# Eiropas Savienības C 177/2005

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 177 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 48. sējums2005. gada 19. jūlijs |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 177

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

48. sējums2005. gada 19. jūlijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Padome |
| 2005/C 177/1 | Padomes Atzinums (2005. gada 8. marts) par atjaunināto Spānijas stabilitātes programmu 2004.-2008. gadam | 1 |
| 2005/C 177/2 | Padomes Atzinums (2005. gada 8. marts) par Kipras atjaunināto konverģences programmu 2004.-2008. gadam | 4 |
| 2005/C 177/3 | Padomes Atzinums (2005. gada 8. marts) par atjaunināto Latvijas konverģences programmu 2004.–2007. gadam | 7 |
| 2005/C 177/4 | Padomes Atzinums (2005. gada 8. marts), par atjaunināto Lietuvas konverģences programmu 2004.-2007. gadam | 10 |
| 2005/C 177/5 | Padomes Atzinums (2005. gada 8. marts) par atjaunināto Ungārijas konverģences programmu 2004. — 2008. gadam | 13 |
| 2005/C 177/6 | Padomes Atzinums (2005. gada 8. marts) par atjaunināto Slovēnijas konverģences programmu 2004. — 2007. gadam | 17 |
| 2005/C 177/7 | Padomes Atzinums (2005. gada 8. marts) par atjaunināto Apvienotās Karalistes 2003./2004. — 2009./2010. gada konverģences programmu | 19 |
| | Komisija |
| 2005/C 177/8 | Euro maiņas kurss | 22 |
| 2005/C 177/9 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 23 |
| 2005/C 177/0 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3870 — Carlyle/Otor) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 25 |
| 2005/C 177/1 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 26 |
| 2005/C 177/2 | Reģistrācijas pieprasījuma publicēšana Regulas (EEK) Nr. 2081/92 par lauksaimniecības produktu un pārtikas ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību 6. panta 2. punkta nozīmē | 28 |
| 2005/C 177/3 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3789 — Johnson Controls/Robert Bosch/Delphi SLI ) (
  1
  ) | 33 |
| 2005/C 177/4 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3809 — Siemens/Flender) (
  1
  ) | 33 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Padome

2005/C 177/1

Padomes Atzinums (2005. gada 8. marts) par atjaunināto Spānijas stabilitātes programmu 2004.-2008. gadam

1

2005/C 177/2

Padomes Atzinums (2005. gada 8. marts) par Kipras atjaunināto konverģences programmu 2004.-2008. gadam

4

2005/C 177/3

Padomes Atzinums (2005. gada 8. marts) par atjaunināto Latvijas konverģences programmu 2004.–2007. gadam

7

2005/C 177/4

Padomes Atzinums (2005. gada 8. marts), par atjaunināto Lietuvas konverģences programmu 2004.-2007. gadam

10

2005/C 177/5

Padomes Atzinums (2005. gada 8. marts) par atjaunināto Ungārijas konverģences programmu 2004. — 2008. gadam

13

2005/C 177/6

Padomes Atzinums (2005. gada 8. marts) par atjaunināto Slovēnijas konverģences programmu 2004. — 2007. gadam

17

2005/C 177/7

Padomes Atzinums (2005. gada 8. marts) par atjaunināto Apvienotās Karalistes 2003./2004. — 2009./2010. gada konverģences programmu

19

Komisija

2005/C 177/8

Euro maiņas kurss

22

2005/C 177/9

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

23

2005/C 177/0

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3870 — Carlyle/Otor) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

25

2005/C 177/1

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

26

2005/C 177/2

Reģistrācijas pieprasījuma publicēšana Regulas (EEK) Nr. 2081/92 par lauksaimniecības produktu un pārtikas ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību 6. panta 2. punkta nozīmē

28

2005/C 177/3

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3789 — Johnson Controls/Robert Bosch/Delphi SLI ) (
  1
  )

1

33

2005/C 177/4

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3809 — Siemens/Flender) (
  1
  )

1

33

| | III   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | Komisija |
| 2005/C 177/5 | Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus netiešām PTA darbībām, kuras paredzētas īpašajā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrācijas programmā Eiropas pētniecības telpas integrēšana un stiprināšana. — Apakšprioritārā tematiskā joma: Globālās pārmaiņas un ekosistēmas. — Uzaicinājuma identifikators: FP6-2005-Global-4 | 34 |

III   Paziņojumi

Komisija

2005/C 177/5

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus netiešām PTA darbībām, kuras paredzētas īpašajā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrācijas programmā Eiropas pētniecības telpas integrēšana un stiprināšana. — Apakšprioritārā tematiskā joma: Globālās pārmaiņas un ekosistēmas. — Uzaicinājuma identifikators: FP6-2005-Global-4

34

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Padome

| 19.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/1

---

PADOMES ATZINUMS

(2005. gada 8. marts)

par atjaunināto Spānijas stabilitātes programmu 2004.-2008. gadam

(2005/C 177/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1), un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2005. gada 8. martā pārbaudīja atjaunināto Spānijas stabilitātes programmu laikposmam no 2004. līdz 2008. gadam. Programmā ievērotas informācijas prasības, kas izvirzītas “rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu”. Tomēr atjauninātā programma tika iesniegta trīs nedēļas vēlāk par rīcības kodeksā noteikto termiņu — 1. decembri. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2005. gada 8. martā pārbaudīja atjaunināto Spānijas stabilitātes programmu laikposmam no 2004. līdz 2008. gadam. Programmā ievērotas informācijas prasības, kas izvirzītas “rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu”. Tomēr atjauninātā programma tika iesniegta trīs nedēļas vēlāk par rīcības kodeksā noteikto termiņu — 1. decembri.

| (2) | Makroekonomikas scenārijā, kas ir programmas pamatā, prognozēts faktiskā IKP pieaugums, tam palielinoties no 2,6 % 2004. gadā līdz 2,9 % 2005. gadā un paliekot vidēji 3 % atlikušajā programmas periodā. Pamatojoties uz pašreiz pieejamo informāciju, šis scenārijs ataino diezgan labvēlīgus pieauguma pieņēmumus. Atjauninātajā programmā ir apskatīts arī “mērenā pieauguma” scenārijs, kas paredz ikgadējo IKP pieaugumu līdz 2,4 % 2004. gadā un 2,5 % turpmāk. Standarta scenāriju var uzskatīt par relatīvi optimistisku, turpretī mērenā pieauguma scenārija prognozes ir pārāk zemas. Programmas prognozes par inflāciju (pamatojoties uz IKP deflatoru) uzskatāmas par ticamām, taču vēl aizvien ir samērā augstas, tādējādi radot risku konkurētspējai. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomikas scenārijā, kas ir programmas pamatā, prognozēts faktiskā IKP pieaugums, tam palielinoties no 2,6 % 2004. gadā līdz 2,9 % 2005. gadā un paliekot vidēji 3 % atlikušajā programmas periodā. Pamatojoties uz pašreiz pieejamo informāciju, šis scenārijs ataino diezgan labvēlīgus pieauguma pieņēmumus. Atjauninātajā programmā ir apskatīts arī “mērenā pieauguma” scenārijs, kas paredz ikgadējo IKP pieaugumu līdz 2,4 % 2004. gadā un 2,5 % turpmāk. Standarta scenāriju var uzskatīt par relatīvi optimistisku, turpretī mērenā pieauguma scenārija prognozes ir pārāk zemas. Programmas prognozes par inflāciju (pamatojoties uz IKP deflatoru) uzskatāmas par ticamām, taču vēl aizvien ir samērā augstas, tādējādi radot risku konkurētspējai.

| (3) | Saskaņā ar atjaunināto programmu galvenais fiskālās politikas virzības princips ir budžeta stabilitāte pilna ekonomiskā cikla laikā. Šis galvenais princips cikliskas lejupslīdes gadījumā varētu novest pie budžeta deficīta, kaut arī atjauninātajā programmā netiek apskatīts deficīta stāvoklis 2005.–2008. gadā pēc 2004. gadā fiksētā īslaicīgā deficīta vienreizējās uzskaites korekcijas ietekmē. Atjauninātā programma paredz nelielu, bet pieaugošu pārpalikumu; no 0.1 % no IKP 2005. gadā līdz 0.4 % no IKP apskatītā perioda beigās. Ņemot vērā, ka programmā aptvertajā periodā paredzēta tikai neliela procentu maksājumu samazināšana, primārais pārpalikums tiek plānots visai stabils — aptuveni 2,25 % no IKP. Tā kā valsts vispārīgās bilances mērķi visumā ir tādi paši kā iepriekšējā atjauninātajā programmā, aplūkojamais primārais pārpalikums ir mazliet mērenāks, kas atspoguļo 2003. gada atjauninātajā programmā plānotos augstākus procentu maksājumus. Pamatojoties uz IKP tendencēm, kuras Komisijas dienesti (2)ir aprēķinājuši, vadoties pēc atjauninātajā programmā paredzētajiem pieauguma tempiem un izslēdzot 2004. gada vienreizējās uzskaites korekcijas radīto ietekmi, cikliski koriģētā budžeta bilance programmā aptvertajā periodā saglabājas robežās no 0,2 % līdz 0,5 % no IKP. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar atjaunināto programmu galvenais fiskālās politikas virzības princips ir budžeta stabilitāte pilna ekonomiskā cikla laikā. Šis galvenais princips cikliskas lejupslīdes gadījumā varētu novest pie budžeta deficīta, kaut arī atjauninātajā programmā netiek apskatīts deficīta stāvoklis 2005.–2008. gadā pēc 2004. gadā fiksētā īslaicīgā deficīta vienreizējās uzskaites korekcijas ietekmē. Atjauninātā programma paredz nelielu, bet pieaugošu pārpalikumu; no 0.1 % no IKP 2005. gadā līdz 0.4 % no IKP apskatītā perioda beigās. Ņemot vērā, ka programmā aptvertajā periodā paredzēta tikai neliela procentu maksājumu samazināšana, primārais pārpalikums tiek plānots visai stabils — aptuveni 2,25 % no IKP. Tā kā valsts vispārīgās bilances mērķi visumā ir tādi paši kā iepriekšējā atjauninātajā programmā, aplūkojamais primārais pārpalikums ir mazliet mērenāks, kas atspoguļo 2003. gada atjauninātajā programmā plānotos augstākus procentu maksājumus. Pamatojoties uz IKP tendencēm, kuras Komisijas dienesti (2)ir aprēķinājuši, vadoties pēc atjauninātajā programmā paredzētajiem pieauguma tempiem un izslēdzot 2004. gada vienreizējās uzskaites korekcijas radīto ietekmi, cikliski koriģētā budžeta bilance programmā aptvertajā periodā saglabājas robežās no 0,2 % līdz 0,5 % no IKP.

| (4) | Šķiet, ka šīs programmas budžeta prognozes riski ir pamatā līdzsvaroti. Kaut arī pieņēmumi par pieaugumu ir diezgan labvēlīgi, risks ievērojami novirzīties no programmas mērķiem ir visai ierobežots. |
| --- | --- |

(4)

Šķiet, ka šīs programmas budžeta prognozes riski ir pamatā līdzsvaroti. Kaut arī pieņēmumi par pieaugumu ir diezgan labvēlīgi, risks ievērojami novirzīties no programmas mērķiem ir visai ierobežots.

| (5) | Ņemot vērā šo risku novērtējumu, budžeta nostādne programmā ir atbilstoša, lai uzturētu Stabilitātes un izaugsmes pakta vidējā termiņa prasības attiecībā uz budžeta stāvokli, kam jābūt tuvu līdzsvaram visa perioda laikā (ar īslaicīgu novirzi 2004. gadā vienreizējas uzskaites korekcijas rezultātā). Tas dod arī pietiekamu drošības rezervi, lai parastu makroekonomisku svārstību dēļ atjauninātajā programmā aptvertajā periodā netiktu pārkāpts deficīta slieksnis 3 % no IKP. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā šo risku novērtējumu, budžeta nostādne programmā ir atbilstoša, lai uzturētu Stabilitātes un izaugsmes pakta vidējā termiņa prasības attiecībā uz budžeta stāvokli, kam jābūt tuvu līdzsvaram visa perioda laikā (ar īslaicīgu novirzi 2004. gadā vienreizējas uzskaites korekcijas rezultātā). Tas dod arī pietiekamu drošības rezervi, lai parastu makroekonomisku svārstību dēļ atjauninātajā programmā aptvertajā periodā netiktu pārkāpts deficīta slieksnis 3 % no IKP.

| (6) | Pēc aplēsēm, parāda attiecība 2004. gadā samazinājās līdz 49,1 % no IKP, kas ir mazāk nekā Līgumā ierakstītā salīdzināmā vērtība 60 % no IKP. Programma apskatītajā periodā paredz turpmāku parāda attiecības samazināšanu par 9 procentu punktiem, galvenokārt ņemot vērā primāro pārpalikumu virs 2 % no IKP. |
| --- | --- |

(6)

Pēc aplēsēm, parāda attiecība 2004. gadā samazinājās līdz 49,1 % no IKP, kas ir mazāk nekā Līgumā ierakstītā salīdzināmā vērtība 60 % no IKP. Programma apskatītajā periodā paredz turpmāku parāda attiecības samazināšanu par 9 procentu punktiem, galvenokārt ņemot vērā primāro pārpalikumu virs 2 % no IKP.

| (7) | Programmā izklāstītā budžeta stratēģija Spāniju parāda relatīvi labvēlīgā stāvoklī attiecībā uz valsts finanšu jomas ilgtermiņa stabilitāti, neraugoties uz plānotajām budžeta izmaksām saistībā ar sabiedrības novecošanos. Tomēr, ņemot vērā ar šādiem ilgtermiņa plāniem saistītos riskus un ļoti ilgā periodā plānoto pensiju izmaksu ievērojamo palielināšanu, pašreizējā politika jāpapildina ar konkrētiem pasākumiem, lai ar laiku novērstu nestabilu tendenču rašanos valsts finanšu jomā, jo īpaši jāīsteno visaptveroša pensiju sistēmas reforma, kā ieteikts daudzpusējā nolīgumā “Pacto de Toledo”. |
| --- | --- |

(7)

Programmā izklāstītā budžeta stratēģija Spāniju parāda relatīvi labvēlīgā stāvoklī attiecībā uz valsts finanšu jomas ilgtermiņa stabilitāti, neraugoties uz plānotajām budžeta izmaksām saistībā ar sabiedrības novecošanos. Tomēr, ņemot vērā ar šādiem ilgtermiņa plāniem saistītos riskus un ļoti ilgā periodā plānoto pensiju izmaksu ievērojamo palielināšanu, pašreizējā politika jāpapildina ar konkrētiem pasākumiem, lai ar laiku novērstu nestabilu tendenču rašanos valsts finanšu jomā, jo īpaši jāīsteno visaptveroša pensiju sistēmas reforma, kā ieteikts daudzpusējā nolīgumā “Pacto de Toledo”.

| (8) | Kopumā atjauninājumā izklāstītā ekonomikas politika daļēji saskan ar katras valsts specifikai pieskaņotajām ekonomikas politikas vispārīgajām pamatnostādnēm valsts finanšu jomā. Vēl nav īstenota ieteiktā valsts pensiju sistēmas reforma, kuras mērķis ir nodrošināt sistēmas ilgtermiņa noturīgumu. |
| --- | --- |

(8)

Kopumā atjauninājumā izklāstītā ekonomikas politika daļēji saskan ar katras valsts specifikai pieskaņotajām ekonomikas politikas vispārīgajām pamatnostādnēm valsts finanšu jomā. Vēl nav īstenota ieteiktā valsts pensiju sistēmas reforma, kuras mērķis ir nodrošināt sistēmas ilgtermiņa noturīgumu.

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto novērtējumu, Padome uzskata, ka Spānijai būtu jāveic pasākumi, lai ar laiku novērstu nestabilu tendenču rašanos valsts finanšu jomā, jo īpaši īstenojot nozīmīgu pensiju sistēmas reformu.

Nozīmīgāko makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | SP 2004.g. dec. | 2,6 | 2,9 | 3,0 | 3,0 | 3,0 |
| KOM Okt 2004 | 2,6 | 2,6 | 2,7 | nav | nav |
| SP 2004.g. janv. | 3,0 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | nav |
| SPCI inflācija  (4)

  (%) | SP 2004.g. dec. | 3,8 | 3,7 | 3,5 | 3,2 | 2,8 |
| KOM Okt 2004 | 3,1 | 2,9 | 2,5 | nav | nav |
| SP 2004.g. janv. | 2,9 | 2,6 | 2,6 | 2,6 | nav |
| Valsts bilance
  (% no IKP) | SP 2004.g. dec. | – 0,8 | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,4 |
| KOM Okt 2004 | – 0,6 | – 0,1 | 0,0 | nav | nav |
| SP 2004.g. janv. | 0,0 | 0,1 | 0,2 | 0,3 | nav |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2004.g. dec. | 1,5 | 2,2 | 2,2 | 2,3 | 2,3 |
| KOM Okt 2004 | 1,7 | 2,1 | 2,0 | nav | nav |
| SP 2004.g. janv. | 2,6 | 2,5 | 2,6 | 2,6 | nav |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | SP 2004 (3).g. dec. | – 0,7 | 0,2 | 0,3 | 0,5 | 0,4 |
| KOM Okt 2004 | – 0,7 | – 0,1 | 0,0 | nav | nav |
| SP 2004 (3).g. janv. | 0,1 | 0,1 | 0,2 | 0,3 | nav |
| Valsts bruto parāds
  (% no IKP) | SP 2004.g. dec. | 49,1 | 46,7 | 44,3 | 42,0 | 40,0 |
| KOM Okt 2004 | 48,2 | 45,5 | 42,9 | nav | nav |
| SP 2004.g. janv. | 46,6 | 47,7 | 45,7 | 43,8 | nav |
| Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2004. gada ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu veiktie aprēķini. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reālais IKP

(izmaiņas %)

SP 2004.g. dec.

2,6

2,9

3,0

3,0

3,0

KOM Okt 2004

2,6

2,6

2,7

nav

nav

SP 2004.g. janv.

3,0

3,0

3,0

3,0

nav

SPCI inflācija  (4)

(%)

SP 2004.g. dec.

3,8

3,7

3,5

3,2

2,8

KOM Okt 2004

3,1

2,9

2,5

nav

nav

SP 2004.g. janv.

2,9

2,6

2,6

2,6

nav

Valsts bilance

(% no IKP)

SP 2004.g. dec.

– 0,8

0,1

0,2

0,4

0,4

KOM Okt 2004

– 0,6

– 0,1

0,0

nav

nav

SP 2004.g. janv.

0,0

0,1

0,2

0,3

nav

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2004.g. dec.

1,5

2,2

2,2

2,3

2,3

KOM Okt 2004

1,7

2,1

2,0

nav

nav

SP 2004.g. janv.

2,6

2,5

2,6

2,6

nav

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

SP 2004 (3).g. dec.

– 0,7

0,2

0,3

0,5

0,4

KOM Okt 2004

– 0,7

– 0,1

0,0

nav

nav

SP 2004 (3).g. janv.

0,1

0,1

0,2

0,3

nav

Valsts bruto parāds

(% no IKP)

SP 2004.g. dec.

49,1

46,7

44,3

42,0

40,0

KOM Okt 2004

48,2

45,5

42,9

nav

nav

SP 2004.g. janv.

46,6

47,7

45,7

43,8

nav

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2004. gada ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu veiktie aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997.,1. lpp.

(2)  Kopīgi pieņemtā metodoloģija, pamatojoties uz ražošanas funkcijas pieeju, Spānijai pagaidām netiek izmantota, kamēr netiks pieņemts lēmums par novērtējuma problēmu risinājumu. Tāpēc cikliski koriģētās bilances ir aprēķinātas pēc Hodrika–Preskota filtru metodoloģijas.

(3)  Kopīgi pieņemtā metodoloģija, pamatojoties uz ražošanas funkcijas pieeju, Spānijai pagaidām netiek izmantota, kamēr netiks pieņemts lēmums par novērtējuma problēmu risinājumu. Tāpēc Komisijas dienesti aprēķināja cikliski koriģētās bilances pēc Hodrika–Preskota filtru metodoloģijas, izmantojot programmā sniegto informāciju.

(4)  Inflācija stabilitātes programmām, pamatojoties uz IKP deflatoru.

Avoti:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2004. gada ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu veiktie aprēķini.

---

| 19.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/4

---

PADOMES ATZINUMS

(2005. gada 8. marts)

par Kipras atjaunināto konverģences programmu 2004.-2008. gadam

(2005/C 177/02)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1)un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2005. gada 8. martā izskatīja Kipras atjaunināto konverģences programmu, kas aptver laikposmu no 2004. līdz 2008. gadam. Programma atbilst prasībām attiecībā uz datiem, kas minētas pārskatītajā “rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu”. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2005. gada 8. martā izskatīja Kipras atjaunināto konverģences programmu, kas aptver laikposmu no 2004. līdz 2008. gadam. Programma atbilst prasībām attiecībā uz datiem, kas minētas pārskatītajā “rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu”.

| (2) | Programmā ietverti četri dažādi makroekonomisko rādītāju un budžeta prognožu modeļi: “centrālais”, “augstākais”, “zemākais” un “augstāku procentu likmju” modelis. Vērtējot budžeta prognozes, tā saukto “centrālo” modeli atzīst par atsauces modeli, jo, balstoties uz pašlaik pieejamo informāciju, tas, šķiet, atspoguļo ticamus pieņēmumus par pieaugumu. Saskaņā ar šo scenāriju faktiskais IKP plānots pieaugt no 3,6 % 2004. gadā līdz vidēji 4,3 % pārējā programmas periodā. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju arī šķiet reālas. |
| --- | --- |

(2)

Programmā ietverti četri dažādi makroekonomisko rādītāju un budžeta prognožu modeļi: “centrālais”, “augstākais”, “zemākais” un “augstāku procentu likmju” modelis. Vērtējot budžeta prognozes, tā saukto “centrālo” modeli atzīst par atsauces modeli, jo, balstoties uz pašlaik pieejamo informāciju, tas, šķiet, atspoguļo ticamus pieņēmumus par pieaugumu. Saskaņā ar šo scenāriju faktiskais IKP plānots pieaugt no 3,6 % 2004. gadā līdz vidēji 4,3 % pārējā programmas periodā. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju arī šķiet reālas.

| (3) | Padome 2004. gada 5. jūlijā pieņēma lēmumu, ka Kiprā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts, un ieteica to koriģēt līdz 2005. gadam. Atjauninātajā programmā paredzēts samazināt budžeta deficītu, zem 3 % no IKP atsauces vērtības 2005. gadā atbilstoši Padomes ieteikumam saskaņā ar 104. panta 7. punktu. Salīdzinājumā ar 2004. gada maija konverģences programmu atjauninātajā programmā saglabāts budžeta deficīta mērķis 2005. gadam, bet šis mērķis tiek sašaurināts pēc 2005. gada. Paredzēts vispārējās valdības deficītu strauji samazināt no 4,8 % no IKP 2004. gadā līdz 2,9 % 2005. gadā un pēc tam to samazināt pakāpeniski līdz 0,9 % 2008. gadā. Tā kā procentu izdevumi plānoti nemainīgi 3,5 % apmērā no IKP, primārās budžeta bilances virzība ir līdzīga vispārējās budžeta bilances virzībai — uzlabojoties no -1,3 % 2004. gadā līdz 2,5 % programmas perioda beigās. Tādējādi atjauninātajā programmā paredzēta virkne galvenokārt strukturālu pasākumu izdevumu ierobežošanai un ieņēmumu palielināšanai. Izdevumu ierobežošanas rezultātā par 2,3 procenta punktiem samazināsies vispārējais deficīts, kas paredzēts sasniegt gandrīz 4 procenta punktus no IKP laikposmā no 2004. līdz 2008. gadam. Korekcijas programma atspoguļo valdības apņemšanos uzlabot valsts finanšu stāvokli, lai drīz ieviestu euro. Šis ir galvenais iemesls fiskālās korekcijas sākumpasākumiem, kas samazinātu vispārējās valdības deficītu par 1,9 procenta punktiem no IKP 2005. gadā. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2004. gada 5. jūlijā pieņēma lēmumu, ka Kiprā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts, un ieteica to koriģēt līdz 2005. gadam. Atjauninātajā programmā paredzēts samazināt budžeta deficītu, zem 3 % no IKP atsauces vērtības 2005. gadā atbilstoši Padomes ieteikumam saskaņā ar 104. panta 7. punktu. Salīdzinājumā ar 2004. gada maija konverģences programmu atjauninātajā programmā saglabāts budžeta deficīta mērķis 2005. gadam, bet šis mērķis tiek sašaurināts pēc 2005. gada. Paredzēts vispārējās valdības deficītu strauji samazināt no 4,8 % no IKP 2004. gadā līdz 2,9 % 2005. gadā un pēc tam to samazināt pakāpeniski līdz 0,9 % 2008. gadā. Tā kā procentu izdevumi plānoti nemainīgi 3,5 % apmērā no IKP, primārās budžeta bilances virzība ir līdzīga vispārējās budžeta bilances virzībai — uzlabojoties no -1,3 % 2004. gadā līdz 2,5 % programmas perioda beigās. Tādējādi atjauninātajā programmā paredzēta virkne galvenokārt strukturālu pasākumu izdevumu ierobežošanai un ieņēmumu palielināšanai. Izdevumu ierobežošanas rezultātā par 2,3 procenta punktiem samazināsies vispārējais deficīts, kas paredzēts sasniegt gandrīz 4 procenta punktus no IKP laikposmā no 2004. līdz 2008. gadam. Korekcijas programma atspoguļo valdības apņemšanos uzlabot valsts finanšu stāvokli, lai drīz ieviestu euro. Šis ir galvenais iemesls fiskālās korekcijas sākumpasākumiem, kas samazinātu vispārējās valdības deficītu par 1,9 procenta punktiem no IKP 2005. gadā.

