# Úřední věstník L 151/2007

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 151 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5013. června 2007 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 151

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5013. června 2007

---

| Obsah | | I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 643/2007 ze dne 11. června 2007, kterým se mění nařízení (ES) č. 41/2007, pokud jde o plán obnovy populace tuňáka obecného doporučený Mezinárodní komisí na ochranu tuňáků v Atlantiku | 1 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 644/2007 ze dne 12. června 2007 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 17 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 645/2007 ze dne 12. června 2007, kterým se stanoví konečné doplňkové množství surového třtinového cukru pocházejícího ze států AKT a z Indie pro zásobování rafinérií pro hospodářský rok 2006/07 | 19 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 646/2007 ze dne 12. června 2007, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2160/2003, pokud jde o cíl Společenství zaměřený na snížení výskytu Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium u brojlerů, a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 1091/2005 (
  1
  ) | 21 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 647/2007 ze dne 12. června 2007, kterým se mění nařízení (ES) č. 2229/2004, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro čtvrtou etapu pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 směrnice Rady 91/414/EHS (
  1
  ) | 26 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 648/2007 ze dne 11. června 2007, kterým se stanoví zákaz rybolovu hlavouna tuponosého v oblastech ICES Vb, VI, VII (vody Společenství a vody nespadající do svrchovanosti nebo jurisdikce třetích zemí) plavidly plujícími pod vlajkou Španělska | 28 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 649/2007 ze dne 12. června 2007, kterým se stanoví zákaz rybolovu platýse černého ve vodách ES oblastí ICES IIa a IV, ve vodách ES a mezinárodních vodách oblasti ICES VI plavidly plujícími pod vlajkou Španělska | 30 |

Obsah

I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Rady (ES) č. 643/2007 ze dne 11. června 2007, kterým se mění nařízení (ES) č. 41/2007, pokud jde o plán obnovy populace tuňáka obecného doporučený Mezinárodní komisí na ochranu tuňáků v Atlantiku

1

Nařízení Komise (ES) č. 644/2007 ze dne 12. června 2007 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

17

*

Nařízení Komise (ES) č. 645/2007 ze dne 12. června 2007, kterým se stanoví konečné doplňkové množství surového třtinového cukru pocházejícího ze států AKT a z Indie pro zásobování rafinérií pro hospodářský rok 2006/07

19

*

Nařízení Komise (ES) č. 646/2007 ze dne 12. června 2007, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2160/2003, pokud jde o cíl Společenství zaměřený na snížení výskytu Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium u brojlerů, a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 1091/2005 (
  1
  )

Salmonella enteritidis

Salmonella typhimurium

1

21

*

Nařízení Komise (ES) č. 647/2007 ze dne 12. června 2007, kterým se mění nařízení (ES) č. 2229/2004, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro čtvrtou etapu pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 směrnice Rady 91/414/EHS (
  1
  )

1

26

*

Nařízení Komise (ES) č. 648/2007 ze dne 11. června 2007, kterým se stanoví zákaz rybolovu hlavouna tuponosého v oblastech ICES Vb, VI, VII (vody Společenství a vody nespadající do svrchovanosti nebo jurisdikce třetích zemí) plavidly plujícími pod vlajkou Španělska

28

*

Nařízení Komise (ES) č. 649/2007 ze dne 12. června 2007, kterým se stanoví zákaz rybolovu platýse černého ve vodách ES oblastí ICES IIa a IV, ve vodách ES a mezinárodních vodách oblasti ICES VI plavidly plujícími pod vlajkou Španělska

30

| | | II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | Rada |
| | | 2007/401/ES |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 25. května 2007 o jmenování belgického náhradníka Výboru regionů | 32 |
| | | Komise |
| | | 2007/402/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 6. prosince 2006 o plánované státní podpoře Německa C 6/2006 (ex N 417/2005) ve prospěch Volkswerft Stralsund
  (oznámeno pod číslem K(2006) 5790)

   (
  1
  ) | 33 |
| | | 2007/403/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 20. prosince 2006, kterým se spojení označuje za slučitelné se společným trhem a s fungováním Dohody o EHP (Věc COMP/M.4215 – Glatfelter/Crompton Assets)
  (oznámeno pod číslem K(2006) 6764)

   (
  1
  ) | 41 |
| | | 2007/404/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 12. června 2007, kterým se členským státům umožňuje prodloužit dočasná povolení udělená pro novou účinnou látku novaluron
  (oznámeno pod číslem K(2007) 2454)

   (
  1
  ) | 45 |

II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Rada

2007/401/ES

*

Rozhodnutí Rady ze dne 25. května 2007 o jmenování belgického náhradníka Výboru regionů

32

Komise

2007/402/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 6. prosince 2006 o plánované státní podpoře Německa C 6/2006 (ex N 417/2005) ve prospěch Volkswerft Stralsund
  (oznámeno pod číslem K(2006) 5790)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2006) 5790)

1

33

2007/403/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 20. prosince 2006, kterým se spojení označuje za slučitelné se společným trhem a s fungováním Dohody o EHP (Věc COMP/M.4215 – Glatfelter/Crompton Assets)
  (oznámeno pod číslem K(2006) 6764)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2006) 6764)

1

41

2007/404/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 12. června 2007, kterým se členským státům umožňuje prodloužit dočasná povolení udělená pro novou účinnou látku novaluron
  (oznámeno pod číslem K(2007) 2454)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2007) 2454)

1

45

| | | III   Akty přijaté na základě Smlouvy o EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY V SMLOUVY O EU |
| | * | Společná akce Rady 2007/405/SZBP ze dne 12. června 2007 o policejní misi Evropské unie v Konžské demokratické republice v rámci reformy bezpečnostního sektoru a justičního rozhraní (EUPOL RD Congo) | 46 |
| | * | Společná akce Rady 2007/406/SZBP ze dne 12. června 2007 o poradní a pomocné misi Evropské unie pro reformu bezpečnostního sektoru v Konžské demokratické republice (EUSEC RD Congo) | 52 |

III   Akty přijaté na základě Smlouvy o EU

AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY V SMLOUVY O EU

*

Společná akce Rady 2007/405/SZBP ze dne 12. června 2007 o policejní misi Evropské unie v Konžské demokratické republice v rámci reformy bezpečnostního sektoru a justičního rozhraní (EUPOL RD Congo)

46

*

Společná akce Rady 2007/406/SZBP ze dne 12. června 2007 o poradní a pomocné misi Evropské unie pro reformu bezpečnostního sektoru v Konžské demokratické republice (EUSEC RD Congo)

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

NAŘÍZENÍ

| 13.6.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 151/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 151/1

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 643/2007

ze dne 11. června 2007,

kterým se mění nařízení (ES) č. 41/2007, pokud jde o plán obnovy populace tuňáka obecného doporučený Mezinárodní komisí na ochranu tuňáků v Atlantiku

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1), a zejména na článek 20 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh Komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 41/2007 (2) stanoví na rok 2007 rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb a skupiny populací ryb platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovu. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 41/2007 (2) stanoví na rok 2007 rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb a skupiny populací ryb platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovu.

| (2) | Společenství je od 14. listopadu 1997 smluvní stranou mezinárodní úmluvy na ochranu tuňáků v Atlantiku (3). |
| --- | --- |

(2)

Společenství je od 14. listopadu 1997 smluvní stranou mezinárodní úmluvy na ochranu tuňáků v Atlantiku (3).

| (3) | Na svém výročním zasedání v listopadu roku 2006 přijala Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) doporučení 2006-05 za účelem vytvoření patnáctiletého plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři. |
| --- | --- |

(3)

Na svém výročním zasedání v listopadu roku 2006 přijala Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) doporučení 2006-05 za účelem vytvoření patnáctiletého plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři.

| (4) | Nařízením (ES) č. 41/2007 byla rybolovná práva a související podmínky pro tuňáka obecného stanovena na přechodnou dobu, než bude uzavřena dohoda o konečném podílu této populace podle úmluvy ICCAT. |
| --- | --- |

(4)

Nařízením (ES) č. 41/2007 byla rybolovná práva a související podmínky pro tuňáka obecného stanovena na přechodnou dobu, než bude uzavřena dohoda o konečném podílu této populace podle úmluvy ICCAT.

| (5) | Za účelem obnovy populace stanoví plán obnovy ICCAT postupné snížení úrovně celkových přípustných odlovů (TAC) od roku 2007 do roku 2010, omezení rybolovu v některých oblastech a obdobích, novou minimální velikost tuňáka obecného, opatření týkající se sportovního a rekreačního rybolovu i kontrolní opatření a provádění programu společné mezinárodní inspekce ICCAT, aby se zajistila účinnost plánu obnovy.
  S cílem přispět k ochraně tuňáka obecného je nezbytné provádět zvláštní opatření od roku 2007, dokud nebude přijato nařízení Rady, kterým se provádějí víceletá opatření na obnovu populace tuňáka obecného. |
| --- | --- |

(5)

Za účelem obnovy populace stanoví plán obnovy ICCAT postupné snížení úrovně celkových přípustných odlovů (TAC) od roku 2007 do roku 2010, omezení rybolovu v některých oblastech a obdobích, novou minimální velikost tuňáka obecného, opatření týkající se sportovního a rekreačního rybolovu i kontrolní opatření a provádění programu společné mezinárodní inspekce ICCAT, aby se zajistila účinnost plánu obnovy.

S cílem přispět k ochraně tuňáka obecného je nezbytné provádět zvláštní opatření od roku 2007, dokud nebude přijato nařízení Rady, kterým se provádějí víceletá opatření na obnovu populace tuňáka obecného.

| (6) | Vzhledem k tomu, že lov tuňáka obecného plavidly Společenství začal v únoru roku 2007, bylo třeba přijmout opatření na řízení a kontrolu tohoto rybolovu, která dohodla ICCAT, od února roku 2007 namísto od 13. června 2007, jak je uvedeno v doporučení ICCAT 2006-05, aby byl zajištěn soulad s plánem obnovy populace tuňáka obecného. |
| --- | --- |

(6)

Vzhledem k tomu, že lov tuňáka obecného plavidly Společenství začal v únoru roku 2007, bylo třeba přijmout opatření na řízení a kontrolu tohoto rybolovu, která dohodla ICCAT, od února roku 2007 namísto od 13. června 2007, jak je uvedeno v doporučení ICCAT 2006-05, aby byl zajištěn soulad s plánem obnovy populace tuňáka obecného.

| (7) | Opatření přijatá podle tohoto nařízení se považují, výhradně za účelem jejich financování, za plán obnovy ve smyslu článku 5 nařízení (ES) č. 2371/2002. |
| --- | --- |

(7)

Opatření přijatá podle tohoto nařízení se považují, výhradně za účelem jejich financování, za plán obnovy ve smyslu článku 5 nařízení (ES) č. 2371/2002.

| (8) | Nařízení (ES) č. 41/2007 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(8)

Nařízení (ES) č. 41/2007 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 41/2007 se mění takto:

| 1) | Vkládá se nová kapitola, která zní:
  „KAPITOLA Xa
  ZVLÁŠTNÍ OPATŘENÍ PRO TUŇÁKA OBECNÉHO VE VÝCHODNÍM ATLANTIKU A STŘEDOZEMNÍM MOŘI
  ODDÍL 1
  Řídicí opatření
  Článek 80a
  Oblast působnosti
  Tato kapitola stanoví obecná pravidla pro uplatňování zvláštních opatření pro tuňáka obecného (Thunnus thynnus), která doporučila Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT), Společenstvím. Vztahuje se na tuňáka obecného ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři.
  Článek 80b
  Definice
  Pro účely této kapitoly se rozumí:






  a) | ‚smluvními stranami úmluvy‘ smluvní strany Mezinárodní úmluvy na ochranu tuňáků v Atlantiku a spolupracující státy, které nejsou smluvními stranami úmluvy, subjekty nebo rybářské subjekty; |
| --- | --- | --- |

1)

Vkládá se nová kapitola, která zní:

„KAPITOLA Xa

ZVLÁŠTNÍ OPATŘENÍ PRO TUŇÁKA OBECNÉHO VE VÝCHODNÍM ATLANTIKU A STŘEDOZEMNÍM MOŘI

ODDÍL 1

Řídicí opatření

Článek 80a

Oblast působnosti

Tato kapitola stanoví obecná pravidla pro uplatňování zvláštních opatření pro tuňáka obecného (Thunnus thynnus), která doporučila Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT), Společenstvím. Vztahuje se na tuňáka obecného ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři.

