# Europeiska unionens C 129/26 m

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 129 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 48 årgången26 maj 2005 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 129

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

48 årgången26 maj 2005

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | Kommissionen |
| 2005/C 129/1 | Eurons växelkurs | 1 |
| 2005/C 129/2 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende nr COMP/M.3543 – PKN Orlen/Unipetrol) (
  1
  ) | 2 |
| 2005/C 129/3 | Strategi för säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter i tredjeländer | 3 |
| 2005/C 129/4 | Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av kiselkarbid med ursprung i Folkrepubliken Kina, Ryska federationen och Ukraina samt av en interimsöversyn av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av kiselkarbid med ursprung i Ryska federationen | 17 |
| 2005/C 129/5 | Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av etylalkohol med ursprung i Guatemala och Pakistan | 22 |
| 2005/C 129/6 | Enhetlig tillämpning av kombinerade nomenklaturen (KN) (Klassificering av varor) | 26 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

Kommissionen

2005/C 129/1

Eurons växelkurs

1

2005/C 129/2

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende nr COMP/M.3543 – PKN Orlen/Unipetrol) (
  1
  )

1

2

2005/C 129/3

Strategi för säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter i tredjeländer

3

2005/C 129/4

Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av kiselkarbid med ursprung i Folkrepubliken Kina, Ryska federationen och Ukraina samt av en interimsöversyn av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av kiselkarbid med ursprung i Ryska federationen

17

2005/C 129/5

Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av etylalkohol med ursprung i Guatemala och Pakistan

22

2005/C 129/6

Enhetlig tillämpning av kombinerade nomenklaturen (KN) (Klassificering av varor)

26

| | III   Upplysningar |
| --- | --- |
| | Kommissionen |
| 2005/C 129/7 | Ändring av tillkännagivande om en anbudsomgång för exportbidrag för helt slipat ångbehandlat, långkornigt B-ris till vissa tredjeländer (EUT C 290, 27.11.2004) | 27 |

III   Upplysningar

Kommissionen

2005/C 129/7

Ändring av tillkännagivande om en anbudsomgång för exportbidrag för helt slipat ångbehandlat, långkornigt B-ris till vissa tredjeländer (EUT C 290, 27.11.2004)

(EUT C 290, 27.11.2004)

27

| | Rättelser |
| --- | --- |
| 2005/C 129/8 | Rättelse till stadgar för Administrativa kommissionen för social trygghet för migrerande arbetare inrättad vid Europeiska gemenskapernas kommission (EUT C 119, 20.5.2005) | 28 |

Rättelser

2005/C 129/8

Rättelse till stadgar för Administrativa kommissionen för social trygghet för migrerande arbetare inrättad vid Europeiska gemenskapernas kommission (EUT C 119, 20.5.2005)

(EUT C 119, 20.5.2005)

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

Kommissionen

| 26.5.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 129/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 129/1

---

Eurons växelkurs (1)

25 maj 2005

(2005/C 129/01)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2564 |
| JPY | japansk yen | 135,33 |
| DKK | dansk krona | 7,4468 |
| GBP | pund sterling | 0,68785 |
| SEK | svensk krona | 9,1783 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5458 |
| ISK | isländsk krona | 81,11 |
| NOK | norsk krona | 8,0560 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9555 |
| CYP | cypriotiskt pund | 0,5767 |
| CZK | tjeckisk koruna | 30,546 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 255,18 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6960 |
| MTL | maltesisk lira | 0,4293 |
| PLN | polsk zloty | 4,1834 |
| ROL | rumänsk leu | 36 175 |
| SIT | slovensk tolar | 239,52 |
| SKK | slovakisk koruna | 39,215 |
| TRY | turkisk lira | 1,7455 |
| AUD | australisk dollar | 1,6528 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5831 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,7770 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7648 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,0828 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 257,28 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 8,2404 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 10,3986 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,3151 |
| IDR | indonesisk rupiah | 11 906,27 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,774 |
| PHP | filippinsk peso | 68,392 |
| RUB | rysk rubel | 35,2300 |
| THB | thailändsk baht | 50,486 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2564

JPY

japansk yen

135,33

DKK

dansk krona

7,4468

GBP

pund sterling

0,68785

SEK

svensk krona

9,1783

CHF

schweizisk franc

1,5458

ISK

isländsk krona

81,11

NOK

norsk krona

8,0560

BGN

bulgarisk lev

1,9555

CYP

cypriotiskt pund

0,5767

CZK

tjeckisk koruna

30,546

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

255,18

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6960

MTL

maltesisk lira

0,4293

PLN

polsk zloty

4,1834

ROL

rumänsk leu

36 175

SIT

slovensk tolar

239,52

SKK

slovakisk koruna

39,215

TRY

turkisk lira

1,7455

AUD

australisk dollar

1,6528

CAD

kanadensisk dollar

1,5831

HKD

Hongkongdollar

9,7770

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7648

SGD

singaporiansk dollar

2,0828

KRW

sydkoreansk won

1 257,28

ZAR

sydafrikansk rand

8,2404

CNY

kinesisk yuan renminbi

10,3986

HRK

kroatisk kuna

7,3151

IDR

indonesisk rupiah

11 906,27

MYR

malaysisk ringgit

4,774

PHP

filippinsk peso

68,392

RUB

rysk rubel

35,2300

THB

thailändsk baht

50,486

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 26.5.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 129/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 129/2

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende nr COMP/M.3543 – PKN Orlen/Unipetrol)

(2005/C 129/02)

(Text av betydelse för EES)

Kommissionen beslutade den 20.4.2005 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32005M3543. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://europa.eu.int/eur-lex/lex ). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32005M3543. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://europa.eu.int/eur-lex/lex ).

---

| 26.5.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 129/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 129/3

---

Strategi för säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter i tredjeländer

(2005/C 129/03)

INLEDNING

Immaterialrättsintrången fortsätter att öka och har under senare år nått en enorma proportioner. Detta sker trots att de flesta WTO-medlemmar nu har antagit lagstiftning med miniminormer för säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter. Det är därför av avgörande betydelse att Europeiska unionen lägger allt större vikt vid ett kraftfullt och effektivt genomförande av lagstiftningen.

Syftet med denna strategi är att bidra till en förbättring av situationen i tredjeländer. Den är en logisk följd av de initiativ som nyligen tagits, såsom direktivet om säkerställande av skyddet (1) som syftar till att harmonisera tillämpningen av lagstiftningen inom EU och översynen av tullförordningen (2) som föreskriver åtgärder mot varumärkesförfalskade och pirattillverkade varor vid gemenskapens gränser.

Avsikten med strategin är att

| — | ge kommissionen möjligheter att på längre sikt verka för att avsevärt minska immaterialrättsintrången i tredjeländer, |
| --- | --- |

—

ge kommissionen möjligheter att på längre sikt verka för att avsevärt minska immaterialrättsintrången i tredjeländer,

| — | beskriva, prioritera och samordna de mekanismer som kommissionen kan tillgripa för att uppnå sitt mål (3), |
| --- | --- |

—

beskriva, prioritera och samordna de mekanismer som kommissionen kan tillgripa för att uppnå sitt mål (3),

| — | informera rättighetshavare och andra berörda parter om de metoder och åtgärder som redan finns eller som skall införas samt öka deras medvetenhet om vikten av att de deltar, |
| --- | --- |

—

informera rättighetshavare och andra berörda parter om de metoder och åtgärder som redan finns eller som skall införas samt öka deras medvetenhet om vikten av att de deltar,

| — | förstärka samarbetet med rättighetshavare och andra berörda privata organ genom att be om deras synpunkter vid fastställandet av prioriteringar och upprätta offentlig-privata partnerskap på sådana områden som tekniskt bistånd, information till allmänheten etc. |
| --- | --- |

—

förstärka samarbetet med rättighetshavare och andra berörda privata organ genom att be om deras synpunkter vid fastställandet av prioriteringar och upprätta offentlig-privata partnerskap på sådana områden som tekniskt bistånd, information till allmänheten etc.

Syftet med strategin är inte att

| — | påtvinga unilaterala lösningar på problemet – det råder ingen tvekan om att eventuella förslag till lösningar i slutändan endast blir effektiva om de prioriteras och betraktas som viktiga av mottagarlandet; kommissionen är beredd att bistå i skapandet av sådana villkor, |
| --- | --- |

—

påtvinga unilaterala lösningar på problemet – det råder ingen tvekan om att eventuella förslag till lösningar i slutändan endast blir effektiva om de prioriteras och betraktas som viktiga av mottagarlandet; kommissionen är beredd att bistå i skapandet av sådana villkor,

| — | föreslå någon patentlösning för att främja säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter; det kommer att krävas ett flexibelt angreppssätt som tar hänsyn till olika behov, utvecklingsnivå, medlemskap i Världshandelsorganisationen (WTO) eller inte och huvudsakliga problem med avseende på immateriella rättigheter (land för produktion, transitering eller förbrukning av intrångsgörande varor) i länderna i fråga, |
| --- | --- |

—

föreslå någon patentlösning för att främja säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter; det kommer att krävas ett flexibelt angreppssätt som tar hänsyn till olika behov, utvecklingsnivå, medlemskap i Världshandelsorganisationen (WTO) eller inte och huvudsakliga problem med avseende på immateriella rättigheter (land för produktion, transitering eller förbrukning av intrångsgörande varor) i länderna i fråga,

| — | kopiera andra modeller för säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter eller skapa förbund mot vissa länder. Kommissionen är beredd att förbättra samarbetet och samverka med länder som har samma strävan och samma problem. Det är emellertid viktigt att denna strategi förblir inriktad på i första hand positiva och konstruktiva insatser. |
| --- | --- |

—

kopiera andra modeller för säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter eller skapa förbund mot vissa länder. Kommissionen är beredd att förbättra samarbetet och samverka med länder som har samma strävan och samma problem. Det är emellertid viktigt att denna strategi förblir inriktad på i första hand positiva och konstruktiva insatser.

FÖRSLAG TILL LÖSNINGAR PÅ PROBLEMET

1)   Identifiering av prioriterade länder

Det är viktigt att identifiera ett begränsat antal länder som kommissionens insatser bör koncentreras på inom ramen för denna strategi (jfr. bilaga I avsnitt 4). Eftersom de mänskliga och finansiella resurserna för säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter (4) är begränsade, är det orealistiskt att påstå att insatserna i lika stor utsträckning kan omfatta alla eller ens de flesta av de länder där pirattillverkning och varumärkesförfalskning förekommer. En mekanism för bedömning av vilka länder eller regioner som är mest problematiska eller i vilka behovet av gemenskapens insatser är mest brådskande kommer därför att vara ett nödvändigt hjälpmedel för att genomförandet av denna strategi skall lyckas.

I slutet av 2002 påbörjade kommissionen en undersökning i syfte att bedöma situationen i tredjeländer när det gäller immaterialrättsintrång och säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter (5). Genom att kartlägga problemen mer exakt gav undersökningen svar som gjorde det möjligt för kommissionen att utveckla denna strategi. Den gav samtidigt omfattande information till hjälp för identifieringen av de länder som främst bör prioriteras och för vilka den största delen av våra begränsade resurser bör användas.

Särskilda åtgärder:

| — | Inrättande av en mekanism för regelbunden undersökning liknande den om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter i tredjeländer (Survey on Enforcement of Intellectual Property Rights in Third Countries). Den skall bygga på ett frågeformulär som distribueras till t.ex. kommissionens delegationer, medlemsstaternas ambassader, rättighetshavare och organisationer, handelskammare osv. Svaren kommer att analyseras och resultaten kommer att offentliggöras. Sådana resultat bör, tillsammans med andra tillförlitliga informationskällor som kommissionen har tillgång till (6), ligga till grund för uppdateringar av förteckningen över de länder som skall prioriteras under nästa period. |
| --- | --- |

—

Inrättande av en mekanism för regelbunden undersökning liknande den om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter i tredjeländer (Survey on Enforcement of Intellectual Property Rights in Third Countries). Den skall bygga på ett frågeformulär som distribueras till t.ex. kommissionens delegationer, medlemsstaternas ambassader, rättighetshavare och organisationer, handelskammare osv. Svaren kommer att analyseras och resultaten kommer att offentliggöras. Sådana resultat bör, tillsammans med andra tillförlitliga informationskällor som kommissionen har tillgång till (6), ligga till grund för uppdateringar av förteckningen över de länder som skall prioriteras under nästa period.

2)   Multilaterala/bilaterala avtal

Avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (TRIPS) (7) innehåller ett kapitel med detaljerade uppgifter om fastställandet av miniminormer för säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter och tekniskt samarbete. Det lägger även grunden för en struktur för kontroll av genomförandet av bestämmelserna i avtalet och för samråd mellan medlemmarna (TRIPS-rådet). Genom avtalet inrättas avslutningsvis en mekanism för förebyggande och lösande av tvister. Detta gör TRIPS till ett av de mest lämpade och effektiva instrumenten för att ta itu med problem som har att göra med immaterialrättsintrång.

I de många bilaterala avtal som ingåtts av Europeiska gemenskapen ingår ett kapitel om immaterialrätt. I det kapitlet fastställs vanligtvis att det är nödvändigt att uppnå en mycket hög standard när det gäller skyddet av immaterialrätten (inbegripet säkerställande av skyddet). De flesta avtal innehåller också en klausul om tekniskt samarbete på detta område. Dessa klausuler måste kontrolleras noga och tillämpas effektivt, framför allt med avseende på de mera ”problematiska” länderna.

De institutioner som upprättats genom dessa multilaterala och bilaterala avtal (TRIPS-rådet, associeringsråd, Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten – WIPO etc.) kan utnyttjas för övervakning och diskussion av problem rörande lagstiftning och säkerställande av skyddet i ett mycket tidigt skede. De ger utrymme för en strukturerad politisk dialog och kan fungera som forum för nya initiativ eller ”slå larm” för begynnande problem innan hårdare åtgärder behöver vidtas.

Man planerar även att göra klausulerna om säkerställande av skydd i framtida bilaterala avtal eller avtal mellan regioner mera praktiskt inriktade och att tydligt fastställa vad EU anser vara högsta internationella standard på detta område och vilka typer av ansträngningar EU förväntar sig av sina handelspartner.