| (4) | Budžeta prognožu riski atjauninātajā programmā šķiet visumā līdzsvaroti. Galvenie makroekonomikas riski ir ekonomikas perspektīva ASV un ES (īpaši Lielbritānijā un Vācijā, valstīs, no kurām ierodas visvairāk tūristu), saspīlējums Tuvajos Austrumos, naftas cenu attīstība (2). Atjauninātajā programmā norādīts, ka daži 2005. un turpmākajiem gadiem plānotie pasākumi vēl “jāizpēta”, kas atstāj atklātu nenoteiktību. No otras puses paredzētais 2004. gada budžeta deficīta iznākums bija labāks, nekā bija sagaidāms. Pozitīvu rezultātu panāca, neraugoties uz to, ka tika atlikti vairāki konsolidācijas pasākumi, kurus sākumā plānoja veikt 2004. gadā. Tagad tie ir jāīsteno 2005. gadā, un to ietekmi uz budžetu piesardzīgi apsver kā drošības rezervi 2005. gadam gadījumā, ja, piemēram, tiek atlikti citi pasākumi, lai saglabātu 2,9 % no IKP kā “augstākās robežas” mērķi, tai pat laikā stingri kontrolējot izdevumus. Kaut gan izdevumu pārsniegšana pagātnē bijusi galvenā problēma, konsolidācijas pasākumos uzsvars likts uz strukturālo izdevumu kontroli, īpaši attiecībā uz valdības izdevumiem. Bez tam vairāki 2005. gadam plānotie pasākumi jau ir veiksmīgi apspriesti ar sociālajiem partneriem. Komisijas dienestu 2004. gada rudens ekonomikas prognoze paredzēja deficītu 3,0 % apmērā no IKP 2005. gadā, ņemot vērā nedaudz zemāku IKP izaugsmes prognozi 2005. gadam. Atjauninātajā programmā tomēr uzsvērts, ka veikts “papildu pasākumus”, ja zemāka izaugsme radīs risku, ka budžeta deficīts palielināsies 2005. gadā. Tādējādi visi pasākumi sekmēs korekciju līdz 2,9 % no IKP 2005. gadam. Kopumā plānotā deficīta samazināšana 2005. gadam šķiet kā izaicinājums, tomēr lielā mērā ir reāla. Laikposmā no 2006. līdz 2007. gadam korekcijas programma tiek vēl nedaudz pastiprināta, lai sasniegtu zemāku budžeta deficītu salīdzinājumā ar to, kas noteikts 2004. gada maija programmā. Tomēr nav skaidrs, kā pastiprinājums tiks sasniegts, jo plānotie pasākumi un IKP pieauguma virzība kopumā nemainās. Korekcijas programmas mērķis jāstiprina ar pastāvīgiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(4)

Budžeta prognožu riski atjauninātajā programmā šķiet visumā līdzsvaroti. Galvenie makroekonomikas riski ir ekonomikas perspektīva ASV un ES (īpaši Lielbritānijā un Vācijā, valstīs, no kurām ierodas visvairāk tūristu), saspīlējums Tuvajos Austrumos, naftas cenu attīstība (2). Atjauninātajā programmā norādīts, ka daži 2005. un turpmākajiem gadiem plānotie pasākumi vēl “jāizpēta”, kas atstāj atklātu nenoteiktību. No otras puses paredzētais 2004. gada budžeta deficīta iznākums bija labāks, nekā bija sagaidāms. Pozitīvu rezultātu panāca, neraugoties uz to, ka tika atlikti vairāki konsolidācijas pasākumi, kurus sākumā plānoja veikt 2004. gadā. Tagad tie ir jāīsteno 2005. gadā, un to ietekmi uz budžetu piesardzīgi apsver kā drošības rezervi 2005. gadam gadījumā, ja, piemēram, tiek atlikti citi pasākumi, lai saglabātu 2,9 % no IKP kā “augstākās robežas” mērķi, tai pat laikā stingri kontrolējot izdevumus. Kaut gan izdevumu pārsniegšana pagātnē bijusi galvenā problēma, konsolidācijas pasākumos uzsvars likts uz strukturālo izdevumu kontroli, īpaši attiecībā uz valdības izdevumiem. Bez tam vairāki 2005. gadam plānotie pasākumi jau ir veiksmīgi apspriesti ar sociālajiem partneriem. Komisijas dienestu 2004. gada rudens ekonomikas prognoze paredzēja deficītu 3,0 % apmērā no IKP 2005. gadā, ņemot vērā nedaudz zemāku IKP izaugsmes prognozi 2005. gadam. Atjauninātajā programmā tomēr uzsvērts, ka veikts “papildu pasākumus”, ja zemāka izaugsme radīs risku, ka budžeta deficīts palielināsies 2005. gadā. Tādējādi visi pasākumi sekmēs korekciju līdz 2,9 % no IKP 2005. gadam. Kopumā plānotā deficīta samazināšana 2005. gadam šķiet kā izaicinājums, tomēr lielā mērā ir reāla. Laikposmā no 2006. līdz 2007. gadam korekcijas programma tiek vēl nedaudz pastiprināta, lai sasniegtu zemāku budžeta deficītu salīdzinājumā ar to, kas noteikts 2004. gada maija programmā. Tomēr nav skaidrs, kā pastiprinājums tiks sasniegts, jo plānotie pasākumi un IKP pieauguma virzība kopumā nemainās. Korekcijas programmas mērķis jāstiprina ar pastāvīgiem pasākumiem.

| (5) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā šķiet pietiekams, lai samazinātu deficītu zem 3 % no IKP līdz 2005. gadam un šķiet, ka tas rada pietiekamu drošības rezervi gadījumam, ja, pastāvot normālām makroekonomikas svārstībām, šo robežvertību pārkāps 2006. gadā vai vēlāk. Tas tomēr nav pietiekams, lai nodrošinātu to, ka programmas periodā sasniedz Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto vidējā termiņa mērķi, t.i., panākt budžeta stāvokli tuvu līdzsvaram. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā šķiet pietiekams, lai samazinātu deficītu zem 3 % no IKP līdz 2005. gadam un šķiet, ka tas rada pietiekamu drošības rezervi gadījumam, ja, pastāvot normālām makroekonomikas svārstībām, šo robežvertību pārkāps 2006. gadā vai vēlāk. Tas tomēr nav pietiekams, lai nodrošinātu to, ka programmas periodā sasniedz Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto vidējā termiņa mērķi, t.i., panākt budžeta stāvokli tuvu līdzsvaram.

| (6) | Novērtēts, ka parāda procentuālā vērtība sasniedza 74,9 % no IKP 2004. gadā, kas ir virs Līgumā noteiktās atsauces vērtības 60 % no IKP. Programmā iekļautas prognozes, ka parāda procentuālā vērtība samazināsies gandrīz par 17 procenta punktiem programmas periodā. Parāda procentuālās vērtības evolūciju daļēji nosaka parādu samazinoša vērtspapīru plūsmas korekcija, kas ir saistīta ar tādu dzēšanas fondu pakāpenisku izslēgšanu, kuru izveide kādreiz izraisīja parādu samazinoša vērtspapīru plūsmas korekcijas. |
| --- | --- |

(6)

Novērtēts, ka parāda procentuālā vērtība sasniedza 74,9 % no IKP 2004. gadā, kas ir virs Līgumā noteiktās atsauces vērtības 60 % no IKP. Programmā iekļautas prognozes, ka parāda procentuālā vērtība samazināsies gandrīz par 17 procenta punktiem programmas periodā. Parāda procentuālās vērtības evolūciju daļēji nosaka parādu samazinoša vērtspapīru plūsmas korekcija, kas ir saistīta ar tādu dzēšanas fondu pakāpenisku izslēgšanu, kuru izveide kādreiz izraisīja parādu samazinoša vērtspapīru plūsmas korekcijas.

| (7) | Kiprā pastāv daži riski attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību ilgā laika posmā, kas atspoguļojas plānotajās budžeta izmaksās saistībā ar iedzīvotāju novecošanos. Atjauninātajā programmā ieskicētā stratēģija galvenokārt balstīta uz budžeta konsolidāciju nākamo gadu laikā un nākotnē īstenojamām papildu reformām pensiju un veselības aprūpes sistēmā. Ir obligāti jāturpina reformu process, lai samazinātu ilgtspējības riskus, kas saistīti ar nākotnē paredzamiem izdevumiem saistībā ar novecošanos, un paralēli vidējā termiņā jāveic plānotā un nepieciešamā budžeta konsolidācija. |
| --- | --- |

(7)

Kiprā pastāv daži riski attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību ilgā laika posmā, kas atspoguļojas plānotajās budžeta izmaksās saistībā ar iedzīvotāju novecošanos. Atjauninātajā programmā ieskicētā stratēģija galvenokārt balstīta uz budžeta konsolidāciju nākamo gadu laikā un nākotnē īstenojamām papildu reformām pensiju un veselības aprūpes sistēmā. Ir obligāti jāturpina reformu process, lai samazinātu ilgtspējības riskus, kas saistīti ar nākotnē paredzamiem izdevumiem saistībā ar novecošanos, un paralēli vidējā termiņā jāveic plānotā un nepieciešamā budžeta konsolidācija.

| (8) | Atjauninātajā programmā ieskicētā ekonomikas politika vispārīgi atbilst valstij specifiskām vispārīgās ekonomikas politikas pamatnostādnēm valsts finanšu jomā. To īpaši fiskālās konsolidācijas programma paredz samazināt vispārējās valdības deficītu, daudzgadu finanšu shēmā. Fiskālās konsolidācijas pasākumi gan attiecībā uz izdevumiem, gan ieņēmumiem ir galvenokārt strukturāla rakstura pasākumi, un pastāv nenoteiktība, kas saistīta ar dažu plānoto konsolidācijas pasākumu īstenošanu. Nospraustie uz budžeta deficītu mērķi, īpaši 2005. gadam, ir ambiciozi, bet nešķiet neiespējami. |
| --- | --- |

(8)

Atjauninātajā programmā ieskicētā ekonomikas politika vispārīgi atbilst valstij specifiskām vispārīgās ekonomikas politikas pamatnostādnēm valsts finanšu jomā. To īpaši fiskālās konsolidācijas programma paredz samazināt vispārējās valdības deficītu, daudzgadu finanšu shēmā. Fiskālās konsolidācijas pasākumi gan attiecībā uz izdevumiem, gan ieņēmumiem ir galvenokārt strukturāla rakstura pasākumi, un pastāv nenoteiktība, kas saistīta ar dažu plānoto konsolidācijas pasākumu īstenošanu. Nospraustie uz budžeta deficītu mērķi, īpaši 2005. gadam, ir ambiciozi, bet nešķiet neiespējami.

Ņemot vērā šo novērtējumu un Padomes ieteikumus saskaņā ar 104. panta 7. punktu, Padome uzskata, ka Kiprai vajadzētu:

| i) | enerģiski īstenot atjauninātajā konverģences programmā paredzētos pasākumus, lai samazinātu deficītu zem 3 % no IKP līdz 2005. gadam un ar pastāvīgiem pasākumiem nodrošinātu budžeta konsolidāciju ar mērķi vidējā termiņā panākt budžeta stāvokli, kam jābūt tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu, pēc pārmērīgā budžeta deficīta koriģēšanas; |
| --- | --- |

i)

enerģiski īstenot atjauninātajā konverģences programmā paredzētos pasākumus, lai samazinātu deficītu zem 3 % no IKP līdz 2005. gadam un ar pastāvīgiem pasākumiem nodrošinātu budžeta konsolidāciju ar mērķi vidējā termiņā panākt budžeta stāvokli, kam jābūt tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu, pēc pārmērīgā budžeta deficīta koriģēšanas;

| ii) | nodrošināt to, ka parāda procentuālais apjoms sāk samazināties 2005. gadā un turpmāk; un |
| --- | --- |

ii)

nodrošināt to, ka parāda procentuālais apjoms sāk samazināties 2005. gadā un turpmāk; un

| iii) | īstenot reformu procesu pensiju un veselības aprūpes sistēmā, lai samazinātu ilgtspējības riskus, kas saistīti ar nākotnē paredzamiem izdevumiem saistībā ar novecošanos, paralēli vidējā termiņā īstenojot plānoto un nepieciešamo budžeta konsolidāciju. |
| --- | --- |

iii)

īstenot reformu procesu pensiju un veselības aprūpes sistēmā, lai samazinātu ilgtspējības riskus, kas saistīti ar nākotnē paredzamiem izdevumiem saistībā ar novecošanos, paralēli vidējā termiņā īstenojot plānoto un nepieciešamo budžeta konsolidāciju.

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Faktiskais IKP
  (izmaiņas %) | KP 2004. gada decembris | 3,6 | 4,0 | 4,4 | 4,5 | 4,5 |
| KOM 2004. gada novembris | 3,5 | 3,9 | 4,2 | nav | nav |
| KP 2004. gada maijs | 3,5 | 4,3 | 4,4 | 4,5 | nav |
| PCI inflācija
  (%) | KP 2004. gada decembris | 2,1 | 2,6 | 2,2 | 2,1 | 2,0 |
| KOM 2004. gada novembris | 2,4 | 2,2 | 2,1 | nav | nav |
| KP 2004. gada maijs | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | nav |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | KP 2004. gada decembris | – 4,8 | – 2,9 | – 1,7 | – 1,5 | – 0,9 |
| KOM 2004. gada novembris | – 5,2 | – 3,0 | – 2,4 | nav | nav |
| KP 2004. gada maijs | – 5,2 | – 2,9 | – 2,2 | – 1,6 | nav |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2004. gada decembris | – 1,3 | 0,7 | 1,8 | 2,0 | 2,5 |
| KOM 2004. gada novembris | – 1,8 | 0,5 | 1,1 | nav | nav |
| KP 2004. gada maijs | – 1,6 | 0,7 | 1,4 | 2,0 | nav |
| Valsts bruto parāds
  (% no IKP) | KP 2004. gada decembris | 74,9 | 71,9 | 69,2 | 65,7 | 58,1 |
| KOM 2004. gada novembris | 72,6 | 72,4 | 69,4 | nav | nav |
| KP 2004. gada maijs | 75,2 | 74,8 | 71,5 | 68,4 | nav |
| Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2004. gada rudens prognozes (KOM); Komisijas dienestu veiktie aprēķini. |

2004

2005

2006

2007

2008

Faktiskais IKP

(izmaiņas %)

KP 2004. gada decembris

3,6

4,0

4,4

4,5

4,5

KOM 2004. gada novembris

3,5

3,9

4,2

nav

nav

KP 2004. gada maijs

3,5

4,3

4,4

4,5

nav

PCI inflācija

(%)

KP 2004. gada decembris

2,1

2,6

2,2

2,1

2,0

KOM 2004. gada novembris

2,4

2,2

2,1

nav

nav

KP 2004. gada maijs

2,0

2,0

2,0

2,0

nav

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

KP 2004. gada decembris

– 4,8

– 2,9

– 1,7

– 1,5

– 0,9

KOM 2004. gada novembris

– 5,2

– 3,0

– 2,4

nav

nav

KP 2004. gada maijs

– 5,2

– 2,9

– 2,2

– 1,6

nav

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2004. gada decembris

– 1,3

0,7

1,8

2,0

2,5

KOM 2004. gada novembris

– 1,8

0,5

1,1

nav

nav

KP 2004. gada maijs

– 1,6

0,7

1,4

2,0

nav

Valsts bruto parāds

(% no IKP)

KP 2004. gada decembris

74,9

71,9

69,2

65,7

58,1

KOM 2004. gada novembris

72,6

72,4

69,4

nav

nav

KP 2004. gada maijs

75,2

74,8

71,5

68,4

nav

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2004. gada rudens prognozes (KOM); Komisijas dienestu veiktie aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti ir atrodami tīmekļa vietnē

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Jāatzīmē, ka nākotnē ekonomikas attīstība Kiprā būs pakļauta neparastai nenoteiktībai. Ja notiks atkalapvienošanās, ekonomikas situācija visā salā mainīsies pašos pamatos.

---

| 19.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/7

---

PADOMES ATZINUMS

(2005. gada 8. marts)

par atjaunināto Latvijas konverģences programmu 2004.–2007. gadam

(2005/C 177/03)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU:

| (1) | Padome 2005. gada 8. martā izvērtēja Latvijas atjaunināto konverģences programmu, kas aptver laika posmu no 2004. līdz 2007. gadam. Programma kopumā atbilst “Rīcības kodeksa par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu” prasībām attiecībā uz datiem, taču jāuzlabo datu klasifikācija attiecībā uz valsts ieņēmumiem un izdevumiem atbilstoši EKS 95. Līdz ar to, Latvijai tiek lūgts panākt atbilstību rīcības kodeksa prasībām. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2005. gada 8. martā izvērtēja Latvijas atjaunināto konverģences programmu, kas aptver laika posmu no 2004. līdz 2007. gadam. Programma kopumā atbilst “Rīcības kodeksa par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu” prasībām attiecībā uz datiem, taču jāuzlabo datu klasifikācija attiecībā uz valsts ieņēmumiem un izdevumiem atbilstoši EKS 95. Līdz ar to, Latvijai tiek lūgts panākt atbilstību rīcības kodeksa prasībām.

| (2) | Programmas pamatā esošajā makroekonomikas scenārijā reālais IKP pieaugums 2004. gadā tiek lēsts 8,1 % apjomā, un ir prognozēts, ka atlikušajā programmas periodā tas noturēsies augstā līmenī, ar vidējo izaugsmi 6,6 % gadā. Balstoties uz pašreiz pieejamo informāciju, šķiet, ka šis scenārijs atspoguļo ticamus pieņēmumus attiecībā uz izaugsmi. Programmā iekļautās inflācijas prognozes šķiet nedaudz par zemu. |
| --- | --- |

(2)

Programmas pamatā esošajā makroekonomikas scenārijā reālais IKP pieaugums 2004. gadā tiek lēsts 8,1 % apjomā, un ir prognozēts, ka atlikušajā programmas periodā tas noturēsies augstā līmenī, ar vidējo izaugsmi 6,6 % gadā. Balstoties uz pašreiz pieejamo informāciju, šķiet, ka šis scenārijs atspoguļo ticamus pieņēmumus attiecībā uz izaugsmi. Programmā iekļautās inflācijas prognozes šķiet nedaudz par zemu.

| (3) | Programmas atjauninātās versijas mērķis ir visos programmas gados noturēt deficītu zem atsauces vērtības, 3 % no IKP, panākot valsts budžeta deficīta pakāpenisku samazināšanos no lēstās vērtības 1,7 % no IKP 2004. gadā līdz 1,4 % no IKP 2007. gadā. Sakarā ar pievienošanos ES gan ieņēmumu, gan izdevumu rādītāji 2005. gadā strauji pieaug. Turpmāk valsts finanšu vidēja termiņa korekcijas balstās uz ieņēmumu attiecības un izdevumu attiecības samazināšanu. Primāro izdevumu īpatsvars galvenokārt samazinās zemāka pārskaitījumu un subsīdiju īpatsvara rezultātā, vienlaikus palielinoties ieguldījumu īpatsvaram. Ieņēmumu īpatsvars krītas nodokļu, galvenokārt ienākuma nodokļa, samazināšanās rezultātā, nedaudz atvieglojot nodokļu slogu. |
| --- | --- |

(3)

Programmas atjauninātās versijas mērķis ir visos programmas gados noturēt deficītu zem atsauces vērtības, 3 % no IKP, panākot valsts budžeta deficīta pakāpenisku samazināšanos no lēstās vērtības 1,7 % no IKP 2004. gadā līdz 1,4 % no IKP 2007. gadā. Sakarā ar pievienošanos ES gan ieņēmumu, gan izdevumu rādītāji 2005. gadā strauji pieaug. Turpmāk valsts finanšu vidēja termiņa korekcijas balstās uz ieņēmumu attiecības un izdevumu attiecības samazināšanu. Primāro izdevumu īpatsvars galvenokārt samazinās zemāka pārskaitījumu un subsīdiju īpatsvara rezultātā, vienlaikus palielinoties ieguldījumu īpatsvaram. Ieņēmumu īpatsvars krītas nodokļu, galvenokārt ienākuma nodokļa, samazināšanās rezultātā, nedaudz atvieglojot nodokļu slogu.

| (4) | Riski attiecībā uz programmā ietvertajām budžeta prognozēm kopumā šķiet samērīgi. No vienas puses, pieņēmumi par nodokļu ieņēmumiem no saimnieciskās darbības šķiet nedaudz pesimistiski — ieņēmumi varētu izrādīties lielāki nekā plānots. No otras puses, ņemot vērā maksājumu saistības, kas saistītas ar ES finansējumu, deficīta mērķa sasniegšana ir atkarīga no šā finansējuma ieskaitīšanas valsts ieņēmumos. Stingras izdevumu disciplīnas (ieskaitot ES daļēji finansēto projektu administrēšanu) ievērošanu var apdraudēt administratīvās spējas trūkums. |
| --- | --- |

(4)

Riski attiecībā uz programmā ietvertajām budžeta prognozēm kopumā šķiet samērīgi. No vienas puses, pieņēmumi par nodokļu ieņēmumiem no saimnieciskās darbības šķiet nedaudz pesimistiski — ieņēmumi varētu izrādīties lielāki nekā plānots. No otras puses, ņemot vērā maksājumu saistības, kas saistītas ar ES finansējumu, deficīta mērķa sasniegšana ir atkarīga no šā finansējuma ieskaitīšanas valsts ieņēmumos. Stingras izdevumu disciplīnas (ieskaitot ES daļēji finansēto projektu administrēšanu) ievērošanu var apdraudēt administratīvās spējas trūkums.

| (5) | Ņemot vērā šo risku novērtējumu, programmas budžeta nostāja ir nepietiekama, lai programmas periodā sasniegtu Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto vidēja termiņa mērķi sasniegt tādu budžetu, kas ir tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu. Turklāt, drošības rezerve var izrādīties nepietiekama, lai novērstu deficīta robežvērtības, 3 % no IKP, pārkāpšanu sakarā ar parastām makroekonomiskām svārstībām. Tomēr tas ir pietiekami, lai noturētu parāda attiecību pret IKP ļoti zemā līmenī. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā šo risku novērtējumu, programmas budžeta nostāja ir nepietiekama, lai programmas periodā sasniegtu Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto vidēja termiņa mērķi sasniegt tādu budžetu, kas ir tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu. Turklāt, drošības rezerve var izrādīties nepietiekama, lai novērstu deficīta robežvērtības, 3 % no IKP, pārkāpšanu sakarā ar parastām makroekonomiskām svārstībām. Tomēr tas ir pietiekami, lai noturētu parāda attiecību pret IKP ļoti zemā līmenī.