Článek 80b

Definice

Pro účely této kapitoly se rozumí:

a)

‚smluvními stranami úmluvy‘ smluvní strany Mezinárodní úmluvy na ochranu tuňáků v Atlantiku a spolupracující státy, které nejsou smluvními stranami úmluvy, subjekty nebo rybářské subjekty;

| b) | ‚rybářským plavidlem‘ plavidlo používané nebo určené k použití pro účely obchodního využívání zdrojů tuňáka obecného, včetně lodí na zpracování ryb a lodí provádějících překládku; |
| --- | --- |

b)

‚rybářským plavidlem‘ plavidlo používané nebo určené k použití pro účely obchodního využívání zdrojů tuňáka obecného, včetně lodí na zpracování ryb a lodí provádějících překládku;

| c) | ‚společnou rybolovnou operací‘ operace mezi dvěma nebo více plavidly plujícími pod vlajkami různých smluvních stran úmluvy nebo různých členských států, při níž se úlovek jednoho plavidla připisuje zcela nebo zčásti jednomu nebo více dalším plavidlům; |
| --- | --- |

c)

‚společnou rybolovnou operací‘ operace mezi dvěma nebo více plavidly plujícími pod vlajkami různých smluvních stran úmluvy nebo různých členských států, při níž se úlovek jednoho plavidla připisuje zcela nebo zčásti jednomu nebo více dalším plavidlům;

| d) | ‚přemístěním‘ přemístění tuňáka obecného






  i) | z rybářského plavidla do koncové výkrmny tuňáka obecného, včetně ryb mrtvých nebo uniklých během přepravy, |
| --- | --- | --- |

d)

‚přemístěním‘ přemístění tuňáka obecného

i)

z rybářského plavidla do koncové výkrmny tuňáka obecného, včetně ryb mrtvých nebo uniklých během přepravy,

| ii) | z chovného hospodářství tuňáka obecného nebo z pasti na tuňáky na zpracovatelské plavidlo, přepravní plavidlo nebo na pevninu; |
| --- | --- |

ii)

z chovného hospodářství tuňáka obecného nebo z pasti na tuňáky na zpracovatelské plavidlo, přepravní plavidlo nebo na pevninu;

| e) | ‚pastí na tuňáky‘ upevněné zařízení zakotvené ke dnu, obvykle obsahující naváděcí síť, která navede ryby do uzavřeného prostoru; |
| --- | --- |

e)

‚pastí na tuňáky‘ upevněné zařízení zakotvené ke dnu, obvykle obsahující naváděcí síť, která navede ryby do uzavřeného prostoru;

| f) | ‚umístěním do klece‘ skutečnost, že tuňák obecný se nevytahuje na palubu, zahrnující jak výkrm, tak chov; |
| --- | --- |

f)

‚umístěním do klece‘ skutečnost, že tuňák obecný se nevytahuje na palubu, zahrnující jak výkrm, tak chov;

| g) | ‚výkrmem‘ umístění tuňáka obecného na krátkou dobu (zpravidla dvou až šesti měsíců) do klece s cílem zejména zvýšit obsah tuku v rybě; |
| --- | --- |

g)

‚výkrmem‘ umístění tuňáka obecného na krátkou dobu (zpravidla dvou až šesti měsíců) do klece s cílem zejména zvýšit obsah tuku v rybě;

| h) | ‚chovem‘ umístění tuňáka obecného do klece na období delší než jeden rok s cílem zvýšit celkovou biomasu; |
| --- | --- |

h)

‚chovem‘ umístění tuňáka obecného do klece na období delší než jeden rok s cílem zvýšit celkovou biomasu;

| i) | ‚překládkou‘ vykládka všech nebo jen některých tuňáků obecných, kteří se nacházejí na palubě jednoho rybářského plavidla, na jiné rybářské plavidlo v přístavu; |
| --- | --- |

i)

‚překládkou‘ vykládka všech nebo jen některých tuňáků obecných, kteří se nacházejí na palubě jednoho rybářského plavidla, na jiné rybářské plavidlo v přístavu;

| j) | ‚zpracovatelským plavidlem‘ plavidlo, na jehož palubě rybářské produkty procházejí před balením jednou nebo více z těchto operací: filetování nebo plátkování, mražení nebo zpracování; |
| --- | --- |

j)

‚zpracovatelským plavidlem‘ plavidlo, na jehož palubě rybářské produkty procházejí před balením jednou nebo více z těchto operací: filetování nebo plátkování, mražení nebo zpracování;

| k) | ‚sportovním rybolovem‘ neobchodní rybolov, jehož účastníci jsou členy vnitrostátní sportovní organizace nebo jsou držiteli vnitrostátního sportovního průkazu; |
| --- | --- |

k)

‚sportovním rybolovem‘ neobchodní rybolov, jehož účastníci jsou členy vnitrostátní sportovní organizace nebo jsou držiteli vnitrostátního sportovního průkazu;

| l) | ‚rekreačním rybolovem‘ neobchodní rybolov, jehož účastníci nejsou členy vnitrostátní sportovní organizace ani nejsou držiteli vnitrostátního sportovního průkazu; |
| --- | --- |

l)

‚rekreačním rybolovem‘ neobchodní rybolov, jehož účastníci nejsou členy vnitrostátní sportovní organizace ani nejsou držiteli vnitrostátního sportovního průkazu;

| m) | ‚úkolem II‘ úkol II, jak je definován Mezinárodní komisí na ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) v ‚Terénní příručce pro statistiku a odběr vzorků tuňáka obecného a tuňákovitých v Atlantiku‘ (třetí vydání, ICCAT, 1990). |
| --- | --- |

m)

‚úkolem II‘ úkol II, jak je definován Mezinárodní komisí na ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) v ‚Terénní příručce pro statistiku a odběr vzorků tuňáka obecného a tuňákovitých v Atlantiku‘ (třetí vydání, ICCAT, 1990).

Článek 80c

Kvóty

1.   Každý členský stát může svým rybářským plavidlům a pastím oprávněným aktivně lovit tuňáka obecného přidělit své kvóty pro lov tuňáka obecného.

2.   Soukromé obchodní dohody mezi státními příslušníky členského státu a smluvní strany úmluvy za účelem použití rybářského plavidla plujícího pod vlajkou uvedeného členského státu pro rybolov v rámci kvóty smluvní strany úmluvy pro tuňáka obecného mohou být uzavřeny pouze se schválením dotčeného členského státu, který informuje Komisi.

Článek 80d

Společné rybolovné operace

1.   Všechny společné rybolovné operace při lovu tuňáka obecného, které se týkají plavidel plujících pod vlajkou jednoho nebo více členských států, se povoluje pouze se souhlasem dotčeného členského státu vlajky nebo členských států vlajky.

2.   V okamžiku podání žádosti o povolení přijme každý členský stát nezbytná opatření k tomu, aby od svých plavidel účastnících se společné rybolovné operace získal podrobné informace týkající se délky trvání operace, totožnosti účastnících se subjektů a klíče pro rozdělení odlovů mezi účastnícími se plavidly.

3.   Každý členský stát předá informace podle odstavce 2 Komisi. Komise zašle tyto informace neprodleně výkonnému sekretariátu ICCAT.

ODDÍL 2

Technická opatření

Článek 80e

Období zákazu rybolovu

Odchylně od článku 6 nařízení Rady (ES) č. 520/2007 (4):

| a) | Zakazuje se rybolov tuňáka obecného velkými plavidly pro pelagický rybolov lovícími na dlouhou lovnou šňůru delší než 24 metrů ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři, s výjimkou oblasti západně od 10° z. d. a severně od 42° s. š., od 1. června do 31. prosince 2007. |
| --- | --- |

a)

Zakazuje se rybolov tuňáka obecného velkými plavidly pro pelagický rybolov lovícími na dlouhou lovnou šňůru delší než 24 metrů ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři, s výjimkou oblasti západně od 10° z. d. a severně od 42° s. š., od 1. června do 31. prosince 2007.

| b) | Zakazuje se rybolov tuňáka obecného košelkovými nevody ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři od 1. července do 31. prosince 2007. |
| --- | --- |

b)

Zakazuje se rybolov tuňáka obecného košelkovými nevody ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři od 1. července do 31. prosince 2007.

| c) | Zakazuje se rybolov tuňáka obecného plavidly s návnadou ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři od 15. listopadu 2007 do 15. května 2008. |
| --- | --- |

c)

Zakazuje se rybolov tuňáka obecného plavidly s návnadou ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři od 15. listopadu 2007 do 15. května 2008.

| d) | Zakazuje se rybolov tuňáka obecného prostřednictvím trawlerů pro pelagický rybolov ve východním Atlantiku od 15. listopadu 2007 do 15. května 2008. |
| --- | --- |

d)

Zakazuje se rybolov tuňáka obecného prostřednictvím trawlerů pro pelagický rybolov ve východním Atlantiku od 15. listopadu 2007 do 15. května 2008.

Článek 80f

Použití letadel

Odchylně od článku 6 nařízení (ES) č. 520/2007 je v oblasti podle úmluvy zakázáno používat při vyhledávání tuňáka obecného letadla nebo vrtulníky.

Článek 80g

Minimální velikost

1.   Odchylně od článku 8 a přílohy IV nařízení (ES) č. 520/2007 je s účinkem od 30. června 2007 minimální velikost tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři 30 kg nebo 115 cm.

2.   Odchylně od odstavce 1 a aniž je dotčen článek 80i, se použije minimální velikost 8 kg nebo 75 cm pro tuňáka obecného (Thunnus thynnus) s účinkem nejpozději od 30. června 2007 pro:

| a) | tuňáka obecného uloveného ve východním Atlantiku plavidly s návnadou, plavidly lovícími na vlečnou šňůru a trawlery pro pelagický rybolov; |
| --- | --- |

a)

tuňáka obecného uloveného ve východním Atlantiku plavidly s návnadou, plavidly lovícími na vlečnou šňůru a trawlery pro pelagický rybolov;

| b) | tuňáka obecného uloveného v Jaderském moři za účelem chovu. |
| --- | --- |

b)

tuňáka obecného uloveného v Jaderském moři za účelem chovu.

3.   Další specifické podmínky pro tuňáka obecného uloveného ve východním Atlantiku plavidly s návnadou, plavidly lovícími na vlečnou šňůru nebo trawlery pro pelagický rybolov jsou stanoveny v části I přílohy XVIa.

Článek 80h

Plán odběru vzorků tuňáka obecného

1.   Odchylně od článku 11 nařízení (ES) č. 520/2007 zavede každý členský stát program odběru vzorků pro odhad počtu uloveného tuňáka obecného podle velikosti.

2.   Odběr vzorků podle velikosti v klecích se provádí na vzorku 100 kusů na 100 tun živých ryb nebo na vzorku 10 % celkového počtu ryb umístěných v kleci. Velikostní vzorek, na základě délky nebo hmotnosti, se odebírá během výlovu farmy a z ryb uhynulých během přepravy v souladu s metodou přijatou ICCAT pro oznamování údajů v rámci úkolu II.

3.   Pro ryby chované déle než jeden rok se vytvoří doplňkové metody a postupy odběru vzorků.

4.   Odběr vzorků se provádí namátkově během odlovu a týká se všech klecí. Údaje o odběru vzorků provedeném v roce 2007 se oznámí ICCAT do 31. května 2008.

Článek 80i

Vedlejší úlovky

1.   Pro rybářská plavidla, která aktivně nebo neaktivně loví tuňáka obecného, se povolují vedlejší úlovky ve výši maximálně 8 % tuňáka obecného o váze menší než 30 kg a nejméně 10 kg.

2.   Procentní podíl uvedený v odstavci 1 se počítá buď na základě podílu celkových vedlejších úlovků na počtu ryb z celkového odlovu tuňáka obecného při vykládce těchto plavidel, nebo na základě jeho hmotnostního ekvivalentu v procentech.

3.   Vedlejší úlovky musí být odečteny od kvóty členského státu vlajky. Vhazování mrtvých ryb z vedlejších úlovků zpět do moře se zakazuje a tyto ryby se odečítají od kvóty členského státu vlajky.

4.   Článek 80n a čl. 80p odst. 3 se použijí na vykládku vedlejších úlovků tuňáka obecného.

Článek 80j

Rekreační rybolov

1.   V rámci rekreačního rybolovu se zakazuje lovit, držet na palubě, překládat a vykládat více než jeden kus tuňáka obecného při každém vyplutí na moře.

2.   Uvádění na trh tuňáka obecného uloveného při rekreačním rybolovu se zakazuje, vyjma pro charitativní účely.

3.   Každý členský stát zaznamenává údaje o odlovu z rekreačního rybolovu a předává tyto údaje Komisi. Komise předává tyto informace Stálému výboru ICCAT pro výzkum a statistiku.

4.   Každý členský stát přijme nezbytná opatření, aby v rámci rekreačního rybolovu zajistil v co největším rozsahu vypouštění tuňáka obecného chyceného živého, zejména mladých jedinců.

Článek 80k

Sportovní rybolov

1.   Každý členský stát přijme nezbytná opatření s cílem regulovat sportovní rybolov, zejména prostřednictvím povolení k rybolovu.

2.   Uvádění tuňáka obecného uloveného při soutěži ve sportovním rybolovu na trh se zakazuje, vyjma pro charitativní účely.

3.   Každý členský stát zaznamenává údaje o odlovu ze sportovního rybolovu a předává tyto údaje Komisi. Komise předává tyto informace Stálému výboru ICCAT pro výzkum a statistiku.

4.   Každý členský stát přijme nezbytná opatření, aby v rámci sportovního rybolovu zajistil v co největším rozsahu vypouštění tuňáka obecného chyceného živého, zejména mladých jedinců.

