# Úradný vestník L 96/2007

| | ISSN 1725-5147 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 96 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5011. apríla 2007 |

ISSN 1725-5147

Úradný vestník

Európskej únie

L 96

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5011. apríla 2007

---

| Obsah | | I   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Rady (ES) č. 383/2007 zo 4. apríla 2007, ktorým sa ukončuje čiastočné predbežné preskúmanie antidumpingových opatrení týkajúcich sa dovozu syntetických strižných vlákien z polyesterov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Saudskej Arábii, Bielorusku a Kórejskej republike | 1 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 384/2007 z 10. apríla 2007, ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny | 7 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 385/2007 z 10. apríla 2007, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1483/2006, pokiaľ ide o množstvá určené na stálu verejnú súťaž pre ďalší predaj obilnín v držbe intervenčných agentúr členských štátov na trhu Spoločenstva | 9 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 386/2007 z 10. apríla 2007, ktorým sa mení, dopĺňa a upravuje nariadenie (ES) č. 990/2006, ktorým sa vyhlasujú stále verejné súťaže na vývoz obilnín v držbe intervenčných agentúr členských štátov | 14 |

Obsah

I   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné

Strana

NARIADENIA

*

Nariadenie Rady (ES) č. 383/2007 zo 4. apríla 2007, ktorým sa ukončuje čiastočné predbežné preskúmanie antidumpingových opatrení týkajúcich sa dovozu syntetických strižných vlákien z polyesterov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Saudskej Arábii, Bielorusku a Kórejskej republike

1

Nariadenie Komisie (ES) č. 384/2007 z 10. apríla 2007, ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny

7

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 385/2007 z 10. apríla 2007, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1483/2006, pokiaľ ide o množstvá určené na stálu verejnú súťaž pre ďalší predaj obilnín v držbe intervenčných agentúr členských štátov na trhu Spoločenstva

9

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 386/2007 z 10. apríla 2007, ktorým sa mení, dopĺňa a upravuje nariadenie (ES) č. 990/2006, ktorým sa vyhlasujú stále verejné súťaže na vývoz obilnín v držbe intervenčných agentúr členských štátov

14

| | | II   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | Komisia |
| | | 2007/224/ES |
| | * | Rozhodnutie Komisie zo 4. apríla 2007 o uverejnení odkazu na normu EN 71-1:2005 Bezpečnosť hračiek – časť 1: mechanické a fyzikálne vlastnosti týkajúceho sa technických požiadaviek na projektily s prísavkami vo funkcii nárazovej plochy podľa smernice Rady 88/378/EHS o bezpečnosti hračiek
  [oznámené pod číslom K(2007) 1460]

   (
  1
  ) | 18 |
| | | ODPORÚČANIA |
| | | Komisia |
| | | 2007/225/ES |
| | * | Odporúčanie Komisie z 3. apríla 2007 týkajúce sa koordinovaného monitorovacieho programu Spoločenstva na rok 2007 zameraného na zabezpečenie dodržiavania maximálnych hladín rezíduí pesticídov v obilninách a na obilninách a niektorých iných produktoch rastlinného pôvodu, ako aj národných monitorovacích programov na rok 2008
  [oznámené pod číslom K(2007) 1452]

   (
  1
  ) | 21 |

II   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné

ROZHODNUTIA

Komisia

2007/224/ES

*

Rozhodnutie Komisie zo 4. apríla 2007 o uverejnení odkazu na normu EN 71-1:2005 Bezpečnosť hračiek – časť 1: mechanické a fyzikálne vlastnosti týkajúceho sa technických požiadaviek na projektily s prísavkami vo funkcii nárazovej plochy podľa smernice Rady 88/378/EHS o bezpečnosti hračiek
  [oznámené pod číslom K(2007) 1460]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2007) 1460]

1

18

ODPORÚČANIA

Komisia

2007/225/ES

*

Odporúčanie Komisie z 3. apríla 2007 týkajúce sa koordinovaného monitorovacieho programu Spoločenstva na rok 2007 zameraného na zabezpečenie dodržiavania maximálnych hladín rezíduí pesticídov v obilninách a na obilninách a niektorých iných produktoch rastlinného pôvodu, ako aj národných monitorovacích programov na rok 2008
  [oznámené pod číslom K(2007) 1452]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2007) 1452]

1

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné

NARIADENIA

| 11.4.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 96/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 96/1

---

NARIADENIE RADY (ES) č. 383/2007

zo 4. apríla 2007,

ktorým sa ukončuje čiastočné predbežné preskúmanie antidumpingových opatrení týkajúcich sa dovozu syntetických strižných vlákien z polyesterov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Saudskej Arábii, Bielorusku a Kórejskej republike

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 11 ods. 3,

so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s poradným výborom,

keďže:

1.   POSTUP

1.1.   Existujúce opatrenia

| (1) | Nariadením Komisie (ES) č. 1522/2000 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz syntetických strižných vlákien z polyesteru (ďalej len „PSF“) s pôvodom v Austrálii, Indonézii a Thajsku. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Komisie (ES) č. 1522/2000 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz syntetických strižných vlákien z polyesteru (ďalej len „PSF“) s pôvodom v Austrálii, Indonézii a Thajsku.

| (2) | Nariadením (ES) č. 2852/2000 (3) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz PSF s pôvodom v Kórejskej republike a Indii. |
| --- | --- |

(2)

Nariadením (ES) č. 2852/2000 (3) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz PSF s pôvodom v Kórejskej republike a Indii.

| (3) | Nariadením (ES) č. 1799/2002 (4) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz PSF s pôvodom v Bielorusku. |
| --- | --- |

(3)

Nariadením (ES) č. 1799/2002 (4) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz PSF s pôvodom v Bielorusku.

| (4) | Nariadením (ES) č. 428/2005 Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz PSF s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“) a Saudskej Arábii a zmenila a doplnila a obnovila na päť rokov opatrenia týkajúce sa Kórejskej republiky. |
| --- | --- |

(4)

Nariadením (ES) č. 428/2005 Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz PSF s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“) a Saudskej Arábii a zmenila a doplnila a obnovila na päť rokov opatrenia týkajúce sa Kórejskej republiky.

| (5) | Všetky tieto nariadenia sa budú ďalej v texte uvádzať ako „pôvodné nariadenia“. Prešetrovania, ktoré viedli k opatreniam uloženým pôvodnými nariadeniami, sa budú ďalej v texte uvádzať ako „pôvodné prešetrovania“. Na základe preskúmania uplynutia platnosti opatrení týkajúcich sa dovozu PSF s pôvodom v Austrálii, Indii, Indonézii a Thajsku (5) Rada nariadením (ES) č. 1515/2006 (6) zrušila antidumpingové clo na takýto dovoz. |
| --- | --- |

(5)

Všetky tieto nariadenia sa budú ďalej v texte uvádzať ako „pôvodné nariadenia“. Prešetrovania, ktoré viedli k opatreniam uloženým pôvodnými nariadeniami, sa budú ďalej v texte uvádzať ako „pôvodné prešetrovania“. Na základe preskúmania uplynutia platnosti opatrení týkajúcich sa dovozu PSF s pôvodom v Austrálii, Indii, Indonézii a Thajsku (5) Rada nariadením (ES) č. 1515/2006 (6) zrušila antidumpingové clo na takýto dovoz.

| (6) | Nové antidumpingové konanie, ktoré sa týka dovozu PSF s pôvodom v Malajzii a na Taiwane, sa začalo 12. apríla 2006 (7) a nariadením Komisie (ES) č. 2005/2006 (8) boli uložené dočasné opatrenia. |
| --- | --- |

(6)

Nové antidumpingové konanie, ktoré sa týka dovozu PSF s pôvodom v Malajzii a na Taiwane, sa začalo 12. apríla 2006 (7) a nariadením Komisie (ES) č. 2005/2006 (8) boli uložené dočasné opatrenia.

1.2.   Dôvody na preskúmanie

| (7) | Východiskom začatia tohto preskúmania boli informácie, ktoré predložil kórejský vyvážajúci výrobca Saehan Industries Inc., ktoré poukazovali na to, že polyesterové strižné vlákna s nízkou teplotou tavenia (ďalej len „LMP“), ako sa definujú v odôvodnení 20, by sa mali vylúčiť zo sortimentu výrobkov, pretože podľa všetkého mali odlišné základné fyzikálne a chemické vlastnosti a konečné použitia v porovnaní s inými druhmi PSF. Na rozdiel od iných druhov PSF mali LMP podľa všetkého najmä inherentnú väzbovú vlastnosť. |
| --- | --- |

(7)

Východiskom začatia tohto preskúmania boli informácie, ktoré predložil kórejský vyvážajúci výrobca Saehan Industries Inc., ktoré poukazovali na to, že polyesterové strižné vlákna s nízkou teplotou tavenia (ďalej len „LMP“), ako sa definujú v odôvodnení 20, by sa mali vylúčiť zo sortimentu výrobkov, pretože podľa všetkého mali odlišné základné fyzikálne a chemické vlastnosti a konečné použitia v porovnaní s inými druhmi PSF. Na rozdiel od iných druhov PSF mali LMP podľa všetkého najmä inherentnú väzbovú vlastnosť.

1.3.   Začatie konania

| (8) | Po porade s poradným výborom Komisia dospela k záveru, že existovali dostatočné dôkazy na začatie čiastočného predbežného preskúmania, a v oznámení (ďalej len „oznámenie o začatí“) uverejnenom v Úradnom vestníku Európskej únie
   (9) oznámila začatie čiastočného predbežného preskúmania v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia, ktorého rozsah sa obmedzuje len na preskúmanie sortimentu výrobkov podliehajúcich antidumpingovým opatreniam týkajúcim sa dovozu PSF s pôvodom v ČĽR, Saudskej Arábii, Bielorusku, Austrálii, Indonézii, Thajsku, Kórejskej republike a Indii. Treba uviesť, že toto preskúmanie začala Komisia z vlastnej iniciatívy. |
| --- | --- |

(8)

Po porade s poradným výborom Komisia dospela k záveru, že existovali dostatočné dôkazy na začatie čiastočného predbežného preskúmania, a v oznámení (ďalej len „oznámenie o začatí“) uverejnenom v Úradnom vestníku Európskej únie
   (9) oznámila začatie čiastočného predbežného preskúmania v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia, ktorého rozsah sa obmedzuje len na preskúmanie sortimentu výrobkov podliehajúcich antidumpingovým opatreniam týkajúcim sa dovozu PSF s pôvodom v ČĽR, Saudskej Arábii, Bielorusku, Austrálii, Indonézii, Thajsku, Kórejskej republike a Indii. Treba uviesť, že toto preskúmanie začala Komisia z vlastnej iniciatívy.

1.4.   Revízne prešetrovanie

| (9) | Komisia o začatí prešetrovania oficiálne informovala orgány ČĽR, Saudskej Arábie, Bieloruska, Austrálie, Indonézie, Thajska, Kórejskej republiky a Indie (ďalej len „príslušné krajiny“) a všetky ďalšie príslušné zainteresované strany, t. j. výrobcov/vývozcov v príslušných krajinách a ich združenia, používateľov a dovozcov v Spoločenstve a ich združenia a výrobcov v Spoločenstve a ich združenie. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody na ich vypočutie, boli vypočuté. |
| --- | --- |

(9)

Komisia o začatí prešetrovania oficiálne informovala orgány ČĽR, Saudskej Arábie, Bieloruska, Austrálie, Indonézie, Thajska, Kórejskej republiky a Indie (ďalej len „príslušné krajiny“) a všetky ďalšie príslušné zainteresované strany, t. j. výrobcov/vývozcov v príslušných krajinách a ich združenia, používateľov a dovozcov v Spoločenstve a ich združenia a výrobcov v Spoločenstve a ich združenie. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody na ich vypočutie, boli vypočuté.

| (10) | Komisia zaslala dotazníky všetkým príslušným stranám a všetkým ďalším zainteresovaným stranám, ktoré dali o sebe vedieť v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania. |
| --- | --- |

(10)

Komisia zaslala dotazníky všetkým príslušným stranám a všetkým ďalším zainteresovaným stranám, ktoré dali o sebe vedieť v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania.

| (11) | V súvislosti s rozsahom preskúmania nebolo stanovené žiadne obdobie prešetrovania na účely tohto preskúmania. Informácie poskytnuté formou dotazníkov sa vzťahovali na obdobie od roku 1998 do roku 2005 (ďalej len „skúmané obdobie“). Pokiaľ ide o skúmané obdobie, požadovali sa informácie týkajúce sa objemu a hodnoty predaja/nákupu a výrobnej hodnoty a kapacity pre všetky druhy PSF a LMP. Okrem toho od príslušných zainteresovaných strán sa žiadalo, aby predložili pripomienky v súvislosti s rozdielmi alebo podobnosťami medzi LMP a inými druhmi PSF, pokiaľ ide o ich výrobný proces, technické vlastnosti, konečné použitia a ich vzájomnú zameniteľnosť. |
| --- | --- |

(11)

V súvislosti s rozsahom preskúmania nebolo stanovené žiadne obdobie prešetrovania na účely tohto preskúmania. Informácie poskytnuté formou dotazníkov sa vzťahovali na obdobie od roku 1998 do roku 2005 (ďalej len „skúmané obdobie“). Pokiaľ ide o skúmané obdobie, požadovali sa informácie týkajúce sa objemu a hodnoty predaja/nákupu a výrobnej hodnoty a kapacity pre všetky druhy PSF a LMP. Okrem toho od príslušných zainteresovaných strán sa žiadalo, aby predložili pripomienky v súvislosti s rozdielmi alebo podobnosťami medzi LMP a inými druhmi PSF, pokiaľ ide o ich výrobný proces, technické vlastnosti, konečné použitia a ich vzájomnú zameniteľnosť.

| (12) | Dostatočne vyplnené dotazníky zaslali jeden thajský, dvaja kórejskí a jeden saudskoarabský vyvážajúci výrobca PSF, štyria výrobcovia PSF v Spoločenstve, päť používateľov a dvaja dovozcovia PSF do Spoločenstva. Niekoľko ďalších zainteresovaných strán vrátane združenia používateľov a združenia výrobcov PSF v Spoločenstve predložilo svoje pripomienky. |
| --- | --- |

(12)

Dostatočne vyplnené dotazníky zaslali jeden thajský, dvaja kórejskí a jeden saudskoarabský vyvážajúci výrobca PSF, štyria výrobcovia PSF v Spoločenstve, päť používateľov a dvaja dovozcovia PSF do Spoločenstva. Niekoľko ďalších zainteresovaných strán vrátane združenia používateľov a združenia výrobcov PSF v Spoločenstve predložilo svoje pripomienky.

| (13) | Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na účely posúdenia toho, či je potrebné zmeniť a doplniť rozsah existujúcich opatrení. |
| --- | --- |

(13)

Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na účely posúdenia toho, či je potrebné zmeniť a doplniť rozsah existujúcich opatrení.

| (14) | Treba uviesť, že keďže od októbra 2006, po súbežných preskúmaniach uplynutia platnosti, boli opatrenia týkajúce sa dovozu PSF s pôvodom v Austrálii, Indii, Indonézii a Thajsku zrušené (pozri odôvodnenie 5), súčasné preskúmanie viac nie je aktuálne v súvislosti s týmito krajinami a jeho zistenia sa týkajú len opatrení týkajúcich sa PSF s pôvodom v ČĽR, Saudskej Arábii, Bielorusku a Kórejskej republike. |
| --- | --- |

(14)

Treba uviesť, že keďže od októbra 2006, po súbežných preskúmaniach uplynutia platnosti, boli opatrenia týkajúce sa dovozu PSF s pôvodom v Austrálii, Indii, Indonézii a Thajsku zrušené (pozri odôvodnenie 5), súčasné preskúmanie viac nie je aktuálne v súvislosti s týmito krajinami a jeho zistenia sa týkajú len opatrení týkajúcich sa PSF s pôvodom v ČĽR, Saudskej Arábii, Bielorusku a Kórejskej republike.

2.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK

| (15) | Príslušným výrobkom, ako sa jednotne definuje vo všetkých pôvodných nariadeniach, sú strižné vlákna z polyesterov, nemykané, nečesané ani inak nespracované na spriadanie, s pôvodom v ČĽR, Saudskej Arábii, Bielorusku, Austrálii, Indonézii, Thajsku, Kórejskej republike a Indii (ďalej len „príslušný výrobok“) a v súčasnosti sú zaradené pod kód KN 5503 20 00. Všeobecne sa uvádzajú ako polyesterové strižné vlákna alebo PSF. |
| --- | --- |

(15)

Príslušným výrobkom, ako sa jednotne definuje vo všetkých pôvodných nariadeniach, sú strižné vlákna z polyesterov, nemykané, nečesané ani inak nespracované na spriadanie, s pôvodom v ČĽR, Saudskej Arábii, Bielorusku, Austrálii, Indonézii, Thajsku, Kórejskej republike a Indii (ďalej len „príslušný výrobok“) a v súčasnosti sú zaradené pod kód KN 5503 20 00. Všeobecne sa uvádzajú ako polyesterové strižné vlákna alebo PSF.