| (6) | Parāda attiecība 2004. gadā tiek lēsta 14,2 % apjomā no IKP, kas ir ievērojami zem Līgumā noteiktās vērtības, 60 % no IKP. Nelielais parāda attiecības palielinājums programmas periodā — līdz 15,0 % no IKP 2007. gadā — galvenokārt ir saistīts ar pastāvīgo deficītu, kuru lielā mērā kompensēs nominālā IKP pieaugums. |
| --- | --- |

(6)

Parāda attiecība 2004. gadā tiek lēsta 14,2 % apjomā no IKP, kas ir ievērojami zem Līgumā noteiktās vērtības, 60 % no IKP. Nelielais parāda attiecības palielinājums programmas periodā — līdz 15,0 % no IKP 2007. gadā — galvenokārt ir saistīts ar pastāvīgo deficītu, kuru lielā mērā kompensēs nominālā IKP pieaugums.

| (7) | Programmā izklāstītā budžeta stratēģija paredz samērā labvēlīgu situāciju Latvijā attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, neskatoties uz prognozētajām budžeta izmaksām saistībā ar sabiedrības novecošanos. Salīdzinoši zemā parāda attiecība, pieņemtā pensiju reforma, ieskaitot valsts fondētā līmeņa ieviešanu, kā arī līdzekļu uzkrāšana valsts finansētajā pensiju shēmā ļaus ierobežot novecošanās ietekmi uz budžetu. Programmā izklāstītā stratēģija balstās uz budžeta deficīta iegrožošanu vidējā termiņā un pensiju reformas labvēlīgo ietekmi uz budžetu. Tomēr reformas veselības un ilglaicīgas aprūpes jomā varētu būt saistītas ar lielākiem izdevumiem. Ilgtermiņā budžeta ilgtspēja var tikt apdraudēta. Taču, ņemot vērā Latvijas salīdzinoši nelielo nodokļu slogu, gadījumā, ja rastos šādi draudi, to novēršanai vajadzētu būt samērā vienkāršai. |
| --- | --- |

(7)

Programmā izklāstītā budžeta stratēģija paredz samērā labvēlīgu situāciju Latvijā attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, neskatoties uz prognozētajām budžeta izmaksām saistībā ar sabiedrības novecošanos. Salīdzinoši zemā parāda attiecība, pieņemtā pensiju reforma, ieskaitot valsts fondētā līmeņa ieviešanu, kā arī līdzekļu uzkrāšana valsts finansētajā pensiju shēmā ļaus ierobežot novecošanās ietekmi uz budžetu. Programmā izklāstītā stratēģija balstās uz budžeta deficīta iegrožošanu vidējā termiņā un pensiju reformas labvēlīgo ietekmi uz budžetu. Tomēr reformas veselības un ilglaicīgas aprūpes jomā varētu būt saistītas ar lielākiem izdevumiem. Ilgtermiņā budžeta ilgtspēja var tikt apdraudēta. Taču, ņemot vērā Latvijas salīdzinoši nelielo nodokļu slogu, gadījumā, ja rastos šādi draudi, to novēršanai vajadzētu būt samērā vienkāršai.

| (8) | Programmā izklāstītā ekonomikas politika kopumā atbilst valsts ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm (EPVP) valsts finanšu jomā. Ņemot vērā nepieciešamību risināt ievērojamā tekošā konta deficīta problēmu, Latvijai tika ieteikts ticamā un ilgtspējīgā veidā samazināt valsts budžeta deficītu, veicot vairākgadu plānošanu. Tā kā programmā paredzēts tekošā konta deficīta samazinājums, tad 2004. gada budžeta deficīts, kas bija mazāks kā plānots, un atjauninātajā versijā paredzētā konsolidācijas gaita ir saskaņā ar EPVP ieteikumiem. Tomēr šis novērtējums atkarīgs no labvēlīgas ārējās bilances attīstības, tādēļ uzraudzība jāturpina. Turklāt, kā tika norādīts Padomes atzinumā par pagājušā gada maija programmu, atbilstoša fiskālā stāvokļa novērtējums ir arī atkarīgs no pieprasījuma spiediena uz ekonomiku, pat ja ir grūti noteikt valsts atrašanās vietu ekonomikas attīstības ciklā; tādēļ novērtējums arī atkarīgs no tā, vai makroekonomikas politika ir piemērota, lai panāktu nesen augsto vērtību sasniegušās inflācijas samazināšanu. |
| --- | --- |

(8)

Programmā izklāstītā ekonomikas politika kopumā atbilst valsts ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm (EPVP) valsts finanšu jomā. Ņemot vērā nepieciešamību risināt ievērojamā tekošā konta deficīta problēmu, Latvijai tika ieteikts ticamā un ilgtspējīgā veidā samazināt valsts budžeta deficītu, veicot vairākgadu plānošanu. Tā kā programmā paredzēts tekošā konta deficīta samazinājums, tad 2004. gada budžeta deficīts, kas bija mazāks kā plānots, un atjauninātajā versijā paredzētā konsolidācijas gaita ir saskaņā ar EPVP ieteikumiem. Tomēr šis novērtējums atkarīgs no labvēlīgas ārējās bilances attīstības, tādēļ uzraudzība jāturpina. Turklāt, kā tika norādīts Padomes atzinumā par pagājušā gada maija programmu, atbilstoša fiskālā stāvokļa novērtējums ir arī atkarīgs no pieprasījuma spiediena uz ekonomiku, pat ja ir grūti noteikt valsts atrašanās vietu ekonomikas attīstības ciklā; tādēļ novērtējums arī atkarīgs no tā, vai makroekonomikas politika ir piemērota, lai panāktu nesen augsto vērtību sasniegušās inflācijas samazināšanu.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājum

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | KP XII 2004 | 8,1 | 6,7 | 6,5 | 6,5 |
| KOM X 2004 | 7,5 | 6,7 | 6,7 | n.p. |
| KP V 2004 | 6,7 | 6,7 | 6,5 | 6,5 |
| PCI inflācija (2)

  (%) | KP XII 2004 | 6,2 | 4,3 | 3,0 | 3,0 |
| KOM X 2004 | 6,8 | 4,7 | 3,5 | n.p. |
| KP V 2004 | 4,5 | 3,7 | 3,0 | 3,0 |
| Valsts bilance
  (% no IKP) | KP XII 2004 | – 1,7 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,4 |
| KOM X 2004 | – 2,0 | – 2,8 | – 2,9 | n.p. |
| KP V 2004 | – 2,1 | – 2,2 | – 2,0 | – 2,0 |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP XII 2004 | – 0,9 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,7 |
| KOM X 2004 | – 1,2 | – 2,0 | – 2,0 | n.p. |
| KP V 2004 | – 1,2 | – 1,3 | – 1,2 | – 1,2 |
| Valsts bruto parāds
  (% no IKP) | KP XII 2004 | 14,2 | 14,5 | 15,8 | 15,0 |
| KOM X 2004 | 14,6 | 15,4 | 16,6 | n.p. |
| KP V 2004 | 16,2 | 16,8 | 17,3 | 17,7 |
| Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2004. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini |

2004

2005

2006

2007

Reālais IKP

(izmaiņas %)

KP XII 2004

8,1

6,7

6,5

6,5

KOM X 2004

7,5

6,7

6,7

n.p.

KP V 2004

6,7

6,7

6,5

6,5

PCI inflācija (2)

(%)

KP XII 2004

6,2

4,3

3,0

3,0

KOM X 2004

6,8

4,7

3,5

n.p.

KP V 2004

4,5

3,7

3,0

3,0

Valsts bilance

(% no IKP)

KP XII 2004

– 1,7

– 1,6

– 1,5

– 1,4

KOM X 2004

– 2,0

– 2,8

– 2,9

n.p.

KP V 2004

– 2,1

– 2,2

– 2,0

– 2,0

Primārā bilance

(% no IKP)

KP XII 2004

– 0,9

– 0,9

– 0,8

– 0,7

KOM X 2004

– 1,2

– 2,0

– 2,0

n.p.

KP V 2004

– 1,2

– 1,3

– 1,2

– 1,2

Valsts bruto parāds

(% no IKP)

KP XII 2004

14,2

14,5

15,8

15,0

KOM X 2004

14,6

15,4

16,6

n.p.

KP V 2004

16,2

16,8

17,3

17,7

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2004. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti atrodami tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmā sniegtas tikai PCI inflācijas prognozes (nevis SPCI).

Avoti:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2004. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini

---

| 19.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/10

---

PADOMES ATZINUMS

(2005. gada 8. marts),

par atjaunināto Lietuvas konverģences programmu 2004.-2007. gadam

(2005/C 177/04)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 17. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1), un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2005. gada 8. martā izskatīja atjaunināto Lietuvas konverģences programmu, kas aptver laika posmu no 2004. gada līdz 2007. gadam. Programma kopumā atbilst pārstrādātā “rīcības kodeksa par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu” datu prasībām. Daži nepieciešamie dati saistībā ar ārējiem pieņēmumiem nav pieejami, kā arī nav iesniegti daži izvēles dati, kaut gan tas nerada papildu grūtības programmas novērtējumā. Tādējādi Lietuva tiek aicināta panākt atbilsmi rīcības kodeksa datu prasībām. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2005. gada 8. martā izskatīja atjaunināto Lietuvas konverģences programmu, kas aptver laika posmu no 2004. gada līdz 2007. gadam. Programma kopumā atbilst pārstrādātā “rīcības kodeksa par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu” datu prasībām. Daži nepieciešamie dati saistībā ar ārējiem pieņēmumiem nav pieejami, kā arī nav iesniegti daži izvēles dati, kaut gan tas nerada papildu grūtības programmas novērtējumā. Tādējādi Lietuva tiek aicināta panākt atbilsmi rīcības kodeksa datu prasībām.

| (2) | Makroekonomiskais scenārijs, kas ir programmas pamatā, paredz reālu IKP pieauguma samazinājumu no 6,5 % 2004. gadā līdz 6,2 % pārējā programmas periodā. Ņemot vērā pašreiz pieejamo informāciju, šķiet, ka šis scenārijs atspoguļo ticamus pieauguma pieņēmumus. Programmas prognozes saistībā ar inflāciju arī šķiet ticamas, kaut gan 2006. gada prognozes šķiet samazinātas. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomiskais scenārijs, kas ir programmas pamatā, paredz reālu IKP pieauguma samazinājumu no 6,5 % 2004. gadā līdz 6,2 % pārējā programmas periodā. Ņemot vērā pašreiz pieejamo informāciju, šķiet, ka šis scenārijs atspoguļo ticamus pieauguma pieņēmumus. Programmas prognozes saistībā ar inflāciju arī šķiet ticamas, kaut gan 2006. gada prognozes šķiet samazinātas.

| (3) | Programmā noteiktais vidējā termiņa fiskālās stratēģijas galvenais mērķis ir sasniegt cikliski sabalansētu vispārēju valdības budžetu. Programma paredz, ka vispārējais valsts budžeta deficīts saglabāsies 2,5 % no IKP 2005. gadā, bet tad pakāpeniski samazināsies līdz 1,5 % 2007. gadā. Ir paredzams, ka primārais deficīts nedaudz uzlabosies — no 1,5 % no IKP 2004. gadā līdz 1,4 % 2005. gadā, pēc tam pakāpeniski samazinoties līdz 0,5 % 2007. gadā. Ir plānots, ka konsolidācija tiks panākta galvenokārt, palielinot ieņēmumu līmeni, bet no 2005. gada devums būs arī no izdevumu puses. Paredzēts palielināt ieņēmumus no 33 % no IKP 2004. gadā līdz 34,5 % 2007. gadā, sasniedzot maksimumu 2006. gadā. Sākotnēji paredzēts palielināt izdevumus no 35,5 % no IKP 2004. gadā līdz 36,9 % 2005. gadā, pēc tam pakāpeniski tos samazinot līdz 36 % 2007. gadā. Tiek īstenota ievērojama valsts ieguldījumu programma, kas palielina valsts ieguldījumus no 3,4 % no IKP 2004. gadā līdz 5 % 2007. gadā un programmas periodā dod vidējo valsts ieguldījumu līmeni apmēram 4,6 % no IKP salīdzinājumā ar ES vidējo līmeni 2,4 % no IKP 2004. gadā. Salīdzinot ar 2004. gada maija programmu, 2004. gada deficīts ir noteikts zemāks, nekā ir fiksēts budžetā. Mērķi laikposmam no 2005. gada līdz 2007. gadam tiek saglabāti, kaut arī tiek paredzēts ievērojams IKP pieauguma samazinājums. |
| --- | --- |

(3)

Programmā noteiktais vidējā termiņa fiskālās stratēģijas galvenais mērķis ir sasniegt cikliski sabalansētu vispārēju valdības budžetu. Programma paredz, ka vispārējais valsts budžeta deficīts saglabāsies 2,5 % no IKP 2005. gadā, bet tad pakāpeniski samazināsies līdz 1,5 % 2007. gadā. Ir paredzams, ka primārais deficīts nedaudz uzlabosies — no 1,5 % no IKP 2004. gadā līdz 1,4 % 2005. gadā, pēc tam pakāpeniski samazinoties līdz 0,5 % 2007. gadā. Ir plānots, ka konsolidācija tiks panākta galvenokārt, palielinot ieņēmumu līmeni, bet no 2005. gada devums būs arī no izdevumu puses. Paredzēts palielināt ieņēmumus no 33 % no IKP 2004. gadā līdz 34,5 % 2007. gadā, sasniedzot maksimumu 2006. gadā. Sākotnēji paredzēts palielināt izdevumus no 35,5 % no IKP 2004. gadā līdz 36,9 % 2005. gadā, pēc tam pakāpeniski tos samazinot līdz 36 % 2007. gadā. Tiek īstenota ievērojama valsts ieguldījumu programma, kas palielina valsts ieguldījumus no 3,4 % no IKP 2004. gadā līdz 5 % 2007. gadā un programmas periodā dod vidējo valsts ieguldījumu līmeni apmēram 4,6 % no IKP salīdzinājumā ar ES vidējo līmeni 2,4 % no IKP 2004. gadā. Salīdzinot ar 2004. gada maija programmu, 2004. gada deficīts ir noteikts zemāks, nekā ir fiksēts budžetā. Mērķi laikposmam no 2005. gada līdz 2007. gadam tiek saglabāti, kaut arī tiek paredzēts ievērojams IKP pieauguma samazinājums.

| (4) | Šķiet, ka šīs programmas budžeta prognozes riski visumā ir līdzsvaroti. No vienas puses, lai pēdējos gados sasniegtu fiskālos mērķus, valdība ir uzrādījusi pozitīvu ievirzi. Jaunie pieņēmumi par pieaugumu ir piesardzīgāki, bet negatīvie makroekonomiskie riski šķiet ierobežoti. Galvenais fiskālo prognožu risks izriet no nenoteiktības saistībā ar programmā izsludināto budžeta pasākumu piemērošanu. Jo īpaši 2005. gada nodokļu ieņēmumu mērķis var būt grūti sasniedzams, ja netiks ieviesti kompensācijas pasākumi saistībā ar apgrozījuma nodokļa atcelšanu. Ja neizdodas īstenot paredzētos pasākumus, kas ierobežo izdevumus, pārtēriņi varētu apdraudēt budžeta mērķus programmas periodā. Citi riski izriet no salīdzinoši neskaidrām pensijas reformas izmaksām, augstām nenokārtotām iespējamām saistībām, budžeta parādiem, nenokārtotām saistībām attiecībā uz uzkrājumiem un nekustamā īpašuma kompensācijas saistībām, kā arī izdevumiem saistībā ar Ignalinas atomelektrostacijas ekspluatācijas pārtraukšanu. |
| --- | --- |

(4)

Šķiet, ka šīs programmas budžeta prognozes riski visumā ir līdzsvaroti. No vienas puses, lai pēdējos gados sasniegtu fiskālos mērķus, valdība ir uzrādījusi pozitīvu ievirzi. Jaunie pieņēmumi par pieaugumu ir piesardzīgāki, bet negatīvie makroekonomiskie riski šķiet ierobežoti. Galvenais fiskālo prognožu risks izriet no nenoteiktības saistībā ar programmā izsludināto budžeta pasākumu piemērošanu. Jo īpaši 2005. gada nodokļu ieņēmumu mērķis var būt grūti sasniedzams, ja netiks ieviesti kompensācijas pasākumi saistībā ar apgrozījuma nodokļa atcelšanu. Ja neizdodas īstenot paredzētos pasākumus, kas ierobežo izdevumus, pārtēriņi varētu apdraudēt budžeta mērķus programmas periodā. Citi riski izriet no salīdzinoši neskaidrām pensijas reformas izmaksām, augstām nenokārtotām iespējamām saistībām, budžeta parādiem, nenokārtotām saistībām attiecībā uz uzkrājumiem un nekustamā īpašuma kompensācijas saistībām, kā arī izdevumiem saistībā ar Ignalinas atomelektrostacijas ekspluatācijas pārtraukšanu.

| (5) | Ņemot vērā šo risku novērtējumu, budžeta nostādne programmā var arī nenodrošināt pietiekamu drošības rezervi, lai programmas periodā un jo īpaši 2005. gadā parastu makroekonomisku svārstību dēļ nepārsniegtu deficīta robežvērtību 3 % no IKP. Tas ir arī nepietiekami, lai nodrošinātu Stabilitātes un izaugsmes pakta vidējā termiņa mērķa — bezdeficīta budžeta — sasniegšanu. Ņemot vērā spēcīgo ekonomisko veiktspēju un pašreizējo lielo konta deficītu, nepieciešama piesardzīga budžeta politika, arī tādēļ, lai novērstu potenciālos riskus, kas saistīti ar pārmērīgi strauju ekonomikas attīstību. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā šo risku novērtējumu, budžeta nostādne programmā var arī nenodrošināt pietiekamu drošības rezervi, lai programmas periodā un jo īpaši 2005. gadā parastu makroekonomisku svārstību dēļ nepārsniegtu deficīta robežvērtību 3 % no IKP. Tas ir arī nepietiekami, lai nodrošinātu Stabilitātes un izaugsmes pakta vidējā termiņa mērķa — bezdeficīta budžeta — sasniegšanu. Ņemot vērā spēcīgo ekonomisko veiktspēju un pašreizējo lielo konta deficītu, nepieciešama piesardzīga budžeta politika, arī tādēļ, lai novērstu potenciālos riskus, kas saistīti ar pārmērīgi strauju ekonomikas attīstību.

| (6) | Pēc aprēķiniem parāda attiecība 2004. gadā ir sasniegusi 20,1 % no IKP, kas ir daudz zemāka par nolīgumā noteikto atsauces lielumu 60 % no IKP. Programmā prognozēts, ka parāda attiecība 2007. gadā paliks tajā pašā līmenī, pirms tam 2005. gadā sasniedzot maksimumu 20,9 %. |
| --- | --- |

(6)

Pēc aprēķiniem parāda attiecība 2004. gadā ir sasniegusi 20,1 % no IKP, kas ir daudz zemāka par nolīgumā noteikto atsauces lielumu 60 % no IKP. Programmā prognozēts, ka parāda attiecība 2007. gadā paliks tajā pašā līmenī, pirms tam 2005. gadā sasniedzot maksimumu 20,9 %.

| (7) | Šķiet, ka Lietuva ir salīdzinoši labvēlīgā situācijā attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, kur svarīgs elements ir prognozētās budžeta izmaksas saistībā ar iedzīvotāju novecošanos. Salīdzinoši zemais parāda līmenis, īstenotie pensiju reformas pasākumi, tostarp fondētā pensiju sistēmas ieviešana, palīdzēs ierobežot iedzīvotāju novecošanās ietekmi uz budžetu. Programmā izklāstītās stratēģijas pamatā ir samērīgs budžeta deficīts vidējā termiņā un pensiju reformas ietekme uz budžetu ilgtermiņā. Tomēr riski saistībā ar pensiju reformas izmaksām ir jānovēro. Turklāt reformas pasākumi veselības aprūpes jomā varētu radīt augstākas izmaksas. Tomēr Lietuvā ir relatīvi zems nodokļu līmenis: ilgtermiņā veidojošās ilgtspējas problēmas varētu atrisināt, paaugstinot šo līmeni. |
| --- | --- |

(7)

Šķiet, ka Lietuva ir salīdzinoši labvēlīgā situācijā attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, kur svarīgs elements ir prognozētās budžeta izmaksas saistībā ar iedzīvotāju novecošanos. Salīdzinoši zemais parāda līmenis, īstenotie pensiju reformas pasākumi, tostarp fondētā pensiju sistēmas ieviešana, palīdzēs ierobežot iedzīvotāju novecošanās ietekmi uz budžetu. Programmā izklāstītās stratēģijas pamatā ir samērīgs budžeta deficīts vidējā termiņā un pensiju reformas ietekme uz budžetu ilgtermiņā. Tomēr riski saistībā ar pensiju reformas izmaksām ir jānovēro. Turklāt reformas pasākumi veselības aprūpes jomā varētu radīt augstākas izmaksas. Tomēr Lietuvā ir relatīvi zems nodokļu līmenis: ilgtermiņā veidojošās ilgtspējas problēmas varētu atrisināt, paaugstinot šo līmeni.

| (8) | Kopumā ņemot, atjauninātajā programmā izklāstītā ekonomikas politika vispārēji atbilst valstij raksturīgajām vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm valsts finanšu jomā. Ir noteikti pasākumi, lai izmantotu lielākus ieņēmumus, nekā plānots, un uzkrājumus budžetā fiksētajā ES līdzfinansējumā, kas ir paredzēts deficīta samazināšanai un izdevumu pārtēriņa ierobežošanai. Izsludinātie pasākumi neattiecas uz uzkrājumiem pozīcijās, kuras nav saistītas ar ES līdzfinansējumu. |
| --- | --- |

(8)

Kopumā ņemot, atjauninātajā programmā izklāstītā ekonomikas politika vispārēji atbilst valstij raksturīgajām vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm valsts finanšu jomā. Ir noteikti pasākumi, lai izmantotu lielākus ieņēmumus, nekā plānots, un uzkrājumus budžetā fiksētajā ES līdzfinansējumā, kas ir paredzēts deficīta samazināšanai un izdevumu pārtēriņa ierobežošanai. Izsludinātie pasākumi neattiecas uz uzkrājumiem pozīcijās, kuras nav saistītas ar ES līdzfinansējumu.

Ņemot vērā iepriekšminēto novērtējumu, Padome uzskata, ka Lietuvai būtu:

| i) | savlaicīgi jāīsteno valdības konverģences programmā izsludinātie nodokļu pasākumi (nekustamā īpašuma nodoklis, transportlīdzekļu nodoklis), lai turpinātu tuvoties bezdeficīta budžetam. Tas ir nepieciešams jo īpaši tādēļ, lai izturētu iekšzemes pieprasījuma spiedienu, ko patlaban veicina liels kredītu pieaugums, un tādējādi lai nepieļautu tekošā konta deficīta pasliktināšanos un inflācijas paaugstināšanos; |
| --- | --- |

i)

savlaicīgi jāīsteno valdības konverģences programmā izsludinātie nodokļu pasākumi (nekustamā īpašuma nodoklis, transportlīdzekļu nodoklis), lai turpinātu tuvoties bezdeficīta budžetam. Tas ir nepieciešams jo īpaši tādēļ, lai izturētu iekšzemes pieprasījuma spiedienu, ko patlaban veicina liels kredītu pieaugums, un tādējādi lai nepieļautu tekošā konta deficīta pasliktināšanos un inflācijas paaugstināšanos;

| ii) | stingri jāīsteno 2005. gada budžets, lai samazinātu 3 % atsauces vērtības pārsniegšanas risku un |
| --- | --- |

ii)

stingri jāīsteno 2005. gada budžets, lai samazinātu 3 % atsauces vērtības pārsniegšanas risku un

| iii) | jāizmanto lielāki vai papildu ieņēmumi un neizmantotās izdevumu pozīcijas, lai samazinātu budžeta deficītu. |
| --- | --- |

iii)

jāizmanto lielāki vai papildu ieņēmumi un neizmantotās izdevumu pozīcijas, lai samazinātu budžeta deficītu.