ODDÍL 3

Kontrolní opatření

Článek 80l

Rejstřík plavidel oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného

1.   Do 14. června 2007 zašle každý členský stát Komisi elektronickou cestou seznam všech rybářských plavidel plujících pod jeho vlajkou, která jsou na základě zvláštního povolení pro rybolov oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři.

2.   Před 15. červnem 2007 zašle Komise tyto informace výkonnému sekretariátu ICCAT tak, aby tato plavidla mohla byla zanesena do záznamů ICCAT o plavidlech oprávněných lovit tuňáka obecného.

3.   Rybářská plavidla Společenství, na něž se vztahuje tento článek a která nejsou zanesena v záznamech ICCAT, nesmějí lovit, přechovávat na palubě, překládat, přepravovat, přemísťovat ani vykládat tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři.

4.   Ustanovení čl. 8a odst. 2, 4, 6, 7 a 8 nařízení (ES) č. 1936/2001 se použijí obdobně.

Článek 80m

Rejstřík pastí na tuňáky oprávněných lovit tuňáka obecného

1.   Do 14. června 2007 zašle každý členský stát Komisi elektronickou cestou seznam všech svých povolených pastí na tuňáky, které jsou na základě zvláštní licence k rybolovu oprávněny aktivně lovit tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři. Seznam obsahuje názvy pastí a registrační číslo.

2.   Před 15. červnem 2007 Komise zašle tento seznam výkonnému sekretariátu ICCAT tak, aby tyto pasti na tuňáky mohly být zaneseny do záznamů ICCAT o pastech na tuňáky oprávněných lovit tuňáka obecného.

3.   Pasti Společenství na tuňáky, které nejsou zaneseny v záznamech ICCAT, nesmějí lovit, držet, překládat ani vykládat tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři.

4.   Ustanovení čl. 8a odst. 2, 4, 6, 7 a 8 nařízení (ES) č. 1936/2001 se použijí obdobně.

Článek 80n

Určené přístavy

1.   Zakazuje se vykládat nebo překládat jakékoli množství tuňáka obecného uloveného ve východním Atlantiku a Středozemním moři z plavidel uvedených ve článku 80l na jiných místech než v přístavech určených smluvními stranami úmluvy a členskými státy.

2.   Členské státy určí místo, které slouží pro vykládku, nebo místo blízko pobřeží (určené přístavy), kde je povolena vykládka a překládka tuňáka obecného.

3.   Členské státy předloží Komisi seznam určených přístavů do 14. června 2007. Komise tyto informace předá výkonnému sekretariátu ICCAT před 15. červnem 2007. Veškeré pozdější změny seznamu se oznamují Komisi za účelem předání výkonnému sekretariátu ICCAT nejméně patnáct dní před vstupem změny v platnost.

Článek 80o

Překládka

1.   Odchylně od článku 11 nařízení (EHS) č. 2847/93 je překládka tuňáka obecného na moři ve východním Atlantiku a Středozemním moři zakázána, s výjimkou překládky prováděné velkými rybářskými plavidly lovícími tuňáka obecného na dlouhou lovnou šňůru vykonávajícími činnost v souladu s doporučením 2005-06, které stanoví program překládky pro velká rybářská plavidla lovící tuňáky na dlouhou lovnou šňůru v platném znění.

2.   Před vplutím do přístavu velitel přijímajícího plavidla (plavidlo provádějící odlov nebo plavidlo pro zpracování) nebo jeho zástupce poskytne příslušným orgánům členského státu, jehož přístav chce použít, nejméně 48 hodin před očekávaným časem připlutí tyto informace:

| a) | předpokládaný čas připlutí; |
| --- | --- |

a)

předpokládaný čas připlutí;

| b) | odhadované množství tuňáka obecného na palubě; |
| --- | --- |

b)

odhadované množství tuňáka obecného na palubě;

| c) | informace o zeměpisné oblasti, ve které byl uloven tuňák obecný, který má být přeložen; |
| --- | --- |

c)

informace o zeměpisné oblasti, ve které byl uloven tuňák obecný, který má být přeložen;

| d) | název plavidla provádějícího odlov, které dodává tuňáka obecného, a jeho číslo v záznamech ICCAT o rybářských plavidlech oprávněných lovit tuňáka obecného; |
| --- | --- |

d)

název plavidla provádějícího odlov, které dodává tuňáka obecného, a jeho číslo v záznamech ICCAT o rybářských plavidlech oprávněných lovit tuňáka obecného;

| e) | název přijímajícího plavidla a jeho číslo v záznamech ICCAT o rybářských plavidlech oprávněných lovit tuňáka obecného; |
| --- | --- |

e)

název přijímajícího plavidla a jeho číslo v záznamech ICCAT o rybářských plavidlech oprávněných lovit tuňáka obecného;

| f) | množství tuňáka obecného v tunách, které má být přeloženo. |
| --- | --- |

f)

množství tuňáka obecného v tunách, které má být přeloženo.

3.   Plavidlům provádějícím odlov není dovoleno provádět překládku, pokud neobdržely předchozí oprávnění od svého státu vlajky.

4.   Velitel plavidla provádějícího odlov uvědomí před zahájením překládky svůj stát vlajky:

| a) | o množství tuňáka obecného, které se překládá; |
| --- | --- |

a)

o množství tuňáka obecného, které se překládá;

| b) | o datu a přístavu překládky; |
| --- | --- |

b)

o datu a přístavu překládky;

| c) | o názvu přijímajícího plavidla, jeho registračním čísle a vlajce a jeho čísle v záznamech ICCAT o rybářských plavidlech oprávněných lovit tuňáka obecného; |
| --- | --- |

c)

o názvu přijímajícího plavidla, jeho registračním čísle a vlajce a jeho čísle v záznamech ICCAT o rybářských plavidlech oprávněných lovit tuňáka obecného;

| d) | o zeměpisné oblasti, ve které byl tuňák obecný uloven. |
| --- | --- |

d)

o zeměpisné oblasti, ve které byl tuňák obecný uloven.

5.   Příslušný orgán členského státu, v jehož přístavu se překládka uskutečňuje, provádí inspekci přijímajícího plavidla v okamžiku připlutí a kontroluje náklad a dokumentaci související s činností překládky.

6.   Příslušný orgán členského státu, v jehož přístavu se překládka uskutečňuje, zašle záznam o překládce orgánu státu vlajky rybářského plavidla provádějícího odlov do 48 hodin po ukončení překládky.

7.   Velitel plavidla Společenství uvedeného v článku 80l vyplní a předá prohlášení o překládce ICCAT příslušným orgánům členského státu, pod jehož vlajkou plavidlo pluje. Prohlášení se předá nejpozději patnáct dní po dni překládky v přístavu v souladu se vzorem uvedeným v části III přílohy XVIa.

Článek 80p

Požadavky na vedení záznamů

1.   Kromě dodržování článků 6 a 8 nařízení (EHS) č. 2847/93 zaznamenává velitel plavidla Společenství uvedeného v článku 80l do lodního deníku, přichází-li to v úvahu, informace uvedené v části II přílohy XVIa.

2.   Velitel plavidla Společenství uvedeného v článku 80l, které provádí společné rybolovné operace, zaznamenává do lodního deníku tyto doplňující informace:

| a) | pokud se úlovek vytahuje na palubu nebo překládá do klece:






  — | datum a čas odlovu provedeného v rámci společné rybolovné operace, |
| --- | --- | --- |

a)

pokud se úlovek vytahuje na palubu nebo překládá do klece:

—

datum a čas odlovu provedeného v rámci společné rybolovné operace,

| — | místo (zeměpisná délka/šířka) odlovu provedeného v rámci společné rybolovné operace, |
| --- | --- |

—

místo (zeměpisná délka/šířka) odlovu provedeného v rámci společné rybolovné operace,

| — | množství úlovku tuňáka obecného vytaženého na palubu nebo přeloženého do klece, |
| --- | --- |

—

množství úlovku tuňáka obecného vytaženého na palubu nebo přeloženého do klece,

| — | jméno a rádiovou volací značku rybářského plavidla; |
| --- | --- |

—

jméno a rádiovou volací značku rybářského plavidla;

| b) | u plavidel, která provádějí společné rybolovné operace, avšak nejsou zapojena do překládky ryb:






  — | datum a čas společné rybolovné operace, |
| --- | --- | --- |

b)

u plavidel, která provádějí společné rybolovné operace, avšak nejsou zapojena do překládky ryb:

—

datum a čas společné rybolovné operace,

| — | místo (zeměpisná délka/šířka) společné rybolovné operace, |
| --- | --- |

—

místo (zeměpisná délka/šířka) společné rybolovné operace,

| — | prohlášení, že toto plavidlo žádné úlovky nevytáhlo na palubu ani nepřeložilo do klece, |
| --- | --- |

—

prohlášení, že toto plavidlo žádné úlovky nevytáhlo na palubu ani nepřeložilo do klece,

| — | jméno a rádiovou volací značku nebo rádiové volací značky rybářského plavidla nebo rybářských plavidel provádějících odlov. |
| --- | --- |

—

jméno a rádiovou volací značku nebo rádiové volací značky rybářského plavidla nebo rybářských plavidel provádějících odlov.

3.   Pokud plavidlo provádějící odlov, které se účastní společné rybolovné operace, vykazuje množství tuňáka obecného odlovené svými lovnými zařízeními, uvede velitel pro každý odlov plavidlo nebo plavidla a stát nebo státy vlajky, od jejichž kvót se odlovy odpočítávají.

4.   Odchylně od článku 7 nařízení (EHS) č. 2847/93 oznámí velitel plavidla Společenství uvedeného v článku 80l tohoto nařízení nebo jeho zástupce příslušnému orgánu členského státu (včetně členského státu vlajky) nebo smluvní strany úmluvy, jejichž přístavy nebo vykládkové zařízení hodlá využít, nejméně čtyři hodiny před předpokládaným časem připlutí do přístavu:

| a) | předpokládaný čas připlutí; |
| --- | --- |

a)

předpokládaný čas připlutí;

| b) | odhadované množství tuňáka obecného na palubě; |
| --- | --- |

b)

odhadované množství tuňáka obecného na palubě;

| c) | oblast, ve které byl odlov proveden. |
| --- | --- |

c)

oblast, ve které byl odlov proveden.

5.   V případě vykládky v určeném přístavu členského státu jiného než členského státu vlajky zašle příslušný orgán tohoto členského státu orgánu vlajky plavidla záznam o vykládce do 48 hodin po ukončení vykládky.

Článek 80q

Kontrola v přístavu nebo v hospodářství

1.   Členské státy přijmou veškerá nezbytná opatření, aby zajistily, že všechna plavidla uvedená v rejstříku ICCAT o plavidlech oprávněných lovit tuňáka obecného, která vplouvají do určeného přístavu za účelem vykládky nebo překládky tuňáka obecného uloveného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, jsou v přístavu podrobena inspekci.

2.   Členské státy přijmou nezbytná opatření ke kontrole umisťování tuňáka obecného do klece ve výkrmnách nebo v chovných hospodářstvích podléhajících jejich pravomoci.

3.   Pokud se výkrmny nebo chovná hospodářství nacházejí na volném moři, použije se odstavec 2 obdobně na členské státy, v nichž jsou usazeny fyzické nebo právnické osoby odpovědné za výkrmnu nebo chovné hospodářství.

Článek 80r

Zprávy o úlovcích

1.   Velitel rybářského plavidla provádějícího odlov uvedeného v článku 80l zašle příslušným orgánům svého členského státu vlajky zprávu o úlovcích s uvedením množství tuňáka obecného uloveného svými plavidly, včetně nulových úlovků.

2.   Zpráva je poprvé předána do deseti dnů od vplutí do oblasti východního Atlantiku nebo Středozemního moře, nebo od začátku rybářského výjezdu. V případě společných rybolovných operací uvede velitel plavidla provádějícího odlov pro každý odlov plavidlo nebo plavidla, pro která se úlovky odpočítávají z kvóty státu nebo států vlajky.

3.   Ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost podává velitel rybářského plavidla zprávy o množství tuňáka obecného, včetně zpráv o nulovém úlovku, jednou za pět dnů.

4.   Každý členský stát zasílá obdržené zprávy o úlovcích elektronickou cestou nebo jiným způsobem Komisi. Komise zašle tyto informace neprodleně sekretariátu ICCAT.

5.   Členské státy uvědomí Komisi, v podobě snímatelné počítačem, do patnáctého dne každého měsíce o množstvích tuňáka obecného uloveného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, která byla vyložena, přeložena, ulovena do pasti nebo umístěna do klece plavidlem plujícím pod jejich vlajkou během předcházejícího měsíce.

Článek 80s

Křížové kontroly

1.   Členské státy ověřují, též s použitím systému sledování plavidel (VMS), údaje, předávání lodních deníků a související informace zaznamenané v lodních denících svých plavidel, v dokumentech o přemístění nebo překládce a v dokumentech o úlovcích.

2.   Členské státy provádějí správní křížové kontroly všech vykládek, všech překládek nebo umístění do klece porovnáním množství podle druhu uvedených v lodních denících plavidel nebo množství podle druhu uvedených v prohlášení o vykládce nebo v prohlášení o umístění do klece nebo jakémkoli jiném významném dokumentu, jako je faktura nebo dokumenty o prodeji.