3.   VÝSLEDKY REVÍZNEHO PREŠETROVANIA

3.1.   Metodika

| (16) | S cieľom posúdiť, či sa LMP a iné druhy PSF majú považovať za jeden rovnaký výrobok, alebo za dva rôzne výrobky, sa preskúmalo, či majú LMP a iné druhy PSF rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti a konečné použitia. V tejto súvislosti sa takisto posudzoval výrobný proces, vzájomná zameniteľnosť a rozdiel medzi LMP a inými druhmi PSF. |
| --- | --- |

(16)

S cieľom posúdiť, či sa LMP a iné druhy PSF majú považovať za jeden rovnaký výrobok, alebo za dva rôzne výrobky, sa preskúmalo, či majú LMP a iné druhy PSF rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti a konečné použitia. V tejto súvislosti sa takisto posudzoval výrobný proces, vzájomná zameniteľnosť a rozdiel medzi LMP a inými druhmi PSF.

3.2.   Zistenia

3.2.1.   Všeobecné poznámky

| (17) | PSF je základný materiál, ktorý sa používa v rôznych fázach výrobného procesu textilných výrobkov. PSF sa používajú na spriadanie, t. j. výrobu vlákien na výrobu textílií, tiež po zmiešaní s inými vláknami, ako je bavlna a vlna, alebo na výrobu netkaných aplikácií, ako je výplň, t. j. vypchávanie určitých textilných výrobkov, ako sú vankúše, sedadlá áut, vetrovky. |
| --- | --- |

(17)

PSF je základný materiál, ktorý sa používa v rôznych fázach výrobného procesu textilných výrobkov. PSF sa používajú na spriadanie, t. j. výrobu vlákien na výrobu textílií, tiež po zmiešaní s inými vláknami, ako je bavlna a vlna, alebo na výrobu netkaných aplikácií, ako je výplň, t. j. vypchávanie určitých textilných výrobkov, ako sú vankúše, sedadlá áut, vetrovky.

| (18) | PSF sa predávajú vo forme rôznych druhov výrobkov na použitie pri spriadaní alebo na výrobu netkaných aplikácií, ktoré majú jedno- alebo dvojzložkové zloženie a rôzne špecifikácie, ako denier/decitex, súdržnosť, lesk, stupeň kvality atď. Tieto druhy výrobkov nie sú vždy vzájomne zameniteľné (napr. vlákna na spriadanie a netkané aplikácie, jedno- a dvojzložkové vlákna, vlákna so špecifickými teplotnými vlastnosťami, ako napríklad vlákna spomaľujúce horenie atď.). Ako však bolo stanovené v pôvodných prešetrovaniach, fyzikálne a chemické vlastnosti a konečné použitia týchto druhov sú v podstate rovnaké. Navyše, zatiaľ čo nie každý druh výrobku môže byť navzájom zameniteľný s každým ďalším druhom, existuje prinajmenšom čiastočná zameniteľnosť a prekrývajúce sa konečné použitie medzi rôznymi druhmi výrobkov, pričom žiadny z nich sa jasne neodlišuje aspoň od niektorých ďalších. |
| --- | --- |

(18)

PSF sa predávajú vo forme rôznych druhov výrobkov na použitie pri spriadaní alebo na výrobu netkaných aplikácií, ktoré majú jedno- alebo dvojzložkové zloženie a rôzne špecifikácie, ako denier/decitex, súdržnosť, lesk, stupeň kvality atď. Tieto druhy výrobkov nie sú vždy vzájomne zameniteľné (napr. vlákna na spriadanie a netkané aplikácie, jedno- a dvojzložkové vlákna, vlákna so špecifickými teplotnými vlastnosťami, ako napríklad vlákna spomaľujúce horenie atď.). Ako však bolo stanovené v pôvodných prešetrovaniach, fyzikálne a chemické vlastnosti a konečné použitia týchto druhov sú v podstate rovnaké. Navyše, zatiaľ čo nie každý druh výrobku môže byť navzájom zameniteľný s každým ďalším druhom, existuje prinajmenšom čiastočná zameniteľnosť a prekrývajúce sa konečné použitie medzi rôznymi druhmi výrobkov, pričom žiadny z nich sa jasne neodlišuje aspoň od niektorých ďalších.

| (19) | Treba uviesť, že LMP nie sú novým výrobkom. LMP ako jeden z druhov PSF však neboli osobitne preskúmané v rámci pôvodných prešetrovaní, keďže žiadna z príslušných zainteresovaných strán nepoukázala na údajné odlišné fyzikálne a technické vlastnosti. Týmto preskúmaním sa potvrdilo, že LMP, ktoré boli prvýkrát vyrobené v roku 1980 a odvtedy sa s nimi obchodovalo v krajinách ako Japonsko, Taiwan a Spoločenstvo, už počas pôvodných prešetrovaní vyrábali v podstatnom množstve a obchodovali s nimi najmenej traja výrobcovia v Spoločenstve a najmenej v jednej z príslušných krajín, t. j. v Kórejskej republike. V skutočnosti sa zistilo, že dovoz PSF vrátane LMP z Kórejskej republiky je dumpingový a spôsobuje ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva. |
| --- | --- |

(19)

Treba uviesť, že LMP nie sú novým výrobkom. LMP ako jeden z druhov PSF však neboli osobitne preskúmané v rámci pôvodných prešetrovaní, keďže žiadna z príslušných zainteresovaných strán nepoukázala na údajné odlišné fyzikálne a technické vlastnosti. Týmto preskúmaním sa potvrdilo, že LMP, ktoré boli prvýkrát vyrobené v roku 1980 a odvtedy sa s nimi obchodovalo v krajinách ako Japonsko, Taiwan a Spoločenstvo, už počas pôvodných prešetrovaní vyrábali v podstatnom množstve a obchodovali s nimi najmenej traja výrobcovia v Spoločenstve a najmenej v jednej z príslušných krajín, t. j. v Kórejskej republike. V skutočnosti sa zistilo, že dovoz PSF vrátane LMP z Kórejskej republiky je dumpingový a spôsobuje ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva.

3.2.2.   Fyzikálne a technické vlastnosti LMP

| (20) | LMP sú jedným z dvojzložkových druhov PSF. Ide o polyesterové vlákna s nízkou teplotou tavenia a so štruktúrou tvorenou jadrom a plášťom. Sú zložené z polyesterového jadra a plášťa z kopolymérového polyesteru. Pri zahriatí sa vonkajší kopolymérový plášť roztavuje pri nižšej teplote ako polyesterové jadro a roztavený plášť sa správa ako lepidlo. Existuje niekoľko poddruhov LMP, ktoré majú odlišné zloženie v dôsledku napríklad odlišných teplôt tavenia. |
| --- | --- |

(20)

LMP sú jedným z dvojzložkových druhov PSF. Ide o polyesterové vlákna s nízkou teplotou tavenia a so štruktúrou tvorenou jadrom a plášťom. Sú zložené z polyesterového jadra a plášťa z kopolymérového polyesteru. Pri zahriatí sa vonkajší kopolymérový plášť roztavuje pri nižšej teplote ako polyesterové jadro a roztavený plášť sa správa ako lepidlo. Existuje niekoľko poddruhov LMP, ktoré majú odlišné zloženie v dôsledku napríklad odlišných teplôt tavenia.

| (21) | LMP sú založené na rovnakej surovine a majú rovnaký vzhľad ako iné druhy PSF. Podľa definície však obsahujú dva odlišné polyesterové polyméry. V tejto súvislosti treba uviesť, že LMP nie sú jedinou dvojzložkou PSF. Existuje mnoho ďalších dvojzložkových druhov PSF, ktoré sa na účely antidumpingových konaní vždy považovali za jeden výrobok. |
| --- | --- |

(21)

LMP sú založené na rovnakej surovine a majú rovnaký vzhľad ako iné druhy PSF. Podľa definície však obsahujú dva odlišné polyesterové polyméry. V tejto súvislosti treba uviesť, že LMP nie sú jedinou dvojzložkou PSF. Existuje mnoho ďalších dvojzložkových druhov PSF, ktoré sa na účely antidumpingových konaní vždy považovali za jeden výrobok.

| (22) | Niektorí používatelia a jeden vyvážajúci výrobca v Spoločenstve tvrdili, že LMP a iné druhy PSF, či už jedno-, alebo dvojzložkové, sú založené na odlišných surovinách. Združenie výrobcov v Spoločenstve a niektorí výrobcovia v Spoločenstve tvrdili, že základné suroviny pre všetky druhy PSF vrátane LMP sú rovnaké. V tejto súvislosti treba uviesť, že všetky druhy PSF vrátane LMP sú vyrobené z kyseliny tereftalovej (TPA) a etylénglykolu (MEG). Tieto suroviny predstavujú základnú zložku, do ktorej sa môžu pridávať prísady a doplnkové zložky s cieľom zabezpečiť určité špecifické vlastnosti vlákna, ako napríklad nízku teplotu tavenia v prípade LMP. Tvrdenie, že LMP sú založené na odlišných surovinách, sa preto zamieta. |
| --- | --- |

(22)

Niektorí používatelia a jeden vyvážajúci výrobca v Spoločenstve tvrdili, že LMP a iné druhy PSF, či už jedno-, alebo dvojzložkové, sú založené na odlišných surovinách. Združenie výrobcov v Spoločenstve a niektorí výrobcovia v Spoločenstve tvrdili, že základné suroviny pre všetky druhy PSF vrátane LMP sú rovnaké. V tejto súvislosti treba uviesť, že všetky druhy PSF vrátane LMP sú vyrobené z kyseliny tereftalovej (TPA) a etylénglykolu (MEG). Tieto suroviny predstavujú základnú zložku, do ktorej sa môžu pridávať prísady a doplnkové zložky s cieľom zabezpečiť určité špecifické vlastnosti vlákna, ako napríklad nízku teplotu tavenia v prípade LMP. Tvrdenie, že LMP sú založené na odlišných surovinách, sa preto zamieta.

| (23) | Jeden vyvážajúci výrobca takisto tvrdil, že faktor „vzhľad“ nie je pre analýzu fyzikálnych a technických vlastností rôznych výrobkov alebo druhov výrobkov relevantný. V tejto súvislosti treba uviesť, že samotný vzhľad by bežne nepredstavoval dostatočný základ na definovanie príslušného výrobku, najmä pokiaľ ide o chemické výrobky. Toto však neznamená, že takýto faktor by sa nemal vôbec zohľadňovať. V tomto konkrétnom prípade predstavuje rovnaký vzhľad dodatočný prvok na zistenie, že nemožno jednoducho odlíšiť LMP a iné druhy PSF. Tvrdenie sa preto zamieta. |
| --- | --- |

(23)

Jeden vyvážajúci výrobca takisto tvrdil, že faktor „vzhľad“ nie je pre analýzu fyzikálnych a technických vlastností rôznych výrobkov alebo druhov výrobkov relevantný. V tejto súvislosti treba uviesť, že samotný vzhľad by bežne nepredstavoval dostatočný základ na definovanie príslušného výrobku, najmä pokiaľ ide o chemické výrobky. Toto však neznamená, že takýto faktor by sa nemal vôbec zohľadňovať. V tomto konkrétnom prípade predstavuje rovnaký vzhľad dodatočný prvok na zistenie, že nemožno jednoducho odlíšiť LMP a iné druhy PSF. Tvrdenie sa preto zamieta.

| (24) | So zreteľom na uvedené boli vyvodené závery, že LMP sa nemôžu považovať za výrobok s odlišnými fyzikálnymi a chemickými vlastnosťami, ako majú iné druhy PSF, najmä tie s dvojzložkovým zložením. |
| --- | --- |

(24)

So zreteľom na uvedené boli vyvodené závery, že LMP sa nemôžu považovať za výrobok s odlišnými fyzikálnymi a chemickými vlastnosťami, ako majú iné druhy PSF, najmä tie s dvojzložkovým zložením.

3.2.3.   Výrobný proces

| (25) | Treba pripomenúť, že v pôvodných prešetrovaniach sa stanovilo, že z hľadiska výroby možno všeobecne rozlišovať medzi pôvodnými PSF, vyrobenými z pôvodných surovín, a regenerovanými PSF, vyrobenými z recyklovaného polyesteru. |
| --- | --- |

(25)

Treba pripomenúť, že v pôvodných prešetrovaniach sa stanovilo, že z hľadiska výroby možno všeobecne rozlišovať medzi pôvodnými PSF, vyrobenými z pôvodných surovín, a regenerovanými PSF, vyrobenými z recyklovaného polyesteru.

| (26) | Pokiaľ ide o LMP, týmto revíznym prešetrovaním sa zistilo, že neexistuje žiadny významný rozdiel vo výrobe LMP a inými dvojzložkovými druhmi PSF. Zistilo sa, že akýkoľvek výrobca iných dvojzložkových druhov PSF by mohol bez problémov prejsť na výrobu LMP. Systémy pre dvojzložkové spriadanie sa v Spoločenstve a všade inde používajú už viac ako 20 rokov. Výroba dvojzložkových vlákien je zložitejšia ako výroba jednozložkových vlákien. Rozdiel medzi týmito dvoma systémami však nie je taký veľký, aby sa pokladal za podstatný. |
| --- | --- |

(26)

Pokiaľ ide o LMP, týmto revíznym prešetrovaním sa zistilo, že neexistuje žiadny významný rozdiel vo výrobe LMP a inými dvojzložkovými druhmi PSF. Zistilo sa, že akýkoľvek výrobca iných dvojzložkových druhov PSF by mohol bez problémov prejsť na výrobu LMP. Systémy pre dvojzložkové spriadanie sa v Spoločenstve a všade inde používajú už viac ako 20 rokov. Výroba dvojzložkových vlákien je zložitejšia ako výroba jednozložkových vlákien. Rozdiel medzi týmito dvoma systémami však nie je taký veľký, aby sa pokladal za podstatný.

| (27) | Niektorí používatelia v Spoločenstve tvrdili, že prechod na výrobu LMP by nebol nákladovo efektívny. Vyskytli sa tvrdenia, že napriek tomu, že výrobné linky pre LMP a iné dvojzložkové druhy PSF sú v podstate rovnaké, prechod na výrobu LMP by si vyžadoval určité úpravy, najmä v súvislosti so zmenou zvlákňovacích trysiek, a spôsobil by značný prestoj. Aj napriek tomu, že prechod na výrobu LMP alebo opačne sa dá technicky uskutočniť, preto nemusí byť efektívny a môže ovplyvniť dostupnú kapacitu LMP. Združenie výrobcov v Spoločenstve a jeden výrobca v Spoločenstve tvrdili, že výrobný proces pre všetky dvojzložkové PSF je v podstate rovnaký a prechod na výrobu LMP nespôsobuje žiadne technické problémy, ale že záleží jedine na trhových mechanizmoch, akými sú dopyt a ceny. Okrem toho tvrdili, že existuje dostatočná celková kapacita na uspokojenie dopytu po LMP v Spoločenstve, ak by to podmienky na trhu umožnili. V tejto súvislosti treba uviesť toto: po prvé záver, že medzi výrobou LMP a inými druhmi PSF neexistuje žiadny podstatný rozdiel, nebol spochybnený. Po druhé efektívnosť nákladov pri prechode na výrobu LMP alebo opačne sa môže u jednotlivých výrobcov podstatne líšiť, ale v skutočnosti niektorí výrobcovia v Spoločenstve tak robia. Napokon to, či by mal výrobca prejsť na výrobu LMP, závisí vo veľkej miere od predajných cien, ktoré môže získať za jednotlivé druhy PSF na trhu. V tejto súvislosti treba takisto uviesť, že v Spoločenstve alebo v príslušných vyvážajúcich krajinách nepôsobia žiadni výluční výrobcovia LMP. Preto sa týmto tvrdením nemôžu nahradiť závery týkajúce sa výrobného procesu. |
| --- | --- |

(27)

Niektorí používatelia v Spoločenstve tvrdili, že prechod na výrobu LMP by nebol nákladovo efektívny. Vyskytli sa tvrdenia, že napriek tomu, že výrobné linky pre LMP a iné dvojzložkové druhy PSF sú v podstate rovnaké, prechod na výrobu LMP by si vyžadoval určité úpravy, najmä v súvislosti so zmenou zvlákňovacích trysiek, a spôsobil by značný prestoj. Aj napriek tomu, že prechod na výrobu LMP alebo opačne sa dá technicky uskutočniť, preto nemusí byť efektívny a môže ovplyvniť dostupnú kapacitu LMP. Združenie výrobcov v Spoločenstve a jeden výrobca v Spoločenstve tvrdili, že výrobný proces pre všetky dvojzložkové PSF je v podstate rovnaký a prechod na výrobu LMP nespôsobuje žiadne technické problémy, ale že záleží jedine na trhových mechanizmoch, akými sú dopyt a ceny. Okrem toho tvrdili, že existuje dostatočná celková kapacita na uspokojenie dopytu po LMP v Spoločenstve, ak by to podmienky na trhu umožnili. V tejto súvislosti treba uviesť toto: po prvé záver, že medzi výrobou LMP a inými druhmi PSF neexistuje žiadny podstatný rozdiel, nebol spochybnený. Po druhé efektívnosť nákladov pri prechode na výrobu LMP alebo opačne sa môže u jednotlivých výrobcov podstatne líšiť, ale v skutočnosti niektorí výrobcovia v Spoločenstve tak robia. Napokon to, či by mal výrobca prejsť na výrobu LMP, závisí vo veľkej miere od predajných cien, ktoré môže získať za jednotlivé druhy PSF na trhu. V tejto súvislosti treba takisto uviesť, že v Spoločenstve alebo v príslušných vyvážajúcich krajinách nepôsobia žiadni výluční výrobcovia LMP. Preto sa týmto tvrdením nemôžu nahradiť závery týkajúce sa výrobného procesu.

| (28) | Výrobný proces, ktorý ako taký nie je rozhodujúci na účely definície výrobku, sa teda v žiadnom prípade nemôže považovať za faktor, na základe ktorého sa odlišuje medzi LMP a inými druhmi PSF. |
| --- | --- |

(28)

Výrobný proces, ktorý ako taký nie je rozhodujúci na účely definície výrobku, sa teda v žiadnom prípade nemôže považovať za faktor, na základe ktorého sa odlišuje medzi LMP a inými druhmi PSF.