Särskilda åtgärder:

| — | EU kommer att samråda med andra handelspartner om möjligheten att i TRIPS-rådet ta initiativ till att belysa det faktum att införlivandet av TRIPS-kraven i nationell lagstiftning har visat sig otillräckligt för att bekämpa pirattillverkning och varumärkesförfalskning samt att TRIPS-avtalet i sig har vissa brister. |
| --- | --- |

—

EU kommer att samråda med andra handelspartner om möjligheten att i TRIPS-rådet ta initiativ till att belysa det faktum att införlivandet av TRIPS-kraven i nationell lagstiftning har visat sig otillräckligt för att bekämpa pirattillverkning och varumärkesförfalskning samt att TRIPS-avtalet i sig har vissa brister.

| — | I framtiden skulle TRIPS-rådet t.ex. kunna överväga ett antal åtgärder för att komma tillrätta med situationen, inbegripet en ökad skyldighet att göra det möjligt för tullen att vidta åtgärder avseende transitvaror och varor för export (8). |
| --- | --- |

—

I framtiden skulle TRIPS-rådet t.ex. kunna överväga ett antal åtgärder för att komma tillrätta med situationen, inbegripet en ökad skyldighet att göra det möjligt för tullen att vidta åtgärder avseende transitvaror och varor för export (8).

| — | Säkerställa en fortsatt kontroll av att TRIPS överensstämmer med lagstiftningen, framför allt i de ”prioriterade” länderna. |
| --- | --- |

—

Säkerställa en fortsatt kontroll av att TRIPS överensstämmer med lagstiftningen, framför allt i de ”prioriterade” länderna.

| — | Se över den strategi som antagits när det gäller kapitlet om immateriella rättigheter i bilaterala avtal samt förtydliga och förstärka klausulerna om säkerställande av skyddet. Även om det är viktigt att ta hänsyn till våra partners situation och kapacitet vid utformningen av reglerna för varje enskild förhandling kan instrument som t.ex. det nya EU-direktivet beträffande harmonisering av lagstiftningen om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter inom gemenskapen och den nya tullförordningen beträffande varumärkesförfalskade och pirattillverkade varor tjäna som viktiga inspirationskällor och referenser. |
| --- | --- |

—

Se över den strategi som antagits när det gäller kapitlet om immateriella rättigheter i bilaterala avtal samt förtydliga och förstärka klausulerna om säkerställande av skyddet. Även om det är viktigt att ta hänsyn till våra partners situation och kapacitet vid utformningen av reglerna för varje enskild förhandling kan instrument som t.ex. det nya EU-direktivet beträffande harmonisering av lagstiftningen om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter inom gemenskapen och den nya tullförordningen beträffande varumärkesförfalskade och pirattillverkade varor tjäna som viktiga inspirationskällor och referenser.

| — | Mera systematiskt ta upp frågor kring säkerställande av skyddet på toppmöten och i de råd och kommittéer som inrättats inom ramen för dessa bilaterala avtal. För att kommissionen skall kunna få verkningsfulla reaktioner från sina motparter är det av avgörande betydelse att den får trovärdig och detaljerad information från rättighetshavarna, antingen direkt eller via kommissionens delegationer eller medlemsstaternas ambassader i de berörda länderna. |
| --- | --- |

—

Mera systematiskt ta upp frågor kring säkerställande av skyddet på toppmöten och i de råd och kommittéer som inrättats inom ramen för dessa bilaterala avtal. För att kommissionen skall kunna få verkningsfulla reaktioner från sina motparter är det av avgörande betydelse att den får trovärdig och detaljerad information från rättighetshavarna, antingen direkt eller via kommissionens delegationer eller medlemsstaternas ambassader i de berörda länderna.

3)   Politisk dialog

Kommissionen måste klargöra för respektive handelspartner att ett effektivt skydd av immaterialrätten, åtminstone i den omfattning som fastställs i TRIPS, är absolut avgörande, och att det första steget i kampen mot pirattillverkning och varumärkesförfalskning är att säkerställandet av skyddet görs på en lämplig nivå vid källan, dvs. i de länder där dessa varor tillverkas och exporteras. Kommissionen kommer också att understryka att ett effektivt säkerställande av skyddet i de flesta fall är av ömsesidigt intresse, av hälso- eller konsumentskyddsskäl etc. I sina kontakter på olika nivåer med myndigheterna i de berörda länderna måste kommissionen med eftertryck framföra att den är beredd att bistå dem när det gäller att höja nivån på säkerställandet av skyddet, men också att den inte kommer att underlåta att använda de instrument som den har till sitt förfogande i fall där bristande säkerställande av skyddet skadar rättighetshavarna.

Dessutom ökar kommissionen samarbetet med länder som är hårt drabbade av denna typ av verksamhet och som delar gemenskapens oro, t.ex. Japan. Detta kommer att leda till ett ökat informationsutbyte och deltagande i gemensamma initiativ i tredjeländer. Vidare bör sådana ”samriskföretag” innebära en rationalisering av resurserna för länder som delar samma bekymmer och genomför parallella initiativ.

Avslutningsvis kan kommissionens delegationer i ”problemländerna” spela en viktig roll genom att upprätta nära förbindelser med de lokala tillsynsmyndigheterna, med de rättighetshavare i gemenskapen som bedriver verksamhet i dessa länder och med medlemsstaternas och andra berörda länders ambassader.

Särskilda åtgärder:

| — | Budskapet ”förbättra säkerställandet av skyddet” bör upprepas, så ofta och på så hög nivå som möjligt, i kommissionens kontakter med myndigheterna i länderna i fråga och i alla lämpliga forum, framför allt WTO och WIPO. Detta måste uppfattas som en prioriterad angelägenhet. |
| --- | --- |

—

Budskapet ”förbättra säkerställandet av skyddet” bör upprepas, så ofta och på så hög nivå som möjligt, i kommissionens kontakter med myndigheterna i länderna i fråga och i alla lämpliga forum, framför allt WTO och WIPO. Detta måste uppfattas som en prioriterad angelägenhet.

| — | Detta åtagande att inkludera säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter i den politiska dialogen åskådliggörs genom följande initiativ: |
| --- | --- |

—

Detta åtagande att inkludera säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter i den politiska dialogen åskådliggörs genom följande initiativ:

| — | Vid toppmötet 2003 mellan EU och Japan enades kommissionen och Japan om att upprätta en förbättrad dialog på ett antal områden, inbegripet när det gäller immateriella rättigheter. Ett gemensamt initiativ togs mellan EU och Japan för säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter i Asien. Det är inriktat på att t.ex. a) noggrant följa upp framstegen på området i asiatiska länder, b) samordna program och ansvar för tekniskt bistånd, c) öka EU:s och Japans ansträngningar för att förbättra medvetenheten i samband med kampen mot pirattillverkning och varumärkesförfalskning och främja ett bättre säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter, d) utforska möjligheterna till samarbete på andra områden för immateriella rättigheter. Initiativet genomförs genom en årlig arbetsplan där särskilda aktiviteter ingår. |
| --- | --- |

—

Vid toppmötet 2003 mellan EU och Japan enades kommissionen och Japan om att upprätta en förbättrad dialog på ett antal områden, inbegripet när det gäller immateriella rättigheter. Ett gemensamt initiativ togs mellan EU och Japan för säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter i Asien. Det är inriktat på att t.ex. a) noggrant följa upp framstegen på området i asiatiska länder, b) samordna program och ansvar för tekniskt bistånd, c) öka EU:s och Japans ansträngningar för att förbättra medvetenheten i samband med kampen mot pirattillverkning och varumärkesförfalskning och främja ett bättre säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter, d) utforska möjligheterna till samarbete på andra områden för immateriella rättigheter. Initiativet genomförs genom en årlig arbetsplan där särskilda aktiviteter ingår.

| — | I samband med toppmötet mellan EU och Kina 2003 enades kommissionen och Kina om att, åtminstone en gång per år, hålla en dialog mellan EU och Kina om immaterialrätt. Diskussionerna bör bl.a. inriktas på insatser för att bekämpa pirattillverkning och varumärkesförfalskning, institutionella reformer, områden med anknytning till säkerställande av skyddet som t.ex. säkerställande av skyddet på central nivå och på underordnade nivåer av tullmyndigheter, polismyndigheter, administrativa och rättsliga organ samt på att öka den allmänna medvetenheten hos konsumenter och rättighetshavare. Det första mötet förväntas äga rum under det sista kvartalet 2004. |
| --- | --- |

—

I samband med toppmötet mellan EU och Kina 2003 enades kommissionen och Kina om att, åtminstone en gång per år, hålla en dialog mellan EU och Kina om immaterialrätt. Diskussionerna bör bl.a. inriktas på insatser för att bekämpa pirattillverkning och varumärkesförfalskning, institutionella reformer, områden med anknytning till säkerställande av skyddet som t.ex. säkerställande av skyddet på central nivå och på underordnade nivåer av tullmyndigheter, polismyndigheter, administrativa och rättsliga organ samt på att öka den allmänna medvetenheten hos konsumenter och rättighetshavare. Det första mötet förväntas äga rum under det sista kvartalet 2004.

| — | Tjänstemän i prioriterade delegationer kommer att få grundläggande utbildning så att de kan erbjuda ett minimum av information till organ som har problem med säkerställande av skyddet. Tanken är att skapa nätverk mellan kommissionens tjänstemän på delegationerna och att få till stånd ett närmare lagarbete mellan delegationerna och huvudkontoret. Lagarbetet kommer att göra det lättare att sammanställa information och utforma riktade insatser för de olika länderna och/eller för ett regionalt angreppssätt. |
| --- | --- |

—

Tjänstemän i prioriterade delegationer kommer att få grundläggande utbildning så att de kan erbjuda ett minimum av information till organ som har problem med säkerställande av skyddet. Tanken är att skapa nätverk mellan kommissionens tjänstemän på delegationerna och att få till stånd ett närmare lagarbete mellan delegationerna och huvudkontoret. Lagarbetet kommer att göra det lättare att sammanställa information och utforma riktade insatser för de olika länderna och/eller för ett regionalt angreppssätt.

4)   Stimulansåtgärder/tekniskt samarbete

I de flesta länder med bristande säkerställande av skyddet kommer man att hävda bristande resurser och framhålla att man har viktigare prioriteter än att skydda immateriella rättigheter. Att säkerställa skyddet för immaterialrätten är ett invecklat och sektorsövergripande arbete. Det omfattar utarbetande av lagstiftning, utbildning av domare, poliskår, tulltjänstemän och andra experter, inrättande av byråer eller arbetsgrupper, ökande av medvetenheten bland allmänheten osv. Merparten av dessa behov kan tillgodoses, och har till viss del redan tillgodosetts, av kommissionen genom program för tekniskt samarbete, men det är viktigt att fler och bättre insatser görs.

Tekniskt bistånd främjas av EU, eftersom det bidrar till fattigdomsminskning och utveckling. Det är därför viktigt att visa att ett lämpligt säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter kan bidra till detta mål genom att det skapas möjligheter till investeringar, överföring av teknik och kunnande, skydd av traditionella kunskaper, bättre normer för hälsa och säkerhet osv.

Det kommer att krävas ett flexibelt angreppssätt som beaktar mottagarlandets olika behov, utvecklingsnivå, huruvida landet är medlem i WTO eller inte och vilka dess huvudsakliga problem är när det gäller immateriella rättigheter (de förfalskade varornas produktions-, transiterings- eller konsumtionsland). Eventuella samarbetsprogram blir bara effektiva om de prioriteras och verkligen betraktas som lika viktiga av mottagarlandet.

Det är också viktigt att dela information och säkerställa en lägsta nivå av samverkan mellan de viktigaste tillhandahållarna av tekniskt bistånd, t.ex. WIPO, Världstullorganisationen, medlemsstaterna och tredjeländer som Japan, Förenta staterna m.fl.

Avslutningsvis måste följande svårigheter betonas:

| a) | I de flesta fall är det tekniska samarbetet ”efterfrågestyrt”, dvs. det krävs att den som gynnas av insatsen gör en begäran. Det är viktigt att begäran i stället blir ”dialogstyrd”, genom att man diskuterar vilken betydelse och vilka fördelar det tekniska samarbetet får för mottagaren. |
| --- | --- |

a)

I de flesta fall är det tekniska samarbetet ”efterfrågestyrt”, dvs. det krävs att den som gynnas av insatsen gör en begäran. Det är viktigt att begäran i stället blir ”dialogstyrd”, genom att man diskuterar vilken betydelse och vilka fördelar det tekniska samarbetet får för mottagaren.

| b) | Det är en lösning på medellång till lång sikt, med få omedelbara resultat. Denna strategi är emellertid långsiktig; lämpligt säkerställande av skyddet är ett mål som inte går att uppnå enbart genom omedelbara insatser, framför allt när det gäller de minst utvecklade länderna som ännu inte omfattas av kraven i TRIPS. |
| --- | --- |

b)

Det är en lösning på medellång till lång sikt, med få omedelbara resultat. Denna strategi är emellertid långsiktig; lämpligt säkerställande av skyddet är ett mål som inte går att uppnå enbart genom omedelbara insatser, framför allt när det gäller de minst utvecklade länderna som ännu inte omfattas av kraven i TRIPS.

| c) | För att genomföra programmen krävs en omfattande administrativ process. En starkare samordning mellan kommissionens avdelningar med ansvar för olika aspekter av säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter och mellan kommissionen och tredje part är därför en avgörande del av denna strategi. |
| --- | --- |

c)

För att genomföra programmen krävs en omfattande administrativ process. En starkare samordning mellan kommissionens avdelningar med ansvar för olika aspekter av säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter och mellan kommissionen och tredje part är därför en avgörande del av denna strategi.

Särskilda åtgärder:

| — | Säkerställa att åtminstone de länder som fastställts vara prioriterade får möjlighet att inbegripa immaterialrätt i handelsrelaterade program för tekniskt bistånd eller ingå i särskilda program för immaterialrätt. |
| --- | --- |

—

Säkerställa att åtminstone de länder som fastställts vara prioriterade får möjlighet att inbegripa immaterialrätt i handelsrelaterade program för tekniskt bistånd eller ingå i särskilda program för immaterialrätt.

| — | Kommissionen skulle framför allt vilja utvidga det tekniska biståndet till Latinamerika, eftersom det är en region där säkerställandet av skyddet verkligen kan förbättras och inget program finns. |
| --- | --- |

—

Kommissionen skulle framför allt vilja utvidga det tekniska biståndet till Latinamerika, eftersom det är en region där säkerställandet av skyddet verkligen kan förbättras och inget program finns.

| — | Immateriella rättigheter ingår i flera program. Vissa program, t.ex. ECAP (9) I och II för ASEAN-länderna, eller t.o.m. det nyligen ingångna programmet för immateriella rättigheter mellan EU och Kina, är särskilt avsedda att tillhandahålla stöd i fråga om immateriella rättigheter. Andra är mera allmänt utformade för att täcka handelsrelaterade frågor, men kan även inbegripa immateriella rättigheter – WTO II (10) och ordningen för små projekt (11) i Kina, program för tekniskt samarbete inom ramen för Cotonouavtalet för länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) eller Cards-programmet (12) för Balkanländerna. Kommissionen kommer att se till att säkerställandet av skyddet för immateriella rättigheter på lämpligt sätt täcks av dessa program. |
| --- | --- |

—

Immateriella rättigheter ingår i flera program. Vissa program, t.ex. ECAP (9) I och II för ASEAN-länderna, eller t.o.m. det nyligen ingångna programmet för immateriella rättigheter mellan EU och Kina, är särskilt avsedda att tillhandahålla stöd i fråga om immateriella rättigheter. Andra är mera allmänt utformade för att täcka handelsrelaterade frågor, men kan även inbegripa immateriella rättigheter – WTO II (10) och ordningen för små projekt (11) i Kina, program för tekniskt samarbete inom ramen för Cotonouavtalet för länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) eller Cards-programmet (12) för Balkanländerna. Kommissionen kommer att se till att säkerställandet av skyddet för immateriella rättigheter på lämpligt sätt täcks av dessa program.

| — | När det gäller ”produktionsländer” måste tonvikten i samarbetsprogrammen flyttas från bistånd för utarbetande av lagstiftning till en strategi som är mera inriktad på säkerställande av skydd, inbegripet utbildningsprogram för domare, polis- och tullmyndigheter. |
| --- | --- |

—

När det gäller ”produktionsländer” måste tonvikten i samarbetsprogrammen flyttas från bistånd för utarbetande av lagstiftning till en strategi som är mera inriktad på säkerställande av skydd, inbegripet utbildningsprogram för domare, polis- och tullmyndigheter.

| — | Det måste påpekas att detta med framgång redan håller på att göras inom tullområdet (GD TAXUD). Det finns flera tullsamarbetsavtal som bl.a. innehåller ett viktigt verktyg för säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter (tullkontroll av förfalskade varor). Dessa avtal med länder som Indien och Kina (ett nytt avtal kommer snart att ingås) leder till positiva resultat när det gäller utbildning och överföring av erfarenheter och metoder till dessa länder. De visar dessutom hur man kan bygga vidare på de befintliga TRIPS-kraven (t.ex. kontroll av export och transitvaror, inte bara importkontroll). Det är troligt att ett liknande avtal kan komma att ingås med Japan under 2004. |
| --- | --- |