Nozīmīgāko makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | KP 2005.g. janv. | 6,5 | 6,5 | 6,2 | 6,0 |
| KOM 2004.g. okt. | 7,1 | 6,4 | 5,9 | nav |
| KP maijs 2004 | 7,0 | 7,3 | 6,6 | 6,3 |
| SPCI (2) inflācija
  (%) | KP 2005.g. janv. | 1,2 | 2,9 | 2,5 | 2,9 |
| KOM 2004.g. okt. | 1,2 | 2,9 | 2,8 | nav |
| KP maijs 2004 | 0,9 | 2,0 | 2,1 | 2,5 |
| Valsts bilance
  (% no IKP) | KP 2005.g. janv. | – 2,5 | – 2,5 | – 1,8 | – 1,5 |
| KOM 2004.g. okt. | – 2,6 | – 2,5 | – 1,9 | nav |
| KP maijs 2004 | – 2,7 | – 2,5 | – 1,8 | – 1,5 |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2005.g. janv. | – 1,5 | – 1,4 | – 0,8 | – 0,5 |
| KOM 2004.g. okt. | – 1,4 | – 1,4 | – 0,9 | – 0,5 |
| KP maijs 2004 | – 1,3 | – 1,2 | – 0,6 | – 0,4 |
| Valsts bruto parāds
  (% no IKP) | KP 2005.g. janv. | 20,1 | 20,9 | 20,3 | 20,1 |
| KOM 2004.g. okt. | 21,1 | 21,7 | 21,3 | nav |
| KP maijs 2004 | 22,4 | 22,2 | 21,4 | 21,0 |
| Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu ekonomiskās prognozes (KOM). |

2004

2005

2006

2007

Reālais IKP

(% izmaiņas)

KP 2005.g. janv.

6,5

6,5

6,2

6,0

KOM 2004.g. okt.

7,1

6,4

5,9

nav

KP maijs 2004

7,0

7,3

6,6

6,3

SPCI (2) inflācija

(%)

KP 2005.g. janv.

1,2

2,9

2,5

2,9

KOM 2004.g. okt.

1,2

2,9

2,8

nav

KP maijs 2004

0,9

2,0

2,1

2,5

Valsts bilance

(% no IKP)

KP 2005.g. janv.

– 2,5

– 2,5

– 1,8

– 1,5

KOM 2004.g. okt.

– 2,6

– 2,5

– 1,9

nav

KP maijs 2004

– 2,7

– 2,5

– 1,8

– 1,5

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2005.g. janv.

– 1,5

– 1,4

– 0,8

– 0,5

KOM 2004.g. okt.

– 1,4

– 1,4

– 0,9

– 0,5

KP maijs 2004

– 1,3

– 1,2

– 0,6

– 0,4

Valsts bruto parāds

(% no IKP)

KP 2005.g. janv.

20,1

20,9

20,3

20,1

KOM 2004.g. okt.

21,1

21,7

21,3

nav

KP maijs 2004

22,4

22,2

21,4

21,0

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu ekonomiskās prognozes (KOM).

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti ir atrodami Internetsa mājas lapā

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Konverģences programmas datu PCI inflācija.

Avoti:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu ekonomiskās prognozes (KOM).

---

| 19.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/13

---

PADOMES ATZINUMS

(2005. gada 8. marts)

par atjaunināto Ungārijas konverģences programmu 2004. — 2008. gadam

(2005/C 177/05)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1), un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

Padome 2005. gada 8. martā izvērtēja atjaunināto Ungārijas konverģences programmu, kas aptver laikposmu no 2004. gada līdz 2008. gadam. Programma atbilst tām prasībām attiecībā uz datiem, kas noteiktas “rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu”. Lai gan tajā ir iekļauti visi obligāti prasītie dati (2), vienā gadījumā trūkst dati, ko var norādīt pēc izvēles (ilgtermiņa veselības aprūpes izmaksas).

Makroekonomikas scenārijā, kas ir atjauninātās programmas pamatā, lēš, ka reālais IKP pakāpeniski pieaugs no 3,9 % 2004. gadā līdz 4,6 % programmas perioda beigās. Pamatojoties uz pašreiz pieejamo informāciju, šķiet, ka šis scenārijs atspoguļo samērā optimistiskus pieņēmumus attiecībā uz izaugsmi. Atjauninātajā programmā iekļautās inflācijas prognozes šķiet visumā ticamas.

2004. gada 5. jūlijā Padome nolēma, ka Ungārijā ir pārmērīgs budžeta deficīts, un ieteica to koriģēt līdz 2008. gadam. Atjauninātajā programmā tiek prognozēta šāda budžeta deficīta attīstība: 4,4 % no IKP 2004. gadā, 3,6 % 2005. gadā, 2,9 % 2006. gadā, 2,2 % 2007. gadā un 1,6 % no IKP 2008. gadā. Šie rādītāji atbilst Eiropas Statistikas biroja 2004. gada 23. septembra lēmumam, kas ļauj pārejas posmā līdz 2007. gada martam otrā pīlāra pensiju fondus fiskāli uzrādīt kā vispārējās valdības budžeta daļu. Ungārijas iestādes nolēma izmantot šo iespēju un iesniedza vispārējās valdības deficīta datus, atskaitot otrā pīlāra slogu, ko radījusi 1998. gada pensiju reforma (3). Atjauninātā programmā ir saglabāts termiņš, kurā plānots koriģēt pārmērīgā budžeta deficītu. Pēc novērtētās konsolidācijas par 0,9 procenta punktiem no IKP 2004. gadā, atjauninātā programma paredz ikgadējo korekciju par aptuveni 0,6 — 0,7 procenta punktiem atlikušajos gados. Atjauninātās programmas pamatā ir konsolidācijas stratēģija, kas balstās uz izdevumu samazināšanu, ko paredzēts atbalstīt ar strukturālām reformām, un daudz mērenāku ieņēmumu samazināšanu. Visizteiktākā izdevumu samazināšana notiktu 2005. gadā, kas galvenokārt balstās uz 0,5 procenta punktu samazinājumu procentu slogam un izdevumu samazinājumu par 1,7 procenta punktiem valsts ieguldījumiem. Samazinājumu valsts ieguldījumos kompensētu paaugstināts atbalsts PPP projektiem. Par prognozētiem termiņiem un izdevumu samazināšanas pasākumu apjomu parējos gados nav sniegta pietiekami detalizēta informācija. Primārā deficīta korekcijas programma būtu līdzīga vispārējās valdības deficīta samazināšanas programmai. Primārais deficīts tiktu pārvērsts par mazu pārpalikumu 2008. gadā (ieskaitot pensiju reformas slogu).

Programmā aprakstīto korekcijas programmu un jo īpaši deficīta mērķi 2005. gadam kopā ar vēlāku korekciju par diviem procenta punktiem no IKP var uzskatīt par lietderīgu, lai koriģētu pārmērīgo budžeta deficītu līdz 2008. gadam ar nosacījumu, ka šo procesu atbalsta ar pietiekamiem pasākumiem. Taču galamērķis — 2,8 % no IKP (ieskaitot pensiju reformas slogu) — dod tikai nelielu drošības rezervi, kuru vēl vairāk var samazināt izmaiņas sākuma pozīcijā, tā kā vēl joprojām ir dažas neskaidrības saistībā ar 2004. gada budžeta īstenošanu (4). Budžeta prognozes programmā šķiet pārāk labvēlīgas: i) kā ierosina Komisijas dienestu 2004. gada rudenī veiktās prognozes, deficīta mērķu sasniegšana 2005. un 2006. gadā šķiet pakļauta pieaugošam riskam. 2005. gada prognozēs ir ņemts vērā, ka gadījumam, ja tiks pārsniegts 2005. gada mērķis, valsts ir izveidojusi “ārkārtas situācijas” rezervi — 0,5 % no IKP. Lai gan šāda rezerve ir vēlama, tai piešķirtā summa šķiet nepietiekama, ņemot vērā riskus, kas saistīti ar 2005. gada budžetu. Turklāt pastāv bažas, ka šī rezerve varētu tikt izmantota pārāk ātri gada sākumā, samazinot stimulu precīzi īstenot 2005. gada budžetu. Ja netiks sasniegti 2005. un 2006. gada mērķi, 2007. un 2008. gadā radīsies vēl lielāks spiediens uz korekciju; ii) izdevumu samazināšana ir pakļauta riskiem, tā kā 2005. gada budžetā iekļautie reformas pasākumi nav iekļauti visaptverošā reformas stratēģijā; iii) pastāv arī bažas par ieņēmumu un izdevumu mērķu sasniegšanu, jo iepriekšējos gados nospraustie mērķi lielā mērā netika izpildīti. Turklāt iespējamie PVN likmju samazinājumi pašreizējās nodokļu reformās varētu palielināt risku attiecībā uz ieņēmumiem, pat ja tos kompensē ar citu likmju paaugstinājumu; tā ieviešanas laiks tāpēc būtu rūpīgi jāapsver un tam vajadzētu būt atkarīgam no pilnīgas deficīta mērķu sasniegšanas; iv) turklāt varētu rasties papildu riska aspekts, ja PVN atmaksa attiecībā uz 2004. gada saimniecisko darbību ir novēlota, lai arī iestādes ir veikušas vajadzīgos pasākumus, lai paātrinātu šo atmaksu tā, lai tas neietekmētu 2005. gada budžetu. No otras puses šī pastiprinātā kontrole PVN atmaksai, kas sākās 2004. gada beigās, varētu palīdzēt samazināt plānoto PVN ieņēmumu deficītu un tādējādi samazinātu risku.

Ņemot vērā šo novērtējumu, pastāv risks, ka budžeta iznākums varētu būt sliktāks, nekā prognozēts atjauninātā programmā. Turklāt, lai arī programmā iekļauto korekcijas programmu un jo īpaši deficīta mērķi 2005. gadam no IKP, kā arī vēlāku korekciju par 2 procenta punktiem var uzskatīt par lietderīgu, lai koriģētu pārmērīgo deficītu līdz 2008. gadam, šķiet, ka fiskālā nostādne programmā ir nepietiekama, lai īstenotu šo programmu un tādējādi nevar nodrošināt deficīta samazināšanu zem 3 % no IKP līdz 2008. gadam. Lai šī korekcijas programma būtu ticama, būtu jāveic papildu pasākumi. Jo īpaši svarīgi ir sasniegt jauno 2005. gada mērķi. Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu, būtu lietderīgi veikt papildu pasākumus, lai sasniegtu vismaz 0,5 procenta punktu no IKP.

Lēš, ka parāda procentuālā vērtība 2004. gadā ir sasniegusi 56,7 % no IKP (tā sasniegtu 59,9 % no IKP, ja ieskaitītu pensiju reformas slogu, un tādējādi tā būtu tikai nedaudz zem Līgumā noteiktā 60 % no IKP līmeņa). Programmā paredzēts, ka parāda procentuālā vērtība samazināsies par aptuveni 7 procenta punktiem visā programmas periodā. Ar parāda procentuālo vērtību saistītie riski atbilst tiem, kas saistīti ar deficīta prognozēm.

Šķiet, ka Ungārijai pastāv zināms risks attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, ņemot vērā prognozētās budžeta izmaksas saistībā ar sabiedrības novecošanos. Daļēji riski ir saistīti ar nedrošību attiecībā uz ilgtermiņa budžeta tendencēm, jo trūkst informācijas par veselības aprūpes izmaksu prognozēm. Programmā izklāstītā stratēģija galvenokārt balstīta uz budžeta konsolidāciju dažos tuvākajos gados un papildu reformas pasākumiem, kas jāievieš nākotnē. Reformētā pensiju sistēma, ieskaitot otrā pīlāra finansētu pensiju ieviešanu, sekmē to, ka novecošanās ietekme uz budžetu tiek konsekventi ierobežota un valsts budžeta ilgtspējības risks samazināts. Tomēr svarīgi ir arī turpināt citas reformas, jo īpaši veselības aprūpes jomā, kā arī noteikti īstenot plānoto budžeta konsolidāciju vidējā termiņā.

Programmā izklāstītā ekonomikas politika daļēji atbilst valsts ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm valsts finanšu jomā. Tika ieteikts samazināt vispārējās valdības deficītu “ticamā un ilgtspējīgā veidā, veicot daudzgadu plānošanu saskaņā ar lēmumiem, kurus Padome pieņem, veicot budžeta uzraudzību.” Kā Padome nolēma 2005. gada 18. janvārī, pamatojoties uz Līguma 104. panta 8. punktu, lai gan Ungārija 2004. gadā ir īstenojusi fiskālo korekciju, tā nav izpildījusi Padomes 2004. gada 5. jūlija ieteikumu saskaņā ar 104. panta 7. punktu saistībā ar pārmērīga deficīta procedūru.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu un saskaņā ar Padomes ieteikumiem, kas izteikti 2005. gada 8. martā saskaņā ar 104. panta 7. punktu, Padome atzīst, ka Ungārijai vajadzētu:

| i) | veikt pasākumus vidējā termiņā, lai koriģētu deficītu, ieskaitot pensiju reformas slogu, zem 3 % no IKP līdz 2008. gadam ticamā un ilgtspējīgā veidā, jo īpaši ieviešot papildu pasākumus, ar kuru palīdzību varētu sasniegt deficīta mērķi 2005. gadam un veiktu vēlāku korekciju par 2 procenta punktiem, lai samazinātu pārmērīgu budžeta deficītu līdz 2008. gadam, un izmantojot jebkuru iespēju fiskālās korekcijas paātrināšanai; |
| --- | --- |

i)

veikt pasākumus vidējā termiņā, lai koriģētu deficītu, ieskaitot pensiju reformas slogu, zem 3 % no IKP līdz 2008. gadam ticamā un ilgtspējīgā veidā, jo īpaši ieviešot papildu pasākumus, ar kuru palīdzību varētu sasniegt deficīta mērķi 2005. gadam un veiktu vēlāku korekciju par 2 procenta punktiem, lai samazinātu pārmērīgu budžeta deficītu līdz 2008. gadam, un izmantojot jebkuru iespēju fiskālās korekcijas paātrināšanai;

| ii) | panākt, lai visu nodokļu samazinājumu termiņi un īstenošana būtu atkarīga no deficīta mērķu izpildes, kas noteikti 2004. gada decembrī iesniegtajā atjauninātā konverģences programmā; |
| --- | --- |

ii)

panākt, lai visu nodokļu samazinājumu termiņi un īstenošana būtu atkarīga no deficīta mērķu izpildes, kas noteikti 2004. gada decembrī iesniegtajā atjauninātā konverģences programmā;

| iii) | turpināt paredzētās reformas valsts pārvaldes, veselības un izglītības sistēmu jomā arī ar mērķi uzlabot valsts finanšu ilgtspējību ilgtermiņā. |
| --- | --- |

iii)

turpināt paredzētās reformas valsts pārvaldes, veselības un izglītības sistēmu jomā arī ar mērķi uzlabot valsts finanšu ilgtspējību ilgtermiņā.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Faktiskais IKP
  (izmaiņas %) | KP 2004. g. decembris | 3,9 | 4,0 | 4,2 | 4,3 | 4,6 |
| KOM | 3,9 | 3,7 | 3,8 | nav | nav |
| KP maijs, 2004 | 3,3-3,5 | 3,5-4,0 | apm.4 | 4-4,5 | 4,5-5,0 |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2004. g. decembris | 6,8 | 4,5 | 4,0 | 3,5 | 3,0 |
| KOM | 6,9 | 4,6 | 4,2 | nav | nav |
| KP maijs, 2004 | apm.6,5 | apm.4,5 | apm.4 | apm.3,5 | apm.3 |
| Valsts bilance
  (% no IKP) | KP 2004. g. decembris (5) | – 4,4 | – 3,6 | – 2,9 | – 2,2 | – 1,6 |
| ieskaitot pensiju reformu (6) | – 5,3 | – 4,7 | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 |
| KOM (7) | – 5,5 | – 5,2 | – 4,7 | nav | nav |
| KP maijs, 2004 (8) | – 4,6 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,1 | – 2,7 |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2004. g. decembris (5) | – 0,4 | 0,0 | 0,2 | 0,6 | 1,0 |
| ieskaitot pensiju reformu (6) | – 1,1 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,3 | 0,1 |
| KOM (7) | – 1,1 | – 1,2 | – 1,1 | nav | nav |
| KP maijs, 2004 (8) | – 0,5 | – 0,2 | 0,1 | 0,3 | 0,4 |
| Valsts bruto parāds
  (% no IKP) | KP 2004. g. decembris (5) | 56,7 | 55,5 | 53,0 | 50,6 | 48,3 |
| ieskaitot pensiju reformu  (6) | 59,9 | 58,6 | 56,8 | 54,9 | 53,2 |
| KOM (7) | 59,7 | 59,5 | 58,9 | nav | nav |
| KP maijs, 2004 (8) | 59,4 | 57,9 | 56,8 | 55,6 | 53,7 |
| Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2004. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu veiktie aprēķini. |

2004

2005

2006

2007

2008

Faktiskais IKP

(izmaiņas %)

KP 2004. g. decembris

3,9

4,0

4,2

4,3

4,6

KOM

3,9

3,7

3,8

nav

nav

KP maijs, 2004

3,3-3,5

3,5-4,0

apm.4

4-4,5

4,5-5,0

SPCI inflācija

(%)

KP 2004. g. decembris

6,8

4,5

4,0

3,5

3,0

KOM

6,9

4,6

4,2

nav

nav

KP maijs, 2004

apm.6,5

apm.4,5

apm.4

apm.3,5

apm.3

Valsts bilance

(% no IKP)

KP 2004. g. decembris (5)

– 4,4

– 3,6

– 2,9

– 2,2

– 1,6

ieskaitot pensiju reformu (6)

– 5,3

– 4,7

– 4,1

– 3,4

– 2,8

KOM (7)

– 5,5

– 5,2

– 4,7

nav

nav

KP maijs, 2004 (8)

– 4,6

– 4,1

– 3,6

– 3,1

– 2,7

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2004. g. decembris (5)

– 0,4

0,0

0,2

0,6

1,0

ieskaitot pensiju reformu (6)

– 1,1

– 0,9

– 0,7

– 0,3

0,1

KOM (7)

– 1,1

– 1,2

– 1,1

nav

nav

KP maijs, 2004 (8)

– 0,5

– 0,2

0,1

0,3

0,4

Valsts bruto parāds

(% no IKP)

KP 2004. g. decembris (5)

56,7

55,5

53,0

50,6

48,3

ieskaitot pensiju reformu  (6)

59,9

58,6

56,8

54,9

53,2

KOM (7)

59,7

59,5

58,9

nav

nav

KP maijs, 2004 (8)

59,4

57,9

56,8

55,6

53,7

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2004. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu veiktie aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

(2)  Primārā bilance nav aprēķināta atbilstīgi vispārpieņemtajai definīcijai.

(3)  Ieskaitot pensiju reformas slogu, vispārējās valdības deficīts no 2004. līdz 2008. gadam būtu šāds: 5,3 %, 4,7 %, 4,1 %, 3,4 % un 2,8 % no IKP.

(4)  Pastāv uzskaites neskaidrības saistībā ar lauksaimniecības subsīdiju maksājumiem, kas varētu samazināt atšķirību starp deficītu, kas saistīts ar skaidru naudu un deficītu, kas saistīts ar uzkrājumiem, tādējādi palielinot ar uzkrājumiem saistīto deficītu 2004. gadā. Ja PVN atmaksa tiek paātrināta saskaņā ar Ungārijas iestāžu norādēm, tās var palielināt 2004. gada deficītu par gandrīz 0,7 procenta punktiem.

(5)  Ungārijas iestādes nolēma izmantot Eiropas Statistikas biroja pieļauto pārejas posmu un iekļaut otrā pīlāra pensiju fondus valsts sektorā. Salīdzinājumā ar 2004. gada maija programmu laika posmā no 2004. līdz 2008. gadam tādējādi tiek samazināti ikgadējie deficīta rādītāji par 0,9 — 1,2 procenta punktu. Pārejas posms beidzas ar paziņojumu 2007. gada martā.

(6)  Šie rādītāji nav koriģēti, proti, tie ietver pensiju reformas slogu. Tos uzrāda, lai veiktu salīdzinājumu ar iepriekšējo programmu un Komisijas dienestu 2004. gada rudens prognozēm, kā arī pieņemot, ka 2007. un 2008. gada mērķi negūs labumu no otrā pīlāra peniju fondu pārklasifikācijas.

(7)  Šajās Komisijas prognozēs nav iekļauti koriģēti rādītāji, un tādējādi tie ietver pensiju reformas slogu.

(8)  Ungārijas 2004. gada maija konverģences programmā iekļautie rādītāji ietver pensiju reformas slogu.

Avoti:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2004. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu veiktie aprēķini.