3.2.4.   Typické konečné použitia LMP

| (29) | LMP sa vzhľadom na svoju nízku teplotu tavenia typicky používajú ako zložka v tepelne spojených technických nespriadaných výrobkoch a v tepelne spojených výplniach. Hlavné konečné použitia sa týkajú týchto skupín výrobkov: domácnosť (nábytok, matrace, vankúše), automobilový priemysel (koberce, filtre), osobná hygiena (plienky, sacie materiály), odevy (izolácia). Vo všetkých výrobkoch sú LMP zmiešané s inými vláknami PSF a obyčajne v týchto zmesiach predstavujú 15 % objemu. |
| --- | --- |

(29)

LMP sa vzhľadom na svoju nízku teplotu tavenia typicky používajú ako zložka v tepelne spojených technických nespriadaných výrobkoch a v tepelne spojených výplniach. Hlavné konečné použitia sa týkajú týchto skupín výrobkov: domácnosť (nábytok, matrace, vankúše), automobilový priemysel (koberce, filtre), osobná hygiena (plienky, sacie materiály), odevy (izolácia). Vo všetkých výrobkoch sú LMP zmiešané s inými vláknami PSF a obyčajne v týchto zmesiach predstavujú 15 % objemu.

| (30) | Niektorí používatelia v Spoločenstve tvrdili, že týchto 15 % predstavujú LMP iba v zmesiach používaných v tepelne spojenej vate určenej pre nábytok a posteľoviny. Pri niektorých ostatných výrobkoch, akými sú akvizičné distribučné vrstvy, sa pomer LMP v zmesi pohybuje od 35 % do 50 % a pri výrobkoch na filtráciu vzduchu predstavujú LMP na úrovni 70 % zmesi. V tejto súvislosti treba doplniť, že pri niektorých ďalších výrobkoch, ako je napríklad odevná izolačná vata, predstavujú LMP menej ako 15 % zmesi. Revíznym prešetrovaním sa zistilo, že relatívny objem LMP je skutočne rôzny, pokiaľ ide o rôzne konečné použitia, ale pri väčšine výrobkoch predstavuje menšinovú zložku (v priemere okolo 15 %) v porovnaní s inými druhmi PSF, ktoré tieto výrobky obsahujú. Hodnotenie, ktoré sa uvádza v odôvodnení 29, sa preto potvrdzuje. |
| --- | --- |

(30)

Niektorí používatelia v Spoločenstve tvrdili, že týchto 15 % predstavujú LMP iba v zmesiach používaných v tepelne spojenej vate určenej pre nábytok a posteľoviny. Pri niektorých ostatných výrobkoch, akými sú akvizičné distribučné vrstvy, sa pomer LMP v zmesi pohybuje od 35 % do 50 % a pri výrobkoch na filtráciu vzduchu predstavujú LMP na úrovni 70 % zmesi. V tejto súvislosti treba doplniť, že pri niektorých ďalších výrobkoch, ako je napríklad odevná izolačná vata, predstavujú LMP menej ako 15 % zmesi. Revíznym prešetrovaním sa zistilo, že relatívny objem LMP je skutočne rôzny, pokiaľ ide o rôzne konečné použitia, ale pri väčšine výrobkoch predstavuje menšinovú zložku (v priemere okolo 15 %) v porovnaní s inými druhmi PSF, ktoré tieto výrobky obsahujú. Hodnotenie, ktoré sa uvádza v odôvodnení 29, sa preto potvrdzuje.

| (31) | Hlavnými používateľmi LMP v Spoločenstve sú výrobné odvetvia nespriadaných výrobkov. Tieto spoločnosti väčšinou používajú mnoho ďalších druhov PSF, ktoré patria do skupiny nespriadaných. V Spoločenstve nepôsobia žiadni špecifickí používatelia LMP. Takisto sa zistilo, že neexistuje žiadny podstatný rozdiel v distribučných kanáloch LMP a iných druhov PSF. Treba pripomenúť, že LMP sa vždy používajú v zmesi s inými druhmi PSF. |
| --- | --- |

(31)

Hlavnými používateľmi LMP v Spoločenstve sú výrobné odvetvia nespriadaných výrobkov. Tieto spoločnosti väčšinou používajú mnoho ďalších druhov PSF, ktoré patria do skupiny nespriadaných. V Spoločenstve nepôsobia žiadni špecifickí používatelia LMP. Takisto sa zistilo, že neexistuje žiadny podstatný rozdiel v distribučných kanáloch LMP a iných druhov PSF. Treba pripomenúť, že LMP sa vždy používajú v zmesi s inými druhmi PSF.

| (32) | Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že skutočnosť, že rovnakí používatelia používajú LMP a iné druhy PSF a že distribučné kanály LMP a iných druhov PSF sú v podstate rovnaké, nevedie k záveru, že LMP a iné druhy PSF sú „podobné výrobky“. Táto skutočnosť sama osebe naozaj nevedie k záveru, že LMP a iné druhy PSF by sa mali považovať za jeden rovnaký výrobok. Poukazuje však na to, že medzi LMP a inými druhmi PSF neexistujú žiadne rozdiely, pokiaľ ide o ich distribúciu. Inými slovami, z hľadiska distribúcie neexistujú žiadne dôvody na to, aby sa LMP vylúčili z rozsahu opatrení. Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 29, LMP majú rovnaké konečné použitia ako iné druhy PSF, keďže sa môžu používať len v zmesiach s týmito vláknami. Toto tvrdenie sa preto zamieta. |
| --- | --- |

(32)

Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že skutočnosť, že rovnakí používatelia používajú LMP a iné druhy PSF a že distribučné kanály LMP a iných druhov PSF sú v podstate rovnaké, nevedie k záveru, že LMP a iné druhy PSF sú „podobné výrobky“. Táto skutočnosť sama osebe naozaj nevedie k záveru, že LMP a iné druhy PSF by sa mali považovať za jeden rovnaký výrobok. Poukazuje však na to, že medzi LMP a inými druhmi PSF neexistujú žiadne rozdiely, pokiaľ ide o ich distribúciu. Inými slovami, z hľadiska distribúcie neexistujú žiadne dôvody na to, aby sa LMP vylúčili z rozsahu opatrení. Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 29, LMP majú rovnaké konečné použitia ako iné druhy PSF, keďže sa môžu používať len v zmesiach s týmito vláknami. Toto tvrdenie sa preto zamieta.

| (33) | Vzhľadom na uvedené boli vyvodené závery, že LMP a iné druhy PSF majú rovnaké základné konečné použitia a distribuujú sa prostredníctvom rovnakých kanálov. |
| --- | --- |

(33)

Vzhľadom na uvedené boli vyvodené závery, že LMP a iné druhy PSF majú rovnaké základné konečné použitia a distribuujú sa prostredníctvom rovnakých kanálov.

3.2.5.   Vzájomná zameniteľnosť

| (34) | Ako sa uvádza vyššie, napriek tomu, že LMP nemajú žiadne odlišné základné fyzikálne a chemické vlastnosti v porovnaní s inými druhmi PSF, majú určité rozdielne vlastnosti. Pri mnohých použitiach sa však LMP môžu nahradiť inými druhmi PSF použitím rôznych spojovacích technológií, ako napr. spájanie PSF živicou alebo tepelné spájanie PSF s použitím iných vlákien používaných na spájanie tavením. Preto sú v podstate zameniteľné s inými druhmi PSF. |
| --- | --- |

(34)

Ako sa uvádza vyššie, napriek tomu, že LMP nemajú žiadne odlišné základné fyzikálne a chemické vlastnosti v porovnaní s inými druhmi PSF, majú určité rozdielne vlastnosti. Pri mnohých použitiach sa však LMP môžu nahradiť inými druhmi PSF použitím rôznych spojovacích technológií, ako napr. spájanie PSF živicou alebo tepelné spájanie PSF s použitím iných vlákien používaných na spájanie tavením. Preto sú v podstate zameniteľné s inými druhmi PSF.

| (35) | Určité zainteresované strany oponovali uvedeným záverom, pokiaľ ide o vzájomnú zameniteľnosť medzi LMP a inými druhmi PSF. Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že vzhľadom na to, že pri spájaní živicou a spájaní s použitím iných roztavených spojovacích vlákien sa vyžaduje nahradenie LMP živicou a spojovacími vláknami nevyrobenými z polyesteru, neexistuje žiadna vzájomná zameniteľnosť medzi LMP a inými druhmi PSF. Niektorí používatelia v Spoločenstve tvrdili, že používanie iných spojovacích technológií uvedených vyššie by malo za následok odlišné vlastnosti určitých konečných výrobkov a z tohto dôvodu nie je takáto náhrada pri určitých použitiach možná. Tieto tvrdenia sa ďalej skúmali. Prešetrovaním sa zistilo, že napriek tomu, že rôzne spojovacie technológie nie sú vždy navzájom zameniteľné pri všetkých konečných použitiach, istá vzájomná zameniteľnosť existuje, a preto pokiaľ ide o určité použitia, LMP sú v konkurenčnom vzťahu s PSF spojenými živicou a s PSF spojenými inými spojovacími vláknami ako vláknami s jadrom a plášťom. Preto nemožno vyvodiť všeobecný záver, že neexistuje žiadna náhrada pre LMP a že LMP nie sú zameniteľné s inými druhmi PSF. |
| --- | --- |

(35)

Určité zainteresované strany oponovali uvedeným záverom, pokiaľ ide o vzájomnú zameniteľnosť medzi LMP a inými druhmi PSF. Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že vzhľadom na to, že pri spájaní živicou a spájaní s použitím iných roztavených spojovacích vlákien sa vyžaduje nahradenie LMP živicou a spojovacími vláknami nevyrobenými z polyesteru, neexistuje žiadna vzájomná zameniteľnosť medzi LMP a inými druhmi PSF. Niektorí používatelia v Spoločenstve tvrdili, že používanie iných spojovacích technológií uvedených vyššie by malo za následok odlišné vlastnosti určitých konečných výrobkov a z tohto dôvodu nie je takáto náhrada pri určitých použitiach možná. Tieto tvrdenia sa ďalej skúmali. Prešetrovaním sa zistilo, že napriek tomu, že rôzne spojovacie technológie nie sú vždy navzájom zameniteľné pri všetkých konečných použitiach, istá vzájomná zameniteľnosť existuje, a preto pokiaľ ide o určité použitia, LMP sú v konkurenčnom vzťahu s PSF spojenými živicou a s PSF spojenými inými spojovacími vláknami ako vláknami s jadrom a plášťom. Preto nemožno vyvodiť všeobecný záver, že neexistuje žiadna náhrada pre LMP a že LMP nie sú zameniteľné s inými druhmi PSF.

| (36) | Jeden vyvážajúci výrobca takisto uviedol, že jeho tvrdenie týkajúce sa ohrozenia životného prostredia a zdravia pracovníkov, ktoré spôsobujú určité chemické živice, sa dôkladne nepreskúmalo. V tejto súvislosti treba uviesť, že takéto tvrdenie nie je pre tento konkrétny prípad relevantné, pretože pri určitých použitiach sa spájanie živicou nedá nahradiť inými spojovacími technológiami, a spájanie živicou musí byť v každom prípade v súlade so všetkými environmentálnymi požiadavkami v Spoločenstve a v jeho členských štátoch. Toto tvrdenie sa preto zamieta. |
| --- | --- |

(36)

Jeden vyvážajúci výrobca takisto uviedol, že jeho tvrdenie týkajúce sa ohrozenia životného prostredia a zdravia pracovníkov, ktoré spôsobujú určité chemické živice, sa dôkladne nepreskúmalo. V tejto súvislosti treba uviesť, že takéto tvrdenie nie je pre tento konkrétny prípad relevantné, pretože pri určitých použitiach sa spájanie živicou nedá nahradiť inými spojovacími technológiami, a spájanie živicou musí byť v každom prípade v súlade so všetkými environmentálnymi požiadavkami v Spoločenstve a v jeho členských štátoch. Toto tvrdenie sa preto zamieta.

3.2.6.   Rozdiel medzi LMP a inými druhmi PSF

| (37) | Medzi LMP a inými druhmi PSF neexistuje žiadny viditeľný ani hmatateľný rozdiel. Prierez LMP sa líši od prierezu jednozložkových vlákien. Nie vždy sa však líši od prierezu iných dvojzložkových druhov PSF. Treba pripomenúť, že existujú početné varianty LMP, napríklad s odlišnými teplotami tavenia. Preto nemožno stanoviť jasný rozdiel na základe teploty tavenia. Preto sa zdá, že sa nedá ľahko rozlišovať medzi LMP a inými druhmi PSF a že akákoľvek spoľahlivá identifikácia tohto druhu výrobku by si vyžadovala použitie zložitých prístrojov. |
| --- | --- |

(37)

Medzi LMP a inými druhmi PSF neexistuje žiadny viditeľný ani hmatateľný rozdiel. Prierez LMP sa líši od prierezu jednozložkových vlákien. Nie vždy sa však líši od prierezu iných dvojzložkových druhov PSF. Treba pripomenúť, že existujú početné varianty LMP, napríklad s odlišnými teplotami tavenia. Preto nemožno stanoviť jasný rozdiel na základe teploty tavenia. Preto sa zdá, že sa nedá ľahko rozlišovať medzi LMP a inými druhmi PSF a že akákoľvek spoľahlivá identifikácia tohto druhu výrobku by si vyžadovala použitie zložitých prístrojov.

| (38) | Niektorí používatelia v Spoločenstve vyjadrili nesúhlas s uvedenými závermi, že LMP sa nedá ľahko rozlišovať medzi LMP a inými druhmi PSF, najmä pokiaľ ide o ich teplotu tavenia. Boli predložené tvrdenia, že bod tavenia plášťovej zložky LMP, aj keď sa pohybuje v rozmedzí od 110 °C do 190 °C, bude vždy značne nižší ako bod tavenia iných druhov PSF, ktorý sa údajne pohybuje okolo 255 °C. Treba uviesť, že uvedené rozmedzie teplôt tavenia potvrdzuje, že existujú početné varianty LMP, ako aj iných druhov PSF, a že ich identifikáciu nemožno vždy ľahko uskutočniť. Preto sa záver vyvodený v odôvodnení 37 nemôže zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(38)

Niektorí používatelia v Spoločenstve vyjadrili nesúhlas s uvedenými závermi, že LMP sa nedá ľahko rozlišovať medzi LMP a inými druhmi PSF, najmä pokiaľ ide o ich teplotu tavenia. Boli predložené tvrdenia, že bod tavenia plášťovej zložky LMP, aj keď sa pohybuje v rozmedzí od 110 °C do 190 °C, bude vždy značne nižší ako bod tavenia iných druhov PSF, ktorý sa údajne pohybuje okolo 255 °C. Treba uviesť, že uvedené rozmedzie teplôt tavenia potvrdzuje, že existujú početné varianty LMP, ako aj iných druhov PSF, a že ich identifikáciu nemožno vždy ľahko uskutočniť. Preto sa záver vyvodený v odôvodnení 37 nemôže zmeniť a doplniť.

| (39) | Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že samotná skutočnosť, že LMP sú na pohľad podobné iným druhom PSF, nemôže predstavovať základ nevylúčenia LMP z rozsahu opatrení. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 23, napriek tomu, že „vzhľad“ ako taký nie je bežne rozhodujúci, pokiaľ ide o odpoveď na otázku, či by odlišné druhy výrobku mali, alebo nemali spadať pod „jeden výrobok“, predstavuje dodatočný prvok pri analýze (pozri takisto odôvodnenie 16). Nemožno ignorovať skutočnosť, že sa nedá ľahko rozlišovať medzi rôznymi druhmi výrobku. Toto tvrdenie sa preto zamieta. |
| --- | --- |

(39)

Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že samotná skutočnosť, že LMP sú na pohľad podobné iným druhom PSF, nemôže predstavovať základ nevylúčenia LMP z rozsahu opatrení. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 23, napriek tomu, že „vzhľad“ ako taký nie je bežne rozhodujúci, pokiaľ ide o odpoveď na otázku, či by odlišné druhy výrobku mali, alebo nemali spadať pod „jeden výrobok“, predstavuje dodatočný prvok pri analýze (pozri takisto odôvodnenie 16). Nemožno ignorovať skutočnosť, že sa nedá ľahko rozlišovať medzi rôznymi druhmi výrobku. Toto tvrdenie sa preto zamieta.