—

Det måste påpekas att detta med framgång redan håller på att göras inom tullområdet (GD TAXUD). Det finns flera tullsamarbetsavtal som bl.a. innehåller ett viktigt verktyg för säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter (tullkontroll av förfalskade varor). Dessa avtal med länder som Indien och Kina (ett nytt avtal kommer snart att ingås) leder till positiva resultat när det gäller utbildning och överföring av erfarenheter och metoder till dessa länder. De visar dessutom hur man kan bygga vidare på de befintliga TRIPS-kraven (t.ex. kontroll av export och transitvaror, inte bara importkontroll). Det är troligt att ett liknande avtal kan komma att ingås med Japan under 2004.

| — | Utbyta idéer och information med andra viktiga aktörer för det tekniska samarbetet, t.ex. WIPO, Förenta staterna, Japan och vissa av EU:s medlemsstater, i syfte att undvika dubbelarbete och dela med sig av bra metoder. |
| --- | --- |

—

Utbyta idéer och information med andra viktiga aktörer för det tekniska samarbetet, t.ex. WIPO, Förenta staterna, Japan och vissa av EU:s medlemsstater, i syfte att undvika dubbelarbete och dela med sig av bra metoder.

| — | Förbättra mekanismerna för dialog med följande organ: a) Världstullorganisationen (med samordning av GD TAXUD) i syfte att bedöma hur förenligt den organisationens tekniska bistånd är med EU:s ståndpunkt och hur den kompletterar EU:s program; b) WIPO och andra som tillhandahåller stöd (Europeiska patentverket, kontoret för varumärken och mönster i EU osv.) i syfte att utbyta information och förbättra samordningen av strategier. |
| --- | --- |

—

Förbättra mekanismerna för dialog med följande organ: a) Världstullorganisationen (med samordning av GD TAXUD) i syfte att bedöma hur förenligt den organisationens tekniska bistånd är med EU:s ståndpunkt och hur den kompletterar EU:s program; b) WIPO och andra som tillhandahåller stöd (Europeiska patentverket, kontoret för varumärken och mönster i EU osv.) i syfte att utbyta information och förbättra samordningen av strategier.

| — | Tekniskt samarbete är också ett viktigt inslag i TRIPS-avtalet (artikel 67) och passar väl ihop med målen för utvecklingsagendan från Doha. Ett initiativ inriktat på säkerställande av skyddet kan i detta sammanhang övervägas. |
| --- | --- |

—

Tekniskt samarbete är också ett viktigt inslag i TRIPS-avtalet (artikel 67) och passar väl ihop med målen för utvecklingsagendan från Doha. Ett initiativ inriktat på säkerställande av skyddet kan i detta sammanhang övervägas.

5)   Tvistlösning/sanktioner

Inga regler blir effektiva utan hot om sanktioner. En förteckning över länder där immaterialrättsintrång sker systematiskt och där regeringen inte vidtar några åtgärder för att komma till rätta med problemet skulle kunna offentliggöras. Som en sista utväg bör en användning av tvistlösningsmekanismerna i multilaterala och bilaterala avtal övervägas.

Mekanismen i förordningen om handelshinder (13) skulle kunna vara en början. Den är ett juridiskt instrument som ger gemenskapens företag och industrier rätt att inge ett klagomål, som tvingar kommissionen att undersöka och bedöma huruvida det finns bevis för överträdelse av internationella handelsregler som orsakar störningar i handeln. Resultatet blir att förfarandet leder till antingen en gemensamt överenskommen lösning av problemet eller tillämpningen av tvistlösning.

Förordningens tillämpningsområde är brett och omfattar inte bara varor utan också i viss utsträckning immateriella rättigheter och tjänster i de fall överträdelser av reglerna om dessa rättigheter påverkar handeln mellan gemenskapen och ett tredjeland.

Utöver WTO:s tvistlösningsmekanism för EU också in dessa mekanismer i ett allt större antal bilaterala avtal. Dessa mekanismer kan tillgripas om de höga kraven för skydd av immaterialrätten inte uppfylls.

Bristande säkerställande av skyddet beror oftare på hur de behöriga myndigheterna faktiskt genomför eller underlåter att genomföra reglerna än på att det inte finns någon lagstiftning eller att denna uppenbart står i strid med TRIPS-kraven. När sådana brister blir en del av systemet kan de emellertid motivera en tvistlösning.

Särskilda åtgärder:

| — | Påminna rättighetshavarna om möjligheten att tillgripa mekanismen i förordningen om handelshinder om det finns bevis för överträdelse av TRIPS eller om de höga krav på normer som fastställts i bilaterala avtal mellan gemenskapen och tredjeländer inte följs. Detta förfarande inleds i och med att ett klagomål inges. |
| --- | --- |

—

Påminna rättighetshavarna om möjligheten att tillgripa mekanismen i förordningen om handelshinder om det finns bevis för överträdelse av TRIPS eller om de höga krav på normer som fastställts i bilaterala avtal mellan gemenskapen och tredjeländer inte följs. Detta förfarande inleds i och med att ett klagomål inges.

| — | Om de standardkrav för skydd av immaterialrätten som man kommit överens om inte efterlevs är kommissionen beredd att, i klart motiverade fall, officiellt tillgripa WTO:s tvistlösningsmekanism och de liknande verktyg för tvistlösning som ingår i EU:s bilaterala avtal. |
| --- | --- |

—

Om de standardkrav för skydd av immaterialrätten som man kommit överens om inte efterlevs är kommissionen beredd att, i klart motiverade fall, officiellt tillgripa WTO:s tvistlösningsmekanism och de liknande verktyg för tvistlösning som ingår i EU:s bilaterala avtal.

6)   Upprättande av offentlig-privata partnerskap

Många företag och organisationer har under många år varit aktiva när det gäller att bekämpa pirattillverkning och varumärkesförfalskning. De utgör inte bara en ovärderlig informationskälla, utan är även en nyckelpartner i samband med initiativ för ökad medvetenhet. Flera av dem finns redan representerade i de flesta av problemländerna och är mycket aktiva.

Utöver de särskilda åtgärder som nu föreslås finns det inom kommissionen andra exempel på initiativ till offentlig-privata partnerskap som är direkt eller indirekt förknippade med säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter.

I ett av dessa projekt ingick utvecklingen av innovationsknutpunkter för stöd till företag som arbetar med tekniköverföring (14). Detta projekt inbegriper människor med omfattande erfarenhet på området för immateriella rättigheter (licenser, överföring av immateriella rättigheter osv.) och skulle kunna användas för insamling av information om problem med säkerställande av skyddet i tredjeländer. Hittills ingår bara EU i detta nätverk, men man överväger att utvidga det till tredjeländer. Det finns ett pilotprojekt där ett kontor i Chile ingår.

En hjälpcentral för immaterialrättigheter (15) har även redan inrättats. Det är ett projekt som stöds av kommissionen i syfte att främja kreativitet och innovation. Syftet med hjälpcentralen är inte att hantera klagomål utan att tillhandahålla information till industrin i EU. Den kan således ge vägledning för företag som drabbas av immaterialrättsintrång i tredjeländer.

Kommissionen har, avslutningsvis, lång erfarenhet av att involvera privata aktörer i sina seminarier och utbildningsprogram, där framför allt säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter vid gränserna behandlas.

Särskilda åtgärder:

| — | Stödja upprättandet av lokala nätverk för immaterialrätten där företag, organisationer och handelskammare ingår. Detta görs redan i vissa av de mer betydande länderna och kommer att stödjas aktivt av GD TRADE. |
| --- | --- |

—

Stödja upprättandet av lokala nätverk för immaterialrätten där företag, organisationer och handelskammare ingår. Detta görs redan i vissa av de mer betydande länderna och kommer att stödjas aktivt av GD TRADE.

| — | Förbättra samarbetet med företag och organisationer som är aktiva i kampen mot pirattillverkning och varumärkesförfalskning, bl.a. genom att utbyta information om framtida initiativ och se till att experter från kommissionen kan delta i evenemang som privata organ anordnar och vice versa. |
| --- | --- |

—

Förbättra samarbetet med företag och organisationer som är aktiva i kampen mot pirattillverkning och varumärkesförfalskning, bl.a. genom att utbyta information om framtida initiativ och se till att experter från kommissionen kan delta i evenemang som privata organ anordnar och vice versa.

7)   Ökad medvetenhet/Utnyttjande av EU:s egen erfarenhet

Att ge bättre information till allmänheten är en annan mycket viktig dimension av strategin. Den kan indelas enligt följande:

| a) | Öka medvetenheten hos användare och konsumenter i tredjeländer. Det måste göras ur två perspektiv: a) stärka fördelarna av immateriella rättigheter med avseende på främjande av kreativitet, investeringar, tekniköverföring, skydd av traditioner och kvalitet; b) informera om farorna med immaterialrättsintrång för folkhälsa, konsumentskydd, allmän säkerhet etc. |
| --- | --- |

a)

Öka medvetenheten hos användare och konsumenter i tredjeländer. Det måste göras ur två perspektiv: a) stärka fördelarna av immateriella rättigheter med avseende på främjande av kreativitet, investeringar, tekniköverföring, skydd av traditioner och kvalitet; b) informera om farorna med immaterialrättsintrång för folkhälsa, konsumentskydd, allmän säkerhet etc.

| b) | Öka medvetenheten hos rättighetshavare. Även detta måste göras ur två perspektiv: a) upplysa om riskerna med handel i vissa länder där säkerställandet av skyddet för immateriella rättigheter är ineffektivt, och om de försiktighetsåtgärder som åtminstone måste vidtas, t.ex. registrering av immateriella rättigheter i de länderna (ofta ansöker inte små och medelstora företag ens om skydd för sin immateriella äganderätt i tredjeländer där de producerar eller säljer sina varor); b) upplysa om behovet av att utnyttja de möjligheter som finns i dessa tredjeländer att säkerställa skyddet av rättigheterna. Länder som är medlemmar i WTO (med undantag för de minst utvecklade länderna) måste sedan 2000 tillämpa miniminormer för skydd och säkerställande av skyddet för immaterialrätten. De första stegen för att skydda och säkerställa skyddet för immateriella rättigheter måste naturligtvis tas av rättighetshavarna själva. De måste också, i så stor utsträckning som möjligt, använda de mekanismer som står till buds innan de har rätt att klaga över effektiviteten av sådant skydd och säkerställande av skydd. |
| --- | --- |

b)

Öka medvetenheten hos rättighetshavare. Även detta måste göras ur två perspektiv: a) upplysa om riskerna med handel i vissa länder där säkerställandet av skyddet för immateriella rättigheter är ineffektivt, och om de försiktighetsåtgärder som åtminstone måste vidtas, t.ex. registrering av immateriella rättigheter i de länderna (ofta ansöker inte små och medelstora företag ens om skydd för sin immateriella äganderätt i tredjeländer där de producerar eller säljer sina varor); b) upplysa om behovet av att utnyttja de möjligheter som finns i dessa tredjeländer att säkerställa skyddet av rättigheterna. Länder som är medlemmar i WTO (med undantag för de minst utvecklade länderna) måste sedan 2000 tillämpa miniminormer för skydd och säkerställande av skyddet för immaterialrätten. De första stegen för att skydda och säkerställa skyddet för immateriella rättigheter måste naturligtvis tas av rättighetshavarna själva. De måste också, i så stor utsträckning som möjligt, använda de mekanismer som står till buds innan de har rätt att klaga över effektiviteten av sådant skydd och säkerställande av skydd.

Särskilda åtgärder:

| — | Kommissionen har inte de resurser som krävs för att på egen hand genomföra några omfattande kampanjer för ökad medvetenhet i tredjeländer. Sådana insatser skulle emellertid kunna göras med hjälp av några av de ovanstående metoderna, dvs. genom att de tas med i befintliga program för tekniskt samarbete och genom offentlig-privata partnerskap. |
| --- | --- |

—

Kommissionen har inte de resurser som krävs för att på egen hand genomföra några omfattande kampanjer för ökad medvetenhet i tredjeländer. Sådana insatser skulle emellertid kunna göras med hjälp av några av de ovanstående metoderna, dvs. genom att de tas med i befintliga program för tekniskt samarbete och genom offentlig-privata partnerskap.

| — | Kommissionen har sponsrat utarbetandet av en handbok för säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter (Guidebook on Enforcement of Intellectual Property Rights). Syftet med denna handbok är framför allt att bistå offentliga myndigheter i utvecklingsländerna och i de minst utvecklade länderna i deras ansträngningar för att upprätta system och förfaranden för ett effektivt säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter. I handboken behandlas i synnerhet de vanligaste problem som dessa länder står inför när det gäller säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter. Den ger även vägledning för hur sådana rättigheter skall kunna skyddas effektivt och på lång sikt. I handboken anges användbara resurser som kan vara till hjälp för myndigheter och rättighetshavare som stöter på problem. |
| --- | --- |

—

Kommissionen har sponsrat utarbetandet av en handbok för säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter (Guidebook on Enforcement of Intellectual Property Rights). Syftet med denna handbok är framför allt att bistå offentliga myndigheter i utvecklingsländerna och i de minst utvecklade länderna i deras ansträngningar för att upprätta system och förfaranden för ett effektivt säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter. I handboken behandlas i synnerhet de vanligaste problem som dessa länder står inför när det gäller säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter. Den ger även vägledning för hur sådana rättigheter skall kunna skyddas effektivt och på lång sikt. I handboken anges användbara resurser som kan vara till hjälp för myndigheter och rättighetshavare som stöter på problem.

| — | Den kommer att vara tillgänglig via kommissionens webbplats. |
| --- | --- |

—

Den kommer att vara tillgänglig via kommissionens webbplats.

8)   Institutionellt samarbete

Kommissionens avdelningar med ansvar för olika aspekter av säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter kommer att öka samordningen och samarbetet i syfte att stärka kommissionens roll. Utan att skapa ännu mer byråkrati är det nödvändigt att

| a) | ytterligare förbättra informationsutbytet och samordningen mellan de avdelningar som har ansvar för de olika aspekterna av säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter, |
| --- | --- |

a)

ytterligare förbättra informationsutbytet och samordningen mellan de avdelningar som har ansvar för de olika aspekterna av säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter,

| b) | göra det lättare för externa aktörer (rättighetshavare, myndigheter i tredjeländer osv.) att identifiera och nå den avdelning som är ansvarig för den särskilda fråga som berör dem. |
| --- | --- |

b)

göra det lättare för externa aktörer (rättighetshavare, myndigheter i tredjeländer osv.) att identifiera och nå den avdelning som är ansvarig för den särskilda fråga som berör dem.