Článek 80t

Umístění do klece

1.   Členský stát, jehož pravomoci podléhá výkrmna nebo chovné hospodářství pro tuňáka obecného, zašle do jednoho týdne po ukončení daného umístění do klece zprávu o umístění do klece potvrzenou pozorovatelem členskému státu nebo smluvní strany úmluvy, pod jejichž vlajkou provedla rybářská plavidla odlov tuňáka obecného, a Komisi. Komise zasílá tyto informace neprodleně sekretariátu ICCAT. Tato zpráva obsahuje informace uvedené v prohlášení o umístění do klece podle článku 4b nařízení (ES) č. 1936/2001.

2.   Pokud se výkrmna nebo chovné hospodářství nachází na volném moři, použije se odstavec 1 obdobně na členské státy, v nichž jsou usazeny fyzické nebo právnické osoby za výkrmnu nebo chovné hospodářství odpovědné.

3.   Před každým přemístěním uvědomí příslušný orgán členského státu výkrmny nebo chovného hospodářství členský stát nebo smluvní stranu úmluvy, pod jehož vlajkou pluje plavidlo provádějící odlov, o přemístění množství ulovených rybářskými plavidly plujícími pod jeho vlajkou do klece.

Členský stát vlajky plavidla provádějícího odlov požádá příslušný orgán členského státu výkrmny nebo chovného hospodářství, aby zabavil úlovek a vypustil ryby do moře, pokud se po obdržení této informace domnívá, že:

| a) | rybářské plavidlo, které podle prohlášení ryby ulovilo, nemá dostatečnou individuální kvótu pro tuňáka obecného umístěného v klecích nebo |
| --- | --- |

a)

rybářské plavidlo, které podle prohlášení ryby ulovilo, nemá dostatečnou individuální kvótu pro tuňáka obecného umístěného v klecích nebo

| b) | množství ryb nebylo řádně oznámeno a nebylo zohledněno pro výpočet případné použitelné kvóty nebo |
| --- | --- |

b)

množství ryb nebylo řádně oznámeno a nebylo zohledněno pro výpočet případné použitelné kvóty nebo

| c) | rybářské plavidlo, které ryby podle prohlášení ulovilo, nemá oprávnění lovit tuňáka obecného. |
| --- | --- |

c)

rybářské plavidlo, které ryby podle prohlášení ulovilo, nemá oprávnění lovit tuňáka obecného.

4.   Velitel rybářského plavidla Společenství vyplní a zašle členskému státu vlajky nebo smluvní straně úmluvy vlajky prohlášení ICCAT o přemístění nejpozději patnáct dní ode dne přemístění na vlečná plavidla nebo do klece v souladu se vzorem uvedeným v části III přílohy XVIa. Prohlášení o přemístění doprovází přepravované ryby během přepravy do klece.

Článek 80u

Činnosti týkající se pastí

1.   Po ukončení každé rybolovné operace pomocí pastí na tuňáky se zaznamenají úlovky a záznamy o úlovcích se elektronickou cestou nebo jiným způsobem předají do 48 hodin od ukončení každé rybolovné operace příslušnému orgánu členského státu, v němž se past na tuňáky nachází.

2.   Každý členský stát zašle obdrženou zprávu o úlovcích elektronickou cestou Komisi. Komise zasílá tyto informace neprodleně sekretariátu ICCAT.

Článek 80v

Program pozorovatelů

1.   Každý členský stát zajistí na svých rybářských plavidlech delších než 15 metrů přítomnost pozorovatele na nejméně:

| a) | 20 % svých aktivních plavidel s košelkovými nevody. V případě společných rybolovných operací je pozorovatel přítomen během rybolovné operace; |
| --- | --- |

a)

20 % svých aktivních plavidel s košelkovými nevody. V případě společných rybolovných operací je pozorovatel přítomen během rybolovné operace;

| b) | 20 % svých aktivních trawlerů pro pelagický rybolov; |
| --- | --- |

b)

20 % svých aktivních trawlerů pro pelagický rybolov;

| c) | 20 % svých aktivních plavidel lovících na dlouhou lovnou šňůru; |
| --- | --- |

c)

20 % svých aktivních plavidel lovících na dlouhou lovnou šňůru;

| d) | 20 % svých aktivních plavidel s návnadou; |
| --- | --- |

d)

20 % svých aktivních plavidel s návnadou;

| e) | 100 % během odlovu z pastí na tuňáky. |
| --- | --- |

e)

100 % během odlovu z pastí na tuňáky.

Úkoly pozorovatele jsou zejména:

| a) | sledovat, zda plavidlo dodržuje tuto kapitolu; |
| --- | --- |

a)

sledovat, zda plavidlo dodržuje tuto kapitolu;

| b) | zaznamenávat a podávat zprávy o rybářské činnosti; |
| --- | --- |

b)

zaznamenávat a podávat zprávy o rybářské činnosti;

| c) | pozorovat a odhadovat úlovky a ověřovat záznamy v lodním deníku; |
| --- | --- |

c)

pozorovat a odhadovat úlovky a ověřovat záznamy v lodním deníku;

| d) | pozorovat a zaznamenávat plavidla, která mohou lovit ryby v rozporu s ochrannými opatřeními ICCAT. |
| --- | --- |

d)

pozorovat a zaznamenávat plavidla, která mohou lovit ryby v rozporu s ochrannými opatřeními ICCAT.

Pozorovatel dále provádí vědeckou práci, jako například shromažďování údajů v rámci úkolu II podle definice ICCAT, které ICCAT požaduje, na základě pokynů Stálého výboru ICCAT pro výzkum a statistiku.

2.   Každý členský stát, jehož pravomoci podléhá výkrmna nebo chovné hospodářství pro tuňáka obecného, zajistí přítomnost pozorovatele během celého přemisťování tuňáka obecného do klece a celého odlovu ryb z hospodářství.

Úkolem pozorovatele je zejména:

| a) | pozorovat a sledovat soulad operací výkrmen s články 4a, 4b a 4c nařízení (ES) č. 1936/2001; |
| --- | --- |

a)

pozorovat a sledovat soulad operací výkrmen s články 4a, 4b a 4c nařízení (ES) č. 1936/2001;

| b) | ověřovat zprávu o umísťování do klece podle článku 80t; |
| --- | --- |

b)

ověřovat zprávu o umísťování do klece podle článku 80t;

| c) | provádět vědeckou práci, jako například shromažďování vzorků, které požaduje ICCAT, na základě pokynů Stálého výboru ICCAT pro výzkum a statistiku. |
| --- | --- |

c)

provádět vědeckou práci, jako například shromažďování vzorků, které požaduje ICCAT, na základě pokynů Stálého výboru ICCAT pro výzkum a statistiku.

Článek 80w

Financování

Zvláštní opatření pro tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři se považují, výhradně pro účely jejich financování, za plán obnovy ve smyslu článku 5 nařízení (ES) č. 2371/2002 a jsou způsobilá podle čl. 21 písm. a) bodu i) nařízení (ES) č. 1198/2006 ze dne 27. července 2006 o Evropském rybářském fondu (5).

Článek 80x

Tržní opatření

1.   V rámci Společenství se zakazují obchod, vykládka, dovoz, vývoz, umisťování do klece pro účely výkrmu nebo chovu, zpětný vývoz a překládka východoatlantického a středomořského tuňáka obecného, které nejsou doprovázeny přesnými, úplnými a ověřenými dokumenty v souladu s požadavky této kapitoly.

2.   V rámci Společenství se zakazují obchod, dovoz, vykládka, umísťování do klece pro účely výkrmu nebo chovu, zpracování, vývoz, zpětný vývoz a překládka východoatlantického a středomořského tuňáka obecného (Thunnus thynnus) odloveného rybářskými plavidly, jejichž stát vlajky nemá kvótu, limit odlovu nebo příděl intenzity rybolovu pro východoatlantického a středomořského tuňáka obecného podle podmínek řídicích a ochranných opatření ICCAT, nebo pokud jsou rybolovné možnosti státu vlajky vyčerpány.

3.   V rámci Společenství se zakazují obchod, dovoz, vykládka, zpracování a vývoz z výkrmen nebo chovných hospodářství, které nejsou v souladu s doporučením ICCAT 2006-07 pro chov tuňáka obecného.

Článek 80y

Vyrovnávací koeficienty

K výpočtu ekvivalentu zaokrouhlené hmotnosti zpracovaného tuňáka obecného se použijí vyrovnávací koeficienty přijaté Stálým výborem ICCAT pro výzkum a statistiku.

Článek 80z

Programu společné mezinárodní inspekce ICCAT

1.   Ve Společenství se uplatňuje program společné mezinárodní inspekce ICCAT pro společné mezinárodní inspekce přijatý na čtvrtém pravidelném zasedání ICCAT (Madrid, listopad 1975). Znění programu je uvedeno v části IV přílohy XVIa.

2.   Členské státy, jejichž rybářská plavidla jsou oprávněna lovit tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, přidělí inspektory, kteří provádějí inspekce na moři.

3.   Komise nebo jí určený subjekt může pro program přidělit inspektory Společenství.

4.   Komise nebo jí určený subjekt koordinuje činnosti týkající se dohledu a inspekce jménem Společenství. Ve shodě s dotčenými členskými státy může za tím účelem vypracovat společné inspekční programy, které Společenství umožní plnit závazky přijaté v rámci programu. Členské státy, jejichž plavidla loví tuňáka obecného, přijmou opatření nezbytná k usnadnění provádění těchto programů, zejména pokud jde o požadované lidské a materiální zdroje a o období a oblasti, v nichž mají být rozmístěny.

5.   Členské státy sdělí Komisi do 14. června 2007 jména inspektorů a názvy inspekčních plavidel, které hodlají přidělit programu v následujícím roce. S využitím těchto informací vypracuje Komise ve spolupráci s členskými státy plán účasti Společenství na programu v roce 2007, který zašle sekretariátu ICCAT a členským státům.“

| 2) | Příloha I D se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení. |
| --- | --- |

2)

Příloha I D se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.

| 3) | Znění přílohy II tohoto nařízení se vkládá jako příloha XVIa. |
| --- | --- |

3)

Znění přílohy II tohoto nařízení se vkládá jako příloha XVIa.

Článek 2

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Lucemburku dne 11. června 2007.

Za Radu

předseda

H. SEEHOFER

---

(1)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  Úř. věst. L 15, 20.1.2007, s. 1. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 444/2007 (Úř. věst. L 106, 24.4.2007, s. 22).

2

(3)  Úř. věst. L 162, 18.6.1986, s. 33.

3

(4)  Úř. věst. L 123, 12.5.2007, s. 3.

4

(5)  Úř. věst. L 223, 15.8.2006, s. 1.

5

---

PŘÍLOHA I

V příloze I D nařízení (ES) č. 41/2007 se položka týkající se tuňáka obecného v oblasti Atlantského oceánu, východně od 45° západní délky a ve Středozemním moři nahrazuje tímto:

| Druh | : | Tuňák obecný

  Thunnus thynnus |
| --- | --- | --- |

Druh

:

Tuňák obecný

Thunnus thynnus

| Oblast | : | Atlantský oceán východně od 45° z. d. a Středozemní moře
  BFT/AE045W |
| --- | --- | --- |

Oblast

:

Atlantský oceán východně od 45° z. d. a Středozemní moře

BFT/AE045W

„Kypr

154,68

Řecko

287,23

Španělsko

5 568,21

Francie

5 493,65

Itálie

4 336,31

Malta

355,59

Portugalsko

523,88

Všechny členské státy

60 (1)

ES

16 779,55

TAC

29 500

---

(1)  S výjimkou Kypru, Řecka, Španělska, Francie, Itálie, Malty a Portugalska a pouze jako vedlejší úlovek.“

1

---

PŘÍLOHA II

V nařízení (ES) č. 41/2007 se vkládá nová příloha, která zní:

„PŘÍLOHA XVIa

Plán obnovy ICCAT týkající se tuňáka obecného

Část I

Zvláštní podmínky pro rybolov plavidly s návnadou, vlečnými plavidly a trawlery pro pelagický rybolov ve východním Atlantiku

| 1. | Každý členský stát omezí maximální počet svých plavidel s návnadou a vlečných plavidel oprávněných lovit tuňáka obecného na počet plavidel účastnících se řízeného rybolovu tuňáka obecného v roce 2006. |
| --- | --- |

1.

Každý členský stát omezí maximální počet svých plavidel s návnadou a vlečných plavidel oprávněných lovit tuňáka obecného na počet plavidel účastnících se řízeného rybolovu tuňáka obecného v roce 2006.

| 2. | Každý členský stát omezí maximální počet svých trawlerů pro pelagický rybolov oprávněných lovit tuňáka obecného jako vedlejší úlovek. |
| --- | --- |

2.

Každý členský stát omezí maximální počet svých trawlerů pro pelagický rybolov oprávněných lovit tuňáka obecného jako vedlejší úlovek.

| 3. | Do 30. června 2007 zašlou členské státy Komisi počet rybářských plavidel stanovený podle odstavců 1 a 2. Komise zašle tyto informace neprodleně sekretariátu ICCAT. |
| --- | --- |

3.