4.   ZÁVERY TÝKAJÚCE SA SORTIMENTU VÝROBKOV

| (40) | Z uvedených zistení vyplýva, že LMP a iné druhy PSF majú rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti a majú rovnaké základné konečné použitia. Pri početných použitiach sú LMP priamo alebo nepriamo v konkurenčnom vzťahu s inými druhmi PSF na trhu Spoločenstva. Na základe toho bol vyvodený záver, že LMP a iné druhy PSF by sa mali považovať za jeden výrobok a že na účely uplatňovania existujúcich antidumpingových opatrení by sa malo ukončiť čiastočné predbežné preskúmanie týkajúce sa sortimentu výrobkov. |
| --- | --- |

(40)

Z uvedených zistení vyplýva, že LMP a iné druhy PSF majú rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti a majú rovnaké základné konečné použitia. Pri početných použitiach sú LMP priamo alebo nepriamo v konkurenčnom vzťahu s inými druhmi PSF na trhu Spoločenstva. Na základe toho bol vyvodený záver, že LMP a iné druhy PSF by sa mali považovať za jeden výrobok a že na účely uplatňovania existujúcich antidumpingových opatrení by sa malo ukončiť čiastočné predbežné preskúmanie týkajúce sa sortimentu výrobkov.

| (41) | Všetky zainteresované strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa vyvodili uvedené závery. Zainteresovaným stranám sa takisto poskytla lehota, v rámci ktorej sa mohli po tomto zverejnení vyjadriť. |
| --- | --- |

(41)

Všetky zainteresované strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa vyvodili uvedené závery. Zainteresovaným stranám sa takisto poskytla lehota, v rámci ktorej sa mohli po tomto zverejnení vyjadriť.

| (42) | Ústne a písomné pripomienky predložené týmito stranami sa posúdili, ale neviedli k zmene záverov nemeniť a nedopĺňať sortiment výrobkov podliehajúcich platným antidumpingovým opatreniam týkajúcim sa dovozu PSF, |
| --- | --- |

(42)

Ústne a písomné pripomienky predložené týmito stranami sa posúdili, ale neviedli k zmene záverov nemeniť a nedopĺňať sortiment výrobkov podliehajúcich platným antidumpingovým opatreniam týkajúcim sa dovozu PSF,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Jediný článok

Bez toho, aby sa zmenili a doplnili platné antidumpingové opatrenia, týmto sa ukončuje čiastočné predbežné preskúmanie podľa článku 11 ods. 3 nariadenia (ES) č. 384/96 sortimentu výrobkov podliehajúcich antidumpingovým opatreniam uplatniteľným na dovoz syntetických strižných vlákien z polyesterov, ktorého rozsah sa obmedzil len na preskúmanie sortimentu výrobkov, antidumpingových opatrení týkajúcich sa dovozu syntetických strižných vlákien zaradených pod kód KN 5503 20 00 s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Saudskej Arábii, Bielorusku a Kórejskej republike.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 4. apríla 2007

Za Radu

predseda

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2117/2005 (Ú. v. EÚ L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  Ú. v. ES L 175, 14.7.2000, s. 10.

2

(3)  Ú. v. ES L 332, 28.12.2000, s. 17. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 428/2005 (Ú. v. EÚ L 71, 17.3.2005, s. 1).

3

(4)  Ú. v. ES L 274, 11.10.2002, s. 1.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 174, 14.7.2005, s. 15; Ú. v. EÚ C 323, 20.12.2005, s. 21.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 282, 13.10.2006, s. 1.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 89, 12.4.2006, s. 2.

7

(8)  Ú. v. EÚ L 379, 28.12.2006, s. 65.

8

(9)  Ú. v. EÚ C 325, 22.12.2005, s. 20.

9

---

| 11.4.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 96/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 96/7

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 384/2007

z 10. apríla 2007,

ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 3223/94 z 21. decembra 1994 o uplatňovaní režimu dovozu ovocia a zeleniny (1), najmä na jeho článok 4 ods. 1,

keďže:

| (1) | Nariadenie (ES) č. 3223/94 predpokladá, pri uplatňovaní výsledkov multilaterálnych obchodných rokovaní Uruguajského kola, kritériá, ktorými Komisia určí paušálne dovozné hodnoty pre tretie krajiny, pre produkty a na obdobia, ktoré sú spresnené v jeho prílohe. |
| --- | --- |

(1)

Nariadenie (ES) č. 3223/94 predpokladá, pri uplatňovaní výsledkov multilaterálnych obchodných rokovaní Uruguajského kola, kritériá, ktorými Komisia určí paušálne dovozné hodnoty pre tretie krajiny, pre produkty a na obdobia, ktoré sú spresnené v jeho prílohe.

| (2) | Pri uplatnení vyššie uvedených kritérií musia byť paušálne dovozné hodnoty stanovené na úrovniach určených v prílohe k tomuto nariadeniu, |
| --- | --- |

(2)

Pri uplatnení vyššie uvedených kritérií musia byť paušálne dovozné hodnoty stanovené na úrovniach určených v prílohe k tomuto nariadeniu,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 4 nariadenia (ES) č. 3223/94 sú stanovené podľa údajov uvedených v tabuľke prílohy.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 11. apríla 2007.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 10. apríla 2007

Za Komisiu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. ES L 337, 24.12.1994, s. 66. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 386/2005 (Ú. v. EÚ L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

PRÍLOHA

k nariadeniu Komisie z 10. apríla 2007, ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód tretích krajín (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | IL | 190,7 |
| MA | 113,8 |
| TN | 143,8 |
| TR | 187,5 |
| ZZ | 159,0 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| TR | 91,4 |
| ZZ | 131,6 |
| 0709 90 70 | MA | 75,0 |
| TR | 118,7 |
| ZZ | 96,9 |
| 0709 90 80 | EG | 242,2 |
| IL | 89,0 |
| ZZ | 165,6 |
| 0805 10 20 | EG | 49,1 |
| IL | 61,3 |
| MA | 45,9 |
| TN | 56,3 |
| TR | 74,9 |
| ZZ | 57,5 |
| 0805 50 10 | IL | 65,6 |
| TR | 68,4 |
| ZZ | 67,0 |
| 0808 10 80 | AR | 86,2 |
| BR | 78,9 |
| CA | 104,6 |
| CL | 88,2 |
| CN | 96,6 |
| NZ | 122,1 |
| US | 123,5 |
| UY | 77,1 |
| ZA | 85,3 |
| ZZ | 95,8 |
| 0808 20 50 | AR | 80,6 |
| CL | 102,0 |
| UY | 68,0 |
| ZA | 83,3 |
| ZZ | 83,5 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód tretích krajín (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

IL

190,7

MA

113,8

TN

143,8

TR

187,5

ZZ

159,0

0707 00 05

JO

171,8

TR

91,4

ZZ

131,6

0709 90 70

MA

75,0

TR

118,7

ZZ

96,9

0709 90 80

EG

242,2

IL

89,0

ZZ

165,6

0805 10 20

EG

49,1

IL

61,3

MA

45,9

TN

56,3

TR

74,9

ZZ

57,5

0805 50 10

IL

65,6

TR

68,4

ZZ

67,0

0808 10 80

AR

86,2

BR

78,9

CA

104,6

CL

88,2

CN

96,6

NZ

122,1

US

123,5

UY

77,1

ZA

85,3

ZZ

95,8

0808 20 50

AR

80,6

CL

102,0

UY

68,0

ZA

83,3

ZZ

83,5

---

(1)  Nomenklatúra krajín podľa nariadenia Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ označuje „iné miesto pôvodu“.

---

| 11.4.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 96/9 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 96/9

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 385/2007

z 10. apríla 2007,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1483/2006, pokiaľ ide o množstvá určené na stálu verejnú súťaž pre ďalší predaj obilnín v držbe intervenčných agentúr členských štátov na trhu Spoločenstva

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1784/2003 z 29. septembra 2003 o spoločnej organizácii trhu s obilninami (1), a najmä na jeho článok 6,

keďže:

| (1) | Nariadením Komisie (ES) č. 1483/2006 (2) sa otvorili stále verejné súťaže pre ďalší predaj obilnín v držbe intervenčných agentúr členských štátov na trhu Spoločenstva. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Komisie (ES) č. 1483/2006 (2) sa otvorili stále verejné súťaže pre ďalší predaj obilnín v držbe intervenčných agentúr členských štátov na trhu Spoločenstva.

| (2) | Vzhľadom na situáciu na trhu s kukuricou v Spoločenstve a na zistený vývoj dopytu po obilninách v rôznych regiónoch za posledné týždne sa javí ako nutné sprístupniť v niektorých členských štátoch nové množstvá obilnín v držbe na intervenciu. Je preto potrebné povoliť intervenčným agentúram v príslušných členských štátoch zvýšiť množstvá ponúkané vo verejnej súťaži. Toto zvýšenie sa týka kukurice do výšky 500 000 ton v Maďarsku. |
| --- | --- |

(2)

Vzhľadom na situáciu na trhu s kukuricou v Spoločenstve a na zistený vývoj dopytu po obilninách v rôznych regiónoch za posledné týždne sa javí ako nutné sprístupniť v niektorých členských štátoch nové množstvá obilnín v držbe na intervenciu. Je preto potrebné povoliť intervenčným agentúram v príslušných členských štátoch zvýšiť množstvá ponúkané vo verejnej súťaži. Toto zvýšenie sa týka kukurice do výšky 500 000 ton v Maďarsku.

| (3) | Nariadenie (ES) č. 1483/2006 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(3)

Nariadenie (ES) č. 1483/2006 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (4) | Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre obilniny, |
| --- | --- |

(4)

Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre obilniny,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha I k nariadeniu (ES) č. 1483/2006 sa nahrádza znením prílohy k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 10. apríla 2007

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 270, 21.10.2003, s. 78. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 1154/2005 (Ú. v. EÚ L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  Ú. v. EÚ L 276, 7.10.2006, s. 58. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 204/2007 (Ú. v. EÚ L 61, 28.2.2007, s. 5).

2

---

PRÍLOHA

„PRÍLOHA I

ZOZNAM VEREJNÝCH SÚŤAŽÍ

| Členský štát | Dostupné množstvá na predaj na vnútornom trhu
  (v tonách) | Intervenčná agentúra
  Názov, adresa a údaje |
| --- | --- | --- |
| Pšenica obyčajná | Jačmeň | Kukurica | Raž |
| Belgique/België | 51 859 | 6 340 | — | — | Bureau d’intervention et de restitution belge/Belgisch Interventie- en Restitutiebureau |
| Rue de Trèves, 82/Trierstraat 82 |
| B-1040 Bruxelles/Brussel |
| Telefón: (32-2) 287 24 78 |
| Fax: (32-2) 287 25 24 |
| E-mail: webmaster@birb.be |
| Webová stránka: www.birb.be |

Členský štát

Dostupné množstvá na predaj na vnútornom trhu

(v tonách)

Intervenčná agentúra

Názov, adresa a údaje

Pšenica obyčajná

Jačmeň

Kukurica

Raž

Belgique/België

51 859

6 340

—

—

Bureau d’intervention et de restitution belge/Belgisch Interventie- en Restitutiebureau

Rue de Trèves, 82/Trierstraat 82

B-1040 Bruxelles/Brussel

Telefón: (32-2) 287 24 78

Fax: (32-2) 287 25 24

E-mail: webmaster@birb.be

Webová stránka: www.birb.be

България

—

—

—

—

| State Fund Agriculture |
| --- |
| 136, Tzar Boris III Blvd. |
| 1618, Sofia, Bulgaria |
| Telefón: (+359 2) 818 72 02 |
| Fax: (+359 2) 818 72 67 |
| E-mail: dfz@dfz.bg |
| Webová stránka: www.mzgar.government.bg |

State Fund Agriculture

136, Tzar Boris III Blvd.

1618, Sofia, Bulgaria

Telefón: (+359 2) 818 72 02

Fax: (+359 2) 818 72 67

E-mail: dfz@dfz.bg

Webová stránka: www.mzgar.government.bg

Česká republika

0

0

0

—

| Státní zemědělský intervenční fond |
| --- |
| Odbor rostlinných komodit |
| Ve Smečkách 33 |
| CZ-110 00, Praha 1 |
| Telefón: (420) 222 87 16 67 – 222 87 14 03 |
| Fax: (420) 296 80 64 04 |
| E-mail: dagmar.hejrovska@szif.cz |
| Webová stránka: www.szif.cz |

Státní zemědělský intervenční fond

Odbor rostlinných komodit

Ve Smečkách 33

CZ-110 00, Praha 1

Telefón: (420) 222 87 16 67 – 222 87 14 03

Fax: (420) 296 80 64 04

E-mail: dagmar.hejrovska@szif.cz

Webová stránka: www.szif.cz

Danmark

174 021

28 830

—

—

| Direktoratet for FødevareErhverv |
| --- |
| Nyropsgade 30 |
| DK-1780 København V |
| Telefón: (45) 33 95 88 07 |
| Fax: (45) 33 95 80 34 |
| E-mail: mij@dffe.dk and pah@dffe.dk |
| Webová stránka: www.dffe.dk |

Direktoratet for FødevareErhverv

Nyropsgade 30

DK-1780 København V

Telefón: (45) 33 95 88 07

Fax: (45) 33 95 80 34

E-mail: mij@dffe.dk and pah@dffe.dk

Webová stránka: www.dffe.dk

Deutschland

1 948 269

767 343

—

432 715

| Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung |
| --- |
| Deichmanns Aue 29 |
| D-53179 Bonn |
| Telefón: (49-228) 68 45-3704 |
| Fax 1: (49-228) 68 45-3985 |
| Fax 2: (49-228) 68 45-3276 |
| E-mail: pflanzlErzeugnisse@ble.de |
| Webová stránka: www.ble.de |

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung

Deichmanns Aue 29

D-53179 Bonn

Telefón: (49-228) 68 45-3704

Fax 1: (49-228) 68 45-3985

Fax 2: (49-228) 68 45-3276

E-mail: pflanzlErzeugnisse@ble.de

Webová stránka: www.ble.de

Eesti

0

0

—

—

| Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| --- |
| Narva mnt. 3, 51009 Tartu |
| Telefón: (372) 7371 200 |
| Fax: (372) 7371 201 |
| E-mail: pria@pria.ee |
| Webová stránka: www.pria.ee |

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva mnt. 3, 51009 Tartu

Telefón: (372) 7371 200

Fax: (372) 7371 201

E-mail: pria@pria.ee

Webová stránka: www.pria.ee

Eire/Ireland

—

0

—

—

| Intervention Operations, OFI, Subsidies and Storage Division, Department of Agriculture and Food |
| --- |
| Johnstown Castle Estate, County Wexford |
| Telefón: 353 53 91 63400 |
| Fax: (353) 53 91 42843 |
| Webová stránka: www.agriculture.gov.ie |

Intervention Operations, OFI, Subsidies and Storage Division, Department of Agriculture and Food

Johnstown Castle Estate, County Wexford

Telefón: 353 53 91 63400

Fax: (353) 53 91 42843

Webová stránka: www.agriculture.gov.ie

Elláda/Ελλάδα

—

—

—

—

| Payment and Control Agency for Guidance and Guarantee Community Aids (O.P.E.K.E.P.E.) |
| --- |
| 241, Archarnon str., |
| GR-104 46 Athens |
| Telefón: (30) 210 212 47 87 and 47 54 |
| Fax: (30) 210 212 47 91 |
| E-mail: ax17u073@minagric.gr |
| Webová stránka: www.opekepe.gr |

Payment and Control Agency for Guidance and Guarantee Community Aids (O.P.E.K.E.P.E.)

241, Archarnon str.,

GR-104 46 Athens

Telefón: (30) 210 212 47 87 and 47 54

Fax: (30) 210 212 47 91

E-mail: ax17u073@minagric.gr

Webová stránka: www.opekepe.gr

| Οργανισμός Πληρωμών και Ελέγχου Κοινοτικών Ενισχύσεων Προσανατολισμού και Εγγυήσεων (Ο.Π.Ε.Κ.Ε.Π.Ε.) |
| --- |
| Αχαρνών 241, |
| GR-104 46 Αθήνα |
| Τηλ. (30) 210 212 47 87 και 47 54 |
| Φαξ (30) 210 212 47 91 |
| Ηλ. διεύθυνση: ax17u073@minagric.gr |
| Διεύθυνση στο Διαδίκτυο: www.opekepe |

Οργανισμός Πληρωμών και Ελέγχου Κοινοτικών Ενισχύσεων Προσανατολισμού και Εγγυήσεων (Ο.Π.Ε.Κ.Ε.Π.Ε.)