Särskilda åtgärder:

| — | Möten mellan avdelningarna kommer att hållas regelbundet i syfte att följa upp de initiativ som tas inom ramen för denna strategi och för att diskutera de resultat som erhållits, samt nya initiativ. Dessutom kommer samarbetet mellan de avdelningar som arbetar med frågor som rör tekniskt bistånd att ökas i syfte att främja biståndet med anknytning till säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter till relevanta tredjeländer. |
| --- | --- |

—

Möten mellan avdelningarna kommer att hållas regelbundet i syfte att följa upp de initiativ som tas inom ramen för denna strategi och för att diskutera de resultat som erhållits, samt nya initiativ. Dessutom kommer samarbetet mellan de avdelningar som arbetar med frågor som rör tekniskt bistånd att ökas i syfte att främja biståndet med anknytning till säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter till relevanta tredjeländer.

| — | I syfte att ge tredje parter en uppfattning om fördelningen av uppgifter mellan kommissionens olika avdelningar kommer |
| --- | --- |

—

I syfte att ge tredje parter en uppfattning om fördelningen av uppgifter mellan kommissionens olika avdelningar kommer

| — | en ny webbplats att utvecklas inom kommissionen med a) befintlig lagstiftning för säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter, b) en vägledning om säkerställande av skyddet, inbegripet kommissionens kontaktpunkter för de olika typerna av immateriella rättigheter och aspekter rörande säkerställande av skyddet för dem, liksom länkar till webbplatserna för de olika relevanta avdelningarna, |
| --- | --- |

—

en ny webbplats att utvecklas inom kommissionen med a) befintlig lagstiftning för säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter, b) en vägledning om säkerställande av skyddet, inbegripet kommissionens kontaktpunkter för de olika typerna av immateriella rättigheter och aspekter rörande säkerställande av skyddet för dem, liksom länkar till webbplatserna för de olika relevanta avdelningarna,

| — | länkar att läggas in på befintliga webbsidor för respektive avdelning som handhar vissa aspekter av immateriella rättigheter eller vissa områden. |
| --- | --- |

—

länkar att läggas in på befintliga webbsidor för respektive avdelning som handhar vissa aspekter av immateriella rättigheter eller vissa områden.

| — | Säkerställa samordningen med andra kommissionsinitiativ med anknytning till med immateriella rättigheter, t.ex. innovationsknutpunkterna och hjälpcentralen för immaterialrättigheter, och se till att de bidrar på ett effektivt sätt till syftet med denna strategi genom insamling och fördelning av information visavi den privata sektorn. |
| --- | --- |

—

Säkerställa samordningen med andra kommissionsinitiativ med anknytning till med immateriella rättigheter, t.ex. innovationsknutpunkterna och hjälpcentralen för immaterialrättigheter, och se till att de bidrar på ett effektivt sätt till syftet med denna strategi genom insamling och fördelning av information visavi den privata sektorn.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/48/EG av den 29 april 2004

http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2004/l_195/l_19520040602en00160025.pdf.

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1383/2003 av den 22 juli 2003.

http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/customs/counterfeit_piracy/files/counterfeit_en.pdf.

(3)  Denna strategi får inga direkta ytterligare finansiella konsekvenser för Europeiska kommissionens budget.

(4)  Begreppet immateriella rättigheter används i detta dokument i dess mera omfattande betydelse, dvs. inbegripet upphovsrätt och upphovsrätten närstående rättigheter, men även varumärken, patent, mönster, geografiska beteckningar, förtrolig information osv.

(5)  Resultaten av undersökningen (”Survey on Enforcement of Intellectual Property Rights in Third Countries”) i sin helhet, inbegripet en utförlig landrapport för alla de länder om vilka tillräcklig information inkom återfinns på följande adress:

http://europa.eu.int/comm/trade/issues/sectoral/intell_property/survey_en.htm

(6)  Den årliga statistiken över varor med ursprung i tredjeländer som beslagtagits av tullen vid gemenskapens gräns är en värdefull informationskälla när det gäller ursprung, transportväg och typ av varumärkesförfalskade och pirattillverkade varor avsedda för eller i transitering genom gemenskapen. Rapporten ges ut av GD TAXUD. Uppgifter för 2003 återfinns på följande adress:

http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/customs/counterfeit_piracy/index_en.htm

(7)  Avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter, bilaga 1C till Avtalet om upprättande av WTO (TRIPS, Marrakech, 1994).

(8)  I artikel 51 i TRIPS-avtalet föreskrivs bara att medlemsstaterna är skyldiga att se till att tullmyndigheten kan vidta åtgärder vid införsel av varor.

(9)  Programmet avseende immateriella rättigheter mellan gemenskapen och ASEAN (EC-ASEAN IPR Programme) omfattar en regional och en nationell del och täcker alla områden för immateriella rättigheter. Värdet på programmet motsvarar fem miljoner euro. Ytterligare två miljoner euro planeras till följd av införlivandet av Laos, Kambodja och Vietnam i programmet. Projektet påbörjades 2000 och har en löptid på fem år.

(10)  WTO II är det största WTO-relaterade stödprogrammet i Kina, med ett värde på 15 miljoner euro under fem år. Kina har tillkännagivit att landet är berett att bidra med ytterligare 30 % till programmet. Ett kapitel om immateriella rättigheter kommer att föreslås. Programmet bör inledas före utgången av 2004.

(11)  Projekt för stöd till initiativ av begränsad omfattning i Kina. Projektets totala värde är 9,6 miljoner euro och löptiden är fem år. Initiativen är efterfrågestyrda, men en komplettering med projekt avseende immateriella rättigheter kommer att uppmuntras aktivt.

(12)  I juli 2003 inleddes ett projekt avseende immateriella och industriella äganderätter (kallat Industrial and Intellectual Property Rights) inom ramen för gemenskapens biståndsprogram för återuppbyggnad, utveckling och stabilisering (Cards) för västra Balkan. Projektet har en löptid på 36 månader och värderas till 2,25 miljoner euro.

(13)  Rådets förordning (EG) nr 3286/94 av den 22 december 1994 om fastställande av gemenskapsförfaranden på den gemensamma handelspolitikens område i syfte att säkerställa gemenskapens rättigheter enligt internationella handelsregler, särskilt regler som fastställts av Världshandelsorganisationen (WTO).

http://europa.eu.int/comm/trade/issues/respectrules/tbr/legis/adgreg06a.htm

(14)  Detta projekt förvaltas av GD ENTR. Ytterligare information finns på följande adress:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/innovation/networks.htm#irc

(15)  http://www.ipr-helpdesk.org

---

BILAGA I

BAKGRUND

1)   Hur ser problemet ut?

Genom TRIPS-avtalet fastställs för första gången ett enhetligt, övergripande, multilateralt regelverk som omfattar alla typer av immateriella rättigheter. Avtalet innehåller också ett kapitel där det fastställs detaljerade minimikrav som skall säkerställa skyddet för immateriella rättigheter. Dessa skall antas av alla medlemmar i Världshandelsorganisationen.

Trots att de flesta medlemmarna i Världshandelsorganisationen nu har antagit lagstiftning som genomför sådana minimikrav (1) ökar pirattillverkningen och varumärkesförfalskningen för varje år som går. De senaste åren har denna verksamhet fått en enorm omfattning, eftersom den erbjuder mycket stora vinstmöjligheter och små risker.

Det har därmed blivit uppenbart att EG:s insatser inte kan begränsas till att enbart övervaka skapandet av allmänna regelverk i Världshandelsorganisationens medlemsstater. EG måste inrikta sig på ett kraftfullt och effektivt genomförande av den lagstiftning som säkerställer skyddet för immateriella rättigheter.

Både inom gemenskapen och vid dess yttre gränser har flera viktiga initiativ tagits på senare år. Så tidigt som 1994 antog EG den s.k. tullförordningen (förordning (EG) nr 3295/94), som tillåter gränskontroll av import av varumärkesförfalskade produkter. År 1998, offentliggjorde kommissionen sedan sin grönbok ”Att bekämpa varumärkesförfalskning och pirattillverkning på den inre marknaden”. Reaktionerna på grönboken fick sedan ligga till grund för den handlingsplan som kommissionen lade fram den 20 november 2000. Denna handlingsplan börjar nu ge konkreta resultat. Några exempel är ett direktiv som harmoniserar åtgärderna för att skydda immateriella rättigheter inom gemenskapen, en förordning för att förbättra de mekanismer för tullåtgärder mot varumärkesförfalskade och pirattillverkade produkter som fastställs i tullförordningen, en utvidgning av Europols befogenheter till att omfatta pirattillverkning och varumärkesförfalskning samt en studie om metoderna för insamling, analys och jämförelse av data om varumärkesförfalskning och pirattillverkning (2). Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets vårmöte 2003 (3) innehöll också en kraftfull uppmaning till en intensifierad kamp mot pirattillverkning och varumärkesförfalskning. Därför avser kommissionen (GD Rättsliga och inrikes frågor) att under 2004 ta initiativ till lagstiftning i form av ett förslag till rådets rambeslut om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning och sanktioner för varumärkesförfalskning och pirattillverkning.

Läget är dock ett annat utanför gemenskapens gränser. När gemenskapens rättighetshavare drabbas av immaterialrättsintrång inom gemenskapen eller av import av förfalskade varor till EU kan de utnyttja gemenskapens instrument, men det går inte om immaterialrättsintrången sker i tredjeländer och produkterna antingen konsumeras i det berörda landet eller exporteras till andra tredjeländer. Även om sådana intrång äger rum utanför gemenskapen har de en direkt påverkan på gemenskapens rättighetshavare.

2)   Varför är det viktigt och hur viktigt är det? För vem?

a)   Europeiska gemenskapen

Immaterialrättsintrången, som avspeglas i de allt större volymerna privattillverkade och varumärkesförfalskade varor som finns ute på marknaden, har klart negativa effekter inom flera olika områden. Gemenskapen utgör en marknad som traditionellt har investerat kraftigt i immaterialrättsligt skyddade varor och tjänster, vilket har gett ett avsevärt mervärde. Därför drabbas gemenskapen särskilt hårt av ett bristfälligt skydd av immateriella rättigheter, även om detta sker i tredjeländer eller om de pirattillverkade eller varumärkesförfalskade varorna inte är avsedda för gemenskapsmarknaden. Nedan följer några exempel på negativa effekter av immaterialrättsintrång:

Ekonomiska och sociala: Rättighetshavare berövas intäkter från sina investeringar i FoU, marknadsföring, kreativa insatser och kvalitetskontroll m.m. Detta har en negativ påverkan på marknadsandelar, försäljningsvolym, rykte, sysselsättning och i slutändan även på livskraften för vissa immaterialrättsbaserade verksamheter eller företag. Om immaterialrättsintrången är frekventa kan det också avskräcka utländska investerare och hämma tekniköverföringen.

Hälsa och konsumentskydd: Pirattillverkade och varumärkesförfalskade varor produceras vanligtvis av anonyma aktörer som struntar i hälso-, säkerhets- och kvalitetskrav och som varken tillhandahåller kundstöd eller bruksanvisningar etc. Detta problem illustreras av att allt fler beslag görs av varumärkesförfalskade läkemedel och livsmedel (t.o.m. buteljerat vatten) samt av varumärkesförfalskade bil- och flygplansdelar, elektriska apparater och leksaker.

Allmän ordning och säkerhet: De senaste åren har ett växande problem varit det faktum att kriminella organisationer (och ibland t.o.m. terroristgrupper) deltar i omfattande olaglig handel med varumärkesförfalskade eller pirattillverkade varor. Detta beror på att sådan verksamhet är mycket vinstgivande samtidigt som den är förknippad med lägre risker (4) än annan lukrativ kriminell verksamhet. Problemets omfattning och de stora penningsummor som är inblandade gör detta problem lika svårhanterligt som narkotikasmuggling och penningtvätt. Europol, Interpol och flera polisstyrkor i gemenskapen har inrättat särskilda avdelningar för denna fråga.

Skatter: Immaterialrättsintrång är till sin natur en illegal verksamhet, och eftersom priserna är lägre än för lagliga varor går staten ofta miste om skatteintäkter (moms, inkomstkatt, tullar). Detta är ett särskilt stort problem i länder där det finns ekonomiska sektorer som står under strikt statlig kontroll, t.ex. tobak, alkohol och bränsle.

b)   Tredjeländer

Varför skulle tredjeländer bry sig om detta, om de saknar traditioner i fråga om immateriella rättigheter, har ett begränsat antal rättighetshavare och om en betydande del av landets näringsliv och handel gynnas av intrången?

Svaret på denna fråga skiljer sig inte så mycket från det svar som gavs för gemenskapen (se ovan). Immateralrättsintrången har ganska tydliga konsekvenser i fråga om konsument- och hälsoskydd, organiserad brottslighet och förlust av skatteintäkter, och dessa konsekvenser märks både i gemenskapen och i de tredjeländer där denna typ av intrång huvudsakligen sker. Därför har dessa länder ett omedelbart intresse av att bekämpa privattillverkning och varumärkesförfalskning (eller bör ha det).

När det gäller den första punkten (ekonomiska och sociala konsekvenser) kommer dock somliga att säga att det inte innebär några direkta fördelar för tredje länder att säkerställa skyddet för immateriella rättigheter som innehas av gemenskapsföretag. Det kan tvärtom tyckas att de måste använda sina egna resurser för att skydda utländska aktörers investeringar (ett argument som ofta framförs av vissa länder). För att bemöta detta argument måste EG få ut budskapet att ett effektivt skydd av immateriella rättigheter (även sådana som tillhör tredje part) är ett nödvändigt verktyg för att locka utländska investeringar och främja överföring av teknik och kunnande, och att detta samtidigt skyddar de lokala rättighetshavarna i utvecklingsländerna och de minst utvecklade länderna, som redan lider av att deras immateriella rättigheter missbrukas (5). Det är en fråga om goda styrelseformer och internationell trovärdighet, för att inte tala om att man måste fullgöra sina åtaganden inom Världshandelsorganisationen och sina övriga internationella och bilaterala åtaganden. På medellång till lång sikt kommer detta också att uppmuntra de det egna landets upphovsmän, uppfinnare och investerare att bidra till den inhemska utvecklingen.

Det faktum att de immateriella rättigheternas värde underskattas bidrar till det ineffektiva säkerställandet av skyddet. En sak som skulle bidra till att förbättra denna aspekt av systemet med immateriella rättigheter vore om några länder i (snabb) utveckling kunde beräkna värdet av de näringar i landet som huvudsakligen baseras på immateriella rättigheter (6). Då skulle man kunna få fram en uppskattning av de immateriella rättigheternas betydelse för ett lands ekonomiska klimat, både när det gäller både ekonomisk, social och kulturell utveckling.

Det finns dock färska exempel på länder där framväxten av en konkurrenskraftig och allt mer sofistikerad ekonomi gjort det uppenbart att immateriella rättigheter måste ges ett effektivt skydd mot inhemska och internationella intrång.

I några av de mest ”problematiska” länderna verkar myndigheterna vara fullt medvetna om de immateriella rättigheternas betydelse för landets utveckling, och de inhemska rättighetshavarna begär att deras immateriella rättigheter skall garanteras ett lika strikt skydd som de utländska rättighetshavarnas. Problemet är att sektorn för pirattillverkning och varumärkesförfalskning är en viktig del av ländernas ekonomi. Därför är det uppenbart att problemet är större och inte kan lösas enbart genom immaterialrättsliga åtgärder. Det kan endast lösas genom en mer övergripande politik som involverar myndigheter på nationell, regional och lokal nivå.

3)   Vilka typer av immateriella rättigheter utsätts för intrång och vilka sektorer påverkas mest?

De flesta. Ett vanligt missförstånd är att pirattillverkning och varumärkesförfalskning i stort sett bara skulle påverka några lyx-, sport- och klädesmärken samt när det gäller cd- och dvd-skivor med musik och dataprogram. I själva verket sker omfattande intrång i stort sett alla typer av immateriella rättigheter, och utbudet av varumärkesförfalskade produkter omfattar allt från flingpaket till växter och frön, från reservdelar för flygplan till solglasögon, från cigaretter till läkemedel och från AA-batterier till hela bensinstationer. Stora programvaruproducenter löper lika stor risk för att drabbas som små tillverkare av en viss tesort. I den årsstatistik som offentliggörs av kommissionens tulltjänster anges antalet beslag av pirattillverkade och varumärkesförfalskade varor med ursprung i tredjeländer samt beslagens art. Detta ger detaljerade och tillförlitliga uppgifter om problemets omfattning och ökning (7).

Kommissionen anser att de flesta problem som påverkar innehavare av olika typer av immateriella rättigheter är gemensamma. Följaktligen löses de bäst genom en integrerad strategi. Den strategi som nu föreslagits syftar till att förbättra skyddet mot intrång för alla typer av immateriella rättigheter (t.ex. upphovsrätt, varumärken, geografiska beteckningar och formgivning).

4)   Hur definierar man ”prioriterade” länder?

Det finns flera olika kriterier för hur man skall definiera de mest problematiska länderna när det gäller säkerställandet av skyddet för immateriella rättigheter (8). Dessa kan indelas i a) ursprungsländer, b) transitländer och c) målländer. De lämpligaste åtgärderna för att åtgärda situationen kommer att skilja sig åt för de tre grupperna.

a)   Ursprungsländer

Det här är länder där produktionen av pirattillverkade och varumärkesförfalskade produkter, både för inhemsk konsumtion och för export, nått en oroväckande omfattning. När det gäller digital piratkopiering via Internet kan det vara särskilt svårt att spåra immaterialrättsintrångets ursprung.