---

| 19.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/17

---

PADOMES ATZINUMS

(2005. gada 8. marts)

par atjaunināto Slovēnijas konverģences programmu 2004. — 2007. gadam

(2005/C 177/06)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2005. gada 8. martā pārbaudīja atjaunināto Slovēnijas konverģences programmu, kas aptver laika posmu no 2004. līdz 2007. gadam. Programma daļēji atbilst prasībām par informāciju, kas noteiktas “rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu”. Valdības konti pilnībā neatbilst EKSA95 standartiem, kā to apliecina lielais “citu” ieņēmumu un izdevumu īpatsvars, izteikts procentuāli no IKP. Tādējādi Slovēnija ir aicināta panākt pilnīgu atbilstību datu prasībām. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2005. gada 8. martā pārbaudīja atjaunināto Slovēnijas konverģences programmu, kas aptver laika posmu no 2004. līdz 2007. gadam. Programma daļēji atbilst prasībām par informāciju, kas noteiktas “rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu”. Valdības konti pilnībā neatbilst EKSA95 standartiem, kā to apliecina lielais “citu” ieņēmumu un izdevumu īpatsvars, izteikts procentuāli no IKP. Tādējādi Slovēnija ir aicināta panākt pilnīgu atbilstību datu prasībām.

| (2) | Balstoties uz pašreiz pieejamo informāciju, makroekonomikas scenārijs, kas ir programmas pamatā, atspoguļo ticamus izaugsmes pieņēmumus. Tiek plānots, ka reālā IKP pieaugums, kas 2004. gadā bija 4,0 %, turpinās pieaugt tādā pašā tempā visu atlikušo programmas laiku. Aplēses par inflāciju šķiet sasniedzamas, tomēr risks saglabājas. |
| --- | --- |

(2)

Balstoties uz pašreiz pieejamo informāciju, makroekonomikas scenārijs, kas ir programmas pamatā, atspoguļo ticamus izaugsmes pieņēmumus. Tiek plānots, ka reālā IKP pieaugums, kas 2004. gadā bija 4,0 %, turpinās pieaugt tādā pašā tempā visu atlikušo programmas laiku. Aplēses par inflāciju šķiet sasniedzamas, tomēr risks saglabājas.

| (3) | Programmas pamatā esošā budžeta stratēģija paredz panākt stabilas valsts finanses saskaņā ar definēto budžeta stāvokli tuvu līdzsvaram, tomēr tas netiek plānots programmas laikā. Programmas laikā paredzēts pakāpeniski samazināt vispārējo valsts budžeta deficītu atbilstoši tam, kā tiks samazināts izdevumu īpatsvars procentuāli no IKP. Ieņēmumu līmenis nepārtraukti samazināsies līdz 2006. gadam, bet programmas laika beigās tas atkal pieaugs līdz iepriekšējam līmenim, ņemot vērā neto pozitīvo ietekmi uz budžetu saistībā ar dalību ES. Saskaņā ar korekciju virzību nākamo četru gadu laikā deficīts samazināsies divas reizes un 2007. gadā nedaudz pārsniegs 1 %. Salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu šī atjauninātā programma vispārēji apstiprina plānotās korekcijas pret nedaudz labvēlīgāku makroekonomikas scenāriju. |
| --- | --- |

(3)

Programmas pamatā esošā budžeta stratēģija paredz panākt stabilas valsts finanses saskaņā ar definēto budžeta stāvokli tuvu līdzsvaram, tomēr tas netiek plānots programmas laikā. Programmas laikā paredzēts pakāpeniski samazināt vispārējo valsts budžeta deficītu atbilstoši tam, kā tiks samazināts izdevumu īpatsvars procentuāli no IKP. Ieņēmumu līmenis nepārtraukti samazināsies līdz 2006. gadam, bet programmas laika beigās tas atkal pieaugs līdz iepriekšējam līmenim, ņemot vērā neto pozitīvo ietekmi uz budžetu saistībā ar dalību ES. Saskaņā ar korekciju virzību nākamo četru gadu laikā deficīts samazināsies divas reizes un 2007. gadā nedaudz pārsniegs 1 %. Salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu šī atjauninātā programma vispārēji apstiprina plānotās korekcijas pret nedaudz labvēlīgāku makroekonomikas scenāriju.

| (4) | Šķiet, ka šīs programmas budžeta prognožu riski ir samērā līdzsvaroti. No vienas puses, budžeta deficīta līmeni pamato ticams makroekonomikas scenārijs. Turklāt valdībai pašai jālemj, vai atteikties no prasībām par turpmākiem izdevumiem, lai noturētu deficīta līmeni gadījumā, ja to apdraudētu nelabvēlīgi apstākļi, kā tas notika 2004. gadā. Arī 2005. — 2007. gadā paredzētie ikgadējie PVN ieņēmumu zudumi 0,3 % apjomā no IKP, iespējams, ir novērtēti pārāk augstu, netieši norādot, ka nodokļu ieņēmumu prognozes ir pārlieku piesardzīgas. No otras puses, ieņēmumu apjoms no tiešajiem nodokļiem pēc pieņemtās nodokļu reformas varētu būt neskaidrs. Tajā pašā laikā, reālos rādītājus par 2007. gadu daļēji nosaka jaunais ES finanšu plāns laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam, saskaņā ar kuru paredzams ievērojams ES budžeta līdzekļu neto ieplūduma pieaugums. Turklāt pastāv risks pārtērēt izdevumus, jo sevišķi saistībā ar pensiju izdevumiem, ja 2006. gadam plānotās kārtējās pensiju indeksāciju formulas pārskatīšanas dēļ rādītāji atslābtu. |
| --- | --- |

(4)

Šķiet, ka šīs programmas budžeta prognožu riski ir samērā līdzsvaroti. No vienas puses, budžeta deficīta līmeni pamato ticams makroekonomikas scenārijs. Turklāt valdībai pašai jālemj, vai atteikties no prasībām par turpmākiem izdevumiem, lai noturētu deficīta līmeni gadījumā, ja to apdraudētu nelabvēlīgi apstākļi, kā tas notika 2004. gadā. Arī 2005. — 2007. gadā paredzētie ikgadējie PVN ieņēmumu zudumi 0,3 % apjomā no IKP, iespējams, ir novērtēti pārāk augstu, netieši norādot, ka nodokļu ieņēmumu prognozes ir pārlieku piesardzīgas. No otras puses, ieņēmumu apjoms no tiešajiem nodokļiem pēc pieņemtās nodokļu reformas varētu būt neskaidrs. Tajā pašā laikā, reālos rādītājus par 2007. gadu daļēji nosaka jaunais ES finanšu plāns laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam, saskaņā ar kuru paredzams ievērojams ES budžeta līdzekļu neto ieplūduma pieaugums. Turklāt pastāv risks pārtērēt izdevumus, jo sevišķi saistībā ar pensiju izdevumiem, ja 2006. gadam plānotās kārtējās pensiju indeksāciju formulas pārskatīšanas dēļ rādītāji atslābtu.

| (5) | Ņemot vērā risku novērtējumu, programmā paredzētā budžeta nostādne var nenodrošināt pietiekamu drošības rezervi, lai nepārsniegtu deficīta slieksni 3 % no IKP, pastāvot parastām makroekonomikas svārstībām, izņemot pēdējo programmas gadu. Turklāt tā nav pietiekama, lai sasniegtu Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto vidēja termiņa mērķi, t.i., līdz 2007. gadam nodrošinātu budžeta stāvokli tuvu līdzsvaram. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā risku novērtējumu, programmā paredzētā budžeta nostādne var nenodrošināt pietiekamu drošības rezervi, lai nepārsniegtu deficīta slieksni 3 % no IKP, pastāvot parastām makroekonomikas svārstībām, izņemot pēdējo programmas gadu. Turklāt tā nav pietiekama, lai sasniegtu Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto vidēja termiņa mērķi, t.i., līdz 2007. gadam nodrošinātu budžeta stāvokli tuvu līdzsvaram.

| (6) | Valsts bruto parāds ir salīdzinoši zems: saskaņā ar novērtējumu 2004. gadā parāds bija 30,2 % no IKP, kas ir mazāk par Līgumā noteikto atsauces vērtību 60 % no IKP; tiek plānots, ka 2007. gadā parāds būs 29,7 %. |
| --- | --- |

(6)

Valsts bruto parāds ir salīdzinoši zems: saskaņā ar novērtējumu 2004. gadā parāds bija 30,2 % no IKP, kas ir mazāk par Līgumā noteikto atsauces vērtību 60 % no IKP; tiek plānots, ka 2007. gadā parāds būs 29,7 %.

| (7) | Slovēnijā varētu pastāvēt risks attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību ilgtermiņā, kuru svarīgs elements ir plānotās budžeta izmaksas saistībā ar iedzīvotāju novecošanos. Notiekošā pensiju reforma ir pozitīvi ietekmējusi budžetu, tomēr plānotais pensiju izdevumu pieaugums pēc 2020. gada ir ļoti augsts. Turklāt, neraugoties uz dažu racionalizācijas pasākumu ieviešanu veselības aprūpes sistēmā 2004. gadā, valsts finanšu ilgtspējības uzlabošanos ilgtermiņā ietekmētu turpmāka pamatīga veselības aprūpes sistēmas reforma. |
| --- | --- |

(7)

Slovēnijā varētu pastāvēt risks attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību ilgtermiņā, kuru svarīgs elements ir plānotās budžeta izmaksas saistībā ar iedzīvotāju novecošanos. Notiekošā pensiju reforma ir pozitīvi ietekmējusi budžetu, tomēr plānotais pensiju izdevumu pieaugums pēc 2020. gada ir ļoti augsts. Turklāt, neraugoties uz dažu racionalizācijas pasākumu ieviešanu veselības aprūpes sistēmā 2004. gadā, valsts finanšu ilgtspējības uzlabošanos ilgtermiņā ietekmētu turpmāka pamatīga veselības aprūpes sistēmas reforma.

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padomes uzskata, ka Slovēnijai būtu:

| i) | jāizmanto katra iespēja, lai paātrinātu vispārējā valsts budžeta deficīta samazināšanu; |
| --- | --- |

i)

jāizmanto katra iespēja, lai paātrinātu vispārējā valsts budžeta deficīta samazināšanu;

| ii) | jāveic turpmāki pasākumi, lai uzlabotu valsts finanšu ilgtspējību ilgtermiņā., tostarp pensiju un veselības aprūpes sistēmu reformas. |
| --- | --- |

ii)

jāveic turpmāki pasākumi, lai uzlabotu valsts finanšu ilgtspējību ilgtermiņā., tostarp pensiju un veselības aprūpes sistēmu reformas.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | KP 2005.g. janvāris | 4,0 | 3,8 | 3,9 | 4,0 |
| KOM 2004.g. oktobris | 4,0 | 3,6 | 3,8 | nav |
| KP maijs, 2004 | 3,6 | 3,7 | 3,8 | 3,9 |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 20051.g. janvāris (2) | 3,6 | 3,0 | 2,7 | 2,6 |
| KOM 2004.g. oktobris | 3,9 | 3,4 | 3,0 | nav |
| KP maijs, 2004 (2) | 3,3 | 3,0 | 2,7 | 2,6 |
| Valsts bilance
  (% no IKP) | KP 2005.g. janvāris | – 2,1 | – 2,1 | – 1,8 | – 1,1 |
| KOM 2004.g. oktobris | – 2,3 | – 2,2 | – 1,9 | nav |
| KP maijs, 2004 | – 1,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 0,9 |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2005.g. janvāris | – 0,3 | – 0,4 | – 0,2 | 0,4 |
| KOM 2004.g. oktobris | – 0,3 | – 0,2 | – 0,1 | nav |
| KP maijs, 2004 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,2 | 0,4 |
| Valdības bruto parāds
  (% no IKP) | KP 2005.g. janvāris | 30,2 | 30,7 | 30,9 | 29,7 |
| KOM 2004.g. oktobris | 30,9 | 30,8 | 30,6 | nav |
| KP maijs, 2004 | 29,1 | 29,5 | 29,4 | 28,4 |
| Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2004. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM) |

2004

2005

2006

2007

Reālais IKP

(izmaiņas %)

KP 2005.g. janvāris

4,0

3,8

3,9

4,0

KOM 2004.g. oktobris

4,0

3,6

3,8

nav

KP maijs, 2004

3,6

3,7

3,8

3,9

SPCI inflācija

(%)

KP 20051.g. janvāris (2)

3,6

3,0

2,7

2,6

KOM 2004.g. oktobris

3,9

3,4

3,0

nav

KP maijs, 2004 (2)

3,3

3,0

2,7

2,6

Valsts bilance

(% no IKP)

KP 2005.g. janvāris

– 2,1

– 2,1

– 1,8

– 1,1

KOM 2004.g. oktobris

– 2,3

– 2,2

– 1,9

nav

KP maijs, 2004

– 1,9

– 1,8

– 1,5

– 0,9

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2005.g. janvāris

– 0,3

– 0,4

– 0,2

0,4

KOM 2004.g. oktobris

– 0,3

– 0,2

– 0,1

nav

KP maijs, 2004

– 0,3

– 0,4

– 0,2

0,4

Valdības bruto parāds

(% no IKP)

KP 2005.g. janvāris

30,2

30,7

30,9

29,7

KOM 2004.g. oktobris

30,9

30,8

30,6

nav

KP maijs, 2004

29,1

29,5

29,4

28,4

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2004. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM)

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Visi šajā tekstā minētie dokumenti ir atrodami šajā tīmekļa vietnē

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  PCI inflācija konverģences programmai

Avoti:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2004. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM)

---

| 19.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/19

---

PADOMES ATZINUMS

(2005. gada 8. marts)

par atjaunināto Apvienotās Karalistes 2003./2004. — 2009./2010. gada konverģences programmu

(2005/C 177/07)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1)un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2005. gada 8. martā izskatīja atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu, kas aptver laiku no 2003./2004. līdz 2009./2010. finanšu gadam. Programmā ir daļēji ievērotas prasības, kas datiem izvirzītas pārskatītajos “noteikumos par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu”. Kaut arī dati, kas attiecas uz kopējiem izdevumiem un ieņēmumiem, pamatojas uz EKS95 sastāvdaļām, tos apkopojot, ir lietotas dažādas metodes; bilances tas neiespaido (2). Atjauninātajā programmā ieņēmumi no noieta UMTS tīklā joprojām ir aplūkoti kā gada ieņēmumu plūsma, nevis kā aktīvu pārdošana. Tāpēc Apvienotā Karaliste ir aicināta pilnībā ievērot datiem izvirzītās prasības. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2005. gada 8. martā izskatīja atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu, kas aptver laiku no 2003./2004. līdz 2009./2010. finanšu gadam. Programmā ir daļēji ievērotas prasības, kas datiem izvirzītas pārskatītajos “noteikumos par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu”. Kaut arī dati, kas attiecas uz kopējiem izdevumiem un ieņēmumiem, pamatojas uz EKS95 sastāvdaļām, tos apkopojot, ir lietotas dažādas metodes; bilances tas neiespaido (2). Atjauninātajā programmā ieņēmumi no noieta UMTS tīklā joprojām ir aplūkoti kā gada ieņēmumu plūsma, nevis kā aktīvu pārdošana. Tāpēc Apvienotā Karaliste ir aicināta pilnībā ievērot datiem izvirzītās prasības.

| (2) | Programmā ir ietverti divi dažādi makroekonomisko rādītāju un budžeta prognožu modeļi: galvenais makroekonomikas scenārijs un scenārijs, kas paredz mazāku pieaugumu un balstās uz pieņēmumiem par tādu pieauguma tendenci, kas par vienu ceturto daļu no procentu punkta ir mazāka nekā galvenā prognoze; valsts finanšu prognožu pamatā ir galvenā prognoze. Tādējādi, vērtējot budžeta prognozes, mazāka pieauguma scenārijs ir uzskatāms par atsauci, un tas atspoguļo visnotaļ ticamus pieņēmumus. Scenārijs 2005. gadā paredz reālu 3 % IKP pieaugumu, kas ir tikai mazliet mazāks par 3,25 % pieaugumu 2004. gadā — pirms tas samazinās līdz 2,25 % līdz 2007./2008. finanšu gadam. Ņemot vērā pieejamo informāciju, 2005. gadā IKP pieaugums varētu būt lēnāks nekā prognozēts. Vidējā termiņā pieņēmums par pieauguma tendenci, kas ir valsts finanšu prognožu pamatā, iespējams, tomēr varētu apstiprināt piesardzīgu vērtējumu. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju arī šķiet ticamas. |
| --- | --- |

(2)

Programmā ir ietverti divi dažādi makroekonomisko rādītāju un budžeta prognožu modeļi: galvenais makroekonomikas scenārijs un scenārijs, kas paredz mazāku pieaugumu un balstās uz pieņēmumiem par tādu pieauguma tendenci, kas par vienu ceturto daļu no procentu punkta ir mazāka nekā galvenā prognoze; valsts finanšu prognožu pamatā ir galvenā prognoze. Tādējādi, vērtējot budžeta prognozes, mazāka pieauguma scenārijs ir uzskatāms par atsauci, un tas atspoguļo visnotaļ ticamus pieņēmumus. Scenārijs 2005. gadā paredz reālu 3 % IKP pieaugumu, kas ir tikai mazliet mazāks par 3,25 % pieaugumu 2004. gadā — pirms tas samazinās līdz 2,25 % līdz 2007./2008. finanšu gadam. Ņemot vērā pieejamo informāciju, 2005. gadā IKP pieaugums varētu būt lēnāks nekā prognozēts. Vidējā termiņā pieņēmums par pieauguma tendenci, kas ir valsts finanšu prognožu pamatā, iespējams, tomēr varētu apstiprināt piesardzīgu vērtējumu. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju arī šķiet ticamas.

| (3) | Apvienotās Karalistes fiskālās politikas sistēmas pamatā ir divi iekšzemes fiskālās politikas noteikumi, kas ir paredzēti valsts sektoram: “zelta likums”, kas tiecas nodrošināt, lai ekonomiskā cikla gaitā valsts aizņēmumi finansētu tikai neto investīcijas, nevis segtu kārtējos izdevumus; un “stabilu investīciju likums”, kas cikla gaitā tiecas valsts sektora neto parādu noturēt “stabilu un piesardzīgu” — mazāku par 40 % no IKP. Šajā sistēmā atjauninātā programma prognozē deficīta samazinājumu — no 2003./2004. finanšu gadam lēstajiem 3,2 % no IKP līdz mazāk par 3 % no atsauces vērtības 2004./2005. finanšu gadam (finanšu gads ir Apvienotās Karalistes valsts finanšu novērtējuma atsauces periods saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu). Atjauninātā programma pēc tam prognozē turpmāku pakāpenisku deficīta samazinājumu vidējā termiņā — 2008./2009. finanšu gadā līdz 1,7 %. Izdevumu attiecība saskaņā ar valdības politikas prioritātēm joprojām pieaug, bet paredzētais ieņēmumu attiecības pieaugums — ja to panāktu — uzlabotu vispārējo valsts budžeta bilanci.Vispārējo izdevumu jomā pašlaik īsteno nozīmīgu valsts investīciju programmu, kas tiecas palielināt vispārējus valsts investīcijas neto izteiksmē no 1,9 % no IKP 2004./2005. finanšu gadā līdz 2,4 % 2007./2008. finanšu gadā. Deficīta prognozes gan šim, gan arī nākamajam finanšu gadam ir pārskatītas uz augšu salīdzinājumā ar atjaunināto 2003. gada programmu; tomēr no 2005./2006. finanšu gada atjauninātajā programmā dotās vidēja termiņa prognozes uzrāda mazliet straujāku valsts finanšu konsolidāciju nekā iepriekšējā atjauninātajā programmā ietvertās. |
| --- | --- |

(3)

Apvienotās Karalistes fiskālās politikas sistēmas pamatā ir divi iekšzemes fiskālās politikas noteikumi, kas ir paredzēti valsts sektoram: “zelta likums”, kas tiecas nodrošināt, lai ekonomiskā cikla gaitā valsts aizņēmumi finansētu tikai neto investīcijas, nevis segtu kārtējos izdevumus; un “stabilu investīciju likums”, kas cikla gaitā tiecas valsts sektora neto parādu noturēt “stabilu un piesardzīgu” — mazāku par 40 % no IKP. Šajā sistēmā atjauninātā programma prognozē deficīta samazinājumu — no 2003./2004. finanšu gadam lēstajiem 3,2 % no IKP līdz mazāk par 3 % no atsauces vērtības 2004./2005. finanšu gadam (finanšu gads ir Apvienotās Karalistes valsts finanšu novērtējuma atsauces periods saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu). Atjauninātā programma pēc tam prognozē turpmāku pakāpenisku deficīta samazinājumu vidējā termiņā — 2008./2009. finanšu gadā līdz 1,7 %. Izdevumu attiecība saskaņā ar valdības politikas prioritātēm joprojām pieaug, bet paredzētais ieņēmumu attiecības pieaugums — ja to panāktu — uzlabotu vispārējo valsts budžeta bilanci.Vispārējo izdevumu jomā pašlaik īsteno nozīmīgu valsts investīciju programmu, kas tiecas palielināt vispārējus valsts investīcijas neto izteiksmē no 1,9 % no IKP 2004./2005. finanšu gadā līdz 2,4 % 2007./2008. finanšu gadā. Deficīta prognozes gan šim, gan arī nākamajam finanšu gadam ir pārskatītas uz augšu salīdzinājumā ar atjaunināto 2003. gada programmu; tomēr no 2005./2006. finanšu gada atjauninātajā programmā dotās vidēja termiņa prognozes uzrāda mazliet straujāku valsts finanšu konsolidāciju nekā iepriekšējā atjauninātajā programmā ietvertās.

| (4) | Visnotaļ pastāv risks, ka budžeta iznākums varētu būt sliktāks nekā īstermiņā ir prognozēts programmā. Gan īstermiņā, gan arī vidējā termiņā pastāv riski attiecībā uz to, kādā apjomā var atgūt neiekasēto ienākuma nodokli. Valdības departamentiem būs jāiztiek ar mazākiem budžetiem, jo īpaši laikā, kad no 2006./2007. finanšu gada ir prognozēts mazāks izdevumu pieaugums, un tie varētu likt lietā uzkrāto neiztērēto bilanču atlikumus. No 2006./2007. finanšu gada negatīvus riskus atsver ar samērā piesardzīgām makroekonomikas prognozēm. |
| --- | --- |

(4)

Visnotaļ pastāv risks, ka budžeta iznākums varētu būt sliktāks nekā īstermiņā ir prognozēts programmā. Gan īstermiņā, gan arī vidējā termiņā pastāv riski attiecībā uz to, kādā apjomā var atgūt neiekasēto ienākuma nodokli. Valdības departamentiem būs jāiztiek ar mazākiem budžetiem, jo īpaši laikā, kad no 2006./2007. finanšu gada ir prognozēts mazāks izdevumu pieaugums, un tie varētu likt lietā uzkrāto neiztērēto bilanču atlikumus. No 2006./2007. finanšu gada negatīvus riskus atsver ar samērā piesardzīgām makroekonomikas prognozēm.

| (5) | No risku vērtējuma neizriet, ka budžeta nostādne programmā paredzētu pietiekamu drošības rezervi, lai jebkurā prognozes perioda punktā vēsturisku makroekonomikas svārstību dēļ nepārsniegtu deficīta robežlielumu — 3 % no IKP. Pēdējos gados risks tomēr šķiet mazāks, ja ņem vērā to, ka Apvienotās Karalistes tautsaimniecība pēdējos gados ir kļuvusi stabilāka, un arī piesardzīgo pieeju pieņēmumiem par pieauguma tendenci, kas ir valsts finanšu prognožu pamatā. Ar to nepietiek, lai nodrošinātu Stabilitātes un izaugsmes pakta vidējā termiņa mērķa sasniegšanu — panākt līdzsvaram tuvu budžeta stāvokli līdz 2009./2010. finanšu gadam. Jāuzsver tomēr, ka parāda proporcija ir samērā maza un iepriekš minētās nozīmīgās valsts investīciju programmas īstenošana ietekmē prognozētās bilances. |
| --- | --- |

(5)

No risku vērtējuma neizriet, ka budžeta nostādne programmā paredzētu pietiekamu drošības rezervi, lai jebkurā prognozes perioda punktā vēsturisku makroekonomikas svārstību dēļ nepārsniegtu deficīta robežlielumu — 3 % no IKP. Pēdējos gados risks tomēr šķiet mazāks, ja ņem vērā to, ka Apvienotās Karalistes tautsaimniecība pēdējos gados ir kļuvusi stabilāka, un arī piesardzīgo pieeju pieņēmumiem par pieauguma tendenci, kas ir valsts finanšu prognožu pamatā. Ar to nepietiek, lai nodrošinātu Stabilitātes un izaugsmes pakta vidējā termiņa mērķa sasniegšanu — panākt līdzsvaram tuvu budžeta stāvokli līdz 2009./2010. finanšu gadam. Jāuzsver tomēr, ka parāda proporcija ir samērā maza un iepriekš minētās nozīmīgās valsts investīciju programmas īstenošana ietekmē prognozētās bilances.

| (6) | Lēš, ka 2003./2004. finanšu gadā bruto parāda proporcija ir sasniegusi 39,5 % no IKP un ir krietni mazāka par Līgumā doto atsauces vērtību — 60 % no IKP. Programma paredz, ka parāda proporcija pieaugs maz: par nepilniem diviem procentu punktiem laikā līdz 2009./2010. finanšu gadam. |
| --- | --- |

(6)

Lēš, ka 2003./2004. finanšu gadā bruto parāda proporcija ir sasniegusi 39,5 % no IKP un ir krietni mazāka par Līgumā doto atsauces vērtību — 60 % no IKP. Programma paredz, ka parāda proporcija pieaugs maz: par nepilniem diviem procentu punktiem laikā līdz 2009./2010. finanšu gadam.

| (7) | Šķiet, ka finanšu ilgtermiņa stabilitātes ziņā Apvienotā Karaliste ir samērā labvēlīgā stāvoklī, par spīti paredzētām budžeta izmaksām, ko rada iedzīvotāju novecošana. Samērā mazā valsts parāda un IKP proporcija, kā arī Apvienotās Karalistes iestāžu pašreizējā politikā paredzētā, īpaši uzsvērtā valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāte, šai sakarā ir jāvērtē pozitīvi. Būtu jāpieļauj lielāki ar sabiedrības novecošanu saistīti izdevumi, jo pastāv iespējamība, ka nebūs pietiekama nodrošinājuma ar privātām pensijām, un tas var ietekmēt valsts finanses, tāpēc iestādes no 2005. gada aprīļa ir ieviesušas Pensiju aizsardzības fondu, lai aizsargātu privātu, konkrētu pabalstu sistēmu dalībniekus, ja sponsorētājfirmas kļūtu maksātnespējīgas, un sistēmā nepietiktu aktīvu, lai nosegtu saistības. Tādi pasākumi ir atbalstāmi, taču to efektivitāte vēl jāpārbauda. Tam, ka nodokļi Apvienotā Karalistē ir samērā mazi, būtu jāatvieglina likvidēt kādas budžeta nelīdzsvarotības, kas varētu rasties ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(7)

Šķiet, ka finanšu ilgtermiņa stabilitātes ziņā Apvienotā Karaliste ir samērā labvēlīgā stāvoklī, par spīti paredzētām budžeta izmaksām, ko rada iedzīvotāju novecošana. Samērā mazā valsts parāda un IKP proporcija, kā arī Apvienotās Karalistes iestāžu pašreizējā politikā paredzētā, īpaši uzsvērtā valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāte, šai sakarā ir jāvērtē pozitīvi. Būtu jāpieļauj lielāki ar sabiedrības novecošanu saistīti izdevumi, jo pastāv iespējamība, ka nebūs pietiekama nodrošinājuma ar privātām pensijām, un tas var ietekmēt valsts finanses, tāpēc iestādes no 2005. gada aprīļa ir ieviesušas Pensiju aizsardzības fondu, lai aizsargātu privātu, konkrētu pabalstu sistēmu dalībniekus, ja sponsorētājfirmas kļūtu maksātnespējīgas, un sistēmā nepietiktu aktīvu, lai nosegtu saistības. Tādi pasākumi ir atbalstāmi, taču to efektivitāte vēl jāpārbauda. Tam, ka nodokļi Apvienotā Karalistē ir samērā mazi, būtu jāatvieglina likvidēt kādas budžeta nelīdzsvarotības, kas varētu rasties ilgtermiņā.

| (8) | Programmā ieskicētā ekonomikas politika daļēji atbilst konkrēti Apvienotajai Karalistei dotajiem ieteikumiem par tās finansēm, kas ir tai adresēts vispārējo ekonomikas politikas pamatnostādņu 2004. gada atjauninājumā, proti, Apvienotajai Karalistei bija ieteikts “censties izvairīties no pārmērīga deficīta, lai uzlabotu cikliski koriģētu budžeta stāvokli valsts finanšu konsolidēšanai, kas atbilst bezdeficīta budžetam vai ar pārpalikumu valsts budžetam vidējā termiņā”. Visnotaļ pastāv risks, ka budžeta iznākums varētu būt sliktāks nekā īstermiņā ir prognozēts programmā. Turklāt plānotā nebūtiskās inflācijas nostādne 2005./2006. finanšu gadā un vidējā termiņa fiskālā nostādne pilnībā nesaskan ar vispārējās ekonomikas politikas pamatnostādnēs dotajiem ieteikumiem. |
| --- | --- |

(8)

Programmā ieskicētā ekonomikas politika daļēji atbilst konkrēti Apvienotajai Karalistei dotajiem ieteikumiem par tās finansēm, kas ir tai adresēts vispārējo ekonomikas politikas pamatnostādņu 2004. gada atjauninājumā, proti, Apvienotajai Karalistei bija ieteikts “censties izvairīties no pārmērīga deficīta, lai uzlabotu cikliski koriģētu budžeta stāvokli valsts finanšu konsolidēšanai, kas atbilst bezdeficīta budžetam vai ar pārpalikumu valsts budžetam vidējā termiņā”. Visnotaļ pastāv risks, ka budžeta iznākums varētu būt sliktāks nekā īstermiņā ir prognozēts programmā. Turklāt plānotā nebūtiskās inflācijas nostādne 2005./2006. finanšu gadā un vidējā termiņa fiskālā nostādne pilnībā nesaskan ar vispārējās ekonomikas politikas pamatnostādnēs dotajiem ieteikumiem.