Αχαρνών 241,

GR-104 46 Αθήνα

Τηλ. (30) 210 212 47 87 και 47 54

Φαξ (30) 210 212 47 91

Ηλ. διεύθυνση: ax17u073@minagric.gr

Διεύθυνση στο Διαδίκτυο: www.opekepe

España

—

—

—

—

| S. Gral. Intervención de Mercados (FEGA) |
| --- |
| C/Almagro 33 — 28010 Madrid — España |
| Telefón: (34-91) 3474765 |
| Fax: (34-91) 3474838 |
| E-mail: sgintervencion@fega.mapa.es |
| Webová stránka: www.fega.es |

S. Gral. Intervención de Mercados (FEGA)

C/Almagro 33 — 28010 Madrid — España

Telefón: (34-91) 3474765

Fax: (34-91) 3474838

E-mail: sgintervencion@fega.mapa.es

Webová stránka: www.fega.es

France

28 724

318 778

—

—

| Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC) |
| --- |
| 21, avenue Bosquet |
| F-75326 Paris Cedex 07 |
| Telefón: (33) 144 18 22 29/23 37 |
| Fax: (33) 144 18 20 08/80 |
| E-mail: f.abeasis@onigc.fr |
| Webová stránka: www.onigc.fr |

Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC)

21, avenue Bosquet

F-75326 Paris Cedex 07

Telefón: (33) 144 18 22 29/23 37

Fax: (33) 144 18 20 08/80

E-mail: f.abeasis@onigc.fr

Webová stránka: www.onigc.fr

Italia

—

—

—

—

| Agenzia per le erogazioni in agricoltura — AGEA |
| --- |
| Via Torino, 45 |
| I-00184 Roma |
| Telefón: (39) 06 49 49 97 55 |
| Fax: (39) 06 49 49 97 61 |
| E-mail: d.spampinato@agea.gov.it |
| Webová stránka: www.enterisi.it |

Agenzia per le erogazioni in agricoltura — AGEA

Via Torino, 45

I-00184 Roma

Telefón: (39) 06 49 49 97 55

Fax: (39) 06 49 49 97 61

E-mail: d.spampinato@agea.gov.it

Webová stránka: www.enterisi.it

Κύπρος/Kibris

—

—

—

—

Latvija

27 020

0

—

—

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2, |
| Rīga, LV – 1981 |
| Telefón: (371) 702 7893 |
| Fax: (371) 702 7892 |
| E-mail: lad@lad.gov.lv |
| Webová stránka: www.lad.gov.lv |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2,

Rīga, LV – 1981

Telefón: (371) 702 7893

Fax: (371) 702 7892

E-mail: lad@lad.gov.lv

Webová stránka: www.lad.gov.lv

Lietuva

0

35 492

—

—

| The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency |
| --- |
| L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9-12, |
| Vilnius, Lithuania |
| Telefón: (370-5) 268 5049 |
| Fax: (370-5) 268 5061 |
| E-mail: info@litfood.lt |
| Webová stránka: www.litfood.lt |

The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency

L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9-12,

Vilnius, Lithuania

Telefón: (370-5) 268 5049

Fax: (370-5) 268 5061

E-mail: info@litfood.lt

Webová stránka: www.litfood.lt

Luxembourg

—

—

—

—

| Office des licences |
| --- |
| 21, rue Philippe II |
| Boîte postale 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Telefón: (352) 478 23 70 |
| Fax: (352) 46 61 38 |
| telex: 2 537 AGRIM LU |

Office des licences

21, rue Philippe II

Boîte postale 113

L-2011 Luxembourg

Telefón: (352) 478 23 70

Fax: (352) 46 61 38

telex: 2 537 AGRIM LU

Magyarország

450 000

19 011

1 900 000

—

| Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal |
| --- |
| Soroksári út 22–24. |
| H-1095 Budapest |
| Telefón: (36-1) 219 45 76 |
| Fax: (36-1) 219 89 05 |
| E-mail: ertekesites@mvh.gov.hu |
| Webová stránka: www.mvh.gov.hu |

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal

Soroksári út 22–24.

H-1095 Budapest

Telefón: (36-1) 219 45 76

Fax: (36-1) 219 89 05

E-mail: ertekesites@mvh.gov.hu

Webová stránka: www.mvh.gov.hu

Malta

—

—

—

—

Nederland

—

—

—

—

| Dienst Regelingen Roermond |
| --- |
| Postbus 965 |
| 6040 AZ Roermond |
| Nederland |
| Telefón: (31-475) 35 54 86 |
| Fax: (31-475) 31 89 39 |
| E-mail: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl |
| Webová stránka: www9.minlnv.nl |

Dienst Regelingen Roermond

Postbus 965

6040 AZ Roermond

Nederland

Telefón: (31-475) 35 54 86

Fax: (31-475) 31 89 39

E-mail: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl

Webová stránka: www9.minlnv.nl

Österreich

0

22 461

0

—

| AMA (Agrarmarkt Austria) |
| --- |
| Dresdnerstraße 70 |
| A-1200 Wien |
| Telefón: | (43-1) 331 51-258
  (43-1) 331 51-328 |
| Fax: | (43-1) 331 51-4624
  (43-1) 331 51-4469 |

AMA (Agrarmarkt Austria)

Dresdnerstraße 70

A-1200 Wien

Telefón:

(43-1) 331 51-258

(43-1) 331 51-328

Fax:

(43-1) 331 51-4624

(43-1) 331 51-4469

E-mail: referat10@ama.gv.at

Webová stránka: www.ama.at/intervention

Polska

44 440

41 927

0

—

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| Biuro Produktów Roślinnych |
| ul. Nowy Świat 6/12 |
| 00-400 Warszawa |
| Polska |
| Telefón: (48) 22 661 78 10 |
| Fax: (48) 22 661 78 26 |
| E-mail: cereals-intervention@arr.gov.pl |
| Webová stránka: www.arr.gov.pl |

Agencja Rynku Rolnego

Biuro Produktów Roślinnych

ul. Nowy Świat 6/12

00-400 Warszawa

Polska

Telefón: (48) 22 661 78 10

Fax: (48) 22 661 78 26

E-mail: cereals-intervention@arr.gov.pl

Webová stránka: www.arr.gov.pl

Portugal

—

—

—

—

| Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA) |
| --- |
| Rua Castilho, n.o 45-51 |
| 1269-163 Lisboa |
| Telefón: | (351) 21 751 85 00
  (351) 21 384 60 00 |
| Fax: | (351) 21 384 61 70 |

Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA)

Rua Castilho, n.o 45-51

1269-163 Lisboa

Telefón:

(351) 21 751 85 00

(351) 21 384 60 00

Fax:

(351) 21 384 61 70

| E-mail: | inga@inga.min-agricultura.pt
  edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt |
| --- | --- |

E-mail:

inga@inga.min-agricultura.pt

edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt

Webová stránka: www.inga.min-agricultura.pt

România

—

—

—

—

| Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură |
| --- |
| B-dul Carol I, nr. 17, sector 2 |
| București 030161 |
| România |
| Tel.: + 40 21 3054802, + 40 21 3054842 |
| Fax: + 40 21 3054803 |
| Webová stránka: www.apia.org.ro |

Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură

B-dul Carol I, nr. 17, sector 2

București 030161

România

Tel.: + 40 21 3054802, + 40 21 3054842

Fax: + 40 21 3054803

Webová stránka: www.apia.org.ro

Slovenija

—

—

—

—

| Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja |
| --- |
| Dunajska 160 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Telefón: (386-1) 580 76 52 |
| Fax: (386-1) 478 92 00 |
| E-mail: aktrp@gov.si |
| Webová stránka: www.arsktrp.gov.si |

Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja

Dunajska 160

SI-1000 Ljubljana

Telefón: (386-1) 580 76 52

Fax: (386-1) 478 92 00

E-mail: aktrp@gov.si

Webová stránka: www.arsktrp.gov.si

Slovensko

0

0

227 699

—

| Pôdohospodárska platobná agentúra |
| --- |
| Oddelenie obilnín a škrobu |
| Dobrovičova 12 |
| 815 26 Bratislava |
| Slovenská republika |
| Telefón: (421-2) 58 24 32 71 |
| Fax: (421-2) 53 41 26 65 |
| E-mail: jvargova@apa.sk |
| Webová stránka: www.apa.sk |

Pôdohospodárska platobná agentúra

Oddelenie obilnín a škrobu

Dobrovičova 12

815 26 Bratislava

Slovenská republika

Telefón: (421-2) 58 24 32 71

Fax: (421-2) 53 41 26 65

E-mail: jvargova@apa.sk

Webová stránka: www.apa.sk

Suomi/Finland

30 000

95 332

—

—

| Maa- ja metsätalousministeriö (MMM) |
| --- |
| Interventioyksikkö – Intervention Unit |
| Malminkatu 16, Helsinki |
| PL 30 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| Telefón: | (358-9) 160 01 |
| Fax: | (358-9) 16 05 27 72
  (358-9) 16 05 27 78 |

Maa- ja metsätalousministeriö (MMM)

Interventioyksikkö – Intervention Unit

Malminkatu 16, Helsinki

PL 30

FI-00023 Valtioneuvosto

Telefón:

(358-9) 160 01

Fax:

(358-9) 16 05 27 72

(358-9) 16 05 27 78

E-mail: intervention.unit@mmm.fi

Webová stránka: www.mmm.fi

Sverige

172 272

58 004

—

—

| Statens jordbruksverk |
| --- |
| SE-551 82 Jönköping |
| Telefón: (46-36) 15 50 00 |
| Fax: (46-36) 19 05 46 |
| E-mail: jordbruksverket@sjv.se |
| Webová stránka: www.sjv.se |

Statens jordbruksverk

SE-551 82 Jönköping

Telefón: (46-36) 15 50 00

Fax: (46-36) 19 05 46

E-mail: jordbruksverket@sjv.se

Webová stránka: www.sjv.se

United Kingdom

—

24 825

—

—

| Rural Payments Agency |
| --- |
| Lancaster House |
| Hampshire Court |
| Newcastle upon Tyne |
| NE4 7YH |
| Telefón: (44) 191 226 5882 |
| Fax: (44) 191 226 5824 |
| E-mail: cerealsintervention@rpa.gsi.gov.uk |
| Webová stránka: www.rpa.gov.uk |

Rural Payments Agency

Lancaster House

Hampshire Court

Newcastle upon Tyne

NE4 7YH

Telefón: (44) 191 226 5882

Fax: (44) 191 226 5824

E-mail: cerealsintervention@rpa.gsi.gov.uk

Webová stránka: www.rpa.gov.uk

Znamienko ‚—’ znamená, že v danom členskom štáte nie sú intervenčné zásoby tejto obilniny.“

---

| 11.4.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 96/14 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 96/14

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 386/2007

z 10. apríla 2007,

ktorým sa mení, dopĺňa a upravuje nariadenie (ES) č. 990/2006, ktorým sa vyhlasujú stále verejné súťaže na vývoz obilnín v držbe intervenčných agentúr členských štátov

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na Zmluvu o pristúpení Bulharskej republiky a Rumunska, a najmä na jej článok 4 ods. 3,

so zreteľom na Akt o pristúpení Bulharskej republiky a Rumunska, a najmä na jeho článok 56,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1784/2003 z 29. septembra 2003 o spoločnej organizácii trhu s obilninami (1), a najmä na jeho článok 6,

keďže:

| (1) | Pristúpením Bulharska a Rumunska sa stali ustanovenia článku 1 ods. 2 nariadenia Komisie (ES) č. 990/2006 (2) bezpredmetnými, pokiaľ ide o vylúčenie Bulharska a Rumunska zo zoznamu tretích krajín, do ktorých sa vyvážajú obilniny, a preto sa musia zrušiť. |
| --- | --- |

(1)

Pristúpením Bulharska a Rumunska sa stali ustanovenia článku 1 ods. 2 nariadenia Komisie (ES) č. 990/2006 (2) bezpredmetnými, pokiaľ ide o vylúčenie Bulharska a Rumunska zo zoznamu tretích krajín, do ktorých sa vyvážajú obilniny, a preto sa musia zrušiť.

| (2) | V prílohe III k nariadeniu (ES) č. 990/2006 sa nachádzajú poznámky vo všetkých jazykoch Spoločenstva. Je vhodné doplniť túto prílohu začlenením týchto poznámok v bulharčine, írčine, maltčine a rumunčine. |
| --- | --- |

(2)

V prílohe III k nariadeniu (ES) č. 990/2006 sa nachádzajú poznámky vo všetkých jazykoch Spoločenstva. Je vhodné doplniť túto prílohu začlenením týchto poznámok v bulharčine, írčine, maltčine a rumunčine.

| (3) | Nariadenie (ES) č. 990/2006 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(3)

Nariadenie (ES) č. 990/2006 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (4) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre obilniny, |
| --- | --- |

(4)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre obilniny,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Článok 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. 990/2006 sa nahrádza takto:

„2.   V prípade pšenice obyčajnej a raže sa každá verejná súťaž vzťahuje na maximálne množstvo, ktoré sa bude vyvážať do tretích krajín s výnimkou Albánska, Bosny a Hercegoviny, Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko, Čiernej Hory, Chorvátska, Lichtenštajnska, Srbska (3) a Švajčiarska.

V prípade jačmeňa sa každá verejná súťaž vzťahuje na maximálne množstvo, ktoré sa bude vyvážať do tretích krajín s výnimkou Albánska, Bosny a Hercegoviny, Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko, Čiernej Hory, Chorvátska, Kanady, Lichtenštajnska, Mexika, Spojených štátov amerických, Srbska (3) a Švajčiarska.

Článok 2

Príloha III k nariadeniu (ES) č. 990/2006 sa nahrádza znením uvedeným v tejto prílohe.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 10. apríla 2007

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 270, 21.10.2003, s. 78. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 1154/2005 (Ú. v. EÚ L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  Ú. v. EÚ L 179, 1.7.2006, s. 3. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 205/2007 (Ú. v. EÚ L 61, 28.2.2007, s. 10).

2

(3)  Vrátane Kosova, tak ako ho definuje rezolúcia Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov č. 1244 z 10. júna 1999.“

3

---

PRÍLOHA

„PRÍLOHA III

Časť A

Údaje uvedené v článku 9, pokiaľ ide o pšenicu obyčajnú

| — | : | v bulharčine | : | Мека пшеница от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | v španielčine | : | Trigo blando de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006 |
| — | : | v češtine | : | Intervenční pšenice obecná nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006 |
| — | : | v dánčine | : | Blød hvede fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006 |
| — | : | v nemčine | : | Weichweizen aus Interventionsbeständen ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006 |
| — | : | v estónčine | : | Pehme nisu sekkumisvarudest, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006 |
| — | : | v gréčtine | : | Μαλακός σίτος παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006 |
| — | : | v angličtine | : | Intervention common wheat without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006 |
| — | : | vo francúzštine | : | Blé tendre d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006 |
| — | : | v írčine | : | Gnáthchruithneacht in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006 |
| — | : | v taliančine | : | Frumento tenero d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006 |
| — | : | v lotyštine | : | Intervences parastie kvieši bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006 |
| — | : | v litovčine | : | Intervenciniai paprastieji kviečiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006 |
| — | : | v maďarčine | : | Intervenciós búza, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet |
| — | : | v maltčine | : | Qamħ komuni ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006 |
| — | : | v holandčine | : | Zachte tarwe uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006 |
| — | : | v poľštine | : | Pszenica zwyczajna interwencyjna niedająca podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006 |
| — | : | v portugalčine | : | Trigo mole de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006 |
| — | : | v rumunčine | : | Grâu comun de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006 |
| — | : | v slovenčine | : | Intervenčná pšenica obyčajná nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006 |
| — | : | v slovinčine | : | Intervencija navadne pšenice brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006 |
| — | : | vo fínčine | : | Interventiovehnä, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006 |
| — | : | vo švédčine | : | Interventionsvete, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006 |

—

:

v bulharčine

:

Мека пшеница от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006

—

:

v španielčine

:

Trigo blando de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006

—

:

v češtine

:

Intervenční pšenice obecná nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006

—

:

v dánčine

:

Blød hvede fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006

—

:

v nemčine

:

Weichweizen aus Interventionsbeständen ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006

—

:

v estónčine

:

Pehme nisu sekkumisvarudest, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006

—

:

v gréčtine

:

Μαλακός σίτος παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006

—

:

v angličtine

:

Intervention common wheat without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006

—

:

vo francúzštine

:

Blé tendre d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006

—

:

v írčine

:

Gnáthchruithneacht in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006

—

:

v taliančine

:

Frumento tenero d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006

—

:

v lotyštine

:

Intervences parastie kvieši bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006

—

:

v litovčine

:

Intervenciniai paprastieji kviečiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006

—

:

v maďarčine

:

Intervenciós búza, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet

—

:

v maltčine

:

Qamħ komuni ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006

—

:

v holandčine

:

Zachte tarwe uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006

—

:

v poľštine

:

Pszenica zwyczajna interwencyjna niedająca podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006

—

:

v portugalčine

:

Trigo mole de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006

—

:

v rumunčine

:

Grâu comun de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006

—

:

v slovenčine

:

Intervenčná pšenica obyčajná nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006

—

:

v slovinčine

:

Intervencija navadne pšenice brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006

—

:

vo fínčine

:

Interventiovehnä, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006

—

:

vo švédčine

:

Interventionsvete, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006

Časť B

Údaje uvedené v článku 9, pokiaľ ide o jačmeň

| — | : | v bulharčine | : | Ечемик от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | v španielčine | : | Cebada de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006 |
| — | : | v češtine | : | Intervenční ječmen nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006 |
| — | : | v dánčine | : | Byg fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006 |
| — | : | v nemčine | : | Interventionsgerste ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006 |
| — | : | v estónčine | : | Sekkumisoder, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006 |
| — | : | v gréčtine | : | Κριθή παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006 |
| — | : | v angličtine | : | Intervention barley without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006 |
| — | : | vo francúzštine | : | Orge d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006 |
| — | : | v írčine | : | Eorna in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006 |
| — | : | v taliančine | : | Orzo d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006 |
| — | : | v lotyštine | : | Intervences mieži bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006 |
| — | : | v litovčine | : | Intervenciniai miežiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006 |
| — | : | v maďarčine | : | Intervenciós árpa, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet |
| — | : | v maltčine | : | Dqiq tal-barli ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006 |
| — | : | v holandčine | : | Gerst uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006 |
| — | : | v poľštine | : | Jęczmień interwencyjny niedający podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006 |
| — | : | v portugalčine | : | Cevada de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006 |
| — | : | v rumunčine | : | Orz de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006 |
| — | : | v slovenčine | : | Intervenčný jačmeň nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006 |
| — | : | v slovinčine | : | Intervencija ječmena brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006 |
| — | : | vo fínčine | : | Interventio-ohra, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006 |
| — | : | vo švédčine | : | Interventionskorn, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006 |

—

:

v bulharčine

:

Ечемик от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006

—

:

v španielčine

:

Cebada de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006

—

:

v češtine

:

Intervenční ječmen nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006

—

:

v dánčine

:

Byg fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006

—

:

v nemčine

:

Interventionsgerste ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006

—

:

v estónčine

:

Sekkumisoder, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006

—

:

v gréčtine

:

Κριθή παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006

—

:

v angličtine

:

Intervention barley without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006

—

:

vo francúzštine

:

Orge d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006

—

:

v írčine

:

Eorna in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006

—

:

v taliančine

:

Orzo d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006

—

:

v lotyštine

:

Intervences mieži bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006

—

:

v litovčine

:

Intervenciniai miežiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006

—

:

v maďarčine

:

Intervenciós árpa, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet

—

:

v maltčine

:

Dqiq tal-barli ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006

—

:

v holandčine

:

Gerst uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006

—

:

v poľštine

:

Jęczmień interwencyjny niedający podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006

—

:

v portugalčine

:

Cevada de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006

—

:

v rumunčine

:

Orz de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006

—

:

v slovenčine

:

Intervenčný jačmeň nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006

—

:

v slovinčine

:

Intervencija ječmena brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006

—

:

vo fínčine

:

Interventio-ohra, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006

—

:

vo švédčine

:

Interventionskorn, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006

Časť C

Údaje uvedené v článku 9, pokiaľ ide o raž

| — | : | v bulharčine | : | Ръж от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | v španielčine | : | Centeno de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006 |
| — | : | v češtine | : | Intervenční žito nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006 |
| — | : | v dánčine | : | Rug fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006 |
| — | : | v nemčine | : | Interventionsroggen ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006 |
| — | : | v estónčine | : | Sekkumisrukis, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006 |
| — | : | v gréčtine | : | Σίκαλη παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006 |
| — | : | v angličtine | : | Intervention rye without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006 |
| — | : | vo francúzštine | : | Seigle d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006 |
| — | : | v írčine | : | Seagal in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006 |
| — | : | v taliančine | : | Segala d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006 |
| — | : | v lotyštine | : | Intervences rudzi bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006 |
| — | : | v litovčine | : | Intervenciniai rugiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006 |
| — | : | v maďarčine | : | Intervenciós rozs, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet |
| — | : | v maltčine | : | Segala ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006 |
| — | : | v holandčine | : | Rogge uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006 |
| — | : | v poľštine | : | Żyto interwencyjne niedające podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006 |
| — | : | v portugalčine | : | Centeio de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006 |
| — | : | v rumunčine | : | Secară de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006 |
| — | : | v slovenčine | : | Intervenčná raž nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006 |
| — | : | v slovinčine | : | Intervencija rži brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006 |
| — | : | vo fínčine | : | Interventioruis, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006 |
| — | : | vo švédčine | : | Interventionsråg, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006“ |

—

:

v bulharčine

:

Ръж от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006

—

:

v španielčine

:

Centeno de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006

—

:

v češtine

:

Intervenční žito nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006

—

:

v dánčine

:

Rug fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006

—

:

v nemčine

:

Interventionsroggen ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006

—

:

v estónčine

:

Sekkumisrukis, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006

—

:

v gréčtine

:

Σίκαλη παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006

—

:

v angličtine

:

Intervention rye without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006

—

:

vo francúzštine

:

Seigle d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006

—

:

v írčine

:

Seagal in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006

—

:

v taliančine

:

Segala d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006

—

:

v lotyštine

:

Intervences rudzi bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006

—

:

v litovčine

:

Intervenciniai rugiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006

—

:

v maďarčine

:

Intervenciós rozs, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet

—

:

v maltčine

:

Segala ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006

—

:

v holandčine

:

Rogge uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006

—

:

v poľštine

:

Żyto interwencyjne niedające podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006

—

:

v portugalčine

:

Centeio de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006

—

:

v rumunčine

:

Secară de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006

—

:

v slovenčine

:

Intervenčná raž nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006

—

:

v slovinčine

:

Intervencija rži brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006

—

:

vo fínčine

:

Interventioruis, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006

—

:

vo švédčine

:

Interventionsråg, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006“

---

II Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné

ROZHODNUTIA

Komisia

| 11.4.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 96/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 96/18

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

zo 4. apríla 2007

o uverejnení odkazu na normu EN 71-1:2005 Bezpečnosť hračiek – časť 1: mechanické a fyzikálne vlastnosti týkajúceho sa technických požiadaviek na projektily s prísavkami vo funkcii nárazovej plochy podľa smernice Rady 88/378/EHS o bezpečnosti hračiek

[oznámené pod číslom K(2007) 1460]

(Text s významom pre EHP)

(2007/224/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na smernicu Rady 88/378/EHS z 3. mája 1988 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa bezpečnosti hračiek (1), a najmä na jej článok 6 ods. 1 druhý pododsek,

so zreteľom na stanovisko stáleho výboru zriadeného podľa článku 5 smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/34/ES z 22. júna 1998 o postupe pri poskytovaní informácií v oblasti technických noriem a predpisov a o službách informačnej spoločnosti (2), zmenenej a doplnenej smernicou 98/48/ES (3) (Výbor pre normy a technické predpisy),

keďže:

| (1) | V článku 2 smernice 88/378/EHS sa stanovuje, že hračky možno uvádzať na trh len vtedy, ak pri používaní určeným alebo predpokladaným spôsobom pri zohľadnení bežného správania detí neohrozujú bezpečnosť a/alebo zdravie používateľov alebo iných osôb. |
| --- | --- |

(1)

V článku 2 smernice 88/378/EHS sa stanovuje, že hračky možno uvádzať na trh len vtedy, ak pri používaní určeným alebo predpokladaným spôsobom pri zohľadnení bežného správania detí neohrozujú bezpečnosť a/alebo zdravie používateľov alebo iných osôb.

| (2) | Ak hračky spĺňajú vnútroštátne normy, ktoré sa na ne uplatňujú a ktorými sa transponujú harmonizované normy, ktorých referenčné čísla boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev, v súlade s článkom 5 ods. 1 druhým pododsekom smernice 88/378/EHS sa predpokladá, že spĺňajú základné bezpečnostné požiadavky uvedené v článku 3 danej smernice. |
| --- | --- |

(2)

Ak hračky spĺňajú vnútroštátne normy, ktoré sa na ne uplatňujú a ktorými sa transponujú harmonizované normy, ktorých referenčné čísla boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev, v súlade s článkom 5 ods. 1 druhým pododsekom smernice 88/378/EHS sa predpokladá, že spĺňajú základné bezpečnostné požiadavky uvedené v článku 3 danej smernice.

| (3) | Podľa článku 5 ods. 1 druhého pododseku smernice 88/378/EHS sa od členských štátov vyžaduje, aby uverejňovali referenčné čísla vnútroštátnych noriem, ktorými sa transponujú harmonizované normy, ktorých referenčné čísla boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. |
| --- | --- |

(3)

Podľa článku 5 ods. 1 druhého pododseku smernice 88/378/EHS sa od členských štátov vyžaduje, aby uverejňovali referenčné čísla vnútroštátnych noriem, ktorými sa transponujú harmonizované normy, ktorých referenčné čísla boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.

| (4) | Na základe splnomocnenia Komisie Európsky výbor pre normalizáciu (CEN) vypracoval a 15. júla 1998 prijal harmonizovanú normu EN 71-1:1998 Bezpečnosť hračiek – časť 1: mechanické a fyzikálne vlastnosti, odkaz na ktorú bol prvýkrát uverejnený v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev z 28. júla 1999 (4). |
| --- | --- |

(4)

Na základe splnomocnenia Komisie Európsky výbor pre normalizáciu (CEN) vypracoval a 15. júla 1998 prijal harmonizovanú normu EN 71-1:1998 Bezpečnosť hračiek – časť 1: mechanické a fyzikálne vlastnosti, odkaz na ktorú bol prvýkrát uverejnený v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev z 28. júla 1999 (4).

| (5) | Dňa 19. septembra 2005 Európsky výbor pre normalizáciu prijal normu EN 71-1:2005 Bezpečnosť hračiek – časť 1: mechanické a fyzikálne vlastnosti, ktorá je konsolidovanou verziou harmonizovanej normy EN 71-1:1998 a jej 11 zmien a doplnení. |
| --- | --- |

(5)

Dňa 19. septembra 2005 Európsky výbor pre normalizáciu prijal normu EN 71-1:2005 Bezpečnosť hračiek – časť 1: mechanické a fyzikálne vlastnosti, ktorá je konsolidovanou verziou harmonizovanej normy EN 71-1:1998 a jej 11 zmien a doplnení.

| (6) | V súlade s článkom 6 ods. 1 smernice 88/378/EHS vzniesli španielske orgány formálnu námietku v súvislosti s požiadavkami stanovenými v norme EN 71-1:2005, pokiaľ ide o projektily s prísavkami vo funkcii nárazovej plochy určené na hranie pre deti staršie ako tri roky. Španielske orgány tvrdia, že normou sa neposkytuje dostatočná ochrana v súvislosti s projektilmi určenými na hranie pre deti staršie ako tri roky. Podľa španielskych orgánov môže dieťa staršie ako tri roky odstrániť prísavku z projektilu použitím sily väčšej ako 60 N, ktorá je uvedená v ustanovení 8.4.2.3 „skúška ochranných súčastí“. |
| --- | --- |

(6)

V súlade s článkom 6 ods. 1 smernice 88/378/EHS vzniesli španielske orgány formálnu námietku v súvislosti s požiadavkami stanovenými v norme EN 71-1:2005, pokiaľ ide o projektily s prísavkami vo funkcii nárazovej plochy určené na hranie pre deti staršie ako tri roky. Španielske orgány tvrdia, že normou sa neposkytuje dostatočná ochrana v súvislosti s projektilmi určenými na hranie pre deti staršie ako tri roky. Podľa španielskych orgánov môže dieťa staršie ako tri roky odstrániť prísavku z projektilu použitím sily väčšej ako 60 N, ktorá je uvedená v ustanovení 8.4.2.3 „skúška ochranných súčastí“.

| (7) | V norme EN 71-1:2005 sa stanovujú rôzne požiadavky na hračky s prísavkami v závislosti od veku dieťaťa. Pokiaľ ide o hračky s prísavkami určené pre deti do troch rokov, v norme sa vyžaduje vykonanie „skúšky ťahom“ použitím sily 50 N (v prípade, že najväčší prístupný rozmer je 6 mm alebo menej) alebo 90 N (v prípade, že najväčší prístupný rozmer je viac ako 6 mm). Pokiaľ ide o projektily s prísavkami vo funkcii nárazovej plochy určené na hranie pre deti staršie ako tri roky, v ustanovení 4.17.1 písm. b) normy sa vyžaduje, aby sa pružné materiály použité ako nárazová plocha neuvoľnili pri skúške podľa ustanovenia 8.4.2.3 (skúška ťahom, ochranné súčasti). Skúška ťahom na ochranné súčasti uvedená v ustanovení 8.4.2.3 sa vykonáva použitím sily 60 N. |
| --- | --- |

(7)

V norme EN 71-1:2005 sa stanovujú rôzne požiadavky na hračky s prísavkami v závislosti od veku dieťaťa. Pokiaľ ide o hračky s prísavkami určené pre deti do troch rokov, v norme sa vyžaduje vykonanie „skúšky ťahom“ použitím sily 50 N (v prípade, že najväčší prístupný rozmer je 6 mm alebo menej) alebo 90 N (v prípade, že najväčší prístupný rozmer je viac ako 6 mm). Pokiaľ ide o projektily s prísavkami vo funkcii nárazovej plochy určené na hranie pre deti staršie ako tri roky, v ustanovení 4.17.1 písm. b) normy sa vyžaduje, aby sa pružné materiály použité ako nárazová plocha neuvoľnili pri skúške podľa ustanovenia 8.4.2.3 (skúška ťahom, ochranné súčasti). Skúška ťahom na ochranné súčasti uvedená v ustanovení 8.4.2.3 sa vykonáva použitím sily 60 N.

| (8) | V súvislosti s projektilmi s prísavkami vo funkcii nárazovej plochy určenými na hranie pre deti staršie ako tri roky bola Komisia informovaná o niekoľkých nehodách. V roku 1997 sa deväťročné dieťa zo Švédska udusilo potom, ako nešťastnou náhodou vdýchlo prísavku, ktorú salo. V Spojenom kráľovstve zaznamenali ďalšie dva smrteľné prípady. Okrem toho bola Komisia informovaná o ôsmich smrteľných prípadoch zaznamenaných v Spojených štátoch amerických. Nedávno, v auguste 2005, španielske orgány informovali Komisiu o smrteľnej nehode štvorročného dieťaťa spôsobenej lukom a šípom s prísavkou určenými na hranie. |
| --- | --- |

(8)

V súvislosti s projektilmi s prísavkami vo funkcii nárazovej plochy určenými na hranie pre deti staršie ako tri roky bola Komisia informovaná o niekoľkých nehodách. V roku 1997 sa deväťročné dieťa zo Švédska udusilo potom, ako nešťastnou náhodou vdýchlo prísavku, ktorú salo. V Spojenom kráľovstve zaznamenali ďalšie dva smrteľné prípady. Okrem toho bola Komisia informovaná o ôsmich smrteľných prípadoch zaznamenaných v Spojených štátoch amerických. Nedávno, v auguste 2005, španielske orgány informovali Komisiu o smrteľnej nehode štvorročného dieťaťa spôsobenej lukom a šípom s prísavkou určenými na hranie.

| (9) | Prísavky pripevnené k projektilom na hranie sú určené na prisatie projektilu k povrchu. Prisávaním a odstraňovaním projektilov je prísavka vystavená opakovanému mechanickému zaťaženiu. Okrem toho deti staršie ako tri roky často berú prísavky do úst, aby ich pred prisatím na povrch navlhčili. Ak nie je prísavka k hračke riadne pripevnená, možno predpokladať, že sa počas bežného a predvídateľného používania uvoľní. Ak sa prísavka uvoľní a celá ostane v ústach, môže zablokovať dýchacie cesty v zadnej časti ústnej dutiny a hornej časti krku a spôsobiť udusenie. |
| --- | --- |

(9)

Prísavky pripevnené k projektilom na hranie sú určené na prisatie projektilu k povrchu. Prisávaním a odstraňovaním projektilov je prísavka vystavená opakovanému mechanickému zaťaženiu. Okrem toho deti staršie ako tri roky často berú prísavky do úst, aby ich pred prisatím na povrch navlhčili. Ak nie je prísavka k hračke riadne pripevnená, možno predpokladať, že sa počas bežného a predvídateľného používania uvoľní. Ak sa prísavka uvoľní a celá ostane v ústach, môže zablokovať dýchacie cesty v zadnej časti ústnej dutiny a hornej časti krku a spôsobiť udusenie.

| (10) | Na základe týchto zistení sú členské štáty toho názoru, že deťom starším ako tri roky by sa mala poskytnúť rovnaká ochrana ako deťom do troch rokov. V dôsledku toho sa prísavky vo funkcii nárazovej plochy na projektiloch určených na hranie pre deti staršie ako tri roky nesmú uvoľniť, ak sa na nich vykonávajú príslušné skúšky stanovené v ustanovení 5.13 písm. b) normy EN 71-1:2005, predovšetkým „skúška krútiaceho momentu“ (ustanovenie 8.3) a „všeobecná skúška pevnosti“ (ustanovenie 8.4.2.1). |
| --- | --- |

(10)

Na základe týchto zistení sú členské štáty toho názoru, že deťom starším ako tri roky by sa mala poskytnúť rovnaká ochrana ako deťom do troch rokov. V dôsledku toho sa prísavky vo funkcii nárazovej plochy na projektiloch určených na hranie pre deti staršie ako tri roky nesmú uvoľniť, ak sa na nich vykonávajú príslušné skúšky stanovené v ustanovení 5.13 písm. b) normy EN 71-1:2005, predovšetkým „skúška krútiaceho momentu“ (ustanovenie 8.3) a „všeobecná skúška pevnosti“ (ustanovenie 8.4.2.1).

| (11) | V dôsledku toho na základe informácií predložených španielskymi orgánmi, inými vnútroštátnymi orgánmi a Výborom pre normy a technické predpisy Komisia zastáva názor, že norma EN 71-1:2005 má nedostatky, pokiaľ ide o technické požiadavky na projektily s prísavkami vo funkcii nárazovej plochy určené na hranie pre deti staršie ako tri roky. |
| --- | --- |

(11)

V dôsledku toho na základe informácií predložených španielskymi orgánmi, inými vnútroštátnymi orgánmi a Výborom pre normy a technické predpisy Komisia zastáva názor, že norma EN 71-1:2005 má nedostatky, pokiaľ ide o technické požiadavky na projektily s prísavkami vo funkcii nárazovej plochy určené na hranie pre deti staršie ako tri roky.

| (12) | Do preskúmania normy by v záujme bezpečnosti a právnej istoty malo byť uverejnenie odkazu na normu EN 71-1:2005 v Úradnom vestníku Európskej únie doplnené o vhodné upozornenie. |
| --- | --- |

(12)

Do preskúmania normy by v záujme bezpečnosti a právnej istoty malo byť uverejnenie odkazu na normu EN 71-1:2005 v Úradnom vestníku Európskej únie doplnené o vhodné upozornenie.

| (13) | V súlade s článkom 5 ods. 2 smernice 88/378/EHS a v prípade, že norma, ktorá sa vzťahuje na uvedené riziká, neexistuje, členské štáty predpokladajú, že uvedené hračky spĺňajú základné bezpečnostné požiadavky iba vtedy, ak im notifikovaný úrad vydal osvedčenie o typovej skúške ES a súlad so schváleným typom sa osvedčuje umiestňovaním označenia CE, |
| --- | --- |

(13)

V súlade s článkom 5 ods. 2 smernice 88/378/EHS a v prípade, že norma, ktorá sa vzťahuje na uvedené riziká, neexistuje, členské štáty predpokladajú, že uvedené hračky spĺňajú základné bezpečnostné požiadavky iba vtedy, ak im notifikovaný úrad vydal osvedčenie o typovej skúške ES a súlad so schváleným typom sa osvedčuje umiestňovaním označenia CE,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

V prípade projektilov s prísavkami určených na hranie deťom starším ako tri roky norma EN 71-1:2005 Bezpečnosť hračiek – časť 1: mechanické a fyzikálne vlastnosti, ako ju prijal Európsky výbor pre normalizáciu 19. septembra 2005, nespĺňa základné bezpečnostné požiadavky uvedené v článku 3 smernice 88/378/EHS, najmä prílohy II.II.1 písm. e) do miery, akou sa vzťahuje na ustanovenie 4.17.1 písm. b).