I dessa länder är det särskilt viktigt att öka effektiviteten och förbättra samordningen mellan polis, domstolar, tull och offentlig förvaltning. Det är också mycket viktigt att se till att regelverket omfattar avskräckande sanktioner.

b)   Transitländer

Om man skall få fram en heltäckande bild räcker det dock inte att fokusera på de länder som gör intrång i immateriella rättigheter genom en omfattande produktion av varumärkesförfalskade produkter. Man måste även inrikta sig på de länder som fungerar som knutpunkter. Denna kategori omfattar länder som ger intryck av att vara viktiga ursprungsländer för de beslag av varumärkesförfalskade produkter som görs i gemenskapen, men där problemet snarare beror på ett transitflöde av varumärkesförfalskade produkter än på inhemsk produktion. Den stora volymen varor från dessa länder tyder dock på att skyddet säkerställs på ett otillfredsställande sätt, åtminstone när det gäller gränskontroller. Organiserade kriminella nätverk drar nytta av sådana svagheter för att etablera nya rutter för sin trafik och dölja varornas verkliga ursprung.

Om fler åtgärder kan genomföras vid gränserna och tullmyndigheterna effektiviseras, i synnerhet när det gäller transit av varor, så borde det minska trafikvolymen avsevärt.

c)   Målländer

Det är också viktigt att man i varje strategi för att minska immaterialrättsintrången tar hänsyn till de länder som identifierats som de viktigaste slutdestinationerna för export av varumärkesförfalskade varor eller som huvudsakligen fungerar som marknader för sådana produkter.

Stora volymer varumärkesförfalskade varor säljs i nästan alla länder. Det är svårt att fastställa vilka länder som är huvudmarknaderna för pirattillverkade varor eftersom problemet är väldigt utbrett. Det finns dock flera olika (ibland motstridiga) skäl: att länderna är för fattiga för att köpa immaterialrättsligt skyddade produkter, att denna typ av beteende godtas eller åtminstone inte fördöms, att länderna själva producerar sådana produkter i stora mängder, att det ibland är omöjligt att skilja mellan original och förfalskningar eller att förfalskningarna är billigare. Därför måste resurserna koncentreras till de marknader som är viktigast för de legitima rättighetshavare från gemenskapen som mest påverkas av immaterialrättsintrång.

När det gäller konsumtionen av pirattillverkade eller varumärkesförfalskade varor måste insatser göras för att öka allmänhetens medvetenhet om de negativa effekter och risker som är förbundna med denna konsumtion. Detta förutsätter bl.a. effektivare tullkontroller av importerade varor och effektivare insatser från polisväsendets och domstolarnas sida mot de nätverk och individer som deltar i storskalig handel med sådana varor.

5)   Hur är situationen inom gemenskapen?

Rent allmänt anses gemenskapen och dess medlemsstater ha väldigt höga standarder när det gäller säkerställandet av skyddet för immateriella rättigheter, vilket syns i gemenskapens regelverk och, framför allt, senare tids insatser som beskrivs i punkt 1. På ett mer konkret plan visar olika rapporter, som den som årligen offentliggörs av GD Skatter och tullar (9), tydligt vilka resultat som varje medlemsstats myndigheter uppnått i fråga om beslag av varumärkesförfalskade varor vid medlemsstatens gränser.

Skyddet säkerställs dock i olika grad i olika medlemsstater i gemenskapen. Några medlemsstater behöver anstränga sig mer för att förbättra dagens situation och skära ner den återstående produktionen och försäljningen av pirattillverkade och varumärkesförfalskade varor. Det nya direktivet som harmoniserar åtgärderna för att säkerställa skyddet för immateriella rättigheter inom gemenskapen kommer att bidra till att förbättra läget.

6)   Vilka är kommissionens centrala aktörer när det gäller säkerställandet av skyddet för immateriella rättigheter?

Kommissionens olika generaldirektorat är ansvariga för olika aspekter av skyddet för immateriella rättigheter. Förenklat ser det ut som följer:

| — | GD Handel hanterar problemets yttre dimension (multilateralt och bilateralt), dvs. säkerställandet av skyddet i tredjeländer. Generaldirektoratet företräder också Europeiska gemenskapen i Världshandelsorganisationen och framför allt i TRIPS-rådet. |
| --- | --- |

—

GD Handel hanterar problemets yttre dimension (multilateralt och bilateralt), dvs. säkerställandet av skyddet i tredjeländer. Generaldirektoratet företräder också Europeiska gemenskapen i Världshandelsorganisationen och framför allt i TRIPS-rådet.

| — | GD Inre marknaden (MARKT) har ansvaret för EU:s politik och lagstiftning inom immaterialrätt och industriellt rättsskydd. Generaldirektoratet företräder också Europeiska gemenskapen och för förhandlingar på dess vägnar i olika WIPO-kommittéer. Det är GD Inre marknaden som författat ovan nämnda direktiv för att säkerställa skyddet för immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

—

GD Inre marknaden (MARKT) har ansvaret för EU:s politik och lagstiftning inom immaterialrätt och industriellt rättsskydd. Generaldirektoratet företräder också Europeiska gemenskapen och för förhandlingar på dess vägnar i olika WIPO-kommittéer. Det är GD Inre marknaden som författat ovan nämnda direktiv för att säkerställa skyddet för immateriella rättigheter.

| — | GD Jordbruk (AGRI) har ansvaret för EU:s inre och yttre politik och för EU-lagstiftningen om geografiska beteckningar inom jordbruket. Generaldirektoratet leder också förhandlingar inom dessa områden. |
| --- | --- |

—

GD Jordbruk (AGRI) har ansvaret för EU:s inre och yttre politik och för EU-lagstiftningen om geografiska beteckningar inom jordbruket. Generaldirektoratet leder också förhandlingar inom dessa områden.

| — | GD Skatter och tullar (TAXUD) ansvarar för säkerställandet av skyddet för immateriella rättigheter vid gemenskapens yttre gränser. Det var GD Skatter och tullar som författade ovan nämnda tullförordning. |
| --- | --- |

—

GD Skatter och tullar (TAXUD) ansvarar för säkerställandet av skyddet för immateriella rättigheter vid gemenskapens yttre gränser. Det var GD Skatter och tullar som författade ovan nämnda tullförordning.

| — | GD Rättsliga och inrikes frågor (JAI) delar ansvaret med Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) när säkerställandet av skyddet för immateriella äganderätter är kopplat till brottsbekämpning inom eller utanför gemenskapen. OLAF ansvarar för ”fältoperationer” inom detta område. |
| --- | --- |

—

GD Rättsliga och inrikes frågor (JAI) delar ansvaret med Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) när säkerställandet av skyddet för immateriella äganderätter är kopplat till brottsbekämpning inom eller utanför gemenskapen. OLAF ansvarar för ”fältoperationer” inom detta område.

| — | GD Bistånd (DEV) och GD Yttre förbindelser (RELEX) samordnar (både centralt och via EU:s delegationer i tredjeländer) gemenskapens bistånd till utvecklingsländer och de minst utvecklade länderna, även när det gäller handel. Byrån för samarbete EuropeAid (AIDCO) hanterar alla program som rör tekniskt bistånd. |
| --- | --- |

—

GD Bistånd (DEV) och GD Yttre förbindelser (RELEX) samordnar (både centralt och via EU:s delegationer i tredjeländer) gemenskapens bistånd till utvecklingsländer och de minst utvecklade länderna, även när det gäller handel. Byrån för samarbete EuropeAid (AIDCO) hanterar alla program som rör tekniskt bistånd.

| — | Slutligen är GD Näringsliv (ENTR) en central samarbetspartner, eftersom detta generaldirektorat ansvarar för en helpdesk för immateriella rättigheter (10) och har nära kontakter med näringslivet (dvs. ett mycket stort antal rättighetshavare). |
| --- | --- |

—

Slutligen är GD Näringsliv (ENTR) en central samarbetspartner, eftersom detta generaldirektorat ansvarar för en helpdesk för immateriella rättigheter (10) och har nära kontakter med näringslivet (dvs. ett mycket stort antal rättighetshavare).

Detta är en mycket viktig punkt för den nuvarande strategins effektivitet. GD Handel och andra generaldirektorat med ansvar för yttre kontakter har en central och tydligt definierad roll när det gäller att förbättra skyddet för immateriella rättigheter i tredje land. Det är dock medlemsstaterna och andra generaldirektorat som ansvarar för de mest ”operativa” funktionerna i kampen mot pirattillverkning och varumärkesförfalskning. De mest synliga och/eller omedelbara resultaten av detta arbete kommer alltid att uppnås av tullmyndigheter, polis och nationella domstolar samt genom harmonisering av lagar och förfaranden och inrättande av mekanismer för informationsutbyte på gemenskapsnivå. Inom dessa områden (som huvudsakligen tillhör medlemsstaternas ansvarsområde) kan GD Handel endast ge begränsat bistånd. Läget är dock ett annat när det gäller säkerställandet av skyddet i tredjeländer. I detta fall kan GD Handel och de avdelningar inom kommissionen som ansvarar för yttre förbindelser inom dessa områden, i samarbete med EG:s delegationer i tredjeländer, helt klart ha en central roll i arbetet med att genomföra de uppgifter som föreslås i den nuvarande strategin.

---

(1)  De minst utvecklade länderna behöver inte anpassa sin lagstiftning till TRIPS-kraven förrän tidigast 2006.

(2)  En kopia kan på begäran erhållas från MARKT-E4@cec.eu.int.

(3)  Europeiska rådets vårmöte 2003, ordförandeskapets slutsatser:

| ”37. | Europeiska rådet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbättra utnyttjandet av immateriella rättigheter genom att vidta åtgärder mot den förfalskning och pirattillverkning som motverkar utvecklingen av en marknad för digitala varor och tjänster samt att skydda patent på datorrelaterade uppfinningar.” |
| --- | --- |

”37.

(4)  I många länder är annan lukrativ kriminell verksamhet, som narkotikahandel, förknippad med stora risker (t.o.m. dödsstraff) och bekämpas med betydande resurser, medan handeln med varumärkesförfalskade produkter betraktas som relativt harmlös.

4

(5)  Jfr varumärkesförfalskningen av några märken av risvin i Kina eller av ett välkänt märke av fisksås i Vietnam.

5

Jfr

(6)  Kommissionen offentliggjorde 2003 en undersökning med titeln The economic importance of copyright

6

The economic importance of copyright

(http://www.europa.eu.int/comm/internal_market/en/intprop/index.htm).

Några länder, som USA och Finland, sammanställer sådana dokument, framför allt riktade till upphovsrättsbranscherna (”Copyright industries in the US Economy” – Stephen E. Siwek & Gale Mosteller, utarbetad för International Intellectual Property Alliance, samt ”The Economic Importance of Copyright Industries in Finland”, Kopiosto).

”Copyright industries in the US Economy”

”The Economic Importance of Copyright Industries in Finland”

(7)  http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/customs/counterfeit_piracy/index_en.htm

7

(8)  ”Prioriterade länder” kan identifieras med hjälp av följande kriterier:

8

| — | Information från rättighetshavare i gemenskapen och andra källor (t.ex. delegationer) om immaterialrättsintrång. |
| --- | --- |

—

Information från rättighetshavare i gemenskapen och andra källor (t.ex. delegationer) om immaterialrättsintrång.

| — | Data om tullbeslag av varumärkesförfalskade produkter vid gemenskapens gränser. |
| --- | --- |

—

Data om tullbeslag av varumärkesförfalskade produkter vid gemenskapens gränser.

| — | Ländernas betydelse i fråga om faktiska eller potentiella handelsvolymer med gemenskapen. Om ett land finns med i en eller flera av dessa kategorier speglar det vilken betydelse situationen i det landet har för gemenskapen. Länder där handeln var av mindre betydelse betraktades inte som prioriterade. |
| --- | --- |

—

Ländernas betydelse i fråga om faktiska eller potentiella handelsvolymer med gemenskapen. Om ett land finns med i en eller flera av dessa kategorier speglar det vilken betydelse situationen i det landet har för gemenskapen. Länder där handeln var av mindre betydelse betraktades inte som prioriterade.

Läget inom detta område ändras dock hela tiden och det kommer därför krävas en kontinuerlig övervakning och uppdatering.

(9)  http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/customs/counterfeit_piracy/index_en.htm

9

(10)  http://www.ipr-helpdesk.org/index.htm

10

---

| 26.5.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 129/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 129/17

---

Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av kiselkarbid med ursprung i Folkrepubliken Kina, Ryska federationen och Ukraina samt av en interimsöversyn av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av kiselkarbid med ursprung i Ryska federationen

(2005/C 129/04)

Kommissionen har efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart skulle löpa ut (1) för de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av kiselkarbid med ursprung i Kina, Ryssland och Ukraina (nedan kallade ”de berörda länderna”) mottagit en begäran om översyn av åtgärderna enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96 (2) (nedan kallad ”grundförordningen”). Kommissionen har också mottagit en begäran om en interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen av de åtgärder som tillämpas på import av kiselkarbid med ursprung i Ryssland.

1.   Framställningar om översyner

Framställningarna ingavs den 24 februari 2005 av European Chemical Industry Council, CEFIC (nedan kallad ”sökanden”), såsom företrädare för producenter som svarar för hela produktionen av kiselkarbid i gemenskapen.

2.   Produkt

Den produkt som berörs är kiselkarbid med ursprung i Kina, Ryssland och Ukraina (nedan kallad ”den berörda produkten”) som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2849 20 00. Detta KN-nummer nämns endast upplysningsvis.

3.   Gällande åtgärder

De åtgärder som för närvarande är i kraft är slutgiltiga antidumpningstullar som infördes genom rådets förordning (EG) nr 1100/2000 (3).

4.   Grund för översyner

4.1.   Grund för översynen vid giltighetstidens utgång

Begäran grundas på påståendet att det är sannolikt att dumpningen och skadan för gemenskapsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphör att gälla.

a)   Ryssland och Ukraina

Påståendet om fortsatt dumpning vad beträffar Ryssland grundas på en jämförelse mellan normalvärdet, som fastställts på grundval av priserna på den inhemska marknaden, och exportpriserna för den berörda produkten vid försäljning till gemenskapen.

Sökanden har med tillämpning av bestämmelserna i artikel 2.7 i grundförordningen fastställt normalvärdet för Ukraina på grundval av priset i ett lämpligt land med marknadsekonomi, vilket anges i punkt 5.1 d i detta tillkännagivande. Påståendet om fortsatt dumpning beträffande Ukraina grundas på en jämförelse mellan detta normalvärde och exportpriserna för den berörda produkten vid försäljning till gemenskapen.

Av jämförelsen framgår att de beräknade dumpningsmarginalerna är betydande för Ryssland och Ukraina.

Sökanden har framlagt bevisning för att importen från Ryssland och Ukraina av den berörda produkten har fortsatt i betydande omfattning.

Det görs vidare gällande att importens omfattning och priserna på den importerade produkten bl.a. har fortsatt att inverka negativt på gemenskapsindustrins priser, vilket i sin tur har haft en väsentlig negativ inverkan på gemenskapsindustrins samlade resultat, ekonomiska situation och sysselsättning.

Sökanden gör också gällande att det är sannolikt att denna dumpning kommer att vålla ytterligare skada. Sökanden lägger i detta avseende fram bevisning för att den nuvarande importnivån för den berörda produkten sannolikt kommer att öka om åtgärderna skulle upphöra att gälla, eftersom det finns outnyttjad kapacitet i Ryssland och Ukraina.