Ņemot vērā iepriekš minēto vērtējumu, Padome atzīst, ka Apvienotajai Karalistei vajadzētu

| i) | nodrošināt, lai deficīts būtu mazāks par 3 % no IKP, kā paredzēts plānos, un |
| --- | --- |

i)

nodrošināt, lai deficīts būtu mazāks par 3 % no IKP, kā paredzēts plānos, un

| ii) | uzlabot cikliski piemēroto nostāju, nodrošinot to, lai vidējā termiņā panāktu un uzturētu līdzsvaram tuvu budžeta stāvokli — vai tā pārpalikumu. |
| --- | --- |

ii)

uzlabot cikliski piemēroto nostāju, nodrošinot to, lai vidējā termiņā panāktu un uzturētu līdzsvaram tuvu budžeta stāvokli — vai tā pārpalikumu.

Nozīmīgāko makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| 1. | Augstākās makroekonomikas prognozes |
| --- | --- |

1.

2004

2005

2006

2007

2008

Faktiskais IKP — plānotais

(pārmaiņas procentos)

KP 12/2004

3Formula

3–3Formula

2Formula–3

2Formula–2Formula

nav datu

KOM

3,3

2,8

2,8

nav datu

nav datu

KP 12/2003

3–3Formula

3–3Formula

2Formula–3

nav datu

nav datu

SPCI inflācija

(%)

KP 12/2004

1Formula

1Formula

2

2

nav datu

KOM

1,4

1,9

2,0

nav datu

nav datu

KP 12/2003

1Formula

2

2

nav datu

nav datu

| 2. | Makroekonomikas prognoze, kas ir valsts finanšu prognozes pamatā |
| --- | --- |

2.

2004/05

2005/06

2006/07

2007/08

2008/09

Reālais IKP — valsts finanses (4)

(pārmaiņas procentos)

KP 12/2004

3Formula

3

2Formula

2Formula

2Formula

KOM (5)

3,3

2,8

2,8

nav datu

nav datu

KP 12/2003

3Formula

2Formula

2Formula

2Formula

2Formula

SPCI inflācija

(%)

KP 12/2004

1Formula

1Formula

2

2

2

KOM (5)

1,4

1,9

2,0

nav datu

nav datu

KP 12/2003

1Formula

2

2

2

2

Valsts bilance (6)

(% no IKP)

CP 12/2004

– 2,9

– 2,8

– 2,3

– 2,1

– 1,7

KOM (5)

– 2,8

– 2,6

– 2,4

nav datu

nav datu

KP 12/2003

– 2,7

– 2,5

– 2,2

– 2,1

– 1,9

Primārā bilance (7)

(% no IKP)

KP 12/2004

– 0,9

– 0,7

– 0,2

– 0,1

nav datu

KOM (5)

– 0,9

– 0,6

– 0,4

nav datu

nav datu

KP 12/2003

– 0,5

– 0,4

nav datu

nav datu

nav datu

Cikliski koriģēta bilance

(% no IKP)

KP 12/2004 (3)

– 2,8

– 2,9

– 2,3

– 2,0

– 1,6

KOM (5)

– 2,7

– 2,4

– 2,1

nav datu

nav datu

KP 12/2003 (3)

– 2,4

– 2,4

– 2,2

– 2,0

– 1,8

Valsts bruto parāds

(% no IKP)

KP 12/2004

40,9

41,8

42,4

42,8

42,8

KOM (5)

40,4

40,9

41,2

nav datu

nav datu

KP 12/2003

40,2

40,8

41,1

41,4

41,5

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu izstrādātās ekonomikas prognozes (KOM) 2004. gada rudenim; Komisijas dienestu veiktie aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti ir atrodami Internetsā:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Apvienotās karalistes iestādes, tehniskos sīkumus pārrunājot ar Komisiju, ir labi izskaidrojušas datus. Ja tehniskie skaidrojumi būtu minēti atjauninājumā, programmu uzskatītu par tādu, kas lielākoties atbilst prasībām attiecībā uz datiem pārskatītajos “noteikumos par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu”.

(3)  Komisijas dienestu aprēķini, pamatojoties uz programmā atrodamo informāciju.

(4)  IKP prognoze, kas pamato iestāžu prognozes par valsts finansēm; tā balstās uz pieņēmumiem par pieauguma tendenci, par vienu ceturto daļu procentu punkta mazāku nekā iestāžu galvenā prognozē.

(5)  Komisijas rīcībā esošie dati ir iegūti par kalendāra gadu (piemēram, 2004. kalendāra gads atbilst 2004./2005. finanšu gadam).

(6)  Apvienotās Karalistes iestādes vispārējās valsts bilances prognozēs ietver gada ieņēmumus aptuveni £1.0 miljarda apjomā par UMTS atļaujām 2000. gadā. Lai to koriģētu, un prognozes varētu samērot ar EDP bāzi, no bilances ik gadu jāatņem apmēram 0,1 procenta punkts (t.i., jāpalielina deficīts). Visi dati tabulā ir doti pēc šādas Komisijas dienestu veiktas atjauninājumā ietverto datu korekcijas.

(7)  Iestādes dod primāras bilances bez procentiem tīrā izteiksmē, nevis tikai procentu maksājumus, kā dara Komisija. Tabulā dotie skaitļi ir Komisijas dienestu pārrēķināti, izmantojot atjauninātās programmas 4.4. tabulu.

Avoti:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu izstrādātās ekonomikas prognozes (KOM) 2004. gada rudenim; Komisijas dienestu veiktie aprēķini.

---

Komisija

| 19.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/22

---

Euro maiņas kurss (1)

2005. gada 18. jūlijs

(2005/C 177/08)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2054 |
| JPY | Japānas jēna | 135,29 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4604 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,68995 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,373 |
| CHF | Šveices franks | 1,5601 |
| ISK | Islandes krona | 78,65 |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,9515 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,956 |
| CYP | Kipras mārciņa | 0,5738 |
| CZK | Čehijas krona | 30,158 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 246,48 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6961 |
| MTL | Maltas lira | 0,4293 |
| PLN | Polijas zlots | 4,1141 |
| RON | Rumānijas leja | 3,5605 |
| SIT | Slovēnijas tolērs | 239,48 |
| SKK | Slovākijas krona | 38,989 |
| TRY | Turcijas lira | 1,6089 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6108 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,469 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,3736 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7904 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0354 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 247,29 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 8,0343 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,9765 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,303 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 11 818,95 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,5805 |
| PHP | Filipīnu peso | 66,99 |
| RUB | Krievijas rublis | 34,577 |
| THB | Taizemes bats | 50,398 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2054

JPY

Japānas jēna

135,29

DKK

Dānijas krona

7,4604

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,68995

SEK

Zviedrijas krona

9,373

CHF

Šveices franks

1,5601

ISK

Islandes krona

78,65

NOK

Norvēģijas krona

7,9515

BGN

Bulgārijas Ieva

1,956

CYP

Kipras mārciņa

0,5738

CZK

Čehijas krona

30,158

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

246,48

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6961

MTL

Maltas lira

0,4293

PLN

Polijas zlots

4,1141

RON

Rumānijas leja

3,5605

SIT

Slovēnijas tolērs

239,48

SKK

Slovākijas krona

38,989

TRY

Turcijas lira

1,6089

AUD

Austrālijas dolārs

1,6108

CAD

Kanādas dolārs

1,469

HKD

Hongkongas dolārs

9,3736

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7904

SGD

Singapūras dolārs

2,0354

KRW

Dienvidkorejas vons

1 247,29

ZAR

Dienvidāfrikas rands

8,0343

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,9765

HRK

Horvātijas kuna

7,303

IDR

Indonēzijas rūpija

11 818,95

MYR

Malaizijas ringits

4,5805

PHP

Filipīnu peso

66,99

RUB

Krievijas rublis

34,577

THB

Taizemes bats

50,398

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 19.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/23

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(2005/C 177/09)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

Lēmuma pieņemšanas diena: 22.4.2005.

Dalībvalsts: Itālija (Toskāna)

Atbalsta numurs: N 7/2004

Nosaukums: Atbalsta piešķiršana zivsaimniecībai.

Mērķis: Atbalsts zivsaimniecības un akvakultūras nozarei.

Juridiskais pamats: Legge regionale del 23 dicembre 2003.

Budžets: EUR 4,39 miljoni

Ilgums: 3 gadi

Atbalsta intensitāte un apjoms: Atbilstoši Direktīvā (EK) Nr. 2792/1999 paredzētajam atbalsta apjomam.

Lēmuma teksts autentiskā(s) valodā(s), no kura ir izņemta konfidenciālā informācija, ir pieejams šajā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Pieņemšanas datums: 22.7.2004.

Dalībvalsts: Grieķija

Palīdzības numurs: N 105/2004

Nosaukums: Grozījumi “TANEO” riska kapitāla fondam

Mērķis: Fonds vai fondi ar mērķi investēt ar privātā sektora investoriem jaunos uzņēmējdarbības kapitāla fondos, kas savukārt sniegs investīcijas jaunās ekonomikas mazajos un vidējos uzņēmumos, vēlams, to darbības uzsākšanas laikā vai agrīnajā stadijā

Juridiskais pamatojums: Ν.2843/2000 (ΦΕΚ, τεύχος Α' αρ. 219) περί εκσυγχρονισμού των χρηματιστηριακών συναλλαγών, εισαγωγή εταιριών επενδύσεων στην ποντοπόρο ναυτιλία στο Χρηματιστήριο Αξιών Αθηνών και άλλων

ΑΡΘΡΟ 28 (όπως τροποποιήθηκε από το άρθρο 8 του Ν.2992/2002 (ΦΕΚ, τεύχος Α' αρ. 54) περί ενίσχυσης της κεφαλαιαγοράς, ανάπτυξης της επιχειρηματικότητας και άλλων διατάξεων)

Budžets: EUR 45 miljoni

Laika periods: Līdz 2016.gadam

Lēmuma teksts autentiskā(s) valodā(s), no kura ir izņemta konfidenciālā informācija, ir pieejams šajā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Lēmuma pieņemšanas diena: 5.10.2004.

Dalībvalsts: Itālija

Atbalsta Nr.: N 180/2004

Nosaukums: Atbalsts pētniecībai un attīstībai noteiktās nozarēs (meta-distretti) Lombardijas reģionā

Mērķis: Ar shēmu izdara grozījumus sākotnējā atbalsta shēmā N 311/2003 un paplašina tās darbības jomu, 1) pievienojot jaunu rūpniecības nozari (informācijas un komunikāciju tehnoloģijas) un 2) iekļaujot lielu saņēmēju skaitu, kas sākotnēji aprobežojās ar MVU, bet tagad ietver MVU valsts/privātos konsorcijus, lielus uzņēmumus, universitātes, ES pētniecības iestādes un valsts fondus

Juridisks pamats: Legge regionale del 24.3.2003 n. 3 art. 2, comma 5 “Modifiche a leggi regionali in material di organizzazione, sviluppo economico, territorio e seervizi alla persona”

Budžets: Kopējais shēmas budžets paredzams no EUR 90 līdz 110 miljoni

Atbalsta intensitāte vai apjoms: Fundamentāliem pētījumiem: maksimāli 100 %; rūpnieciskiem pētījumiem: maksimāli 50 %, pirmskonkurences attīstībai: maksimāli 25 %; pētījumu izmaksām, kas sagatavo rūpnieciskiem pētījumiem: maksimāli 75 %; pētījumiem, kas sagatavo pirmskonkurences attīstības darbībām: maksimāli 50 %.

Atbalsta intensitāti var palielināt maksimāli par: 10 procentu punktiem, ja atbalsts piešķirams MVU; 5 procentu punktiem, ja atbalsts piešķirams uzņēmumiem reģionos, kuriem tiek sniegta palīdzība saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu; 25 procentu punktiem, ja projektā ir ietverta arī efektīva pārrobežu sadarbība un ja tās rezultāti ir plaši izplatīti; 15 procentu punktiem, ja pētniecības projekts atbilst tāda konkrēta projekta vai programmas mērķiem, kas uzsākti kā daļa no Kopienas esošās pamatprogrammas pētniecības un attīstības jomā; 10 procentu punktiem, ja projektā ir ietverta efektīva pārrobežu sadarbība starp neatkarīgiem partneriem un sadarbības projektiem, uz kuriem attiecas 5.10.4. punkts pamatprogrammā pētniecības un attīstības jomā.

Kopumā, iekļaujot papildinājumus, nepārsniedz 75 % rūpnieciskiem pētījumiem un 50 % pirmskonkurences attīstībai.

Ilgums: Shēmas maksimālais ilgums ir 10 gadi.

Lēmuma teksts autentiskā(s) valodā(s), no kura ir izņemta konfidenciālā informācija, ir pieejams šajā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Pieņemšanas datums: 12.8.2004.

Dalībvalsts: Nīderlande

Lietas numurs: N 222/2004

Nosaukums: Vienreizējas izdevības shēma un demonstrācijas projekts

Mērķis: Veicināt enerģijas pārejas eksperimentus un novatoriskus enerģijas demonstrācijas projektus

Juridiskais pamats: Kaderwet EZ-subsidies (Staatsblad 1997, 638)

Budžets: EUR 225 miljoni

Intensitāte vai lielums: Līdz 50 %

Ilgums: 10 gadi demonstrāciju projektiem un 5 gadi pārejas eksperimentiem

Lēmuma teksts autentiskā(s) valodā(s), no kura ir izņemta konfidenciālā informācija, ir pieejams šajā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

| 19.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/25

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.3870 — Carlyle/Otor)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(2005/C 177/10)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

| 1. | 2005. gada 11. jūlijā Komisija saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. pantu (1), kuras rezultātā uzņēmumi Carlyle Luxembourg Holding 1 Sarl un Carlyle Luxembourg Holding 2 Sarl (kopā “Carlyle funds”, Luksemburga), ko kontrolē Carlyle Group (“Carlyle”, ASV) iegūst Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Otor Finance (“Otor”, Francija), apmainot parādzīmes pret akcijām. |
| --- | --- |

1.

2005. gada 11. jūlijā Komisija saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. pantu (1), kuras rezultātā uzņēmumi Carlyle Luxembourg Holding 1 Sarl un Carlyle Luxembourg Holding 2 Sarl (kopā “Carlyle funds”, Luksemburga), ko kontrolē Carlyle Group (“Carlyle”, ASV) iegūst Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Otor Finance (“Otor”, Francija), apmainot parādzīmes pret akcijām.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | uzņēmums Carlyle funds: investīciju fonds; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

uzņēmums Carlyle funds: investīciju fonds;

| — | uzņēmums Carlyle: investīciju grupa; |
| --- | --- |

—

uzņēmums Carlyle: investīciju grupa;

| — | uzņēmums Otor: iesaiņojumam paredzēts gofrēts papīrs un kartons. |
| --- | --- |

—

uzņēmums Otor: iesaiņojumam paredzēts gofrēts papīrs un kartons.

| 3. | Iepriekšēja pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšēja pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija uzaicina ieinteresētās puses iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu [faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44] vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.3870 — Carlyle/Otor uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija uzaicina ieinteresētās puses iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu [faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44] vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.3870 — Carlyle/Otor uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---

| 19.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/26

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(2005/C 177/11)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

Pieņemšanas datums: 15.4.2004.

Dalībvalsts: Vācija

Atbalsta numurs: N 3/04

Nosaukums: R&D programma “WING”

Mērķis: atbalstīt R&D projektus jauno materiālu nozarē

Juridiskais pamats: Haushaltsgesetz, Einzelplan 30, Kapitel 3006

Budžets: 85 miljoni eiro gadā

Intensitāte vai apjoms:

| | fundamentāliem pētījumiem: maksimāli 100 %; |
| --- | --- |

fundamentāliem pētījumiem: maksimāli 100 %;

| | rūpnieciskiem pētījumiem: maksimāli 50 %; |
| --- | --- |

rūpnieciskiem pētījumiem: maksimāli 50 %;

| | pirmskonkurences attīstībai: maksimāli 25 %; |
| --- | --- |

pirmskonkurences attīstībai: maksimāli 25 %;

| | plus papildu 10 % punkti maziem un vidējiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

plus papildu 10 % punkti maziem un vidējiem uzņēmumiem;

| | plus papildu 10 % punkti reģionālā atlaide; |
| --- | --- |

plus papildu 10 % punkti reģionālā atlaide;

| | plus papildu 10 % punkti atbilstoši R&D regulējuma 5.10.4. punkta a), b) vai c) daļai; |
| --- | --- |

plus papildu 10 % punkti atbilstoši R&D regulējuma 5.10.4. punkta a), b) vai c) daļai;

| | kopā, ieskaitot atlaides, nepārsniedzot 75 % rūpnieciskiem pētījumiem un 50 % pirmskonkurences attīstībai |
| --- | --- |

kopā, ieskaitot atlaides, nepārsniedzot 75 % rūpnieciskiem pētījumiem un 50 % pirmskonkurences attīstībai

Ilgums: līdz 31.12.2008.

Lēmuma teksts autentiskā(s) valodā(s), no kura ir izņemta konfidenciālā informācija, ir pieejams šajā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Pieņemšanas datums: 20.9.2004.

Dalībvalsts: Vācija

Atbalsta numurs: N 32/04

Nosaukums: Atbalsta programma “Atbalsts atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanai”

Mērķis: Efektīvāka enerģijas ražošana un izmantošana, kā arī energotaupība un klimata aizsardzība

Juridiskais pamats: Richtlinie des BMU zur Förderung von Maßnahmen zur Nutzung erneuerbarer Energien i.V.m. Haushaltsgesetz des Bundes

Budžets: Līdz EUR 40 miljoni gadā uzņēmumiem

Intensitāte vai lielums: Līdz 40 % no attaisnotajām izmaksām

Ilgums: līdz 31.12.2006.

Lēmuma teksts autentiskā(s) valodā(s), no kura ir izņemta konfidenciālā informācija, ir pieejams šajā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Lēmuma pieņemšanas datums: 2.9.2004.

Dalībvalsts: Nīderlande

Lietas numurs: N 101/2004

Nosaukums: EOS Enerģētikas zinātniskā izpēte

Mērķis: Atbalstīt valsts un starptautiskos pētniecības un attīstības projektus enerģētikas zinātniskās izpētes jomā

Juridiskais pamats: Kaderwet EZ subsidies (Staatsblad 1997, 638)

Budžets: EUR 106 milj.

Atbalsta intensitāte vai apjoms: No 50 % līdz 100 %

Ilgums: 10 gadi

Cita informācija: Gada ziņojums

Lēmuma teksts autentiskā(s) valodā(s), no kura ir izņemta konfidenciālā informācija, ir pieejams šajā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Lēmuma pieņemšanas datums: 15.4.2004.

Dalībvalsts: Vācija (Berlīne)

Atbalsta Nr.: N 574/03

Nosaukums: Pētniecības un attīstības programma “ProFit”

Mērķis: Atbalstīt pētniecības un attīstības projektus Berlīnē, atbalstot strukturālās pārmaiņas tās ekonomikā

Juridiskais pamats: §§ 23 und 44 Landeshaushaltsordnung Berlin i.V.m. Programmrichtlinien

Budžets: EUR 10 milj. 10 gados

Atbalsta intensitāte:

| | fundamentāliem pētījumiem: maksimāli 100 %, |
| --- | --- |

fundamentāliem pētījumiem: maksimāli 100 %,

| | rūpnieciskiem pētījumiem: maksimāli 50 %, |
| --- | --- |

rūpnieciskiem pētījumiem: maksimāli 50 %,

| | pirmskonkurences attīstības pasākumiem: maksimāli 25 %, |
| --- | --- |

pirmskonkurences attīstības pasākumiem: maksimāli 25 %,

| | kā arī papildu 10 %-punkti MVU, |
| --- | --- |

kā arī papildu 10 %-punkti MVU,

| | kā arī papildu 5 %-punkti reģionālai attīstībai, |
| --- | --- |

kā arī papildu 5 %-punkti reģionālai attīstībai,

| | papildu 10 %-punkti saskaņā ar 5.10.4. b) apakšpunktu Pētniecības un attīstības programmā, |
| --- | --- |

papildu 10 %-punkti saskaņā ar 5.10.4. b) apakšpunktu Pētniecības un attīstības programmā,

| | kopumā, iekļaujot piemaksas, nepārsniedzot 75 % rūpnieciskai pētniecībai un 50 % pirmskonkurences attīstībai |
| --- | --- |

kopumā, iekļaujot piemaksas, nepārsniedzot 75 % rūpnieciskai pētniecībai un 50 % pirmskonkurences attīstībai

Ilgums: līdz 2006. gada 31. decembrim

Lēmuma teksts autentiskā(s) valodā(s), no kura ir izņemta konfidenciālā informācija, ir pieejams šajā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Pieņemšanas datums: 22.4.2004.