Článok 2

Uverejnenie odkazu na normu EN 71-1:2005 Bezpečnosť hračiek – časť 1: mechanické a fyzikálne vlastnosti v Úradnom vestníku Európskej únie sa dopĺňa o toto dodatočné upozornenie:

„V prípade projektilov s prísavkami vo funkcii nárazovej plochy určených na hranie požiadavka stanovená v ustanovení 4.17.1 písm. b), podľa ktorej sa vykonáva skúška pevnosti v súlade s ustanovením 8.4.2.3, nezahŕňa riziko udusenia, ktoré tieto hračky predstavujú.“

Článok 3

O rovnaké upozornenie, ako je stanovené v článku 2 tohto rozhodnutia, bude doplnený odkaz na vnútroštátnu normu, ktorou sa transponuje norma EN 71-1:2005 Bezpečnosť hračiek – časť 1: mechanické a fyzikálne vlastnosti, ktorý majú členské štáty uverejňovať v súlade s článkom 5 ods. 1 druhým pododsekom smernice 88/378/EHS.

Článok 4

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 4. apríla 2007

Za Komisiu

Günter VERHEUGEN

podpredseda

---

(1)  Ú. v. ES L 187, 16.7.1988, s. 1. Smernica zmenená a doplnená smernicou 93/68/EHS (Ú. v. ES L 220, 30.8.1993, s. 1).

1

(2)  Ú. v. ES L 204, 21.7.1998, s. 37. Smernica naposledy zmenená a doplnená Aktom o pristúpení z roku 2003.

2

(3)  Ú. v. ES L 217, 5.8.1998, s. 18.

3

(4)  Ú. v. ES C 215, 28.7.1999, s. 4.

4

---

ODPORÚČANIA

Komisia

| 11.4.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 96/21 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 96/21

---

ODPORÚČANIE KOMISIE

z 3. apríla 2007

týkajúce sa koordinovaného monitorovacieho programu Spoločenstva na rok 2007 zameraného na zabezpečenie dodržiavania maximálnych hladín rezíduí pesticídov v obilninách a na obilninách a niektorých iných produktoch rastlinného pôvodu, ako aj národných monitorovacích programov na rok 2008

[oznámené pod číslom K(2007) 1452]

(Text s významom pre EHP)

(2007/225/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 211,

so zreteľom na smernicu Rady 86/362/EHS z 24. júla 1986 o stanovení maximálnych limitov rezíduí pesticídov v a na obilninách (1), a najmä na jej článok 7 ods. 2 písm. b),

so zreteľom na smernicu Rady 90/642/EHS z 27. novembra 1990 o stanovení maximálnych hladín pre rezíduá pesticídov v a na určitých produktoch rastlinného pôvodu vrátane ovocia a zeleniny (2), a najmä na jej článok 4 ods. 2 písm. b),

keďže:

| (1) | V smerniciach 86/362/EHS a 90/642/EHS sa ustanovuje, že Komisia by mala postupne pracovať na zavedení systému, prostredníctvom ktorého by bolo možné odhadnúť vystavenie účinkom pesticídov vo výžive. Na umožnenie realistických odhadov by mali byť dostupné údaje o monitorovaní rezíduí pesticídov vo viacerých potravinách, ktoré predstavujú hlavné zložky európskej výživy. Je všeobecne známe, že hlavné zložky európskej výživy predstavuje 20 – 30 potravín. Vzhľadom na dostupné zdroje na monitorovanie rezíduí pesticídov na vnútroštátnej úrovni členské štáty dokážu v rámci koordinovaného monitorovacieho programu analyzovať vzorky len ôsmich produktov za rok. V používaní pesticídov nastávajú zmeny v trojročných cykloch. Každý pesticíd by sa mal preto monitorovať počas trvania trojročného cyklu v 20 – 30 potravinových produktoch. |
| --- | --- |

(1)

V smerniciach 86/362/EHS a 90/642/EHS sa ustanovuje, že Komisia by mala postupne pracovať na zavedení systému, prostredníctvom ktorého by bolo možné odhadnúť vystavenie účinkom pesticídov vo výžive. Na umožnenie realistických odhadov by mali byť dostupné údaje o monitorovaní rezíduí pesticídov vo viacerých potravinách, ktoré predstavujú hlavné zložky európskej výživy. Je všeobecne známe, že hlavné zložky európskej výživy predstavuje 20 – 30 potravín. Vzhľadom na dostupné zdroje na monitorovanie rezíduí pesticídov na vnútroštátnej úrovni členské štáty dokážu v rámci koordinovaného monitorovacieho programu analyzovať vzorky len ôsmich produktov za rok. V používaní pesticídov nastávajú zmeny v trojročných cykloch. Každý pesticíd by sa mal preto monitorovať počas trvania trojročného cyklu v 20 – 30 potravinových produktoch.

| (2) | Rezíduá pesticídov, na ktoré sa vzťahuje toto odporúčanie, by sa mali monitorovať v roku 2007, keďže tieto údaje možno použiť pri odhade skutočného vystavenia ich účinkom vo výžive. |
| --- | --- |

(2)

Rezíduá pesticídov, na ktoré sa vzťahuje toto odporúčanie, by sa mali monitorovať v roku 2007, keďže tieto údaje možno použiť pri odhade skutočného vystavenia ich účinkom vo výžive.

| (3) | Pri počte vzoriek, ktoré sa majú získať pri každom koordinovanom monitorovaní, je potrebné uplatňovať systematický štatistický prístup. Takýto prístup stanovil Výbor pre potravinový kódex (3). Na základe binomiálneho rozdelenia pravdepodobnosti možno vypočítať, že preskúšaním 642 vzoriek možno s vyše 99 % istotou zistiť, ktorá vzorka obsahuje rezíduá pesticídov nad limit určenia (LOD) za predpokladu, že najmenej 1 % produktov rastlinného pôvodu obsahuje rezíduá presahujúce tento limit. Odber týchto vzoriek by mal byť medzi členskými štátmi úmerne rozdelený podľa počtu obyvateľov a spotrebiteľov, pričom počet vzoriek by mal byť minimálne 12 na jeden produkt a na jeden rok. |
| --- | --- |

(3)

Pri počte vzoriek, ktoré sa majú získať pri každom koordinovanom monitorovaní, je potrebné uplatňovať systematický štatistický prístup. Takýto prístup stanovil Výbor pre potravinový kódex (3). Na základe binomiálneho rozdelenia pravdepodobnosti možno vypočítať, že preskúšaním 642 vzoriek možno s vyše 99 % istotou zistiť, ktorá vzorka obsahuje rezíduá pesticídov nad limit určenia (LOD) za predpokladu, že najmenej 1 % produktov rastlinného pôvodu obsahuje rezíduá presahujúce tento limit. Odber týchto vzoriek by mal byť medzi členskými štátmi úmerne rozdelený podľa počtu obyvateľov a spotrebiteľov, pričom počet vzoriek by mal byť minimálne 12 na jeden produkt a na jeden rok.

| (4) | Usmernenia týkajúce sa Postupov kontroly kvality pri analýze rezíduí pesticídov (Quality Control Procedures for Pesticide Residue Analysis) sú uverejnené na webovej stránke Komisie (4). Dohodlo sa, že tieto usmernenia by sa mali v najvyššej možnej miere uplatňovať v analytických laboratóriách členských štátov a mali by sa priebežne prehodnocovať vzhľadom na skúsenosti získané v monitorovacích programoch. |
| --- | --- |

(4)

Usmernenia týkajúce sa Postupov kontroly kvality pri analýze rezíduí pesticídov (Quality Control Procedures for Pesticide Residue Analysis) sú uverejnené na webovej stránke Komisie (4). Dohodlo sa, že tieto usmernenia by sa mali v najvyššej možnej miere uplatňovať v analytických laboratóriách členských štátov a mali by sa priebežne prehodnocovať vzhľadom na skúsenosti získané v monitorovacích programoch.

| (5) | Smernicou Komisie 2002/63/ES (5) sa ustanovujú metódy Spoločenstva na odber vzoriek na úradnú kontrolu rezíduí pesticídov v a na výrobkoch rastlinného a živočíšneho pôvodu. Metódy a postupy na odber vzoriek stanovené v tejto smernici zahŕňajú metódy a postupy, ktoré odporúča Výbor pre potravinový kódex. |
| --- | --- |

(5)

Smernicou Komisie 2002/63/ES (5) sa ustanovujú metódy Spoločenstva na odber vzoriek na úradnú kontrolu rezíduí pesticídov v a na výrobkoch rastlinného a živočíšneho pôvodu. Metódy a postupy na odber vzoriek stanovené v tejto smernici zahŕňajú metódy a postupy, ktoré odporúča Výbor pre potravinový kódex.

| (6) | V smerniciach 86/362/EHS a 90/642/EHS sa od členských štátov vyžaduje, aby spresnili kritériá uplatňované pri vypracúvaní svojich národných kontrolných programov. Tieto informácie by mali zahŕňať kritériá uplatňované pri stanovovaní počtu vzoriek, ktoré sa majú získať, analýz, ktoré sa majú vykonať, a úrovní nahlasovania, ktoré sa majú uplatniť; kritériá, na základe ktorých sa stanovili úrovne nahlasovania a podrobné údaje o akreditácii podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 z 29. apríla 2004 o úradných kontrolách uskutočňovaných s cieľom zabezpečiť overenie dodržiavania potravinového a krmivového práva a predpisov o zdraví zvierat a o starostlivosti o zvieratá (6), zohľadňujúc článok 18 nariadenia Komisie (ES) č. 2076/2005 z 5. decembra 2005, ktorým sa ustanovujú prechodné opatrenia na implementáciu nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004, (ES) č. 854/2004 a (ES) č. 882/2004 a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 853/2004 a (ES) č. 854/2004 (7), ktorými sa ustanovuje výnimka v súvislosti s požiadavkou na akreditáciu. Mal by sa uvádzať aj počet a typ porušení predpisov a prijaté opatrenia. |
| --- | --- |

(6)

V smerniciach 86/362/EHS a 90/642/EHS sa od členských štátov vyžaduje, aby spresnili kritériá uplatňované pri vypracúvaní svojich národných kontrolných programov. Tieto informácie by mali zahŕňať kritériá uplatňované pri stanovovaní počtu vzoriek, ktoré sa majú získať, analýz, ktoré sa majú vykonať, a úrovní nahlasovania, ktoré sa majú uplatniť; kritériá, na základe ktorých sa stanovili úrovne nahlasovania a podrobné údaje o akreditácii podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 z 29. apríla 2004 o úradných kontrolách uskutočňovaných s cieľom zabezpečiť overenie dodržiavania potravinového a krmivového práva a predpisov o zdraví zvierat a o starostlivosti o zvieratá (6), zohľadňujúc článok 18 nariadenia Komisie (ES) č. 2076/2005 z 5. decembra 2005, ktorým sa ustanovujú prechodné opatrenia na implementáciu nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004, (ES) č. 854/2004 a (ES) č. 882/2004 a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 853/2004 a (ES) č. 854/2004 (7), ktorými sa ustanovuje výnimka v súvislosti s požiadavkou na akreditáciu. Mal by sa uvádzať aj počet a typ porušení predpisov a prijaté opatrenia.

| (7) | Maximálne hladiny rezíduí v detskej potrave sa stanovili v súlade s článkom 6 smernice Komisie 91/321/EHS zo 14. mája 1991 o počiatočnej dojčenskej výžive a následnej dojčenskej výžive (8) a článkom 6 smernice Komisie 96/5/ES, Euratom zo 16. februára 1996 o spracovaných potravinách na báze obilnín a detskej potrave určenej pre dojčatá a malé deti (9). |
| --- | --- |

(7)

Maximálne hladiny rezíduí v detskej potrave sa stanovili v súlade s článkom 6 smernice Komisie 91/321/EHS zo 14. mája 1991 o počiatočnej dojčenskej výžive a následnej dojčenskej výžive (8) a článkom 6 smernice Komisie 96/5/ES, Euratom zo 16. februára 1996 o spracovaných potravinách na báze obilnín a detskej potrave určenej pre dojčatá a malé deti (9).

| (8) | Informácie o výsledkoch monitorovacích programov sú predovšetkým prospešné pri používaní metód na spracovanie, skladovanie a elektronický prenos/prenos informačnými technológiami. Na poskytovanie údajov členskými štátmi prostredníctvom elektronickej pošty boli vytvorené formáty. Členské štáty by preto mali byť schopné zasielať svoje hlásenia Komisii v štandardnom formáte. K ďalšiemu vývoju tohto štandardného formátu Komisia najúčinnejšie prispeje vypracovaním usmernení. |
| --- | --- |

(8)

Informácie o výsledkoch monitorovacích programov sú predovšetkým prospešné pri používaní metód na spracovanie, skladovanie a elektronický prenos/prenos informačnými technológiami. Na poskytovanie údajov členskými štátmi prostredníctvom elektronickej pošty boli vytvorené formáty. Členské štáty by preto mali byť schopné zasielať svoje hlásenia Komisii v štandardnom formáte. K ďalšiemu vývoju tohto štandardného formátu Komisia najúčinnejšie prispeje vypracovaním usmernení.

| (9) | Opatrenia stanovené v tomto odporúčaní sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat, |
| --- | --- |

(9)

Opatrenia stanovené v tomto odporúčaní sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,

TÝMTO ODPORÚČA:

| 1. | Členské štáty sa vyzývajú, aby počas roka 2007 odobrali a analyzovali vzorky pre kombinácie produktov/rezíduí pesticídov stanovené v prílohe I na základe počtu vzoriek jednotlivých produktov, ktoré sú im pridelené v prílohe II, pričom sa vhodným spôsobom zohľadní podiel jednotlivých štátov, Spoločenstva a tretích krajín na trhu príslušného členského štátu.
  Séria, z ktorej sa má odobrať vzorka, by sa mala vybrať náhodne v súlade s monitorovacím prístupom.
  Postup odberu vzoriek vrátane počtu jednotiek by mal byť v súlade so smernicou 2002/63/ES. |
| --- | --- |

1.

Členské štáty sa vyzývajú, aby počas roka 2007 odobrali a analyzovali vzorky pre kombinácie produktov/rezíduí pesticídov stanovené v prílohe I na základe počtu vzoriek jednotlivých produktov, ktoré sú im pridelené v prílohe II, pričom sa vhodným spôsobom zohľadní podiel jednotlivých štátov, Spoločenstva a tretích krajín na trhu príslušného členského štátu.

Séria, z ktorej sa má odobrať vzorka, by sa mala vybrať náhodne v súlade s monitorovacím prístupom.

Postup odberu vzoriek vrátane počtu jednotiek by mal byť v súlade so smernicou 2002/63/ES.

| 2. | Z celkového počtu vzoriek uvedeného v prílohách I a II by mal každý štát odobrať a analyzovať:






  a) | najmenej desať vzoriek detskej potravy najmä zo zeleniny, ovocia alebo obilnín; |
| --- | --- | --- |

2.

Z celkového počtu vzoriek uvedeného v prílohách I a II by mal každý štát odobrať a analyzovať:

a)

najmenej desať vzoriek detskej potravy najmä zo zeleniny, ovocia alebo obilnín;

| b) | počet vzoriek (minimálne jednu vzorku, ak sú takéto vzorky dostupné) produktov ekologického poľnohospodárstva, ktoré predstavujú trhový podiel ekologických výrobkov v každom členskom štáte. |
| --- | --- |

b)

počet vzoriek (minimálne jednu vzorku, ak sú takéto vzorky dostupné) produktov ekologického poľnohospodárstva, ktoré predstavujú trhový podiel ekologických výrobkov v každom členskom štáte.

| 3. | Členské štáty sa vyzývajú, aby najneskôr do 31. augusta 2008 nahlásili výsledky analýz vzoriek pre kombinácie produktov/rezíduí pesticídov stanovené v prílohe I, pričom je potrebné uviesť:






  a) | použité analytické metódy a dosiahnuté stupne nahlasovania v súlade s postupmi kontroly kvality stanovenými v Postupoch kontroly kvality pri analýze rezíduí pesticídov; |
| --- | --- | --- |

3.

Členské štáty sa vyzývajú, aby najneskôr do 31. augusta 2008 nahlásili výsledky analýz vzoriek pre kombinácie produktov/rezíduí pesticídov stanovené v prílohe I, pričom je potrebné uviesť:

a)

použité analytické metódy a dosiahnuté stupne nahlasovania v súlade s postupmi kontroly kvality stanovenými v Postupoch kontroly kvality pri analýze rezíduí pesticídov;

| b) | počet a typ porušení predpisov a prijaté opatrenia. |
| --- | --- |

b)

počet a typ porušení predpisov a prijaté opatrenia.

| 4. | Správa by mala byť vypracovaná vo formáte (vrátane elektronického formátu), ktorý je v súlade s usmernením pre členské štáty, pokiaľ ide o implementáciu odporúčaní Komisie týkajúcich sa koordinovaných monitorovacích programov Spoločenstva, ktoré poskytol Stály výbor pre potravinový reťazec a zdravie zvierat.
  Výsledky analýzy vzoriek získaných z detskej potravy a produktov ekologického poľnohospodárstva by sa mali nahlasovať na osobitných hárkoch. |
| --- | --- |

4.