Sökanden gör dessutom gällande att det faktum att skadan delvis undanröjts huvudsakligen beror på att åtgärder är i kraft, och att om betydande mängder återigen importerades till dumpade priser från Ryssland och Ukraina till följd av att åtgärderna skulle upphöra att gälla skulle skadan för gemenskapsindustrin sannolikt återkomma.

b)   Kina

Sökanden hävdar att det är sannolikt att dumpningen av import från Kina av den berörda produkten återkommer. Sökanden har med tillämpning av bestämmelserna i artikel 2.7 i grundförordningen fastställt normalvärdet för Kina på grundval av priset i ett lämpligt land med marknadsekonomi, vilket anges i punkt 5.1 d i detta tillkännagivande. Påståendet om återkommande dumpning beträffande Kina grundas på en jämförelse mellan detta normalvärde och exportpriserna för den berörda produkten vid försäljning på export till andra tredjeländer, dvs. Japan och Förenta staterna.

Av jämförelsen framgår att den beräknade dumpningsmarginalen för Kina är betydande.

Sökanden gör också gällande att det är sannolikt att denna dumpning kommer att vålla ytterligare skada. Sökanden lägger i detta avseende fram bevisning för att den nuvarande importnivån för den berörda produkten sannolikt kommer att öka om åtgärderna skulle upphöra att gälla, eftersom det finns outnyttjad produktionskapacitet i Kina och landet nyligen har gjort investeringar i produktionskapacitet.

Sökanden gör dessutom gällande att undanröjandet av den skada som vållats av import av kiselkarbid med ursprung i Kina huvudsakligen beror på att åtgärder är i kraft, och att om betydande mängder återigen importerades till dumpade priser från Kina till följd av att åtgärderna skulle upphöra att gälla skulle skadan för gemenskapsindustrin sannolikt återkomma.

4.2.   Grund för interimsöversynen

Sökanden gör gällande att den nuvarande åtgärdsformen, dvs. ett kvantitativt åtagande, för import av kiselkarbid med ursprung i Ryssland inte är lämplig eftersom den inte undanröjer dumpningens skadevållande verkningar och därför bör ses över.

5.   Förfarande

Kommissionen har efter samråd med rådgivande kommittén fastslagit att bevisningen är tillräcklig för att motivera att en översyn vid giltighetstidens utgång och en interimsöversyn inleds. Kommissionen inleder därför översyner enligt artikel 11.2 och 11.3 i grundförordningen.

5.1.   Förfarande för fastställande av sannolikheten för dumpning och skada och för fastställande av om formen för den åtgärd som tillämpas på import från Ryssland är lämplig.

Vid översynen vid giltighetstidens utgång kommer det att fastställas huruvida det är sannolikt eller osannolikt att dumpningen och skadan fortsätter eller återkommer om åtgärderna upphör att gälla. Vid interimsöversynen kommer det att bedömas huruvida formen för de nuvarande åtgärder som tillämpas på import från Ryssland av den berörda produkten är lämplig eller om det är nödvändigt att ändra formen för dessa.

a)   Stickprovsförfaranden

Eftersom ett stort antal parter förefaller vara berörda av undersökningen kan kommissionen komma att besluta att tillämpa stickprovsförfaranden enligt artikel 17 i grundförordningen.

i)   Stickprovsförfarande avseende exportörer och tillverkare i Kina

För att kommissionen skall kunna besluta huruvida ett stickprovsförfarande är nödvändigt och i så fall göra ett urval ombeds alla exportörer och tillverkare, eller företrädare som agerar på deras vägnar, att inom den tidsfrist som anges i punkt 6 b i och i den form som anges i punkt 7 i detta tillkännagivande ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och lämna följande uppgifter om sitt eller sina företag:

| — | Namn, adress, e-postadress, telefonnummer, fax- eller telexnummer samt kontaktperson. |
| --- | --- |

—

Namn, adress, e-postadress, telefonnummer, fax- eller telexnummer samt kontaktperson.

| — | Omsättning i lokal valuta och volym i ton för försäljningen av den berörda produkten på export till gemenskapen under perioden 1 april 2004–31 mars 2005. |
| --- | --- |

—

Omsättning i lokal valuta och volym i ton för försäljningen av den berörda produkten på export till gemenskapen under perioden 1 april 2004–31 mars 2005.

| — | Omsättning i lokal valuta och volym i ton för försäljningen av den berörda produkten till andra tredjeländer under perioden 1 april 2004–31 mars 2005. |
| --- | --- |

—

Omsättning i lokal valuta och volym i ton för försäljningen av den berörda produkten till andra tredjeländer under perioden 1 april 2004–31 mars 2005.

| — | Detaljerade uppgifter om företagets verksamhet i fråga om produktion av den berörda produkten, produktionsvolym i ton av den berörda produkten, produktionskapacitet och investeringar i produktionskapacitet under perioden 1 april 2004–31 mars 2005. |
| --- | --- |

—

Detaljerade uppgifter om företagets verksamhet i fråga om produktion av den berörda produkten, produktionsvolym i ton av den berörda produkten, produktionskapacitet och investeringar i produktionskapacitet under perioden 1 april 2004–31 mars 2005.

| — | Namn på och detaljerade uppgifter om verksamheten hos alla närstående företag (4) som är inbegripna i produktion eller försäljning (på exportmarknaderna eller på den inhemska marknaden) av den berörda produkten. |
| --- | --- |

—

Namn på och detaljerade uppgifter om verksamheten hos alla närstående företag (4) som är inbegripna i produktion eller försäljning (på exportmarknaderna eller på den inhemska marknaden) av den berörda produkten.

| — | Andra relevanta uppgifter som kan vara kommissionen till hjälp vid urvalet. |
| --- | --- |

—

Andra relevanta uppgifter som kan vara kommissionen till hjälp vid urvalet.

| — | Uppgift om huruvida företaget eller företagen samtycker till att ingå i urvalet, vilket innebär att de skall besvara ett frågeformulär och godta att deras svar kontrolleras genom en undersökning på platsen. |
| --- | --- |

—

Uppgift om huruvida företaget eller företagen samtycker till att ingå i urvalet, vilket innebär att de skall besvara ett frågeformulär och godta att deras svar kontrolleras genom en undersökning på platsen.

För att kommissionen skall få de upplysningar som den anser vara nödvändiga för att göra urvalet bland exportörerna och producenterna kommer den även att kontakta myndigheterna i exportlandet samt alla kända intresseorganisationer av exportörer och producenter.

ii)   Stickprovsförfarande avseende importörer

För att kommissionen skall kunna besluta huruvida ett stickprovsförfarande är nödvändigt och i så fall göra ett urval ombeds alla importörer, eller företrädare som agerar på deras vägnar, att inom den tidsfrist som anges i punkt 6 b i och i den form som anges i punkt 7 i detta tillkännagivande ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och lämna följande uppgifter om sitt eller sina företag:

| — | Namn, adress, e-postadress, telefonnummer, fax- eller telexnummer samt kontaktperson. |
| --- | --- |

—

Namn, adress, e-postadress, telefonnummer, fax- eller telexnummer samt kontaktperson.

| — | Företagets totala omsättning i euro under perioden 1 april 2004–31 mars 2005. |
| --- | --- |

—

Företagets totala omsättning i euro under perioden 1 april 2004–31 mars 2005.

| — | Det totala antalet anställda. |
| --- | --- |

—

Det totala antalet anställda.

| — | Detaljerade uppgifter om företagets verksamhet när det gäller den berörda produkten. |
| --- | --- |

—

Detaljerade uppgifter om företagets verksamhet när det gäller den berörda produkten.

| — | Volym i ton och värde i euro av importen till och återförsäljningen på gemenskapsmarknaden under perioden 1 april 2004–31 mars 2005 av den importerade berörda produkten med ursprung i Kina, Ryssland och Ukraina. |
| --- | --- |

—

Volym i ton och värde i euro av importen till och återförsäljningen på gemenskapsmarknaden under perioden 1 april 2004–31 mars 2005 av den importerade berörda produkten med ursprung i Kina, Ryssland och Ukraina.

| — | Namn på och detaljerade uppgifter om verksamheten hos alla närstående företag (4) som är inbegripna i produktion eller försäljning av den berörda produkten. |
| --- | --- |

—

Namn på och detaljerade uppgifter om verksamheten hos alla närstående företag (4) som är inbegripna i produktion eller försäljning av den berörda produkten.

| — | Andra relevanta uppgifter som kan vara kommissionen till hjälp vid urvalet. |
| --- | --- |

—

Andra relevanta uppgifter som kan vara kommissionen till hjälp vid urvalet.

| — | Uppgift om huruvida företaget eller företagen samtycker till att ingå i urvalet, vilket innebär att de skall besvara ett frågeformulär och godta att deras svar kontrolleras genom en undersökning på platsen. |
| --- | --- |

—

Uppgift om huruvida företaget eller företagen samtycker till att ingå i urvalet, vilket innebär att de skall besvara ett frågeformulär och godta att deras svar kontrolleras genom en undersökning på platsen.

För att kommissionen skall få de upplysningar som den anser vara nödvändiga för att göra urvalet bland importörerna kommer den även att kontakta alla kända intresseorganisationer för importörer.

iii)   Slutliga urval för stickprovsförfarandena

Alla berörda parter som önskar lämna uppgifter av betydelse för urvalen måste göra detta inom den tidsfrist som anges i punkt 6 b ii i detta tillkännagivande.

Kommissionen avser att göra de slutliga urvalen efter samråd med de berörda parter som har förklarat sig villiga att ingå i stickprovet.

De företag som ingår i ett urval måste besvara ett frågeformulär inom den tidsfrist som anges i punkt 6 b iii i detta tillkännagivande och måste visa samarbetsvilja i samband med undersökningen.

Om företagen inte samarbetar i tillräcklig utsträckning, kan kommissionen i enlighet med artikel 17.4 och artikel 18 i grundförordningen komma att grunda sina slutsatser på tillgängliga uppgifter. En slutsats som grundas på tillgängliga uppgifter kan, såsom framgår av punkt 8 i detta tillkännagivande, vara mindre fördelaktig för den berörda parten.

b)   Frågeformulär

För att kommissionen skall få de uppgifter som den anser nödvändiga för sin undersökning kommer frågeformulär att sändas till gemenskapsindustrin och till alla intresseorganisationer för producenter i gemenskapen, till de exportörer och producenter i Kina som ingår i urvalet, till exportörer och producenter i Ryssland och Ukraina, till alla intresseorganisationer för exportörer och producenter, till de importörer och handlare som ingår i urvalet, till alla intresseorganisationer för importörer och handlare som nämns i begäran eller som samarbetade i den undersökning som ledde till de åtgärder som är föremål för denna översyn samt till myndigheterna i de berörda exportländerna.

c)   Insamling av uppgifter, utfrågningar

Alla berörda parter uppmanas att lämna synpunkter och uppgifter utöver svaren på frågeformulären samt att framlägga bevisning till stöd för dessa. Uppgifterna och bevisningen skall vara kommissionen till handa inom den tidsfrist som anges i punkt 6 a ii i detta tillkännagivande.

Kommissionen kan dessutom höra berörda parter, förutsatt att de lämnar en begäran om detta och visar att det finns särskilda skäl att höra dem. Denna begäran måste lämnas inom den tidsfrist som anges i punkt 6 a iii i detta tillkännagivande.

d)   Val av land med marknadsekonomi

I den tidigare undersökningen användes Brasilien som lämpligt land med marknadsekonomi för fastställande av normalvärdet för Kina och Ukraina. Kommissionen har för avsikt att åter använda Brasilien för detta ändamål. Berörda parter uppmanas att inom den särskilda tidsfrist som anges punkt 6 c i detta tillkännagivande lämna synpunkter på huruvida detta är ett lämpligt val.

5.2.   Förfarande för bedömning av gemenskapens intresse

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen kommer det, ifall sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada bekräftas, att fattas ett beslut om huruvida det ligger i gemenskapens intresse att bibehålla eller upphäva antidumpningsåtgärderna. Gemenskapsindustrin, importörer och handlare och deras intresseorganisationer samt representativa användare och representativa konsumentorganisationer får därför ge sig till känna och lämna uppgifter till kommissionen inom den allmänna tidsfrist som anges i punkt 6 a ii i detta tillkännagivande, förutsatt att de kan visa att det finns ett objektivt samband mellan deras verksamhet och den berörda produkten. De parter som handlat i enlighet med föregående mening får inom den tidsfrist som anges i punkt 6 a iii i detta tillkännagivande begära att bli hörda och skall härvid ange de särskilda skäl som finns att höra dem. Det bör noteras att de uppgifter som lämnas enligt artikel 21 kommer att beaktas endast om de åtföljs av styrkande handlingar när de lämnas.

6   Tidsfrister

a)   Allmänna tidsfrister

i)   För att begära ett frågeformulär

Berörda parter som inte samarbetade i den undersökning som ledde till de åtgärder som är föremål för denna översyn bör snarast möjligt, dock senast 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, begära ett frågeformulär.

ii)   För att ge sig till känna, besvara frågeformulär och lämna andra uppgifter

För att de berörda parternas uppgifter skall kunna beaktas vid undersökningen måste parterna, om inget annat anges, ge sig till känna genom att kontakta kommissionen, lämna sina synpunkter, lämna in besvarade frågeformulär eller eventuella andra uppgifter inom 40 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Det bör påpekas att de flesta av de processuella rättigheter som anges i grundförordningen endast är tillämpliga om parten ger sig till känna inom denna tidsfrist.

De företag som ingår i ett urval måste besvara frågeformuläret inom den tidsfrist som anges i punkt 6 b iii i detta tillkännagivande.

iii)   För att begära att bli hörd

Alla berörda parter får också inom samma tidsfrist på 40 dagar begära att bli hörda av kommissionen.

b)   Särskild tidsfrist när det gäller stickprovsförfaranden

| i) | De uppgifter rörande stickprovsförfarandena som anges i punkt 5.1 a i och 5.1 a ii skall vara kommissionen till handa inom 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eftersom kommissionen har för avsikt att samråda med de berörda parter som förklarat sig villiga att ingå i ett slutligt urval för ett stickprovsförfarande inom 21 dagar efter detta offentliggörande. |
| --- | --- |

i)

De uppgifter rörande stickprovsförfarandena som anges i punkt 5.1 a i och 5.1 a ii skall vara kommissionen till handa inom 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eftersom kommissionen har för avsikt att samråda med de berörda parter som förklarat sig villiga att ingå i ett slutligt urval för ett stickprovsförfarande inom 21 dagar efter detta offentliggörande.

| ii) | Alla andra uppgifter av betydelse för urvalen enligt punkt 5.1 a iii skall vara kommissionen till handa inom 21 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

ii)

Alla andra uppgifter av betydelse för urvalen enligt punkt 5.1 a iii skall vara kommissionen till handa inom 21 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

| iii) | Svar på frågeformuläret från parter som ingår i ett urval skall vara kommissionen till handa inom 37 dagar från och med dagen för underrättelsen om att de ingår i urvalet. |
| --- | --- |

iii)

Svar på frågeformuläret från parter som ingår i ett urval skall vara kommissionen till handa inom 37 dagar från och med dagen för underrättelsen om att de ingår i urvalet.

c)   Särskild tidsfrist för val av land med marknadsekonomi

Berörda parter som så önskar kan lämna synpunkter på lämpligheten av att, i enlighet med punkt 5.1 d i detta tillkännagivande, välja Brasilien som ett land med marknadsekonomi för fastställande av normalvärdet för Kina och Ukraina. Sådana synpunkter skall vara kommissionen till handa inom 10 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

7.   Skriftliga inlagor, besvarade frågeformulär och korrespondens

Alla inlagor eller framställningar från berörda parter skall inges skriftligen (inte i elektronisk form, såvida inte annat anges) och skall innehålla den berörda partens namn, adress, e-postadress, telefonnummer och fax- eller telexnummer. Alla skriftliga inlagor, inbegripet sådana uppgifter som begärs i detta tillkännagivande, besvarade frågeformulär och all korrespondens som de berörda parterna tillhandahållit konfidentiellt skall förses med påteckningen ”För begränsad spridning (5)” och i enlighet med artikel 19.2 i grundförordningen åtföljas av en icke-konfidentiell sammanfattning som skall förses med påteckningen ”FÖR GRANSKNING AV BERÖRDA PARTER”.