Do 30. června 2007 zašlou členské státy Komisi počet rybářských plavidel stanovený podle odstavců 1 a 2. Komise zašle tyto informace neprodleně sekretariátu ICCAT.

| 4. | a) | Každý členský stát zajistí, aby plavidla, jimž bylo vydáno zvláštní povolení k rybolovu podle odstavců 1 a 2, byla zahrnuta v seznamu, který obsahuje jejich název a registrační číslo v rejstříku rybářského loďstva Společenství (identifikační číslo CFR), jak je uvedeno v příloze I nařízení Komise (ES) č. 26/2004 ze dne 30. prosince 2003 o rejstříku rybářského loďstva Společenství (1). |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Každý členský stát zajistí, aby plavidla, jimž bylo vydáno zvláštní povolení k rybolovu podle odstavců 1 a 2, byla zahrnuta v seznamu, který obsahuje jejich název a registrační číslo v rejstříku rybářského loďstva Společenství (identifikační číslo CFR), jak je uvedeno v příloze I nařízení Komise (ES) č. 26/2004 ze dne 30. prosince 2003 o rejstříku rybářského loďstva Společenství (1).

| b) | Každý členský stát zašle Komisi seznam podle písmene a) a všechny následné změny v podobě snímatelné počítačem. |
| --- | --- |

b)

Každý členský stát zašle Komisi seznam podle písmene a) a všechny následné změny v podobě snímatelné počítačem.

| c) | Změny v seznamu podle odst. 4 písm. a) se předávají Komisi nejméně pět dní přede dnem, kdy plavidlo nově uvedené na seznamu vpluje do vod východního Atlantiku. Komise zasílá tyto změny neprodleně sekretariátu ICCAT. |
| --- | --- |

c)

Změny v seznamu podle odst. 4 písm. a) se předávají Komisi nejméně pět dní přede dnem, kdy plavidlo nově uvedené na seznamu vpluje do vod východního Atlantiku. Komise zasílá tyto změny neprodleně sekretariátu ICCAT.

| 5. | Mezi oprávněná plavidla uvedená v odstavci 1 a 2 se rozdělí nejvýše 10 % kvóty Společenství pro tuňáka obecného, přičemž plavidla o celkové délce menší než 17 m lovící na návnadu odloví maximálně 200 tun tuňáka obecného o hmotnosti nejméně 6,4 kg nebo o délce nejméně 70 cm. |
| --- | --- |

5.

Mezi oprávněná plavidla uvedená v odstavci 1 a 2 se rozdělí nejvýše 10 % kvóty Společenství pro tuňáka obecného, přičemž plavidla o celkové délce menší než 17 m lovící na návnadu odloví maximálně 200 tun tuňáka obecného o hmotnosti nejméně 6,4 kg nebo o délce nejméně 70 cm.

| 6. | Mezi drobný pobřežní rybolov čerstvých ryb Společenství může být rozděleno nejvýše 2 % kvóty Společenství pro tuňáka obecného. |
| --- | --- |

6.

Mezi drobný pobřežní rybolov čerstvých ryb Společenství může být rozděleno nejvýše 2 % kvóty Společenství pro tuňáka obecného.

| 7. | a) | Zakazuje se vykládat nebo překládat z plavidel uvedených v odstavcích 1 a 2 jakékoli množství tuňáka obecného uloveného ve východním Atlantiku jinde než v přístavech určených členskými státy nebo smluvními stranami úmluvy. |
| --- | --- | --- |

7.

a)

Zakazuje se vykládat nebo překládat z plavidel uvedených v odstavcích 1 a 2 jakékoli množství tuňáka obecného uloveného ve východním Atlantiku jinde než v přístavech určených členskými státy nebo smluvními stranami úmluvy.

| b) | Členské státy určí místo, které slouží pro vykládku, nebo místo u pobřeží (určené přístavy), kde je povolena vykládka a překládka tuňáka obecného. |
| --- | --- |

b)

Členské státy určí místo, které slouží pro vykládku, nebo místo u pobřeží (určené přístavy), kde je povolena vykládka a překládka tuňáka obecného.

| c) | Členské státy předloží Komisi seznam určených přístavů do 30. června 2007. Komise tyto informace předá výkonnému sekretariátu ICCAT do 1. července 2007. Veškeré pozdější změny seznamu se oznamují Komisi za účelem předání výkonnému sekretariátu ICCAT nejméně patnáct dní před vstupem změny v platnost. |
| --- | --- |

c)

Členské státy předloží Komisi seznam určených přístavů do 30. června 2007. Komise tyto informace předá výkonnému sekretariátu ICCAT do 1. července 2007. Veškeré pozdější změny seznamu se oznamují Komisi za účelem předání výkonnému sekretariátu ICCAT nejméně patnáct dní před vstupem změny v platnost.

| 8. | Odchylně od článku 7 nařízení (EHS) č. 2847/93 oznámí velitel plavidla Společenství uvedeného v odstavcích 1 a 2 nebo jeho zástupce příslušnému orgánu členského státu (včetně příslušného orgánu jejich státu vlajky) nebo smluvní strany úmluvy, jejichž přístavy nebo zařízení pro vykládku hodlá využít, nejméně čtyři hodiny před předpokládaným časem připlutí do přístavu:






  a) | předpokládaný čas připlutí; |
| --- | --- | --- |

8.

Odchylně od článku 7 nařízení (EHS) č. 2847/93 oznámí velitel plavidla Společenství uvedeného v odstavcích 1 a 2 nebo jeho zástupce příslušnému orgánu členského státu (včetně příslušného orgánu jejich státu vlajky) nebo smluvní strany úmluvy, jejichž přístavy nebo zařízení pro vykládku hodlá využít, nejméně čtyři hodiny před předpokládaným časem připlutí do přístavu:

a)

předpokládaný čas připlutí;

| b) | odhadované množství tuňáka obecného na palubě; |
| --- | --- |

b)

odhadované množství tuňáka obecného na palubě;

| c) | informace o oblasti, ve které byl odlov proveden. |
| --- | --- |

c)

informace o oblasti, ve které byl odlov proveden.

| 9. | Každý členský stát zavede režim podávání zpráv o odlovu, který zajistí účinné sledování využívání kvóty každého plavidla. |
| --- | --- |

9.

Každý členský stát zavede režim podávání zpráv o odlovu, který zajistí účinné sledování využívání kvóty každého plavidla.

| 10. | Úlovky tuňáka obecného nelze nabízet k maloobchodnímu prodeji konečnému zákazníkovi, nezávisle na způsobu prodeje, pokud vhodné označení nebo štítek neuvádí:






  a) | druh a použité lovné zařízení; |
| --- | --- | --- |

10.

Úlovky tuňáka obecného nelze nabízet k maloobchodnímu prodeji konečnému zákazníkovi, nezávisle na způsobu prodeje, pokud vhodné označení nebo štítek neuvádí:

a)

druh a použité lovné zařízení;

| b) | oblast a datum odlovu. |
| --- | --- |

b)

oblast a datum odlovu.

| 11. | Členské státy, jejichž plavidla s návnadou jsou oprávněna lovit tuňáka obecného ve východním Atlantiku, zavedou od 1. července 2007 tyto požadavky na ocasní štítek tuňáka obecného:






  a) | Ocasní štítky musí být upevněny na každého tuňáka obecného bezprostředně po vykládce. |
| --- | --- | --- |

11.

Členské státy, jejichž plavidla s návnadou jsou oprávněna lovit tuňáka obecného ve východním Atlantiku, zavedou od 1. července 2007 tyto požadavky na ocasní štítek tuňáka obecného:

a)

Ocasní štítky musí být upevněny na každého tuňáka obecného bezprostředně po vykládce.

| b) | Každý ocasní štítek nese jedinečné identifikační číslo a je uveden ve statistických dokumentech týkajících se tuňáka obecného a vyznačen na vnější straně každého balení obsahujícího tuňáka obecného. |
| --- | --- |

b)

Každý ocasní štítek nese jedinečné identifikační číslo a je uveden ve statistických dokumentech týkajících se tuňáka obecného a vyznačen na vnější straně každého balení obsahujícího tuňáka obecného.

Část II

Specifikace pro lodní deníky

Minimální specifikace pro lodní deníky:

| 1. | Stránky lodního deníku musí být očíslovány. |
| --- | --- |

1.

Stránky lodního deníku musí být očíslovány.

| 2. | Lodní deník musí být vyplňován denně (do půlnoci) nebo před příjezdem do přístavu. |
| --- | --- |

2.

Lodní deník musí být vyplňován denně (do půlnoci) nebo před příjezdem do přístavu.

| 3. | Lodní deník musí být doplněn v případě inspekcí na moři. |
| --- | --- |

3.

Lodní deník musí být doplněn v případě inspekcí na moři.

| 4. | V lodním deníku je třeba nechat jednu kopii každé stránky. |
| --- | --- |

4.

V lodním deníku je třeba nechat jednu kopii každé stránky.

| 5. | Lodní deníky musí být uchovány na palubě s cílem pokrýt dobu jednoho roku činnosti. |
| --- | --- |

5.

Lodní deníky musí být uchovány na palubě s cílem pokrýt dobu jednoho roku činnosti.

Minimální standardní informace pro lodní deníky:

| 1. | Jméno a adresa velitele |
| --- | --- |

1.

Jméno a adresa velitele

| 2. | Data a přístavy vyplutí, data a přístavy připlutí |
| --- | --- |

2.

Data a přístavy vyplutí, data a přístavy připlutí

| 3. | Název plavidla, registrační číslo, číslo ICCAT a číslo Mezinárodní námořní organizace (pokud je přiděleno). V případě společných rybolovných operací názvy plavidel, registrační čísla, čísla ICCAT a čísla Mezinárodní námořní organizace (pokud jsou přidělena) všech plavidel zapojených do operace. |
| --- | --- |

3.

Název plavidla, registrační číslo, číslo ICCAT a číslo Mezinárodní námořní organizace (pokud je přiděleno). V případě společných rybolovných operací názvy plavidel, registrační čísla, čísla ICCAT a čísla Mezinárodní námořní organizace (pokud jsou přidělena) všech plavidel zapojených do operace.

| 4. | Lovné zařízení:






  a) | typ kódu FAO |
| --- | --- | --- |

4.

Lovné zařízení:

a)

typ kódu FAO

| b) | rozměry (délka, velikost ok sítě, počet háčků ...) |
| --- | --- |

b)

rozměry (délka, velikost ok sítě, počet háčků ...)

| 5. | Operace na moři, (nejméně) jeden řádek na každý den plavby, uvádějící:






  a) | činnosti (rybolov, plavba ...) |
| --- | --- | --- |

5.

Operace na moři, (nejméně) jeden řádek na každý den plavby, uvádějící:

a)

činnosti (rybolov, plavba ...)

| b) | poloha: přesné denní polohy (ve stupních a minutách), zaznamenané pro každou rybolovnou operaci nebo v poledne, pokud daný den rybolov neprobíhal |
| --- | --- |

b)

poloha: přesné denní polohy (ve stupních a minutách), zaznamenané pro každou rybolovnou operaci nebo v poledne, pokud daný den rybolov neprobíhal

| c) | záznamy o úlovcích |
| --- | --- |

c)

záznamy o úlovcích

| 6. | Identifikace druhu:






  a) | podle kódu FAO |
| --- | --- | --- |

6.

Identifikace druhu:

a)

podle kódu FAO

| b) | zaokrouhlená hmotnost (RWT) v kilogramech za den |
| --- | --- |

b)

zaokrouhlená hmotnost (RWT) v kilogramech za den

| 7. | Podpis velitele |
| --- | --- |

7.

Podpis velitele

| 8. | Podpis pozorovatele (je-li přítomen) |
| --- | --- |

8.

Podpis pozorovatele (je-li přítomen)

| 9. | Prostředky měření hmotnosti: odhad, vážení na palubě |
| --- | --- |

9.

Prostředky měření hmotnosti: odhad, vážení na palubě

| 10. | Lodní deník se vede v ekvivalentu živé hmotnosti ryb a uvádí vyrovnávací koeficienty používané při hodnocení. |
| --- | --- |

10.

Lodní deník se vede v ekvivalentu živé hmotnosti ryb a uvádí vyrovnávací koeficienty používané při hodnocení.

Minimální informace v případě vykládky, překládky nebo přemístění

| 1. | Data a přístav vykládky/překládky/přemístění |
| --- | --- |

1.

Data a přístav vykládky/překládky/přemístění

| 2. | Produkty






  a) | obchodní úprava |
| --- | --- | --- |

2.

Produkty

a)

obchodní úprava

| b) | počet ryb nebo krabic a množství v kilogramech |
| --- | --- |

b)

počet ryb nebo krabic a množství v kilogramech

| 3. | Podpis velitele nebo zástupce plavidla |
| --- | --- |

3.

Podpis velitele nebo zástupce plavidla

Část III

Prohlášení ICCAT o překládce/přemístění

Image

Pro překládky uveďte hmotnost v kilogramech.