Dalībvalsts: Vācija

Atbalsta numurs: N 602/03

Nosaukums: R&D programma “Mikrosistēmas”

Mērķis: atbalstīt R&D projektus mikrosistēmu nozarē

Juridiskais pamats: Haushaltsgesetz, Einzelplan 30, Kapitel 3006

Budžets: 53 līdz 60 miljoni eiro gadā

Intensitāte vai apjoms:

| | fundamentāliem pētījumiem: maksimāli 100 %; |
| --- | --- |

fundamentāliem pētījumiem: maksimāli 100 %;

| | rūpnieciskiem pētījumiem: maksimāli 50 %; |
| --- | --- |

rūpnieciskiem pētījumiem: maksimāli 50 %;

| | pirmskonkurences attīstībai: maksimāli 25 %; |
| --- | --- |

pirmskonkurences attīstībai: maksimāli 25 %;

| | plus papildu 10 % punkti maziem un vidējiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

plus papildu 10 % punkti maziem un vidējiem uzņēmumiem;

| | plus papildu 10 % punkti reģionālā atlaide; |
| --- | --- |

plus papildu 10 % punkti reģionālā atlaide;

| | plus papildu 15 % punkti atbilstoši 5.10.3. punkta pirmajam apakšpunktam; |
| --- | --- |

plus papildu 15 % punkti atbilstoši 5.10.3. punkta pirmajam apakšpunktam;

| | plus papildu 10 % punkti atbilstoši R&D regulējuma 5.10.4. punkta a), b) vai c) daļai; |
| --- | --- |

plus papildu 10 % punkti atbilstoši R&D regulējuma 5.10.4. punkta a), b) vai c) daļai;

| | kopā, ieskaitot atlaides, nepārsniedzot 75 % rūpnieciskiem pētījumiem un 50 % pirmskonkurences attīstībai |
| --- | --- |

kopā, ieskaitot atlaides, nepārsniedzot 75 % rūpnieciskiem pētījumiem un 50 % pirmskonkurences attīstībai

Ilgums: līdz 31.12.2009.

Lēmuma teksts autentiskā(s) valodā(s), no kura ir izņemta konfidenciālā informācija, ir pieejams šajā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

| 19.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/28

---

Reģistrācijas pieprasījuma publicēšana Regulas (EEK) Nr. 2081/92 par lauksaimniecības produktu un pārtikas ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību 6. panta 2. punkta nozīmē

(2005/C 177/12)

Šī publikācija dod tiesības iesniegt iebildumus minētās regulas 7. un 12.d panta nozīmē. Visi iebildumi, kas attiecas uz šo pieprasījumu, ir jāiesniedz ar dalībvalsts kompetentās iestādes, VTO dalībvalsts vai saskaņā ar 12. panta 3. punktu atzītas trešās valsts starpniecību sešu mēnešu laikā no publicēšanas dienas. Publikācijas pamatojumam jo īpaši izmanto 4.6. punktu, ar ko atzīst, ka pieprasījums ir pamatots Regulas (EEK) Nr. 2081/92 nozīmē.

KOPSAVILKUMA LAPA

PADOMES REGULA Nr. 2081/92 (EEK)

“ANTEQUERA”

EK Nr.: ES/00327/26.11.2003

ACVN ( X ) AĢIN ( )

Šī kopsavilkuma veidlapa ir sniegta informācijas nolūkā. Lai iegūtu visu informāciju, konkrēti, par ACVN vai AĢIN (aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde) produktiem, ir jāiepazīstas ar visām specifikācijām, kas ir pieejamas vai nu konkrētā valstī, vai Eiropas Komisijas dienestos (1).

1.   Dalībvalsts kompetentais dienests

| Nosaukums: | Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada. Dirección General de Alimentación. Secretaria General de Agricultura y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación de España. |
| --- | --- |
| Adrese: | Paseo Infanta Isabel, 1 E-28071 — MADRID |
| Tālrunis: | 34 91 347 53 94 |
| Fakss: | 34 91 347 54 10 |

Nosaukums:

Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada. Dirección General de Alimentación. Secretaria General de Agricultura y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación de España.

Adrese:

Paseo Infanta Isabel, 1 E-28071 — MADRID

Tālrunis:

34 91 347 53 94

Fakss:

34 91 347 54 10

2.   Grupa

| 2.1. | Nosaukums: |
| --- | --- |

2.1.

Nosaukums:

OLEICOLA HOJIBLANCA DE MALAGA, S.C.A. DE 2o GRADO.

| 2.2. | Adrese: |
| --- | --- |

2.2.

Adrese:

| Carretera de Córdoba, s/n |
| --- |
| E-29200 Antequera (Málaga) ESPAÑA |
| Aptdo. Correos no 172 |

Carretera de Córdoba, s/n

E-29200 Antequera (Málaga) ESPAÑA

Aptdo. Correos no 172

Tālrunis:

34 52 84 14 51

Fakss:

34 52 84 03 59

| 2.3. | Sastāvs: |
| --- | --- |

2.3.

Sastāvs:

Ražotājs/pārstrādātājs (x) citi ( )

3.   Produkta veids

Neapstrādāta augstākā labuma olīveļļa. — 1.5. kategorija — Taukvielas.

4.   Specifikācijās sniegtais apraksts

(4. panta 2. punkta nosacījumu kopsavilkums)

4.1.   Nosaukums: “Antequera”

4.2.   Apraksts: Neapstrādāta augstākā labuma olīveļļa, kas iegūta no šādām olīvkoka (Olea europea, L.) augļu šķirnēm: Hojiblanca, Picual vai Marteño, Arbequina, Lechín de Sevilla vai Zorzaleño, Gordal de Archidona, Picudo, Verdial de Vélez-Málaga un Verdial de Huévar. Visizplatītākā ir Hojiblanca šķirne.

Tā ir mēreni noturīga eļļa, pateicoties augstajai tokoferola koncentrācijai tās sastāvā, kas ir raksturīgi Hojiblanca eļļas šķirnei. Tas izskaidro, kāpēc Antequera eļļa ir bagāta ar E vitamīnu.

Tās sastāvs piedāvā uztura režīmam ļoti līdzsvarotas taukskābes. Tas ir gan Hojiblanca šķirnes, gan ģeogrāfiskas zonas dēļ. Tajā reģistrēts paaugstināts oleīnskābes saturs, vidējs linolēnskābes saturs un nepiesātināto taukskābju attiecība pret piesātinātajām ir paaugstināta.

Neputojošo Antequera eļļu sadalījumā jānorāda paaugstināts metilsterīna daudzums, kas pārsniedz 30mg/100 gr eļļas.

No organoleptiskā viedokļa, pēc garšas šīs eļļas ir vieglas. Tās uzrāda zaļo olīvu augļu, citu nogatavojušos augļu, mandeļu, banānu un zaļās lopbarības aromātu gammu. Augļu aromātu stiprums svārstās no vidējas līdz paaugstinātai. Turklāt rūgtums un sīvums parādās intensitātē no viegla līdz vidējam, kas lieliskā harmonijā pastāv līdzās viegli saldai garšai.

Krāsa svārstās no zeltaini dzeltenas līdz zaļgani dzeltenai, atkarībā no ražas novākšanas perioda un reģiona ģeogrāfiskās vietas.

Eļļa, kas aizsargāta ar cilmes vietas nosaukumu, noteikti pieder pie neapstrādātas augstākā labuma kategorijas un atbilst vienam katalogā iekļautajam veidam pēc to organoleptiskajiem un fizikāli-ķīmiskajiem rādītājiem:

Veids “Intensīva garša”: uzrāda visstiprākos organoleptiskos rādītājus.

Veids “Viegla garša”: uzrāda mēreni stiprus organoleptiskos rādītājus.

Abiem veidiem jāatbilst šādai analītiskai specifikācijai, izteiktai maksimāli pieļaujamās vērtībās:

4.3.   Ģeogrāfiskā apgabals: Ražošanas vieta atrodas Antequera dabas reģiona ieplakā, kas izplātas Andalūzijas intrabētisko ieplaku galējos rietumos. Ziemeļos tā robežojas ar Kordovas un Seviļas provincēm, austrumos ar Seviļas un Kadisas provincēm un Granadas provinci rietumos. Dienvidu robežu veido Penibética kalnu grēdu kopums, kas to atdala no Malagas kalniem, Hoyas Guadalhorce ielejā, un Serranía de Ronda reģiona — visiem šiem reģioniem, kas ir Malagas provinces sastāvā.

Šo zonu veido apvidi, kas atrodas šādās Malagas provinces komūnās: Alameda, Almargen, Antequera, Archidona, Campillos, Cañete La Real, Cuevas Bajas, Cuevas de San Marcos, Fuente de Piedra, Humilladero, Mollina, Sierra de Yeguas, Teba, Villanueva de Algaidas, Villanueva del Rosario, Villanueva del Trabuco un Villanueva de Tapia, tāpat arī de Palenciana komūna Cordoue provincē.

Izgatavošanas un fasēšanas zona atbilst ražošanas zonai.

4.4.   Izcelsmes apliecinājums: Olīvas ievāc no reģistrētām olīvu šķirnes audzēm, kuras ierakstītas cilmes vietas nosaukumā. Eļļu iegūst spiestuvēs, kuras atrodas ražošanas apgabalā un reģistrētas cilmes vietas nosaukuma reģistrā. Tāpat, eļļa tiek uzglabāta reģistrētās eļļas spiestuvēs un iepakošanas uzņēmumos, kuru rīcībā ir piemērotas iekārtas, kas nodrošina tās optimālu uzglabāšanu. Regulatīvā padome sagatavo uzraudzības plānu līdz pat eļļas beigu sertifikācijai. Regulatīvās padomes izsniegtā numurētā etiķete garantē to, ka eļļa, kurai piešķirts nosaukums, atbilst specifikāciju nosacījumiem.

4.5.   Iegūšanas metode: Plantācijas ir sakārtotas rindās, ar izveidotiem laukumiem un izvietojumu noteiktā secībā, visbiežāk no 8 × 8 m līdz 12 ×12 m, parasti atkarībā no koka dzinumu skaita — 3, svārstoties skaitam var no 1 līdz 4. Lielākā daļa no olīvu audzēm nav apūdeņotas. Pielietotās audzēšanas metodes ir tādas, ko tradicionāli izmanto apvidū un, kas ir vērstas uz vides prasību ievērošanu. Ražu ievāc no nebojātiem un gataviem augļiem, ko noplūc tieši no koka ar tradicionālo metožu palīdzību: notraucot no koka ar kārti, mehāniski purinot vai izmatojot abas metodes (notraucot no koka ar kārti un purinot). Līdz eļļas izgatavošanas rūpnīcai augļus vienmēr transportē nefasētā veidā, piekabēs vai cietos konteineros. Presēšana tiek veikta reģistrētās eļļas spiestuvēs, ne vēlāk kā 48 stundu laikā pēc novākšanas. Olīvu malšana notiek nepārtraukti ar āmursmalcinātāju no neaktīva materiāla, kas atļauts pārtikas rūpniecībā. Mīcīšanas temperatūra tiek kontrolēta, lai tā ne brīdi nepārsniegtu 36 °C, nelabvēlīgākajā situācijā. Vienīgā atļautā piedeva ir attiecīgā veidā apstiprināts pārtikas talks, kura pievienotais daudzums nedrīkst pārsniegt 2,5 %. Sadalīšana pa fāzēm pamatā notiek centrifugējot. Eļļas, kas tiek iegūtas pēc masas otrās centrifugēšanas (“otrreizējās presēšanas” eļļas) nevar saņemt cilmes vietas nosaukumu “Antequera”. Dekantatoriem (horizontālās centrifūgas) pievienotā ūdens temperatūra nedrīkst pārsniegt 35 °C. Eļļas dekantēšana, izmantojot centrifugēšanas procedūru, ilgst vismaz 6 stundas un nākamās 36 stundas notiek dekantēšana. Neapstrādāta augstākā labuma olīveļļa tiek uzkrāta pagrabā, nerūsējoša tērauda rezervuāros, pārtikas produktiem atbilstošas kvalitātes ar tēraudu pārklātās tvertnēs un rezervuāros. Pagraba rezervuāriem jābūt cieši noslēgtiem, ar attiecīgām iespējām veikt rūpīgu tīrīšanu ar sistēmu, kas nodrošinātu periodisku drenāžu un ierīci paraugu noņemšanai. Pagrabos jāuztur piemērota temperatūra, kas ļautu pareizi uzglabāt eļļu. Lai garantētu produkta izsekojamību un izcelsmi, aizsargātās eļļas nedrīkst izvest nefasētā veidā ārpus ģeogrāfiskas zonas ražošanas vietas. Iegūšanas un fasēšanas vieta atbilst ražošanas vietai. Eļļa tiek fasēta reģistrētos eļļas iepakošanas uzņēmumos, kuri atrodas ģeogrāfiska apgabala ražošanas vietā.

Prasības attiecībā uz oriģinālo iepakojumu ir nepārprotami vērstas uz produkta kvalitātes un autentiskuma aizsardzību. No šā brīža atbildība par cilmes vietas nosaukuma reputāciju pilnā mērā un kolektīvi gulstas uz ražotājiem un nav nekādu šaubu par to, ka ražošanas vietā uz ražotāju atbildību veiktās pārbaudes attiecībā uz cilmes vietas nosaukumu ir rūpīgas un sistemātiskas un tās veic profesionāļi, kuri ir ieguvuši padziļinātas zināšanas par produkta īpašībām.

Ir grūti pārliecināties par to, vai nepieciešamās pārbaudes, kuras jāveic, lai galvotu par produktu, tiek efektīvi veiktas ārpus ražošanas vietas. Fasēšanas uzņēmumiem ir iespējas fiziski nodalīt fasēšanas rūpnīcu darbību no jebkādām citām reģistrētā uzņēmuma darbībām, un to rīcībā ir kvalitātes nodrošinājuma sistēmas, sākot ar eļļas pieņemšanu nefasētā veidā, līdz fasētas eļļas nosūtīšanai, kas sertificētas saskaņā ar ISO-9001:2000 normām un turpmākajām pārbaudēm.

Fasēšanai izmanto pārtikas produktiem domātos stikla, pārklāta metāla vai keramikas traukus.

4.6.   Saikne: Antequera dabas reģions sniedzas līdz Andalūzijas intrabētisko ieplaku galējiem rietumiem. Tam piemīt īpašas ģeomorfoloģiskās un klimatiskās iezīmes. Reģions aptver pazeminātu zonu ar maigiem apvidus vaibstiem (400-600 m augstumā), ko ziemeļos ieskauj kalnu grēdu sistēma (Sierras Subbéticas) un Dienvidos (Sistema Penibético), kas tam nodrošina īpašus mikroklimatiskos un augsnes apstākļus olīvkoka kultūrai.

Olīvu audzes ir izvietotas ieskautās nogāzēs, augstumā no 400 līdz 600 metriem, vidēji mīkstā un ļoti mālainā (20-70 % kaļķu) augsnē. Hojiblanca šķirne ir ļoti labi piemērota tāda veida mālainai augsnei, jo tā prasa, kalcija izvadīšanu no augsnes. No otras puses, ņemot vērā Antequeras zemienes ūdens necaurlaidību, kas ir izveidojusi dažādu līmeņu upju terases, augsne satur lielu daudzumu terciārā perioda nogulas, starp kurām ir miopliocena laikmeta sarkanie māli, kas piedod olīvkokam palielinātu kālija daudzumu un būtisku mitruma aizturēšanas līmeni, sekmējot olīvkoka veģetāciju, jo vairāk par 90 % no šai kultūrai domātām platībām nav apūdeņotas.

Sava izvietojuma dēļ Andalūzijas intrabētiskajā ieplakā, Antequera reģionā ir mēreni silts nedaudz kontinentāls Vidusjūras klimats. Šī situācija izraisa lielas siltuma svārstības starp vasaru un ziemu, kā arī starp dienu un nakti. Ziemas sezonas laikā reģistrētās nelielās temperatūras aizkavē olīvu, īpaši Hojiblanca šķirnes nogatavošanos, kas izraisa izmaiņas skābes īpašības eļļā, paaugstinot oleīnskābes līmeni un kaitējot piesātinātajām un nepiesātinātajām taukskābēm.

Hojiblanca šķirne ir pamatšķirne, kas aizņem vairāk par 90 % no olīvu audžu platībām un ir lieliski pielāgojusies šādiem vides apstākļiem. Šis reģions, starp citu, ir šķirnes izplatīšanas centrs Andalūzijā.

Olīveļļas iegūšana Antequera reģionā ir aizsākusies Romas impērijas laikā, I-III gs. p.m.ē., pateicoties lauksaimniecības sistēmai, kas izveidota no gandrīz piecdesmit villae olearias sadalītām pa visu zonu. Arheoloģiskos izrakumus, kas veikti šajās villae olearias 1998. gadā ir pētījis Antequera pilsētas mērs Romero kungs, kas palīdzēja atgūt romiešu laika dzirnavas ar visām agronomu aprakstītajām detaļām vēsturnieku klasiķu Plīnija un Kolumellas darbos. Atbilstoši šīm romiešu eļļas izstrādes iekārtām, pārakmeņoto olīvu kauliņu atrašana, ko Kordovas Universitātes Augstākās inženieru agronomu un mežu tehniskā skola reģistrējusi kā Hojiblanca šķirni, pierāda Hojiblanca šķirnes kultūras esamību zonā, kas jau gandrīz 2000 gadus kalpo par pamatu cilmes vietas nosaukumam. Šis svarīgais atklājums pierāda to, ka Hojiblanca šķirnes aizsākumi iespējams ir saistīti ar Antequera reģionu.

Antequera pilsētas vēstures arhīvi atklāj XVI.gs “vietējās varas lēmumus par eļļas spiestuvēm un eļļas tirgotājiem”, ko 1537.gadā pieņēmusi Antequera pilsētas municipālā padome un dažus gadus vēlāk apstiprinājis Spānijas karalis Karloss I un Vācijas karalis Kārlis V. Citi līdzīgi 1598.gada lēmumi tika atklāti kādā citā reģiona komūnā — Archidona. Atbilstoši Svētā Augustīna ordeņa Tēva Francisco Cabrera kadastram 1679.gadā Antequera komūnā tika uzskaitīti 2 400 ha ar olīvu audzēm un 61 eļļas iegūšanas iekārta.

Antequera olīvkoku zelta laikmets iezīmējas XIX.gs beigās un XX.gs pirmajā trešdaļā — laikposmā, kas liecināja par olīvkoku skaita strauju pieaugumu, kas atbilstoši Spānijas Lauksaimniecības galvenās direkcijas tā laika iegūtajiem datiem palielinājās no 26 755 ha platības 1888.gadā līdz 44 007 ha 1922.gadā. Straujais olīvkoku audzēšanas uzplaukums novadā šajā periodā skaidrojams ar mašīnrūpniecības iekārtu attīstību eļļas iegūšanai (preses, malšanas iekārtas, hidrauliskie sūkņi utt.) Par to jāpateicas 1870.gadā Antequera pilsētā dzīvojošajam Valensijas inženierim Beltrán de Lis. Beltrán de Lis sekotāju (Luna, Alcaide, Herrera et Rodas) metāllietuves, kas specializējušies šāda veida mehānismu ražošanā, XX.gs sākumā apgādāja daudzās eļļas spiestuves un rūpnīcas Spānijas dienvidos. “Antequera” nosaukums vienmēr redzams līdzās ražotāja zīmogam uz iekārtām, kas paredzēti eļļas spiestuvēm.

4.7.   Kontroles iestāde:

| Nosaukums: | Consejo Regulador de la denominación de origen “Antequera”. |
| --- | --- |
| Adrese: | C/ Carrera, no 9. |
| E-29300 Archidona (Málaga) ESPAÑA |
| Aptdo. Correos no 36 |

Nosaukums:

Consejo Regulador de la denominación de origen “Antequera”.

Adrese:

C/ Carrera, no 9.

E-29300 Archidona (Málaga) ESPAÑA

Aptdo. Correos no 36

Kontroles institūcija atbilst EN-45.011 prasībām.

4.8.   Marķējums: Marķējumā obligāti jābūt šādai norādei: Denominación de Origen “ANTEQUERA”. Marķējumus apstiprina Regulatīvā padome. Etiķetes numurē un izsūta Regulatīvā padome.

4.9.   Valsts prasības: 1970. gada 2. decembra likums Nr. 25 (25/1970) par vīnogulājiem, vīniem un stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem. 1972. gada 23. marta dekrēts Nr. 835 (835/1972), ar ko nosaka likuma 25/1970 noteikumus. 1994. gada 25. janvāra lēmums, ar ko precizē saistību starp Spānijas tiesību aktiem un Regulu (EEK) Nr. 2081/92 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību. 1999. gada 22. oktobra Karaļa dekrēts Nr.1643 (1643/1999), ar ko nosaka kārtību, kādā iesniedzami pieteikumi, lai veiktu reģistrāciju Aizsargāto cilmes vietu nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā.

---

(1)  Eiropas Komisija — Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts — Lauksaimniecības produktu kvalitātes politikas nodaļa (Commission européenne — Direction Générale Agriculture — Unité Politique de qualité des produits agricoles — B-1049 Bruxelles)

---

| 19.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/33

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.3789 — Johnson Controls/Robert Bosch/Delphi SLI )

(2005/C 177/13)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2005. gada 29. jūnijā Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu. |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu.

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32005M3789. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32005M3789. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 19.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/33

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.3809 — Siemens/Flender)

(2005/C 177/14)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2005. gada 29. jūnijā Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu. |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu.

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32005M3809. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32005M3809. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

III Paziņojumi

Komisija

| 19.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/34

---

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus netiešām PTA darbībām, kuras paredzētas īpašajā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrācijas programmā “Eiropas pētniecības telpas integrēšana un stiprināšana”.

Apakšprioritārā tematiskā joma: “Globālās pārmaiņas un ekosistēmas”.

Uzaicinājuma identifikators: FP6-2005-Global-4

(2005/C 177/15)

| 1. | Saskaņā ar 2002. gada 27. jūnija Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu Nr. 1513/2002/EK par sesto Eiropas Kopienas pamatprogrammu attiecībā uz pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrācijas pasākumiem, kas veicina Eiropas pētniecības telpas izveidi un jauninājumus (no 2002. līdz 2006. gadam) (1), 2002. gada 30. septembrī Padome pieņēma īpašu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrācijas programmu 2002.-2006. gadam: “Eiropas pētniecības telpas integrēšana un stiprināšana” (2) (turpmāk tekstā — “īpašā programma”).
  Saskaņā ar īpašās programmas 5(1).pantu, Eiropas Kopienu Komisija (turpmāk tekstā — “Komisija”) 2002. gada 9. decembrī ir pieņēmusi darba programmu (3) (turpmāk tekstā — “Darba programma”), nosakot precīzāk īpašās programmas mērķus, zinātniskās un tehnoloģiskās prioritātes un ieviešanas grafiku.
  Saskaņā ar 2002. gada 16. decembra Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas 9(1). pantu par noteikumiem, kā uzņēmumi, zinātniskās izpētes centri un akadēmiskās augstskolas piedalās Eiropas Kopienas Sestās Pamatprogrammas (2002.-2006. gads) īstenošanā un pētījumu rezultātu izplatīšanā (4) (turpmāk tekstā — “piedalīšanās noteikumi”), priekšlikumi netiešām PTA darbībām jāiesniedz saskaņā ar uzaicinājuma noteikumiem. |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar 2002. gada 27. jūnija Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu Nr. 1513/2002/EK par sesto Eiropas Kopienas pamatprogrammu attiecībā uz pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrācijas pasākumiem, kas veicina Eiropas pētniecības telpas izveidi un jauninājumus (no 2002. līdz 2006. gadam) (1), 2002. gada 30. septembrī Padome pieņēma īpašu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrācijas programmu 2002.-2006. gadam: “Eiropas pētniecības telpas integrēšana un stiprināšana” (2) (turpmāk tekstā — “īpašā programma”).

Saskaņā ar īpašās programmas 5(1).pantu, Eiropas Kopienu Komisija (turpmāk tekstā — “Komisija”) 2002. gada 9. decembrī ir pieņēmusi darba programmu (3) (turpmāk tekstā — “Darba programma”), nosakot precīzāk īpašās programmas mērķus, zinātniskās un tehnoloģiskās prioritātes un ieviešanas grafiku.