Kommissionens postadress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för handel |
| Direktorat B |
| J-79 5/16 |
| B-1049 Bryssel |
| Fax (32-2) 295 65 05 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för handel

Direktorat B

J-79 5/16

B-1049 Bryssel

Fax (32-2) 295 65 05

8.   Bristande samarbete

Om en berörd part vägrar att ge tillgång till eller underlåter att lämna nödvändiga uppgifter inom utsatt tid eller i betydande mån hindrar undersökningen, kan enligt artikel 18 i grundförordningen preliminära eller slutgiltiga, positiva eller negativa avgöranden träffas på grundval av tillgängliga uppgifter.

Om det visar sig att någon berörd part har lämnat oriktiga eller vilseledande uppgifter skall dessa lämnas utan beaktande och tillgängliga uppgifter får användas. Om en berörd part inte samarbetar eller endast delvis samarbetar och avgörandena därför enligt artikel 18 i grundförordningen träffas på grundval av tillgängliga uppgifter, kan resultatet utfalla mindre gynnsamt för den berörda parten än det hade gjort om denna hade samarbetat.

9.   Tidsplan för översynen vid giltighetstidens utgång och interimsöversynen

Översynen vid giltighetstidens utgång och interimsöversynen kommer i enlighet med artikel 11.5 i grundförordningen att slutföras inom 15 månader efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

---

(1)  EUT C 254, 14.10.2004, s. 3.

(2)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 12).

(3)  EGT L 125, 26.5.2000, s. 3. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 991/2004 (EUT L 182, 19.5.2004, s. 18).

(4)  För vägledning beträffande innebörden av begreppet närstående företag se artikel 143 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 rörande tillämpningen av gemenskapens tullkodex (EGT L 253, 11.10.1993, s. 1).

(5)  Detta innebär att dokumentet är avsett endast för internt bruk. Det är skyddat i enlighet med artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43). Det är ett konfidentiellt dokument i enlighet med artikel 19 i rådets förordning (EG) nr 384/96 (EGT L 56, 6.3.1996, s. 1) och artikel 6 i WTO-avtalet om tillämpning av artikel VI i Allmänna tull- och handelsavtalet 1994 (antidumpningsavtalet).

---

| 26.5.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 129/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 129/22

---

Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av etylalkohol med ursprung i Guatemala och Pakistan

(2005/C 129/05)

Kommissionen har tagit emot ett klagomål enligt artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 384/96 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 461/2004 (2), i vilket det görs gällande att import av etylalkohol med ursprung i Guatemala och Pakistan (nedan kallade ”de berörda länderna”) dumpas och därmed vållar gemenskapsindustrin väsentlig skada.

1.   Klagomål

Klagomålet ingavs den 11 april 2005 av Committee of Industrial Ethanol Producers of the EU (CIEP) (nedan kallad ”den klagande”), som företräder tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 30 %, av gemenskapens sammanlagda produktion av etylalkohol.

2.   Produkt

Den produkt som enligt klagomålet dumpas är etylakohol, denaturerad eller odenaturerad, med en alkoholhalt av minst 80 volymprocent, med ursprung i Guatemala eller Pakistan (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2207 10 00 och ex 2207 20 00. Dessa KN-nummer nämns endast upplysningsvis.

3.   Påstående om dumpning

Påståendet om dumpning grundas på en jämförelse mellan normalvärdet, som fastställts på grundval av priserna på den inhemska marknaden i Guatemala och Pakistan, och exportpriserna för den berörda produkten vid försäljning till gemenskapen.

Av jämförelsen framgår att de beräknade dumpningsmarginalerna är betydande för de berörda exportländerna.

4.   Vållande av skada

Den klagande har framlagt bevisning till stöd för att importen av den berörda produkten från Guatemala och Pakistan har ökat i absoluta tal och uttryckt som marknadsandel.

Det görs vidare gällande att importens omfattning och priserna på den importerade produkten bl.a. har inverkat negativt på gemenskapsindustrins marknadsandel, försäljningsvolym och priser, vilket i sin tur har haft en väsentlig negativ inverkan på gemenskapsindustrins resultat i allmänhet och dess ekonomiska situation.

5.   Förfarande

Kommissionen har efter samråd med rådgivande kommittén fastslagit att klagomålet har ingivits av gemenskapsindustrin eller för dess räkning och att bevisningen är tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleds. Kommissionen inleder därför en undersökning enligt artikel 5 i grundförordningen.

5.1.   Förfarande för fastställande av dumpning och skada

Avsikten med undersökningen är att fastställa huruvida den berörda produkten med ursprung i Guatemala och Pakistan dumpas och huruvida denna dumpning har vållat skada.

a)   Stickprov

Eftersom ett stort antal parter förefaller vara berörda av förfarandet kan kommissionen komma att besluta att tillämpa ett stickprovsförfarande enligt artikel 17 i grundförordningen.

i)   Stickprovsförfarande avseende exportörer och tillverkare i Pakistan

För att kommissionen skall kunna besluta om ett stickprovsförfarande är nödvändigt och i så fall göra ett urval ombeds alla exportörer och tillverkare, eller företrädare som handlar på deras vägnar, att inom den tidsfrist som anges i punkt 6 b i och i den form som anges i punkt 7 i detta tillkännagivande ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och lämna följande uppgifter om sitt eller sina företag:

| — | Namn, adress, e-postadress, telefonnummer, fax- eller telexnummer samt kontaktperson. |
| --- | --- |

—

Namn, adress, e-postadress, telefonnummer, fax- eller telexnummer samt kontaktperson.

| — | Omsättning (i lokal valuta) och volym (i ton) av den berörda produkten som sålts på export till gemenskapen under perioden 1 april 2004–31 mars 2005. |
| --- | --- |

—

Omsättning (i lokal valuta) och volym (i ton) av den berörda produkten som sålts på export till gemenskapen under perioden 1 april 2004–31 mars 2005.

| — | Omsättning (i lokal valuta) och försäljningsvolym (i ton) för den berörda produkten på den inhemska marknaden under perioden 1 april 2004–31 mars 2005. |
| --- | --- |

—

Omsättning (i lokal valuta) och försäljningsvolym (i ton) för den berörda produkten på den inhemska marknaden under perioden 1 april 2004–31 mars 2005.

| — | Uppgift om huruvida företaget avser att ansöka om en individuell dumpningsmarginal (3) (endast tillverkare kan ansöka om detta). |
| --- | --- |

—

Uppgift om huruvida företaget avser att ansöka om en individuell dumpningsmarginal (3) (endast tillverkare kan ansöka om detta).

| — | Noggrann beskrivning av företagets verksamhet när det gäller tillverkning av den berörda produkten. |
| --- | --- |

—

Noggrann beskrivning av företagets verksamhet när det gäller tillverkning av den berörda produkten.

| — | Namn på och noggrann beskrivning av verksamheten hos alla närstående företag (4) som är inbegripna i tillverkning eller försäljning (på exportmarknaden eller på den inhemska marknaden) av den berörda produkten. |
| --- | --- |

—

Namn på och noggrann beskrivning av verksamheten hos alla närstående företag (4) som är inbegripna i tillverkning eller försäljning (på exportmarknaden eller på den inhemska marknaden) av den berörda produkten.

| — | Andra relevanta uppgifter som kan vara kommissionen till hjälp vid urvalet. |
| --- | --- |

—

Andra relevanta uppgifter som kan vara kommissionen till hjälp vid urvalet.

| — | Uppgift om huruvida företaget eller företagen samtycker till att ingå i urvalet, vilket innebär att de skall besvara ett frågeformulär och godta att deras svar kontrolleras genom en undersökning på platsen. |
| --- | --- |

—

Uppgift om huruvida företaget eller företagen samtycker till att ingå i urvalet, vilket innebär att de skall besvara ett frågeformulär och godta att deras svar kontrolleras genom en undersökning på platsen.

För att kommissionen skall få de uppgifter som den anser vara nödvändiga för att göra urvalet bland exportörerna och tillverkarna kommer den även att kontakta myndigheterna i exportländerna samt alla kända sammanslutningar av exportörer och tillverkare.

ii)   Stickprovsförfarande avseende gemenskapstillverkare

Eftersom ett stort antal gemenskapstillverkare stöder klagomålet avser kommissionen att tillämpa ett stickprovsförfarande för att undersöka om skada vållats gemenskapsindustrin.

För att kommissionen skall kunna göra ett urval ombeds alla gemenskapstillverkare att inom den tidsfrist som anges i punkt 6 b i i detta tillkännagivande lämna följande uppgifter om sitt eller sina företag:

| — | Namn, adress, e-postadress, telefonnummer, fax- eller telexnummer samt kontaktperson. |
| --- | --- |

—

Namn, adress, e-postadress, telefonnummer, fax- eller telexnummer samt kontaktperson.

| — | Företagets totala omsättning (i euro) under perioden 1 april 2004–31 mars 2005. |
| --- | --- |

—

Företagets totala omsättning (i euro) under perioden 1 april 2004–31 mars 2005.

| — | Noggrann beskrivning av företagets verksamhet när det gäller tillverkning av den berörda produkten. |
| --- | --- |

—

Noggrann beskrivning av företagets verksamhet när det gäller tillverkning av den berörda produkten.

| — | Värde (i euro) av försäljningen av den berörda produkten på gemenskapsmarknaden under perioden 1 april 2004–31 mars 2005. |
| --- | --- |

—

Värde (i euro) av försäljningen av den berörda produkten på gemenskapsmarknaden under perioden 1 april 2004–31 mars 2005.

| — | Volym (i ton) av försäljningen av den berörda produkten på gemenskapsmarknaden under perioden 1 april 2004–31 mars 2005. |
| --- | --- |

—

Volym (i ton) av försäljningen av den berörda produkten på gemenskapsmarknaden under perioden 1 april 2004–31 mars 2005.

| — | Volym (i ton) av tillverkningen av den berörda produkten under perioden 1 april 2004–31 mars 2005. |
| --- | --- |

—

Volym (i ton) av tillverkningen av den berörda produkten under perioden 1 april 2004–31 mars 2005.

| — | Namn på och noggrann beskrivning av verksamheten hos alla närstående företag (3) som är inbegripna i tillverkning eller försäljning av den berörda produkten. |
| --- | --- |

—

Namn på och noggrann beskrivning av verksamheten hos alla närstående företag (3) som är inbegripna i tillverkning eller försäljning av den berörda produkten.

| — | Andra relevanta uppgifter som kan vara kommissionen till hjälp vid urvalet. |
| --- | --- |

—

Andra relevanta uppgifter som kan vara kommissionen till hjälp vid urvalet.

| — | Uppgift om huruvida företaget eller företagen samtycker till att ingå i urvalet, vilket innebär att de skall besvara ett frågeformulär och godta att deras svar kontrolleras genom en undersökning på platsen. |
| --- | --- |

—

Uppgift om huruvida företaget eller företagen samtycker till att ingå i urvalet, vilket innebär att de skall besvara ett frågeformulär och godta att deras svar kontrolleras genom en undersökning på platsen.

För att kommissionen skall få de uppgifter som den anser vara nödvändiga för att göra urvalet bland gemenskapstillverkarna kommer den även att kontakta gemenskapstillverkarnas sammanslutning (CIEP).

iii)   Slutligt urval för stickprovsförfarande

Alla berörda parter som önskar lämna uppgifter av betydelse för urvalet måste göra detta inom den tidsfrist som anges i punkt 6 b ii i detta tillkännagivande.

Kommissionen avser att göra det slutliga urvalet efter samråd med de berörda parter som har förklarat sig villiga att ingå i detta.

Företag som ingår i urvalet skall besvara ett frågeformulär inom den tidsfrist som anges i punkt 6 b iii i detta tillkännagivande och måste visa samarbetsvilja i samband med undersökningen.

Om företagen inte samarbetar i tillräcklig utsträckning kan kommissionen i enlighet med artikel 17.4 och artikel 18 i grundförordningen träffa sina avgöranden på grundval av tillgängliga uppgifter. Ett avgörande som träffas på grundval av tillgängliga uppgifter kan, såsom framgår av punkt 8 i detta tillkännagivande, vara mindre fördelaktig för den berörda parten.

b)   Frågeformulär

För att kommissionen skall få de uppgifter som den anser nödvändiga för sin undersökning kommer frågeformulär att sändas till de gemenskapstillverkare som ingår i urvalet och till alla sammanslutningar av tillverkare i gemenskapen, till de exportörer och tillverkare i Pakistan som ingår i urvalet, till exportörerna och tillverkarna i Guatemala, till alla sammanslutningar av exportörer eller tillverkare, till importörerna, till alla sammanslutningar av importörer som nämns i klagomålet och till myndigheterna i de berörda exportländerna.

i)   Exportörer och tillverkare i Guatemala

Alla dessa berörda parter bör omgående, och under alla omständigheter före utgången av den tidsfrist som anges i punkt 6 a i i detta tillkännagivande, kontakta kommissionen per fax för att ta reda på om de nämns i klagomålet och vid behov begära ett frågeformulär, eftersom alla berörda parter omfattas av den tidsfrist som anges i punkt 6 a ii i detta tillkännagivande.

ii)   Exportörer och tillverkare i Pakistan som ansöker om en individuell dumpningsmarginal

De exportörer och tillverkare i Pakistan som ansöker om en individuell dumpningsmarginal i enlighet med artiklarna 17.3 och 9.6 i grundförordningen måste sända in ett ifyllt frågeformulär inom den tidsfrist som anges i punkt 6 a ii i detta tillkännagivande. De måste således begära ett frågeformulär inom den tidsfrist som anges i punkt 6 a i. Dessa parter bör dock vara medvetna om att kommissionen, även om det görs ett urval bland exportörer och tillverkare, kan besluta att inte beräkna individuella dumpningsmarginaler för dem om antalet exportörer eller tillverkare är så stort att individuella undersökningar skulle bli orimligt betungande och förhindra att undersökningen avslutas i tid.

c)   Insamling av uppgifter; utfrågningar

Berörda parter uppmanas att lämna sina synpunkter, lämna uppgifter utöver dem som ingår i svaren på frågeformulären och framlägga bevisning till stöd för dessa. Dessa uppgifter och denna bevisning måste inkomma till kommissionen inom den tidsfrist som anges i punkt 6 a ii i detta tillkännagivande.

Kommissionen kan dessutom höra berörda parter, om de lämnar en begäran om detta och visar att det finns särskilda skäl att höra dem. Denna begäran måste lämnas inom den tidsfrist som anges i punkt 6 a iii.

5.2.   Förfarande för bedömning av gemenskapens intresse

Om påståendena om dumpning och därav vållad skada bekräftas, kommer i enlighet med artikel 21 i grundförordningen ett beslut att fattas om huruvida det ligger i gemenskapens intresse att införa antidumpningsåtgärder. I detta syfte får gemenskapsindustrin, importörer och deras intresseorganisationer samt representativa användare och representativa konsumentorganisationer ge sig till känna och lämna uppgifter till kommissionen inom den allmänna tidsfrist som anges i punkt 6 a ii i detta tillkännagivande, förutsatt att de kan visa att det finns ett objektivt samband mellan deras verksamhet och den berörda produkten. De parter som handlat i enlighet med föregående mening kan begära att bli hörda, och skall härvid ange de särskilda skäl som finns att höra dem, inom den tidsfrist som anges i punkt 6 a iii i detta tillkännagivande. Det bör noteras att de uppgifter som lämnas enligt artikel 21 endast kommer att beaktas om de åtföljs av styrkande handlingar när de lämnas.