Image

Povinnosti v případě překládky/přemístění:

| 1. | Originál prohlášení o přemístění/překládce musí být předán přijímacímu vlečnému/zpracovatelskému/přepravnímu plavidlu. |
| --- | --- |

1.

Originál prohlášení o přemístění/překládce musí být předán přijímacímu vlečnému/zpracovatelskému/přepravnímu plavidlu.

| 2. | Opis prohlášení o přemístění/překládce musí uchovávat příslušné rybářské plavidlo provádějící odlov. |
| --- | --- |

2.

Opis prohlášení o přemístění/překládce musí uchovávat příslušné rybářské plavidlo provádějící odlov.

| 3. | Další operace přemístění/překládky povoluje smluvní strana, která povolila činnost plavidla. |
| --- | --- |

3.

Další operace přemístění/překládky povoluje smluvní strana, která povolila činnost plavidla.

| 4. | Originál prohlášení o přemístění/překládce musí uchovávat přijímající plavidlo, které převzalo ryby, do okamžiku připlutí k hospodářství nebo místu vykládky. |
| --- | --- |

4.

Originál prohlášení o přemístění/překládce musí uchovávat přijímající plavidlo, které převzalo ryby, do okamžiku připlutí k hospodářství nebo místu vykládky.

| 5. | Operace překládky nebo přemístění se zaznamenává v lodním deníku každého plavidla, které se účastní operace. |
| --- | --- |

5.

Operace překládky nebo přemístění se zaznamenává v lodním deníku každého plavidla, které se účastní operace.

Část IV

Společné mezinárodní inspekce ICCAT

Komise ICCAT se na svém čtvrtém pravidelném zasedání (Madrid, listopad roku 1975) dohodla, že:

Podle článku IX odstavce 3 úmluvy komise ICCAT doporučuje stanovit následující pravidla pro mezinárodní kontrolu mimo vody podléhající státní jurisdikci, aby bylo zajištěno uplatnění úmluvy a opatření platných v rámci úmluvy:

| 1. | Kontroly provádějí inspektoři rybářských kontrolních služeb podléhajících vládám smluvních stran. Jména inspektorů určených za tím účelem jejich vládami se oznamují komisi ICCAT. |
| --- | --- |

1.

Kontroly provádějí inspektoři rybářských kontrolních služeb podléhajících vládám smluvních stran. Jména inspektorů určených za tím účelem jejich vládami se oznamují komisi ICCAT.

| 2. | Plavidla s inspektory na palubě vyvěšují zvláštní vlajku nebo praporek schválený komisí ICCAT s cílem signalizovat, že inspektor plní služební povinnosti v rámci mezinárodní inspekce. Názvy takto používaných plavidel, která mohou být zvláštními inspekčními plavidly nebo rybářskými plavidly, se oznamují komisi ICCAT, jakmile to je možné. |
| --- | --- |

2.

Plavidla s inspektory na palubě vyvěšují zvláštní vlajku nebo praporek schválený komisí ICCAT s cílem signalizovat, že inspektor plní služební povinnosti v rámci mezinárodní inspekce. Názvy takto používaných plavidel, která mohou být zvláštními inspekčními plavidly nebo rybářskými plavidly, se oznamují komisi ICCAT, jakmile to je možné.

| 3. | Každý inspektor musí mít u sebe průkaz vystavený orgány státu vlajky v podobě schválené komisí ICCAT, vydaný inspektorovi při jeho jmenování a potvrzující, že je inspektor oprávněn jednat podle pravidel schválených komisí ICCAT. |
| --- | --- |

3.

Každý inspektor musí mít u sebe průkaz vystavený orgány státu vlajky v podobě schválené komisí ICCAT, vydaný inspektorovi při jeho jmenování a potvrzující, že je inspektor oprávněn jednat podle pravidel schválených komisí ICCAT.

| 4. | S výhradou pravidel dohodnutých podle odstavce 9 zastaví plavidlo lovící tuňáka obecného nebo tuňákovité v oblasti úmluvy mimo vody podléhající státní jurisdikci po obdržení příslušného signálu v souladu s mezinárodním signálním kódem od lodi s inspektorem na palubě, pokud právě neprovádí rybářské operace; pokud je právě provádí, zastaví ihned po jejich ukončení. Velitel (2) plavidla povolí inspektorovi, který může být v doprovodu svědka, aby vstoupil na palubu. Velitel umožní inspektorovi zkontrolovat úlovek nebo zařízení a všechny příslušné dokumenty, které inspektor považuje za nutné s cílem ověřit, zda jsou plněna platná doporučení komise ICCAT týkající se státu vlajky dotčeného plavidla, a inspektor může požadovat veškerá vysvětlení, která považuje za nezbytná. |
| --- | --- |

4.

S výhradou pravidel dohodnutých podle odstavce 9 zastaví plavidlo lovící tuňáka obecného nebo tuňákovité v oblasti úmluvy mimo vody podléhající státní jurisdikci po obdržení příslušného signálu v souladu s mezinárodním signálním kódem od lodi s inspektorem na palubě, pokud právě neprovádí rybářské operace; pokud je právě provádí, zastaví ihned po jejich ukončení. Velitel (2) plavidla povolí inspektorovi, který může být v doprovodu svědka, aby vstoupil na palubu. Velitel umožní inspektorovi zkontrolovat úlovek nebo zařízení a všechny příslušné dokumenty, které inspektor považuje za nutné s cílem ověřit, zda jsou plněna platná doporučení komise ICCAT týkající se státu vlajky dotčeného plavidla, a inspektor může požadovat veškerá vysvětlení, která považuje za nezbytná.

| 5. | Při vstupu na palubu plavidla se inspektor prokazuje průkazem popsaným v odstavci 3. Inspekce plavidla se provádějí způsobem omezujícím na minimum zásahy a obtíže a zabraňujícím snížení jakosti ryb. Inspektor omezí své šetření na zjištění skutečností v souvislosti s dodržováním doporučení komise ICCAT, která platí pro stát vlajky dotčeného plavidla. Během provádění kontroly může požádat velitele o veškerou nezbytnou pomoc. O své inspekci vypracuje zprávu ve formě schválené komisí ICCAT. Inspektor podepisuje zprávu v přítomnosti velitele plavidla, který má právo doplnit do zprávy jakékoli připomínky, které považuje za vhodné a které musí podepsat. Kopie zprávy se předají veliteli plavidla a vládě, které podléhá inspektor, jenž předá kopie příslušným orgánům státu vlajky plavidla a komisi ICCAT. Pokud je zjištěno jakékoli porušení doporučení, měl by inspektor, je-li to možné, informovat rovněž příslušné orgány státu vlajky oznámené komisi ICCAT a každé inspekční plavidlo státu vlajky, o němž ví, že se nachází poblíž. |
| --- | --- |

5.

Při vstupu na palubu plavidla se inspektor prokazuje průkazem popsaným v odstavci 3. Inspekce plavidla se provádějí způsobem omezujícím na minimum zásahy a obtíže a zabraňujícím snížení jakosti ryb. Inspektor omezí své šetření na zjištění skutečností v souvislosti s dodržováním doporučení komise ICCAT, která platí pro stát vlajky dotčeného plavidla. Během provádění kontroly může požádat velitele o veškerou nezbytnou pomoc. O své inspekci vypracuje zprávu ve formě schválené komisí ICCAT. Inspektor podepisuje zprávu v přítomnosti velitele plavidla, který má právo doplnit do zprávy jakékoli připomínky, které považuje za vhodné a které musí podepsat. Kopie zprávy se předají veliteli plavidla a vládě, které podléhá inspektor, jenž předá kopie příslušným orgánům státu vlajky plavidla a komisi ICCAT. Pokud je zjištěno jakékoli porušení doporučení, měl by inspektor, je-li to možné, informovat rovněž příslušné orgány státu vlajky oznámené komisi ICCAT a každé inspekční plavidlo státu vlajky, o němž ví, že se nachází poblíž.

| 6. | Odporování inspektorovi nebo neplnění jeho pokynů posuzuje stát vlajky plavidla stejně, jako by se jednalo o odporování inspektorovi vlastního státu nebo neplnění jeho pokynů. |
| --- | --- |

6.

Odporování inspektorovi nebo neplnění jeho pokynů posuzuje stát vlajky plavidla stejně, jako by se jednalo o odporování inspektorovi vlastního státu nebo neplnění jeho pokynů.

| 7. | Inspektoři plní své úkoly podle těchto pravidel v souladu s pravidly stanovenými v tomto doporučení, avšak nadále podléhají operativní kontrole svých vnitrostátních orgánů a jsou vůči nim odpovědni. |
| --- | --- |

7.

Inspektoři plní své úkoly podle těchto pravidel v souladu s pravidly stanovenými v tomto doporučení, avšak nadále podléhají operativní kontrole svých vnitrostátních orgánů a jsou vůči nim odpovědni.

| 8. | Vlády smluvních stran berou v úvahu zprávy zahraničních inspektorů a jednají na jejich základě v rámci těchto pravidel stejným způsobem, v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy, jako se zprávami vnitrostátních inspektorů. Tento odstavec neukládá vládě smluvní strany povinnost přikládat zprávě zahraničního inspektora vyšší důkazní hodnotu, než jakou by tato zpráva měla v zemi inspektora. Vlády smluvních stran spolupracují, aby usnadnily soudní a jiná řízení, která jsou důsledkem zprávy inspektora v rámci těchto pravidel. |
| --- | --- |

8.

Vlády smluvních stran berou v úvahu zprávy zahraničních inspektorů a jednají na jejich základě v rámci těchto pravidel stejným způsobem, v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy, jako se zprávami vnitrostátních inspektorů. Tento odstavec neukládá vládě smluvní strany povinnost přikládat zprávě zahraničního inspektora vyšší důkazní hodnotu, než jakou by tato zpráva měla v zemi inspektora. Vlády smluvních stran spolupracují, aby usnadnily soudní a jiná řízení, která jsou důsledkem zprávy inspektora v rámci těchto pravidel.

| 9. | i) | Do 1. března každého roku vlády smluvních stran informují komisi ICCAT o svých předběžných plánech účasti na těchto pravidlech v následujícím roce a komise ICCAT může vládám smluvních stran navrhnout koordinaci vnitrostátních operací v této oblasti, včetně počtu inspektorů a plavidel s inspektory. |
| --- | --- | --- |

9.

i)

Do 1. března každého roku vlády smluvních stran informují komisi ICCAT o svých předběžných plánech účasti na těchto pravidlech v následujícím roce a komise ICCAT může vládám smluvních stran navrhnout koordinaci vnitrostátních operací v této oblasti, včetně počtu inspektorů a plavidel s inspektory.

| ii) | Pravidla stanovená v tomto doporučení a plány účasti se použijí mezi vládami smluvních stran, pokud se navzájem nedohodnou jinak; každá taková dohoda se oznámí komisi ICCAT. Podmínkou však je, že provádění programu mezi jakýmikoli dvěma vládami smluvních stran se pozastaví, pokud jedna z nich zašle komisi ICCAT oznámení za tím účelem, a to až do dosažení dohody. |
| --- | --- |

ii)

Pravidla stanovená v tomto doporučení a plány účasti se použijí mezi vládami smluvních stran, pokud se navzájem nedohodnou jinak; každá taková dohoda se oznámí komisi ICCAT. Podmínkou však je, že provádění programu mezi jakýmikoli dvěma vládami smluvních stran se pozastaví, pokud jedna z nich zašle komisi ICCAT oznámení za tím účelem, a to až do dosažení dohody.

| 10. | i) | Lovné zařízení se kontroluje v souladu s platnými předpisy pro podoblast, v níž se inspekce koná. Inspektor uvede ve své zprávě povahu tohoto porušení. |
| --- | --- | --- |

10.

i)

Lovné zařízení se kontroluje v souladu s platnými předpisy pro podoblast, v níž se inspekce koná. Inspektor uvede ve své zprávě povahu tohoto porušení.

| ii) | Inspektoři mají právo prověřit veškeré používané lovné zařízení nebo lovné zařízení nacházející se na palubě, které je připraveno k použití. |
| --- | --- |

ii)

Inspektoři mají právo prověřit veškeré používané lovné zařízení nebo lovné zařízení nacházející se na palubě, které je připraveno k použití.

| 11. | Inspektor připevní ke každému lovnému zařízení, které se jeví být v rozporu s doporučeními komise ICCAT platnými pro stát vlajky dotčeného plavidla, identifikační značku schválenou komisí ICCAT a zaznamená tuto skutečnost do své zprávy. |
| --- | --- |

11.

Inspektor připevní ke každému lovnému zařízení, které se jeví být v rozporu s doporučeními komise ICCAT platnými pro stát vlajky dotčeného plavidla, identifikační značku schválenou komisí ICCAT a zaznamená tuto skutečnost do své zprávy.

| 12. | Inspektor může pořizovat fotografie lovného zařízení, aby dokumentoval znaky, které podle jeho názoru nejsou v souladu s platnými předpisy; v takovém případě by fotografované objekty měly být uvedeny ve zprávě a kopie fotografií by měly být připojeny ke kopii zprávy určené pro stát vlajky. |
| --- | --- |

12.