Saskaņā ar 2002. gada 16. decembra Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas 9(1). pantu par noteikumiem, kā uzņēmumi, zinātniskās izpētes centri un akadēmiskās augstskolas piedalās Eiropas Kopienas Sestās Pamatprogrammas (2002.-2006. gads) īstenošanā un pētījumu rezultātu izplatīšanā (4) (turpmāk tekstā — “piedalīšanās noteikumi”), priekšlikumi netiešām PTA darbībām jāiesniedz saskaņā ar uzaicinājuma noteikumiem.

| 2. | Šis uzaicinājums netiešām PTA darbībām (turpmāk tekstā — “uzaicinājums”) sastāv no vispārīgās daļas un īpašiem nosacījumiem, kas aprakstīti pielikumā. Pielikumā norādīts konkrēts termiņš priekšlikumu iesniegšanai netiešām PTA darbībām, aptuvens datums izvērtēšanas pabeigšanai, budžeta aplēses, attiecīgie instrumenti un jomas, vērtēšanas kritēriji, pēc kuriem izvērtē priekšlikumus netiešām PTA darbībām, minimālais dalībnieku skaits un visi piemērojamie ierobežojumi. |
| --- | --- |

2.

Šis uzaicinājums netiešām PTA darbībām (turpmāk tekstā — “uzaicinājums”) sastāv no vispārīgās daļas un īpašiem nosacījumiem, kas aprakstīti pielikumā. Pielikumā norādīts konkrēts termiņš priekšlikumu iesniegšanai netiešām PTA darbībām, aptuvens datums izvērtēšanas pabeigšanai, budžeta aplēses, attiecīgie instrumenti un jomas, vērtēšanas kritēriji, pēc kuriem izvērtē priekšlikumus netiešām PTA darbībām, minimālais dalībnieku skaits un visi piemērojamie ierobežojumi.

| 3. | Fiziskās vai juridiskās personas, kas atbilst piedalīšanās noteikumos minētajiem nosacījumiem, un neatbilst nevienam no piedalīšanās noteikumos vai 2002.gada 25.jūnija Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5) 114(2). pantā minētajiem izņēmuma gadījumiem (turpmāk tekstā — “priekšlikumu iesniedzēji”), tiek aicinātas iesniegt Komisijai netiešu PTA darbību priekšlikumus saskaņā ar piedalīšanās un attiecīgajā uzaicinājumā paredzētajiem noteikumiem.
  Piedalīšanās nosacījumi priekšlikumu iesniedzējiem tiks pārbaudīti, izskatot konkrētu netiešo PTA darbību. Taču pirms tam priekšlikumu iesniedzējiem jāparaksta deklarācija, ka uz tiem neattiecas neviens no Finanšu regulas 93(1).pantā minētajiem nosacījumiem. Tiem jāiesniedz Komisijai arī 2002.gada 23.decembra Komisijas regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, kas nosaka izpildes kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6), 173(2). pantā minēto informāciju.
  Eiropas Kopiena ir pieņēmusi vienādu iespēju politiku, un, pamatojoties uz to, sievietes tiek īpaši mudinātas iesniegt priekšlikumus netiešām PTA darbībām vai piedalīties šādu priekšlikumu iesniegšanā. |
| --- | --- |

3.

Fiziskās vai juridiskās personas, kas atbilst piedalīšanās noteikumos minētajiem nosacījumiem, un neatbilst nevienam no piedalīšanās noteikumos vai 2002.gada 25.jūnija Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5) 114(2). pantā minētajiem izņēmuma gadījumiem (turpmāk tekstā — “priekšlikumu iesniedzēji”), tiek aicinātas iesniegt Komisijai netiešu PTA darbību priekšlikumus saskaņā ar piedalīšanās un attiecīgajā uzaicinājumā paredzētajiem noteikumiem.

Piedalīšanās nosacījumi priekšlikumu iesniedzējiem tiks pārbaudīti, izskatot konkrētu netiešo PTA darbību. Taču pirms tam priekšlikumu iesniedzējiem jāparaksta deklarācija, ka uz tiem neattiecas neviens no Finanšu regulas 93(1).pantā minētajiem nosacījumiem. Tiem jāiesniedz Komisijai arī 2002.gada 23.decembra Komisijas regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, kas nosaka izpildes kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6), 173(2). pantā minēto informāciju.

Eiropas Kopiena ir pieņēmusi vienādu iespēju politiku, un, pamatojoties uz to, sievietes tiek īpaši mudinātas iesniegt priekšlikumus netiešām PTA darbībām vai piedalīties šādu priekšlikumu iesniegšanā.

| 4. | Priekšlikumu iesniedzējiem Komisija nodrošina iesniedzēju rokasgrāmatu saistībā ar attiecīgo uzaicinājumu, kas ietver informāciju par netiešo PTA darbību priekšlikumu sagatavošanu un iesniegšanu. Komisija nodrošina arī vadlīnijas par priekšlikumu novērtēšanas un atlases procedūrām (7). Šo rokasgrāmatu un vadlīnijas, kā arī darba programmu un citu ar uzaicinājumu saistītu informāciju var iegūt Komisijā, izmantojot sekojošas adreses:





  European Commission |
| --- | --- |
| The FP6 Information Desk |
| Directorate General RTD |
| B-1049 Brussels, Belgium |
| Interneta adrese: http://fp6.cordis.lu/fp6/call_details.cfm?CALL_ID=211 |
| E-pasta adrese: rtd-sustainable@cec.eu.int |

4.

Priekšlikumu iesniedzējiem Komisija nodrošina iesniedzēju rokasgrāmatu saistībā ar attiecīgo uzaicinājumu, kas ietver informāciju par netiešo PTA darbību priekšlikumu sagatavošanu un iesniegšanu. Komisija nodrošina arī vadlīnijas par priekšlikumu novērtēšanas un atlases procedūrām (7). Šo rokasgrāmatu un vadlīnijas, kā arī darba programmu un citu ar uzaicinājumu saistītu informāciju var iegūt Komisijā, izmantojot sekojošas adreses:

European Commission

The FP6 Information Desk

Directorate General RTD

B-1049 Brussels, Belgium

Interneta adrese: http://fp6.cordis.lu/fp6/call_details.cfm?CALL_ID=211

E-pasta adrese: rtd-sustainable@cec.eu.int

| 5. | Priekšlikumus netiešām PTA darbībām var iesniegt vienīgi kā elektroniskus priekšlikumus, izmantojot tīmekļa elektronisko priekšlikumu iesniegšanas sistēmu (EPSS (8)). Izņēmuma gadījumos koordinators var lūgt Komisijas atļauju iesniegt priekšlikumu uz papīra pirms priekšlikumu iesniegšanas beigu termiņa. Atļauju lūdz, rakstot uz kādu no sekojošām adresēm:





  European Commission |
| --- | --- |
| Mr Thierry Prost |
| Directorate General RTD |
| CDMA 3/133 |
| B-1049 Brussels, Belgium |
| E-pasta adrese: Thierry.Prost@cec.eu.int |

5.

Priekšlikumus netiešām PTA darbībām var iesniegt vienīgi kā elektroniskus priekšlikumus, izmantojot tīmekļa elektronisko priekšlikumu iesniegšanas sistēmu (EPSS (8)). Izņēmuma gadījumos koordinators var lūgt Komisijas atļauju iesniegt priekšlikumu uz papīra pirms priekšlikumu iesniegšanas beigu termiņa. Atļauju lūdz, rakstot uz kādu no sekojošām adresēm:

European Commission

Mr Thierry Prost

Directorate General RTD

CDMA 3/133

B-1049 Brussels, Belgium

E-pasta adrese: Thierry.Prost@cec.eu.int

Lūgumam jāpievieno paskaidrojums, kāpēc tiek lūgts izņēmums. Priekšlikumu iesniedzējiem, kas vēlas priekšlikumus iesniegt uz papīra, jāuzņemas atbildība par pietiekami savlaicīgu lūgumu un attiecīgo procedūru pabeigšanu, lai varētu ievērot uzaicinājuma termiņu.

Visiem priekšlikumiem netiešajām PTA darbībām jāsastāv no divām daļām — Veidlapām (A daļa) un satura (B daļa).

Priekšlikumus netiešajām PTA darbībām var sagatavot nesaistē vai tiešsaistē un iesniegt tiešsaistē. Netiešo PTA priekšlikumu B daļu var iesniegt vienīgi PDF (portable document format) formātā, kas savietojams ar Adobe 3 vai jaunāku versiju ar iegultajiem fontiem. Tilpsaspiestās (“sazipotās”) datnes netiek pieļautas.

EPSS programmatūras rīks (nesaistē vai tiešsaistē) ir pieejams Cordis mājas lapā: www.cordis.lu.

Nepilnīgi, nesalasāmi vai vīrusus saturoši tiešsaistē iesniegtie priekšlikumi netiešajām PTA darbībām tiks izslēgti no izvērtēšanas procedūras.

Noņemamos elektroniskās informācijas nesējos (piem., CD-ROM vai disketes), pa elektronisko pastu (e-mail) vai faksu iesniegtie priekšlikumi netiešajām PTA darbībām tiks izslēgti no izvērtēšanas procedūras.

Visi tie priekšlikumi netiešajām PTA darbībām, kurus bija atļauts iesniegt uz papīra un kuri ir nepilnīgi, tiks izslēgti no izvērtēšanas procedūras.

Sīkāka informācija par dažādām priekšlikumu iesniegšanas procedūrām izklāstīta vadlīniju par priekšlikumu novērtēšanas un atlases procedūru J pielikumā.

| 6. | Priekšlikumiem netiešajām PTA darbībām jānonāk Komisijā vēlākais attiecīgajā uzaicinājumā norādītajā iesniegšanas laikā un datumā. Priekšlikumi netiešajām PTA darbībām, kas sasniegs Komisiju pēc šī termiņa, tiks izslēgti no izvērtēšanas procedūras.
  Priekšlikumi netiešajām PTA darbībām, kas neatbilst šai Uzaicinājumā minētajiem nosacījumiem par minimālo dalībnieku skaitu, tiks izslēgti no izvērtēšanas procedūras.
  Tas attiecas arī uz ikvienu citu darba programmā minēto atbilstības kritēriju. |
| --- | --- |

6.

Priekšlikumiem netiešajām PTA darbībām jānonāk Komisijā vēlākais attiecīgajā uzaicinājumā norādītajā iesniegšanas laikā un datumā. Priekšlikumi netiešajām PTA darbībām, kas sasniegs Komisiju pēc šī termiņa, tiks izslēgti no izvērtēšanas procedūras.

Priekšlikumi netiešajām PTA darbībām, kas neatbilst šai Uzaicinājumā minētajiem nosacījumiem par minimālo dalībnieku skaitu, tiks izslēgti no izvērtēšanas procedūras.

Tas attiecas arī uz ikvienu citu darba programmā minēto atbilstības kritēriju.

| 7. | Ja viens un tas pats priekšlikums netiešajām PTA darbībām ir iesniegts atkārtoti, Komisija vērtēs pēdējo versiju, kas saņemta pirms attiecīgajā uzaicinājumā minētā iesniegšanas laika un datuma. |
| --- | --- |

7.

Ja viens un tas pats priekšlikums netiešajām PTA darbībām ir iesniegts atkārtoti, Komisija vērtēs pēdējo versiju, kas saņemta pirms attiecīgajā uzaicinājumā minētā iesniegšanas laika un datuma.

| 8. | Visā ar uzaicinājumu saistītajā sarakstē (piem., lūdzot informāciju vai iesniedzot priekšlikumu netiešajām PTA darbībām), priekšlikumu iesniedzēji tiek lūgti norādīt atbilstošo uzaicinājuma identifikatoru. |
| --- | --- |

8.

Visā ar uzaicinājumu saistītajā sarakstē (piem., lūdzot informāciju vai iesniedzot priekšlikumu netiešajām PTA darbībām), priekšlikumu iesniedzēji tiek lūgti norādīt atbilstošo uzaicinājuma identifikatoru.

---

(1)  OV L 232, 29.8.2002., 1. lpp.

(2)  OV L 294, 29.10.2002., 1. lpp.

(3)  Komisijas Lēmums K(2002)4789, ar izmaiņām K(2003)577, K(2003)955, K(2003)1952, K(2003)3543, K(2003)3555, K(2003)4609, K(2003)5183, K(2004)433, K(2004)2002, K(2004)2727, K(2004)3324, K(2004)4178, K(2004)5286, K(2005)27, K(2005)961, K(2005)2076 un K(2005)2747, visi lēmumi nepublicēti.

(4)  OV L 355, 30.12.2002., 23. lpp.

(5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(6)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.

(7)  K(2003)883,27.3.2003, ar grozījumiem K(2004)1855,18.5.2004.

(8)  EPSS ir instruments, ar kura palīdzību priekšlikumu iesniedzēji sagatavo un iesniedz priekšlikumus elektroniski

---

PIELIKUMU

FP6-2005-Global-4

Informācija par uzaicinājumu

1.   Īpašā programma: Eiropas Pētniecības telpas integrācija un nostiprināšana.

2.   Darbība: Prioritārā tematiskā joma “Ilgtspējīga attīstība, globālās pārmaiņas un ekosistēmas”, apakšprioritāte “Globālās pārmaiņas un ekosistēmas”.

3.   Uzaicinājuma nosaukums: Tematisks uzaicinājums jomā “Globālās pārmaiņas un ekosistēmas”.

4.   Uzaicinājuma identifikators: FP6-2005-Global-4.

5.   Publicēšanas diena (1): 2005. gada 19. jūlijs.

6.   Iesniegšanas termiņš(i): IP un NOE — 2005. gada 3. novembris (pirmais posms) plkst. 17:00 (pēc vietējā Briseles laika). STREP un CA — 2005. gada 3. novembris plkst. 17:00 (pēc vietējā Briseles laika). SSA — 2005. gada 3. novembris plkst. 17:00 (pēc vietējā Briseles laika) (skat. arī 12. punktu “Priekšlikumu iesniegšanas un novērtēšanas procedūra”).

7.   Kopējais paredzamais budžets: EUR 205 miljoni.

8.   Jomas, kurās izsludināts uzaicinājums, un instrumenti:

| Joma | Temats | Instruments | Paredzamais Kopienas ieguldījums
  (EUR milj.) |
| --- | --- | --- | --- |
| 6.3.I joma: | siltumnīcefekta gāzu emisiju un gaisa piesārņotājvielu mehānismi un ietekme uz klimatu, ozona slāņa noārdīšanos un oglekli absorbējošām ekosistēmām |

Joma

Temats

Instruments

Paredzamais Kopienas ieguldījums

(EUR milj.)

6.3.I joma:

siltumnīcefekta gāzu emisiju un gaisa piesārņotājvielu mehānismi un ietekme uz klimatu, ozona slāņa noārdīšanos un oglekli absorbējošām ekosistēmām

I.1.1

STREP, CA

—

I.2.1

STREP, CA

—

I.2.2

IP

10

I.3.1

IP

10

I.3.2

STREP, CA

—

| 6.3.II joma: | ūdens aprites cikls, tostarp ar augsni saistīti aspekti |
| --- | --- |

6.3.II joma:

ūdens aprites cikls, tostarp ar augsni saistīti aspekti

II.1.1

IP

10

II.1.2

STREP, CA

—

II.2.1

STREP, CA

—

II.3.1

STREP, CA

—

II.3.2

STREP

—

II.3.3

STREP, CA

—

II.3.4

STREP, CA

—

II.3.5

STREP, CA

—

II.3.6

STREP, CA

—

II.3.7

STREP, CA

—

II.3.8

CA

—

II.4.1

IP

7

| 6.3.III joma: | bioloģiskā daudzveidība un ekosistēmas |
| --- | --- |

6.3.III joma:

bioloģiskā daudzveidība un ekosistēmas

III.1.1

IP

7

III.1.2

IP

10

III.2.1

CA

—

| 6.3.IV joma: | pārtukšnešošanās un dabas katastrofu mehānismi |
| --- | --- |

6.3.IV joma:

pārtukšnešošanās un dabas katastrofu mehānismi

IV.1.1

IP

7

IV.2.1

STREP, CA

—

IV.2.2

STREP, CA

—

| 6.3.V joma: | stratēģijas ilgtspējīgai zemes apsaimniekošanai, tostarp attiecībā uz piekrastes zonām, lauksaimniecības zemi un mežiem |
| --- | --- |

6.3.V joma:

stratēģijas ilgtspējīgai zemes apsaimniekošanai, tostarp attiecībā uz piekrastes zonām, lauksaimniecības zemi un mežiem

V.1.1

IP

7

V.1.2

STREP, CA

—

V.1.3

IP

10

| 6.3.VI joma: | operatīvā prognozēšana un modelēšana, tostarp globālo klimata pārmaiņu novērošanas sistēmas |
| --- | --- |

6.3.VI joma:

operatīvā prognozēšana un modelēšana, tostarp globālo klimata pārmaiņu novērošanas sistēmas

VI.1.1

NOE

7

VI.1.2

IP

7

VI.1.3

IP

7

VI.1.4

STREP, CA

—

| 6.3.VII joma: | papildu izpēte |
| --- | --- |

6.3.VII joma:

papildu izpēte

VII.1.1

IP

10

VII.1.2

CA

—

VII.2.1

CA

—

VII.2.2

IP

5

VII.2.3

IP

5

| 6.3.VIII joma: | starpdisciplinārs jautājums — ilgtspējīgas attīstības jēdzieni un instrumenti |
| --- | --- |

6.3.VIII joma:

starpdisciplinārs jautājums — ilgtspējīgas attīstības jēdzieni un instrumenti

VIII.1.1

IP

5

VIII.1.2

STREP, CA

—

| 6.3.IX joma: | īpašas atbalsta darbības |
| --- | --- |

6.3.IX joma:

īpašas atbalsta darbības

IX

SSA

—

9.   Minimālais dalībnieku skaits (3):

| Instruments | Minimālais dalībnieku skaits |
| --- | --- |
| IP, NOE, STREP un CA | Trīs neatkarīgas juridiskas personas, kas reģistrētas trīs dažādās MS vai AS, no kurām vismaz 2 ir MS vai ACC |
| SSA | 1 juridiska persona no MS vai AS |

Instruments

Minimālais dalībnieku skaits

IP, NOE, STREP un CA

Trīs neatkarīgas juridiskas personas, kas reģistrētas trīs dažādās MS vai AS, no kurām vismaz 2 ir MS vai ACC

SSA

1 juridiska persona no MS vai AS

10.   Ierobežojumi līdzdalībai: Nav.

11.   Konsorcija līgumi:

| — | Šā uzaicinājuma IP un NOE darbību dalībniekiem ir jānoslēdz konsorcija līgums. |
| --- | --- |

—

Šā uzaicinājuma IP un NOE darbību dalībniekiem ir jānoslēdz konsorcija līgums.

| — | Šā uzaicinājuma STREP, CA un SSA darbību dalībniekiem vēlams noslēgt konsorcija līgumu, bet tā nav obligāta prasība. |
| --- | --- |

—

Šā uzaicinājuma STREP, CA un SSA darbību dalībniekiem vēlams noslēgt konsorcija līgumu, bet tā nav obligāta prasība.

12.   Priekšlikumu iesniegšanas un novērtēšanas procedūra:

| — | IP un NOE novērtēšana notiks saskaņā ar divpakāpju procedūru. Pirmais posms: pamata priekšlikums, kas sastāv no A daļas (4) un B daļas uz lielākais 15 lapām šajā posmā (fonta lielums 12) un attiecas uz samazinātu kritēriju skaitu, t.i.,






  — | IP: [atbilstība, potenciālā ietekme un zinātnes un tehnoloģijas izcilība] |
| --- | --- | --- |

—

IP un NOE novērtēšana notiks saskaņā ar divpakāpju procedūru. Pirmais posms: pamata priekšlikums, kas sastāv no A daļas (4) un B daļas uz lielākais 15 lapām šajā posmā (fonta lielums 12) un attiecas uz samazinātu kritēriju skaitu, t.i.,

—

IP: [atbilstība, potenciālā ietekme un zinātnes un tehnoloģijas izcilība]

| — | NOE: [atbilstība, integrācijas pakāpe un kopīga darbības programma] |
| --- | --- |

—

NOE: [atbilstība, integrācijas pakāpe un kopīga darbības programma]

jāiesniedz līdz 6. punktā minētajam iesniegšanas termiņam. Priekšlikumi, kas pārsnieguši minimālo punktu skaitu pirmajā posmā (IP darbībām — 12 no 15 un NOE darbībām — 8 no 10), tiks vērtēti otrajā posmā (“uzvarējušie” priekšlikumi).

Otrais posms: “uzvarējušo” priekšlikumu koordinatoriem lūgs iesniegt pilnīgu priekšlikumu, kas sastāv no A un B daļas un ko vērtēs pēc visiem kritērijiem. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš otrajam posmam tiks norādīts uzaicinājumā pilnībā izstrādāt priekšlikumu (paredzamais iesniegšanas termiņš — 2006. gada 2. marts).

| — | Citiem instrumentiem novērtēšana notiek saskaņā ar vienpakāpes procedūru. |
| --- | --- |

—

Citiem instrumentiem novērtēšana notiek saskaņā ar vienpakāpes procedūru.

| — | Novērtēšanas procesā var izmantot priekšlikumu vērtēšanu no attāluma, ko veic ekspertu grupa, un pieteikumu iesniedzēji var saņemt uzaicinājumu apspriest priekšlikumu ar ekspertu grupu. |
| --- | --- |

—

Novērtēšanas procesā var izmantot priekšlikumu vērtēšanu no attāluma, ko veic ekspertu grupa, un pieteikumu iesniedzēji var saņemt uzaicinājumu apspriest priekšlikumu ar ekspertu grupu.

| — | Priekšlikumus nevērtēs anonīmi. |
| --- | --- |

—

Priekšlikumus nevērtēs anonīmi.

13.   Novērtēšanas kritēriji: Darba programmas B pielikumā sniegti piemērojamie kritēriji (tostarp atsevišķas vienības svērums un minimālais punktu skaits, un kopējais minimālais punktu skaits) katram instrumentam.

14.   Orientējošais novērtēšanas un līgumu slēgšanas grafiks:

| — | Novērtēšanas rezultāti būs pieejami 2 līdz 3 mēnešu laikā pēc iesniegšanas termiņa. |
| --- | --- |

—

Novērtēšanas rezultāti būs pieejami 2 līdz 3 mēnešu laikā pēc iesniegšanas termiņa.

| — | Pirmo līgumu slēgšana — paredzēts, ka pirmie līgumi saistībā ar šo uzaicinājumu tiks slēgti






  — | STREP, CA un SSA darbībām no 2006. gada jūnija; |
| --- | --- | --- |

—

Pirmo līgumu slēgšana — paredzēts, ka pirmie līgumi saistībā ar šo uzaicinājumu tiks slēgti

—

STREP, CA un SSA darbībām no 2006. gada jūnija;

| — | IP un NOE darbībām no 2006. gada oktobra. |
| --- | --- |

—

IP un NOE darbībām no 2006. gada oktobra.

---

(1)  Ģenerāldirektors, kurš ir atbildīgs par uzaicinājumu, var to publicēt ne agrāk kā vienu mēnesi pirms un ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc paredzētās publicēšanas dienas.

(2)  IP = integrēts projekts; NoE = izcilības tīkls; STREP = īpašs zinātniskās izpētes mērķprojekts; CA = koordinācijas darbība; SSA = īpaša atbalsta darbība.

(3)  MS = ES dalībvalstis; AS (tostarp ACC) = asociētās valstis; ACC = asociētās kandidātvalstis.

Jebkura juridiska persona, kas reģistrēta dalībvalstī vai asociētā valstī un kurā ir vajadzīgais dalībnieku skaits, var piedalīties netiešā darbībā kā vienīgais dalībnieks.

(4)  IP un NOE pamata priekšlikumu A daļā tikai koordinators aizpilda vajadzīgās veidlapas, ierakstot ziņas par savu organizāciju un projekta kopējo budžetu.

---