6.   Tidsfrister

a)   Allmänna tidsfrister

(i)   För att begära ett frågeformulär

Alla berörda parter bör snarast möjligt, dock senast 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, begära ett frågeformulär.

(ii)   För att ge sig till känna, lämna in besvarade frågeformulär eller lämna andra uppgifter

För att de berörda parternas uppgifter skall kunna beaktas vid undersökningen måste parterna, om inget annat anges, ge sig till känna genom att kontakta kommissionen, lämna sina synpunkter, lämna in besvarade frågeformulär eller lämna eventuella andra uppgifter inom 40 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Det bör noteras att de flesta av de processuella rättigheter som anges i grundförordningen endast är tillämpliga om parterna ger sig till känna inom denna tidsfrist.

Företag som ingår i urvalet för ett stickprovsförfarande måste lämna in besvarade frågeformulär inom den tidsfrist som anges i punkt 6 b iii i detta tillkännagivande.

(iii)   För att begära att bli hörd

Alla berörda parter får också inom samma tidsfrist på 40 dagar begära att bli hörda av kommissionen.

b)   Särskild tidsfrist när det gäller stickprovsförfarande

| (i) | De uppgifter som anges i punkterna 5.1 a i och 5.1 a ii skall vara kommissionen till handa senast 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eftersom kommissionen har för avsikt att inom 21 dagar efter offentliggörandet samråda om det slutliga urvalet med de berörda parter som förklarat sig villiga att ingå i urvalet för ett stickprovsförfarande. |
| --- | --- |

(i)

De uppgifter som anges i punkterna 5.1 a i och 5.1 a ii skall vara kommissionen till handa senast 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eftersom kommissionen har för avsikt att inom 21 dagar efter offentliggörandet samråda om det slutliga urvalet med de berörda parter som förklarat sig villiga att ingå i urvalet för ett stickprovsförfarande.

| (ii) | Alla andra uppgifter av betydelse för urvalet som avses i punkt 5.1 a iii måste vara kommissionen till handa senast 21 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(ii)

Alla andra uppgifter av betydelse för urvalet som avses i punkt 5.1 a iii måste vara kommissionen till handa senast 21 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

| (iii) | Svar på frågeformuläret från parter som ingår i urvalet måste vara kommissionen till handa senast 37 dagar efter underrättelsen om att de ingår i urvalet. |
| --- | --- |

(iii)

Svar på frågeformuläret från parter som ingår i urvalet måste vara kommissionen till handa senast 37 dagar efter underrättelsen om att de ingår i urvalet.

7.   Skriftliga inlagor, svar på frågeformulär och korrespondens

Alla inlagor eller framställningar från berörda parter skall inges skriftligen (inte i elektronisk form, såvida inte annat anges) och skall innehålla den berörda partens namn, adress, e-postadress, telefonnummer och fax- eller telexnummer. Alla skriftliga inlagor, inbegripet sådana uppgifter som begärs i detta tillkännagivande, svar på frågeformulär och korrespondens som de berörda parterna tillhandahållit konfidentiellt skall märkas ”För begränsad spridning (5)” och i enlighet med artikel 19.2 i grundförordningen åtföljas av en icke-konfidentiell sammanfattning som skall märkas ”För granskning av berörda parter”.

Kommissionens postadress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för handel |
| Direktorat B |
| Kontor: J-79 5/16 |
| B-1049 Bryssel |
| Fax (32-2) 295 65 05 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för handel

Direktorat B

Kontor: J-79 5/16

B-1049 Bryssel

Fax (32-2) 295 65 05

8.   Bristande samarbete

Om en berörd part vägrar att ge tillgång till eller underlåter att lämna nödvändiga uppgifter inom utsatt tid eller i betydande mån hindrar undersökningen, kan enligt artikel 18 i grundförordningen positiva eller negativa avgöranden träffas på grundval av tillgängliga uppgifter.

Om det framkommer att någon berörd part har lämnat oriktiga eller vilseledande uppgifter skall dessa lämnas utan beaktande och tillgängliga uppgifter får användas. Om en berörd part inte samarbetar eller endast delvis samarbetar och avgörandena därför i enlighet med artikel 18 i grundförordningen träffas på grundval av tillgängliga uppgifter, kan resultatet bli mindre gynnsamt för den berörda parten än om denna hade samarbetat.

9.   Tidsplan för undersökningen

Undersökningen kommer i enlighet med artikel 6.9 i grundförordningen att slutföras inom 15 månader efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. I enlighet med artikel 7.1 i grundförordningen får provisoriska åtgärder inte införas senare än 9 månader efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 12).

(2)  EUT L 77, 13.3.2004, s. 12.

(3)  Företag som inte ingår i urvalet får enligt artikel 17.3 i grundförordningen ansöka om en individuell dumpningsmarginal.

(4)  För vägledning beträffande innebörden av begreppet närstående företag, se artikel 143 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (EGT L 253, 11.10.1993, s. 1).

(5)  Detta innebär att dokumentet endast är för internt bruk. Det är skyddat i enlighet med artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43). Det är ett konfidentiellt dokument i enlighet med artikel 19 i grundförordningen och artikel 6 i WTO-avtalet om tillämpning av artikel VI i Allmänna tull- och handelsavtalet 1994 (antidumpningsavtalet).

---

| 26.5.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 129/26 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 129/26

---

ENHETLIG TILLÄMPNING AV KOMBINERADE NOMENKLATUREN (KN)

(Klassificering av varor)

(2005/C 129/06)

Förklarande anmärkningar som antagits i enlighet med det förfarande som definieras i artikel 10.1 i rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 493/2005 (2)

De förklarande anmärkningarna till Europeiska gemenskapernas kombinerade nomenklatur (3) skall ändras på följande sätt:

| | Följande texter skall införas på sidan 318:








  ”8514 | Elektriska ugnar för industri- eller laboratoriebruk (inbegripet sådana som arbetar med induktion eller dielektrisk förlust); annan industri- eller laboratorieutrustning, för värmebehandling av material medelst induktion eller dielektrisk förlust |
| --- | --- | --- |
| 8514 20 80 | Dielektriska ugnar
  Mikrovågsugnar som utformats för användning i restauranger, matsalar osv. skiljer sig i fråga om utgående effekt och ugnsvolym från hushållsapparater enligt nr 8516. Mikrovågsugnar med en utgående effekt av mer än 1 000 W eller en ugnsvolym av mer än 34 liter skall anses vara avsedda för industriellt bruk. Om en mikrovågsugn och en grill (eller en annan typ av ugn), har kombinerats i ett och samma hölje, skall det ovan nämnda effektkriteriet endast gälla mikrovågsugnens utgående effekt. Ugnsvolymkriteriet skall inte ha någon betydelse vid klassificeringen av en sådan kombinationsugn.
  Mikrovågsugnar med en utgående effekt av högst 1 000 W och en ugnsvolym av högst 34 liter skall anses vara avsedda för hushållsbruk (nr 8516).” |

Följande texter skall införas på sidan 318:

”8514

Elektriska ugnar för industri- eller laboratoriebruk (inbegripet sådana som arbetar med induktion eller dielektrisk förlust); annan industri- eller laboratorieutrustning, för värmebehandling av material medelst induktion eller dielektrisk förlust

8514 20 80

Dielektriska ugnar

Mikrovågsugnar som utformats för användning i restauranger, matsalar osv. skiljer sig i fråga om utgående effekt och ugnsvolym från hushållsapparater enligt nr 8516. Mikrovågsugnar med en utgående effekt av mer än 1 000 W eller en ugnsvolym av mer än 34 liter skall anses vara avsedda för industriellt bruk. Om en mikrovågsugn och en grill (eller en annan typ av ugn), har kombinerats i ett och samma hölje, skall det ovan nämnda effektkriteriet endast gälla mikrovågsugnens utgående effekt. Ugnsvolymkriteriet skall inte ha någon betydelse vid klassificeringen av en sådan kombinationsugn.

Mikrovågsugnar med en utgående effekt av högst 1 000 W och en ugnsvolym av högst 34 liter skall anses vara avsedda för hushållsbruk (nr 8516).”

| | och








  ”8516 50 00 | Mikrovågsugnar
  Se de förklarande anmärkningarna till undernummer 8514 20 80.” |
| --- | --- | --- |

och

och

”8516 50 00

Mikrovågsugnar

Se de förklarande anmärkningarna till undernummer 8514 20 80.”

| | Följande punkt 4 skall införas på sidan 333:







  8548 90 90 | Andra







  ”4. | Komponenter av ferrit eller annat keramiskt material (som t.ex. används till cirkulatorer för UHF-sändare eller som högfrekvensfilter i elektriska kablar), vilka är elektriska delar och lämpar sig lika väl för användning i maskiner eller apparater som klassificeras enligt andra nummer i detta kapitel.” |
| --- | --- | --- | --- |

Följande punkt 4 skall införas på sidan 333:

Följande punkt 4 skall införas på sidan 333:

8548 90 90

Andra

”4.

Komponenter av ferrit eller annat keramiskt material (som t.ex. används till cirkulatorer för UHF-sändare eller som högfrekvensfilter i elektriska kablar), vilka är elektriska delar och lämpar sig lika väl för användning i maskiner eller apparater som klassificeras enligt andra nummer i detta kapitel.”

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EUT L 82, 31.3.2005, s. 1.

2

(3)  EGT C 256, 23.10.2002, s. 1.

3

---

III Upplysningar

Kommissionen

| 26.5.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 129/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 129/27

---

Ändring av tillkännagivande om en anbudsomgång för exportbidrag för helt slipat ångbehandlat, långkornigt B-ris till vissa tredjeländer

(
  Europeiska unionens officiella tidning, C 290 av den 27 november 2004
  )

(2005/C 129/07)

Punkt 2 i kapitel I (”Syfte”) skall ersättas med följande:

| ”2. | Den totala kvantitet för vilken ett högsta exportbidrag får fastställas, enligt artikel 1.2 i kommissionens förordning (EEG) nr 584/75 (1), skall vara cirka 30 000 ton.” |
| --- | --- |

”2.

Den totala kvantitet för vilken ett högsta exportbidrag får fastställas, enligt artikel 1.2 i kommissionens förordning (EEG) nr 584/75 (1), skall vara cirka 30 000 ton.”

---

(1)  EGT L 61, 7.3.1975, s. 25. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1948/2002 (EGT L 299, 1.11.2002, s. 18).

1

---

Rättelser

| 26.5.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 129/28 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 129/28

---

Rättelse till stadgar för Administrativa kommissionen för social trygghet för migrerande arbetare inrättad vid Europeiska gemenskapernas kommission

(
  Europeiska unionens officiella tidning C 119 av den 20 maj 2005
  )

(2005/C 129/08)

Texten skall kompletteras med följande:

Arbetsmetoder för en utvidgad Administrativ kommission

Uppförandekod

Utvidgningen av Europeiska unionen den 1 maj 2004 innebär en avsevärd ökning av antalet deltagare på Administrativa kommissionens möten.

Denna uppförandekod avser att effektivisera förberedelserna och genomförandet av Administrativa kommissionens möten för att den begränsade tid man förfogar över ska kunna utnyttjas bättre.

I.   Förberedelse av möten

a)   Bättre dokument

Man skulle spara tid på mötena om de dokument som används vore mer genomarbetade. Förslagsvis kunde CASSTM-meddelanden begränsas till 1–2 sidor.

För att man ska kunna förbereda ett möte väl är det viktigt att alla dokument finns tillgängliga i rätt tid.

Delegationerna bör beakta att det tar minst 10 dagar att få ett dokument på upp till fyra sidor översatt. För längre dokument bör man lägga till ytterligare en vecka per fem sidor vid beräkningen av översättningstiden.

Delegationerna bör strikt iaktta den tidsfrist för inlämnande av meddelanden till sekretariatet som anges i artikel 6.2 i stadgarna.

b)   Utformning av dagordningen

Dagordningen bör utformas så att delegationerna effektivt kan planera sin sammansättning, sitt mötesdeltagande och sina resor.

Dagordningen bör i största möjliga utsträckning planeras så att frågor som rör samma socialförsäkringsområde placeras tillsammans på dagordningen och behandlas i anslutning till varandra.

Ändringar av ordningsföljden för punkterna på den antagna dagordningen bör i möjligaste mån undvikas.

I den mån det är möjligt bör det för varje punkt på dagordningen anges om frågan endast ska diskuteras eller om ett beslut ska fattas.

c)   Bättre utnyttjande av tiden mellan mötena

Tiden mellan mötena bör användas konstruktivt.

Efter varje möte i Administrativa kommissionen eller någon av dess undergrupper ska sekretariatet utan dröjsmål skicka ut ett meddelande om de uppföljningsåtgärder som ska vidtas och den tidsfrist som delegationerna har.

Ordföranden ska med hjälp av sekretariatet vidta nödvändiga åtgärder för att se till att arbetet fortskrider mellan mötena, t.ex. att kontakter tas för att lösa problem i särskilda frågor så att man på nästa möte kan lägga fram ett förslag till lösning.

II.   Mötenas genomförande

a)   Ordförandeskapets roll

Ordförandeskapet och ordföranden har till uppgift att leda Administrativa kommissionens arbete både genom att delta aktivt vid utarbetandet av dagordningen och genom att ta initiativ till diskussioner och beslut i Administrativa kommissionen.

Varje ordförandeskap ska presentera sitt program för arbetet i Administrativa kommissionen och en plan för hur detta ska genomföras.

Ordföranden ska sträva efter att planera varje möte så att tiden utnyttjas på bästa sätt.

Ordföranden ska inleda varje möte med en kort introduktion och ska särskilt lämna alla nödvändiga upplysningar om mötets uppläggning, bl.a. när det gäller den tid som har avsatts för varje punkt.

När en diskussion inleds i en fråga ska ordföranden, i den mån han anser det nödvändigt och beroende på vilken typ av diskussion som behövs, fastställa talartiden för delegationernas inlägg. I de flesta fall bör inläggen begränsas till två minuter.

Endast i undantagsfall ska rundabordsdiskussioner hållas. Denna diskussionsform får endast användas för särskilda frågor, och ordföranden ska begränsa talartiden för inläggen.

Ordföranden ska ge så stort utrymme som möjligt åt diskussioner, framför allt genom att be delegationerna att lämna synpunkter på kompromisstexter till konkreta förslag.

Efter varje punkt på dagordningen ska ordföranden kortfattat sammanfatta de resultat som man kommit fram till.

b)   Förhållningsregler för delegationerna

Delegationerna bör också medverka till att göra mötena effektiva.

Delegationerna bör särskilt beakta följande:

| — | Man bör fatta sig kort och undvika att upprepa tidigare inlägg. |
| --- | --- |

—

Man bör fatta sig kort och undvika att upprepa tidigare inlägg.

| — | Delegationer som har samma åsikt i en viss fråga kan komma överens om att låta en enda talesman framföra dessa gemensamma synpunkter. |
| --- | --- |

—

Delegationer som har samma åsikt i en viss fråga kan komma överens om att låta en enda talesman framföra dessa gemensamma synpunkter.

| — | När textförslag diskuteras, bör delegationerna lägga fram konkreta alternativ, om möjligt skriftligen, i stället för att enbart tala om att man inte accepterar ett visst förslag. |
| --- | --- |

—

När textförslag diskuteras, bör delegationerna lägga fram konkreta alternativ, om möjligt skriftligen, i stället för att enbart tala om att man inte accepterar ett visst förslag.

| — | Om inte ordföranden särskilt begär det, kan delegationerna avstå från att begära ordet när de instämmer i ett förslag. I ett sådant fall skulle tystnad tolkas som instämmande. |
| --- | --- |

—

Om inte ordföranden särskilt begär det, kan delegationerna avstå från att begära ordet när de instämmer i ett förslag. I ett sådant fall skulle tystnad tolkas som instämmande.

c)   Utnyttjande av tekniska hjälpmedel

Ordföranden och sekretariatet kan vid behov använda tekniska hjälpmedel för att effektivt kunna genomföra ett möte.

---