Inspektor může pořizovat fotografie lovného zařízení, aby dokumentoval znaky, které podle jeho názoru nejsou v souladu s platnými předpisy; v takovém případě by fotografované objekty měly být uvedeny ve zprávě a kopie fotografií by měly být připojeny ke kopii zprávy určené pro stát vlajky.

| 13. | Inspektor je oprávněn, s výhradou určitých omezení stanovených komisí ICCAT, zkontrolovat vlastnosti úlovků, aby určil, zda jsou dodržována doporučení komise ICCAT. Svá zjištění sdělí co nejdříve orgánům státu vlajky kontrolovaného plavidla. (Dvouletá zpráva 1974–75, část II). |
| --- | --- |

13.

Inspektor je oprávněn, s výhradou určitých omezení stanovených komisí ICCAT, zkontrolovat vlastnosti úlovků, aby určil, zda jsou dodržována doporučení komise ICCAT. Svá zjištění sdělí co nejdříve orgánům státu vlajky kontrolovaného plavidla. (Dvouletá zpráva 1974–75, část II).

Poznámka

Bylo dohodnuto, že datum vstupu programu společné mezinárodní inspekce ICCAT v platnost bude odloženo, dokud o něm komise ICCAT nerozhodne.

Praporek ICCAT:

Image“

---

(1)  Úř. věst. L 5, 9.1.2004, s. 25.

1

(2)  Velitelem se rozumí osoba odpovědná za plavidlo.

2

---

| 13.6.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 151/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 151/17

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 644/2007

ze dne 12. června 2007

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 13. června 2007.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. června 2007.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 386/2005 (Úř. věst. L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 12. června 2007 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 68,4 |
| TR | 97,2 |
| ZZ | 82,8 |
| 0707 00 05 | JO | 151,2 |
| TR | 94,4 |
| ZZ | 122,8 |
| 0709 90 70 | TR | 103,8 |
| ZZ | 103,8 |
| 0805 50 10 | AR | 58,9 |
| ZA | 52,7 |
| ZZ | 55,8 |
| 0808 10 80 | AR | 86,2 |
| BR | 78,5 |
| CA | 102,0 |
| CL | 85,2 |
| CN | 70,4 |
| NZ | 109,9 |
| US | 106,0 |
| UY | 55,1 |
| ZA | 101,2 |
| ZZ | 88,3 |
| 0809 10 00 | IL | 196,3 |
| TR | 188,6 |
| ZZ | 192,5 |
| 0809 20 95 | TR | 377,6 |
| US | 311,6 |
| ZZ | 344,6 |
| 0809 40 05 | CL | 136,2 |
| ZZ | 136,2 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

MA

68,4

TR

97,2

ZZ

82,8

0707 00 05

JO

151,2

TR

94,4

ZZ

122,8

0709 90 70

TR

103,8

ZZ

103,8

0805 50 10

AR

58,9

ZA

52,7

ZZ

55,8

0808 10 80

AR

86,2

BR

78,5

CA

102,0

CL

85,2

CN

70,4

NZ

109,9

US

106,0

UY

55,1

ZA

101,2

ZZ

88,3

0809 10 00

IL

196,3

TR

188,6

ZZ

192,5

0809 20 95

TR

377,6

US

311,6

ZZ

344,6

0809 40 05

CL

136,2

ZZ

136,2

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiná země původu“.

---

| 13.6.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 151/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 151/19

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 645/2007

ze dne 12. června 2007,

kterým se stanoví konečné doplňkové množství surového třtinového cukru pocházejícího ze států AKT a z Indie pro zásobování rafinérií pro hospodářský rok 2006/07

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 318/2006 ze dne 20. února 2006 o společné organizaci trhů v odvětví cukru (1), a zejména na čl. 29 odst. 4 druhý pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovení čl. 29 odst. 4 nařízení (ES) č. 318/2006 stanoví, že v hospodářských letech 2006/07, 2007/08 a 2008/09 se pozastavují dovozní cla pro doplňkové množství dovozu surového třtinového cukru pocházejícího ze států uvedených v příloze VI daného nařízení, aby bylo zajištěno odpovídající zásobování rafinerií Společenství. |
| --- | --- |

(1)

Ustanovení čl. 29 odst. 4 nařízení (ES) č. 318/2006 stanoví, že v hospodářských letech 2006/07, 2007/08 a 2008/09 se pozastavují dovozní cla pro doplňkové množství dovozu surového třtinového cukru pocházejícího ze států uvedených v příloze VI daného nařízení, aby bylo zajištěno odpovídající zásobování rafinerií Společenství.

| (2) | Uvedené doplňkové množství by mělo být vypočítáno v souladu s článkem 19 nařízení Komise (ES) č. 950/2006 ze dne 28. června 2006, kterým se pro hospodářské roky 2006/07, 2007/08 a 2008/09 stanoví prováděcí pravidla pro dovoz a rafinaci produktů v odvětví cukru v rámci některých celních kvót a preferenčních dohod (2) na základě úplné předpokládané bilance Společenství týkající se zásobování surovým cukrem. |
| --- | --- |

(2)

Uvedené doplňkové množství by mělo být vypočítáno v souladu s článkem 19 nařízení Komise (ES) č. 950/2006 ze dne 28. června 2006, kterým se pro hospodářské roky 2006/07, 2007/08 a 2008/09 stanoví prováděcí pravidla pro dovoz a rafinaci produktů v odvětví cukru v rámci některých celních kvót a preferenčních dohod (2) na základě úplné předpokládané bilance Společenství týkající se zásobování surovým cukrem.

| (3) | Pro hospodářský rok 2006/07 z bilance vyplývá potřeba dovézt doplňkové množství 334 025 surového cukru, aby mohly být pokryty potřeby rafinérií Společenství. Uvedené doplňkové množství zahrnuje odhad žádostí o dovozní licence pro poslední měsíce hospodářského roku 2006/07 uvedené v čl. 3 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1100/2006 ze dne 17. července 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro otevírání a správu celních kvót, v hospodářských letech 2006/07, 2007/08 a 2008/09, pro surový třtinový cukr určený k rafinaci pocházející z nejméně rozvinutých zemí, a prováděcí pravidla pro dovoz produktů čísla 1701 celního sazebníku pocházejících z nejméně rozvinutých zemí. (3) |
| --- | --- |

(3)

Pro hospodářský rok 2006/07 z bilance vyplývá potřeba dovézt doplňkové množství 334 025 surového cukru, aby mohly být pokryty potřeby rafinérií Společenství. Uvedené doplňkové množství zahrnuje odhad žádostí o dovozní licence pro poslední měsíce hospodářského roku 2006/07 uvedené v čl. 3 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1100/2006 ze dne 17. července 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro otevírání a správu celních kvót, v hospodářských letech 2006/07, 2007/08 a 2008/09, pro surový třtinový cukr určený k rafinaci pocházející z nejméně rozvinutých zemí, a prováděcí pravidla pro dovoz produktů čísla 1701 celního sazebníku pocházejících z nejméně rozvinutých zemí. (3)

| (4) | Nařízení Komise (ES) č. 1249/2006 ze dne 18. srpna 2006, kterým se stanoví doplňkové množství surového třtinového cukru pocházejícího ze států AKT a z Indie pro zásobování rafinerií na období od 1. července 2006 do 30. září 2007 (4) a nařízení Komise (ES) č. 92/2007 ze dne 30. ledna 2007, kterým se stanoví doplňkové množství surového třtinového cukru pocházejícího ze států AKT a z Indie pro zásobování rafinerií na hospodářský rok 2006/07 (5) již stanovily doplňková množství 82 500 tun a 120 000 tun. Bylo by tudíž vhodné stanovit konečné množství 131 525 tun doplňkového cukru pro hospodářský rok 2006/07. |
| --- | --- |

(4)

Nařízení Komise (ES) č. 1249/2006 ze dne 18. srpna 2006, kterým se stanoví doplňkové množství surového třtinového cukru pocházejícího ze států AKT a z Indie pro zásobování rafinerií na období od 1. července 2006 do 30. září 2007 (4) a nařízení Komise (ES) č. 92/2007 ze dne 30. ledna 2007, kterým se stanoví doplňkové množství surového třtinového cukru pocházejícího ze států AKT a z Indie pro zásobování rafinerií na hospodářský rok 2006/07 (5) již stanovily doplňková množství 82 500 tun a 120 000 tun. Bylo by tudíž vhodné stanovit konečné množství 131 525 tun doplňkového cukru pro hospodářský rok 2006/07.

| (5) | Toto dostatečné zásobování rafinerií lze zajistit, pouze pokud se dodržují tradiční dohody o vývozu mezi zeměmi, které jsou příjemci podpory. Proto je zapotřebí vyhotovit rozklad v souvislosti se zeměmi, které jsou příjemci podpory, nebo skupinou těchto zemí. Pro Indii se otevírá množství 6 000 tun, kterým se celkové množství pro Indii pro hospodářský rok 2006/07 zvýší na 22 000 tun, což je z ekonomického hlediska považováno za přijatelnou velikost dodávky. Zbývající množství by měla být stanovena pro státy AKT, které se kolektivně zavázaly mezi sebou zavést postupy pro rozdělení množství tak, aby bylo zajištěno vhodné zásobování rafinérií. |
| --- | --- |

(5)

Toto dostatečné zásobování rafinerií lze zajistit, pouze pokud se dodržují tradiční dohody o vývozu mezi zeměmi, které jsou příjemci podpory. Proto je zapotřebí vyhotovit rozklad v souvislosti se zeměmi, které jsou příjemci podpory, nebo skupinou těchto zemí. Pro Indii se otevírá množství 6 000 tun, kterým se celkové množství pro Indii pro hospodářský rok 2006/07 zvýší na 22 000 tun, což je z ekonomického hlediska považováno za přijatelnou velikost dodávky. Zbývající množství by měla být stanovena pro státy AKT, které se kolektivně zavázaly mezi sebou zavést postupy pro rozdělení množství tak, aby bylo zajištěno vhodné zásobování rafinérií.

| (6) | Před dovozem tohoto doplňkového cukru je zapotřebí, aby provozovatelé rafinérií uzavřeli se zeměmi, které jsou příjemci podpory, a příslušnými obchodními subjekty dohody o zásobování a dodávce. S cílem umožnit jim, aby se včas připravili na uplatňování žádostí o dovozní licence, je vhodné zajistit vstup tohoto nařízení v platnost ode dne jeho vyhlášení. |
| --- | --- |

(6)

Před dovozem tohoto doplňkového cukru je zapotřebí, aby provozovatelé rafinérií uzavřeli se zeměmi, které jsou příjemci podpory, a příslušnými obchodními subjekty dohody o zásobování a dodávce. S cílem umožnit jim, aby se včas připravili na uplatňování žádostí o dovozní licence, je vhodné zajistit vstup tohoto nařízení v platnost ode dne jeho vyhlášení.

| (7) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vedle množství stanovených v nařízení (ES) č. 1249/2006 a v nařízení (ES) č. 92/2007 se pro hospodářský rok 2006/07 stanoví konečné množství ve výši 131 525 tun doplňkového surového třtinového cukru v ekvivalentu bílého cukru:

| a) | 125 525 tun vyjádřených jako bílý cukr, pocházejících ze států uvedených v příloze VI nařízení (ES) č. 318/2006 s výjimkou Indie; |
| --- | --- |

a)

125 525 tun vyjádřených jako bílý cukr, pocházejících ze států uvedených v příloze VI nařízení (ES) č. 318/2006 s výjimkou Indie;

| b) | 6 000 tun vyjádřených jako bílý cukr, pocházejících z Indie. |
| --- | --- |

b)

6 000 tun vyjádřených jako bílý cukr, pocházejících z Indie.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. června 2007.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 58, 28.2.2006, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 247/2007 (Úř. věst. L 69, 9.3.2007, s. 3).

1

(2)  Úř. věst. L 178, 1.7.2006, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 371/2007 (Úř. věst. L 92, 3.4.2007, s. 6).

2

(3)  Úř. věst. L 196, 18.7.2006, s. 3.

3

(4)  Úř. věst. L 227, 19.8.2006, s. 22.

4

(5)  Úř. věst. L 22, 31.1.2007, s. 10.