Správa by mala byť vypracovaná vo formáte (vrátane elektronického formátu), ktorý je v súlade s usmernením pre členské štáty, pokiaľ ide o implementáciu odporúčaní Komisie týkajúcich sa koordinovaných monitorovacích programov Spoločenstva, ktoré poskytol Stály výbor pre potravinový reťazec a zdravie zvierat.

Výsledky analýzy vzoriek získaných z detskej potravy a produktov ekologického poľnohospodárstva by sa mali nahlasovať na osobitných hárkoch.

| 5. | Členské štáty sa vyzývajú, aby najneskôr do 31. augusta 2007 zaslali Komisii a ostatným členským štátom informácie požadované podľa článku 7 ods. 3 smernice 86/362/EHS a článku 4 ods. 3 smernice 90/642/EHS o uskutočňovaní monitorovania v roku 2006, aby sa aspoň kontrolným odberom vzoriek zabezpečil súlad s maximálnymi hladinami rezíduí pesticídov vrátane:






  a) | výsledkov ich národných programov týkajúcich sa rezíduí pesticídov; |
| --- | --- | --- |

5.

Členské štáty sa vyzývajú, aby najneskôr do 31. augusta 2007 zaslali Komisii a ostatným členským štátom informácie požadované podľa článku 7 ods. 3 smernice 86/362/EHS a článku 4 ods. 3 smernice 90/642/EHS o uskutočňovaní monitorovania v roku 2006, aby sa aspoň kontrolným odberom vzoriek zabezpečil súlad s maximálnymi hladinami rezíduí pesticídov vrátane:

a)

výsledkov ich národných programov týkajúcich sa rezíduí pesticídov;

| b) | informácií o postupoch kontroly kvality v laboratóriách, a najmä informácií o aspektoch usmernení, ktoré sa týkajú postupov kontroly kvality pri analýze rezíduí pesticídov, ktoré nedokázali uplatniť alebo s uplatňovaním ktorých mali problémy; |
| --- | --- |

b)

informácií o postupoch kontroly kvality v laboratóriách, a najmä informácií o aspektoch usmernení, ktoré sa týkajú postupov kontroly kvality pri analýze rezíduí pesticídov, ktoré nedokázali uplatniť alebo s uplatňovaním ktorých mali problémy;

| c) | informácií o akreditácii laboratórií, ktoré vykonávajú analýzy, v súlade ustanoveniami článku 12 nariadenia (ES) č. 882/2004 (vrátane rozsahu akreditácie, akreditačného orgánu a kópie akreditačného osvedčenia); |
| --- | --- |

c)

informácií o akreditácii laboratórií, ktoré vykonávajú analýzy, v súlade ustanoveniami článku 12 nariadenia (ES) č. 882/2004 (vrátane rozsahu akreditácie, akreditačného orgánu a kópie akreditačného osvedčenia);

| d) | informácií o skúškach odbornej spôsobilosti a kruhových testoch, na ktorých sa laboratóriá zúčastnili. |
| --- | --- |

d)

informácií o skúškach odbornej spôsobilosti a kruhových testoch, na ktorých sa laboratóriá zúčastnili.

| 6. | Členské štáty sa vyzývajú, aby najneskôr do 30. septembra 2007 zaslali Komisii plány svojich národných programov na monitorovanie maximálnych hladín rezíduí pesticídov, ktoré sa stanovujú v smerniciach 90/642/EHS a 86/362/EHS na rok 2008 vrátane informácií o:






  a) | kritériách uplatňovaných pri určovaní počtu vzoriek, ktoré sa majú odobrať, a analýz, ktoré sa majú vykonať; |
| --- | --- | --- |

6.

Členské štáty sa vyzývajú, aby najneskôr do 30. septembra 2007 zaslali Komisii plány svojich národných programov na monitorovanie maximálnych hladín rezíduí pesticídov, ktoré sa stanovujú v smerniciach 90/642/EHS a 86/362/EHS na rok 2008 vrátane informácií o:

a)

kritériách uplatňovaných pri určovaní počtu vzoriek, ktoré sa majú odobrať, a analýz, ktoré sa majú vykonať;

| b) | uplatňovaných stupňoch nahlasovania a kritériách, podľa ktorých boli stupne nahlasovania stanovené; |
| --- | --- |

b)

uplatňovaných stupňoch nahlasovania a kritériách, podľa ktorých boli stupne nahlasovania stanovené;

| c) | podrobných údajoch o akreditácii laboratórií, ktoré vykonávajú analýzy, podľa smernice (ES) č. 882/2004. |
| --- | --- |

c)

podrobných údajoch o akreditácii laboratórií, ktoré vykonávajú analýzy, podľa smernice (ES) č. 882/2004.

V Bruseli 3. apríla 2007

Za Komisiu

Markos KYPRIANOU

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 221, 7.8.1986, s. 37. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 2007/11/ES (Ú. v. EÚ L 63, 1.3.2007, s. 26).

1

(2)  Ú. v. ES L 350, 14.12.1990, s. 71. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 2007/12/ES (Ú. v. EÚ L 59, 27.2.2007, s. 75).

2

(3)  Potravinový kódex, Rezíduá pesticídov v potravinách, Rím 1994, ISBN 92-5-203271-1; časť 2, s. 372.

3

(4)  Dokument SANCO/10232/2006, 24. marca 2006, http://europa.eu.int/comm/food/plant/protection/resources/qualcontrol_en.pdf

4

(5)  Ú. v. ES L 187, 16.7.2002, s. 30.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 165, 30.4.2004, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 1791/2006 (Ú. v. EÚ L 363, 20.12.2006, s. 1).

6

(7)  Ú. v. EÚ L 338, 22.12.2005, s. 83. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1666/2006 (Ú. v. EÚ L 320, 18.11.2006, s. 47).

7

(8)  Ú. v. ES L 175, 4.7.1991, s. 35. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2006/82/ES (Ú. v. EÚ L 362, 20.12.2006, s. 94).

8

(9)  Ú. v. ES L 49, 28.2.1996, s. 17. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2003/13/ES (Ú. v. EÚ L 41, 14.2.2003, s. 33).

9

---

PRÍLOHA I

KOMBINÁCIE PESTICÍDOV/VÝROBKOV, KTORÉ SA MAJÚ MONITOROVAŤ

| | 2007 | 2008 (1) | 2009 (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| acefát | c) | a) | b) |
| acetamiprid | c) | a) | b) |
| aldikarb | c) | a) | b) |
| amitraz | | a) | b) |
| azinfos-metyl | c) | a) | b) |
| azoxystrobín | c) | a) | b) |
| benomyl a karbendazím
  (vyjadrené ako karbendazím) | c) | a) | b) |
| bifentrin | c) | a) | b) |
| bromid (celkovo) | | a) | b) |
| brómpropylát | c) | a) | b) |
| bupirimát | c) | a) | b) |
| buprofezin | c) | a) | b) |
| kaptán | c) | a) | b) |
| folpet | c) | a) | b) |
| karbaryl | c) | a) | b) |
| chlofentezín | | a) | b) |
| chlórmekvát (2) | c) | a) | b) |
| chlórtalonil | c) | a) | b) |
| chlórprofám | c) | a) | b) |
| chlórpyrifos | c) | a) | b) |
| chlórpyrifos-metyl | c) | a) | b) |
| cypermetrín | c) | a) | b) |
| cyprodinil | c) | a) | b) |
| deltametrín | c) | a) | b) |
| diazinón | c) | a) | b) |
| dichlofluanid | c) | a) | b) |
| dichlórvos | c) | a) | b) |
| dikofol | c) | a) | b) |
| dimetoát + ometoát
  (vyjadrený ako dimetoát) | c) | a) | b) |
| dinokap | | a) | b) |
| difenylamín | c) | a) | b) |
| endosulfán | c) | a) | b) |
| fenarimol | | a) | b) |
| fenhexamid | c) | a) | b) |
| fenitrotión | c) | a) | b) |
| fludioxonil | c) | a) | b) |
| flusilazol | | a) | b) |
| glyfosát (3) | | a) | b) |
| hexakonazol | | a) | b) |
| hexytiazox | c) | a) | b) |
| imazalil | c) | a) | b) |
| imidakloprid | c) | a) | b) |
| indoxakarb | c) | a) | b) |
| iprodión | c) | a) | b) |
| iprovalikarb | c) | a) | b) |
| krezoxim-metyl | c) | a) | b) |
| lambda-cyhalotrín | c) | a) | b) |
| malatión | c) | a) | b) |
| manebová skupina | c) | a) | b) |
| mepanipyrim | c) | a) | b) |
| mepikvát (2) | | a) | b) |
| metalaxyl | c) | a) | b) |
| metamidofos | c) | a) | b) |
| metidatión | c) | a) | b) |
| metiokarb | c) | a) | b) |
| metomyl/tiodikarb
  (vyjadrený ako metomyl) | c) | a) | b) |
| myklobutanil | c) | a) | b) |
| oxydemetón-metyl | c) | a) | b) |
| paratión | c) | a) | b) |
| penkonazol | c) | a) | b) |
| fosalón | c) | a) | b) |
| pirimikarb | c) | a) | b) |
| pirimifos-metyl | c) | a) | b) |
| prochloraz | c) | a) | b) |
| procymidón | c) | a) | b) |
| profenofos | c) | a) | b) |
| propargit | c) | a) | b) |
| pyretrín | c) | a) | b) |
| pyrimetanil | c) | a) | b) |
| pyriproxyfén | c) | a) | b) |
| oxamyl | c) | a) | b) |
| chinoxyfén | c) | a) | b) |
| spiroxamín | c) | a) | b) |
| tebukonazol | c) | a) | b) |
| metyltiofanát | c) | a) | b) |
| tebufenozid | c) | a) | b) |
| trifloxystrobín | | a) | b) |
| tiabendazól | c) | a) | b) |
| tolklofos-metyl | c) | a) | b) |
| tolylfluanid | c) | a) | b) |
| triademefon + triadimenol
  (vyjadrené ako zmes triadimenolu a triadimefonu) | c) | a) | b) |
| vinklozolín | c) | a) | b) |
| a) | Fazuľa (čerstvá alebo mrazená), mrkva, uhorky, pomaranče alebo mandarínky, hrušky, zemiaky, ryža, špenát (čerstvý alebo mrazený). |
| b) | Baklažán, banány, karfiol, hrozno, pomarančový džús (), hrach (čerstvý alebo mrazený, bez strukov), paprika (sladká), pšenica. |
| c) | Jablká, hlávková kapusta, pór, šalát, rajčiaky, broskyne vrátane nektáriniek a podobných hybridov, raž alebo ovos, jahody. |

2007

2008 (1)

2009 (1)

acefát

c)

a)

b)

acetamiprid

c)

a)

b)

aldikarb

c)

a)

b)

amitraz

a)

b)

azinfos-metyl

c)

a)

b)

azoxystrobín

c)

a)

b)

benomyl a karbendazím

(vyjadrené ako karbendazím)

c)

a)

b)

bifentrin

c)

a)

b)

bromid (celkovo)

a)

b)

brómpropylát

c)

a)

b)

bupirimát

c)

a)

b)

buprofezin

c)

a)

b)

kaptán

c)

a)

b)

folpet

c)

a)

b)

karbaryl

c)

a)

b)

chlofentezín

a)

b)

chlórmekvát (2)

c)

a)

b)

chlórtalonil

c)

a)

b)

chlórprofám

c)

a)

b)

chlórpyrifos

c)

a)

b)

chlórpyrifos-metyl

c)

a)

b)

cypermetrín

c)

a)

b)

cyprodinil

c)

a)

b)

deltametrín

c)

a)

b)

diazinón

c)

a)

b)

dichlofluanid

c)

a)

b)

dichlórvos

c)

a)

b)

dikofol

c)

a)

b)

dimetoát + ometoát

(vyjadrený ako dimetoát)

c)

a)

b)

dinokap

a)

b)

difenylamín

c)

a)

b)

endosulfán

c)

a)

b)

fenarimol

a)

b)

fenhexamid

c)

a)

b)

fenitrotión

c)

a)

b)

fludioxonil

c)

a)

b)

flusilazol

a)

b)

glyfosát (3)

a)

b)

hexakonazol

a)

b)

hexytiazox

c)

a)

b)

imazalil

c)

a)

b)

imidakloprid

c)

a)

b)

indoxakarb

c)

a)

b)

iprodión

c)

a)

b)

iprovalikarb

c)

a)

b)

krezoxim-metyl

c)

a)

b)

lambda-cyhalotrín

c)

a)

b)

malatión

c)

a)

b)

manebová skupina

c)

a)

b)

mepanipyrim

c)

a)

b)

mepikvát (2)

a)

b)

metalaxyl

c)

a)

b)

metamidofos

c)

a)

b)

metidatión

c)

a)

b)

metiokarb

c)

a)

b)

metomyl/tiodikarb

(vyjadrený ako metomyl)

c)

a)

b)

myklobutanil

c)

a)

b)

oxydemetón-metyl

c)

a)

b)

paratión

c)

a)

b)

penkonazol

c)

a)

b)

fosalón

c)

a)

b)

pirimikarb

c)

a)

b)

pirimifos-metyl

c)

a)

b)

prochloraz

c)

a)

b)

procymidón

c)

a)

b)

profenofos

c)

a)

b)

propargit

c)

a)

b)

pyretrín

c)

a)

b)

pyrimetanil

c)

a)

b)

pyriproxyfén

c)

a)

b)

oxamyl

c)

a)

b)

chinoxyfén

c)

a)

b)

spiroxamín

c)

a)

b)

tebukonazol

c)

a)

b)

metyltiofanát

c)

a)

b)

tebufenozid

c)

a)

b)

trifloxystrobín

a)

b)

tiabendazól

c)

a)

b)

tolklofos-metyl

c)

a)

b)

tolylfluanid

c)

a)

b)

triademefon + triadimenol

(vyjadrené ako zmes triadimenolu a triadimefonu)

c)

a)

b)

vinklozolín

c)

a)

b)

a)

Fazuľa (čerstvá alebo mrazená), mrkva, uhorky, pomaranče alebo mandarínky, hrušky, zemiaky, ryža, špenát (čerstvý alebo mrazený).

b)

Baklažán, banány, karfiol, hrozno, pomarančový džús (), hrach (čerstvý alebo mrazený, bez strukov), paprika (sladká), pšenica.

c)

Jablká, hlávková kapusta, pór, šalát, rajčiaky, broskyne vrátane nektáriniek a podobných hybridov, raž alebo ovos, jahody.

---

(1)  Indikatívne na roky 2008 a 2009 v závislosti od programov, ktoré sa na tieto roky odporučia.

(2)  Chlórmekvát a mepikvát by sa mali analyzovať v obilninách, mrkve, plodovej zelenine a hruškách.

(3)  Iba v obilí.

(4)  V prípade pomarančového džúsu by mali členské štáty spresniť zdroj (koncentráty alebo čerstvé ovocie).

---

PRÍLOHA II

Počet vzoriek jednotlivých produktov, ktoré sa majú odobrať a analyzovať v každom členskom štáte

| Kód krajiny | Vzorky |
| --- | --- |
| AT | 12 (1)

  15 (2) |
| B | 12 (1)

  15 (2) |
| BG | 12 (1)

  15 (2) |
| CY | 12 (1)

  15 (2) |
| CZ | 12 (1)

  15 (2) |
| DE | 93 |
| DK | 12 (1)

  15 (2) |
| ES | 45 |
| EE | 12 (1)

  15 (2) |
| EL | 12 (1)

  15 (2) |
| FR | 66 |
| FI | 12 (1)

  15 (2) |
| HU | 12 (1)

  15 (2) |
| IT | 65 |
| IE | 12 (1)

  15 (2) |
| LU | 12 (1)

  15 (2) |
| LT | 12 (1)

  15 (2) |
| LV | 12 (1)

  15 (2) |
| MT | 12 (1)

  15 (2) |
| NL | 17 |
| PT | 12 (1)

  15 (2) |
| PL | 45 |
| RO | 17 |
| SE | 12 (1)

  15 (2) |
| SI | 12 (1)

  15 (2) |
| SK | 12 (1)

  15 (2) |
| UK | 66 |
| Celkový minimálny počet vzoriek: 642 |

Kód krajiny

Vzorky

AT

12 (1)

15 (2)

B

12 (1)

15 (2)

BG

12 (1)

15 (2)

CY

12 (1)

15 (2)

CZ

12 (1)

15 (2)

DE

93

DK

12 (1)

15 (2)

ES

45

EE

12 (1)

15 (2)

EL

12 (1)

15 (2)

FR

66

FI

12 (1)

15 (2)

HU

12 (1)

15 (2)

IT

65

IE

12 (1)

15 (2)

LU

12 (1)

15 (2)

LT

12 (1)

15 (2)

LV

12 (1)

15 (2)

MT

12 (1)

15 (2)

NL

17

PT

12 (1)

15 (2)

PL

45

RO

17

SE

12 (1)

15 (2)

SI

12 (1)

15 (2)

SK

12 (1)

15 (2)

UK

66

Celkový minimálny počet vzoriek: 642

---

(1)  Minimálny počet vzoriek na každú použitú metódu na kontrolu jedného rezídua.

(2)  Minimálny počet vzoriek na každú použitú metódu na kontrolu viacerých rezíduí.

---