo rėmuose pasiūlyti Bendrijos struktūrą mokestinėms paskatoms sukurti, kurios padidintų privataus sektoriaus investicijas.

| 34. | remia Europos jaunimo pakto sukūrimą, kuris susitelkia ties nedarbo, socialinės ir profesionalios integracijos problemomis. |
| --- | --- |

34.

remia Europos jaunimo pakto sukūrimą, kuris susitelkia ties nedarbo, socialinės ir profesionalios integracijos problemomis.

| 35. | ragina įsteigti Europos senėjimo programą, kad būtų panaudotos vyresnių europiečių žinios ir patirtis. |
| --- | --- |

35.

ragina įsteigti Europos senėjimo programą, kad būtų panaudotos vyresnių europiečių žinios ir patirtis.

Lisabonos strategija globaliame kontekste

| 36. | mano, kad Lisabonos strategija gali būti sėkminga tik tada, kai tarptautinėje arenoje Europos Sąjunga pasisakys už globalizacijos politiką, įsteigiančią efektyvesnes ir sąžiningesnes taisykles konkurencijos, socialinių teisių, aplinkos ir intelektinės nuosavybės srityje. |
| --- | --- |

36.

mano, kad Lisabonos strategija gali būti sėkminga tik tada, kai tarptautinėje arenoje Europos Sąjunga pasisakys už globalizacijos politiką, įsteigiančią efektyvesnes ir sąžiningesnes taisykles konkurencijos, socialinių teisių, aplinkos ir intelektinės nuosavybės srityje.

| 37. | mano, kad imigracija iš trečiųjų šalių gali suteikti galimybę suteikti dinamiškumo ir idėjų Europos ekonomikai ir palaiko Komisijos įsipareigojimą pasiūlyti geriau parengtą požiūrį į legalią migraciją. |
| --- | --- |

37.

mano, kad imigracija iš trečiųjų šalių gali suteikti galimybę suteikti dinamiškumo ir idėjų Europos ekonomikai ir palaiko Komisijos įsipareigojimą pasiūlyti geriau parengtą požiūrį į legalią migraciją.

| 38. | paveda savo pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Komisijai, Europos Parlamentui, Tarybai ir Liuksemburgui bei Didžiajai Britanijai kaip ES pirmininkaujančioms šalims. |
| --- | --- |

38.

paveda savo pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Komisijai, Europos Parlamentui, Tarybai ir Liuksemburgui bei Didžiajai Britanijai kaip ES pirmininkaujančioms šalims.

2005 m. vasario 24 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

(1)  KOM(2005) 12, 2005 1 26

1

(2)  KOM (2005) 15, 2005 1 26

2

(3)  KOM (2005) 25, 2005 2 2

3

(4)  Pagal 2000 m. kovo 23-24 d. Lisabonos Europos Vadovų Tarybos išvadas, 5 punktas

4

(5)  Išvadų 6 punktas

5

(6)  11 p. (EN), KOM (2005) 24

6

(7)  Išvadų 38 punktas

7

(8)  suformuluota aukštojo lygio grupės dėl socialinės politikos ateities išsiplėtusioje Europoje

8

aukštojo lygio grupės dėl socialinės politikos ateities išsiplėtusioje Europoje

(9)  EB sutarties 104 straipsnio 6 dalis ir protokolas dėl perviršinio deficito

9

(10)  CdR 154/2004 fin

10

(11)  KOM (2005) 24, p.18

11

(12)  KOM (2005) 24, p.18

12

---