5

---

| 13.6.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 151/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 151/21

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 646/2007

ze dne 12. června 2007,

kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2160/2003, pokud jde o cíl Společenství zaměřený na snížení výskytu Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium u brojlerů, a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 1091/2005

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2160/2003 ze dne 17. listopadu 2003 o tlumení salmonel a některých jiných původců zoonóz vyskytujících se v potravním řetězci (1), a zejména na čl. 4 odst. 1, čl. 8 odst. 1 a článek 13 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Cílem nařízení (ES) č. 2160/2003 je zajistit, aby byla přijata vhodná a účinná opatření na zjišťování a tlumení salmonel a jiných původců zoonóz na všech úrovních produkce, zpracování a distribuce, zejména pak na úrovni primární produkce, aby se snížil jejich výskyt a riziko, jež představují pro veřejné zdraví. |
| --- | --- |

(1)

Cílem nařízení (ES) č. 2160/2003 je zajistit, aby byla přijata vhodná a účinná opatření na zjišťování a tlumení salmonel a jiných původců zoonóz na všech úrovních produkce, zpracování a distribuce, zejména pak na úrovni primární produkce, aby se snížil jejich výskyt a riziko, jež představují pro veřejné zdraví.

| (2) | Nařízení (ES) č. 2160/2003 stanoví cíl Společenství zaměřený na snížení výskytu všech sérotypů salmonely s významem pro veřejné zdraví u brojlerů na úrovni primární produkce. Toto snížení je důležité s ohledem na přísná opatření, která se mají v souladu s uvedeným nařízením od 12. prosince 2010 vztahovat na čerstvé maso z infikovaných hejn brojlerů. Zejména čerstvé drůbeží maso, včetně masa brojlerů, nesmí být uváděno na trh k lidské spotřebě, není-li splněno kritérium nepřítomnosti salmonel v 25 gramech tohoto masa. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (ES) č. 2160/2003 stanoví cíl Společenství zaměřený na snížení výskytu všech sérotypů salmonely s významem pro veřejné zdraví u brojlerů na úrovni primární produkce. Toto snížení je důležité s ohledem na přísná opatření, která se mají v souladu s uvedeným nařízením od 12. prosince 2010 vztahovat na čerstvé maso z infikovaných hejn brojlerů. Zejména čerstvé drůbeží maso, včetně masa brojlerů, nesmí být uváděno na trh k lidské spotřebě, není-li splněno kritérium nepřítomnosti salmonel v 25 gramech tohoto masa.

| (3) | Nařízení (ES) č. 2160/2003 stanoví, že cíl Společenství má zahrnovat číselné vyjádření maximálního procenta epizootologických jednotek, které zůstávají pozitivní, a/nebo minimálního procenta snížení počtu epizootologických jednotek, které zůstávají pozitivní, jakož i nejzazší termín, do kterého musí být cíle dosaženo, a definici vyšetřovacích programů nezbytných pro ověření toho, zda bylo cíle dosaženo. Popřípadě je také třeba zahrnout definici sérotypů, které mají význam pro veřejné zdraví. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (ES) č. 2160/2003 stanoví, že cíl Společenství má zahrnovat číselné vyjádření maximálního procenta epizootologických jednotek, které zůstávají pozitivní, a/nebo minimálního procenta snížení počtu epizootologických jednotek, které zůstávají pozitivní, jakož i nejzazší termín, do kterého musí být cíle dosaženo, a definici vyšetřovacích programů nezbytných pro ověření toho, zda bylo cíle dosaženo. Popřípadě je také třeba zahrnout definici sérotypů, které mají význam pro veřejné zdraví.

| (4) | Aby bylo možno stanovit cíl Společenství, byly shromážděny srovnatelné údaje o výskytu dotyčných sérotypů salmonel v hejnech brojlerů v členských státech v souladu s rozhodnutím Komise 2005/636/ES (2) o základním průzkumu výskytu Salmonelly spp. v hejnech brojlerů. |
| --- | --- |

(4)

Aby bylo možno stanovit cíl Společenství, byly shromážděny srovnatelné údaje o výskytu dotyčných sérotypů salmonel v hejnech brojlerů v členských státech v souladu s rozhodnutím Komise 2005/636/ES (2) o základním průzkumu výskytu Salmonelly spp. v hejnech brojlerů.

| (5) | Nařízení (ES) č. 2160/2003 stanoví, že během přechodného tříletého období se cíl Společenství stanovený pro brojlery týká pouze salmonel Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium. Další sérotypy s významem pro veřejné zdraví lze vzít v úvahu po tomto období. |
| --- | --- |

(5)

Nařízení (ES) č. 2160/2003 stanoví, že během přechodného tříletého období se cíl Společenství stanovený pro brojlery týká pouze salmonel Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium. Další sérotypy s významem pro veřejné zdraví lze vzít v úvahu po tomto období.

| (6) | V zájmu ověření pokroku při dosahování cíle Společenství je třeba v tomto nařízení stanovit, aby byl prováděn opakovaný odběr vzorků u hejn brojlerů. |
| --- | --- |

(6)

V zájmu ověření pokroku při dosahování cíle Společenství je třeba v tomto nařízení stanovit, aby byl prováděn opakovaný odběr vzorků u hejn brojlerů.

| (7) | V souladu s článkem 15 nařízení (ES) č. 2160/2003 byl před stanovením cíle Společenství týkajícího se brojlerů konzultován Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA). Pracovní skupina úřadu EFSA pro sběr údajů o zoonózách přijala dne 28. března 2007 zprávu o analýze základního průzkumu výskytu salmonel v hejnech brojlerů Gallus gallus v EU v období 2005–2006, jejíž část A obsahuje odhady výskytu salmonel (3). |
| --- | --- |

(7)

V souladu s článkem 15 nařízení (ES) č. 2160/2003 byl před stanovením cíle Společenství týkajícího se brojlerů konzultován Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA). Pracovní skupina úřadu EFSA pro sběr údajů o zoonózách přijala dne 28. března 2007 zprávu o analýze základního průzkumu výskytu salmonel v hejnech brojlerů Gallus gallus v EU v období 2005–2006, jejíž část A obsahuje odhady výskytu salmonel (3).

| (8) | Nařízení Komise (ES) č. 1091/2005 ze dne 12. července 2005, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2160/2003, pokud jde o požadavky na používání určitých tlumicích metod v rámci národních programů pro tlumení salmonel (4), bylo nahrazeno nařízením Komise (ES) č. 1177/2006 ze dne 1. srpna 2006, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2160/2003, pokud jde o požadavky na používání určitých tlumicích metod v rámci národních programů pro tlumení salmonel u drůbeže (5). V zájmu přehlednosti je třeba zrušit nařízení (ES) č. 1091/2005. |
| --- | --- |

(8)

Nařízení Komise (ES) č. 1091/2005 ze dne 12. července 2005, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2160/2003, pokud jde o požadavky na používání určitých tlumicích metod v rámci národních programů pro tlumení salmonel (4), bylo nahrazeno nařízením Komise (ES) č. 1177/2006 ze dne 1. srpna 2006, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2160/2003, pokud jde o požadavky na používání určitých tlumicích metod v rámci národních programů pro tlumení salmonel u drůbeže (5). V zájmu přehlednosti je třeba zrušit nařízení (ES) č. 1091/2005.

| (9) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(9)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Cíl Společenství

1.   Cílem Společenství podle čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 2160/2003 zaměřeným na snížení výskytu Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium u brojlerů (dále jen „cíl Společenství“) je snížit do 31. prosince 2011 maximální procento hejn brojlerů, která zůstávají pozitivní na Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium, na nejvýše 1 %.

2.   Vyšetřovací program potřebný pro ověření pokroku při dosahování cíle Společenství je stanoven v příloze.

3.   Komise zváží přezkum vyšetřovacího programu uvedeného v příloze na základě zkušeností získaných v roce 2009, který je prvním rokem provádění národních programů pro tlumení uvedených v čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 2160/2003.

Článek 2

Zrušení nařízení (ES) č. 1091/2005

Nařízení (ES) č. 1091/2005 se zrušuje s účinkem ode dne 1. července 2007.

Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na nařízení (ES) č. 1177/2006.

Článek 3

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Ustanovení čl. 1 odst. 1 a 3 se použijí ode dne 1. července 2007 a čl. 1 odst. 2 se použije ode dne 1. ledna 2009.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. června 2007.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 325, 12.12.2003, s. 1. Nařízení naposledy poměněné nařízením Rady (ES) č. 1791/2006 (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 228, 3.9.2005, s. 14.

2

(3)  The EFSA Journal (2007) 98, s. 1–85.

3

The EFSA Journal

(4)  Úř. věst. L 182, 13.7.2005, s. 3.

4

(5)  Úř. věst. L 212, 2.8.2006, s. 3.

5

---

PŘÍLOHA

Vyšetřovací program potřebný pro ověření, zda bylo dosaženo cíle Společenství, uvedený v čl. 1 odst. 2

1.   Četnost a status odběru vzorků

| a) | Rámec odběru vzorků zahrnuje všechna hejna brojlerů, na která se vztahuje nařízení (ES) č. 2160/2003. |
| --- | --- |

a)

Rámec odběru vzorků zahrnuje všechna hejna brojlerů, na která se vztahuje nařízení (ES) č. 2160/2003.

| b) | Odběr vzorků u hejn brojlerů se provádí z podnětu provozovatele potravinářského podniku a příslušným orgánem.






  — | Odběr vzorků z podnětu provozovatele potravinářského podniku se uskuteční v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 2160/2003 ve lhůtě tří týdnů před odvozem ptáků na porážku. |
| --- | --- | --- |

b)

Odběr vzorků u hejn brojlerů se provádí z podnětu provozovatele potravinářského podniku a příslušným orgánem.

—

Odběr vzorků z podnětu provozovatele potravinářského podniku se uskuteční v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 2160/2003 ve lhůtě tří týdnů před odvozem ptáků na porážku.

| — | Odběr vzorků příslušným orgánem se každoročně provede u alespoň jednoho hejna brojlerů v 10 % hospodářství s více než 5 000 ptáky. Uskuteční se na základě rizik pokaždé, bude-li to příslušný orgán považovat za nutné. |
| --- | --- |

—

Odběr vzorků příslušným orgánem se každoročně provede u alespoň jednoho hejna brojlerů v 10 % hospodářství s více než 5 000 ptáky. Uskuteční se na základě rizik pokaždé, bude-li to příslušný orgán považovat za nutné.

Odběr vzorků z podnětu provozovatele potravinářského podniku lze nahradit odběrem vzorků provedeným příslušným orgánem.

| c) | Odchylně od písmene a) však může příslušný orgán rozhodnout, že odebere vzorky u alespoň jednoho hejna brojlerů při jednom vyšetření v hospodářstvích s několika hejny, pokud:






  i) | se používá systém uzavřeného obratu, |
| --- | --- | --- |

c)

Odchylně od písmene a) však může příslušný orgán rozhodnout, že odebere vzorky u alespoň jednoho hejna brojlerů při jednom vyšetření v hospodářstvích s několika hejny, pokud:

i)

se používá systém uzavřeného obratu,

| ii) | všechna hejna jsou chována stejným způsobem, |
| --- | --- |

ii)

všechna hejna jsou chována stejným způsobem,

| iii) | zásobování krmivem a vodou je společné pro všechna hejna, |
| --- | --- |

iii)

zásobování krmivem a vodou je společné pro všechna hejna,

| iv) | v průběhu jednoho roku bylo alespoň šestkrát provedeno vyšetření na Salmonella spp. v souladu s programem sledování uvedeným v písmeni b) u všech hejn hospodářství a vzorky ze všech hejn byly alespoň jedenkrát odebrány příslušným orgánem, |
| --- | --- |

iv)

v průběhu jednoho roku bylo alespoň šestkrát provedeno vyšetření na Salmonella spp. v souladu s programem sledování uvedeným v písmeni b) u všech hejn hospodářství a vzorky ze všech hejn byly alespoň jedenkrát odebrány příslušným orgánem,

| v) | všechny výsledky vyšetření na Salmonella enteritidis nebo Salmonella typhimurium byly negativní. |
| --- | --- |

v)

všechny výsledky vyšetření na Salmonella enteritidis nebo Salmonella typhimurium byly negativní.

2.   Protokol odběru vzorků

Použijí se alespoň dva páry stíracích tamponů nebo gázových tamponů. U hejn brojlerů s volným výběhem se vzorky sbírají pouze uvnitř budovy. Všechny stírací/gázové tampony musí být zahrnuty do jednoho vzorku.

U hejn s méně než 100 brojlery, kde nelze použít stírací/gázové tampony, protože není možné vstoupit do budovy, může být jejich použití nahrazeno použitím tamponů na rukou – kdy se stírací tampony nebo gázové tampony navlečou přes rukavice a setřou se povrchy kontaminované čerstvým trusem, nebo, pokud to není proveditelné, použitím jiných technik odběru vzorků trusu.

Před navlečením stíracích/gázových tamponů je třeba jejich povrch navlhčit maximálním regeneračním roztokem (MRR: 0,8 % chloridu sodného, 0,1 % peptonu ve sterilní deionizované vodě) nebo sterilní vodou nebo jiným roztokem schváleným národní referenční laboratoří uvedenou v článku 11 nařízení (ES) č. 2160/2003. Je zakázáno používat vodu z hospodářství obsahující antimikrobiální látky nebo další dezinfekční látky. Pro navlhčení stíracích tamponů se doporučuje nalít dovnitř tekutinu před jejich navlečením. Případně je možno před použitím vložit stírací nebo gázové tampony spolu s roztokem do sterilizačních vaků nebo nádob. Roztok lze rovněž aplikovat po obutí pomocí spreje či rozprašovače.

Je třeba zajistit, aby byly ve vzorku rovnoměrně zastoupeny všechny části budovy. Každý pár se použije pro přibližně 50 % plochy budovy.

Po skončení odběru vzorků musí být stírací/gázové tampony opatrně sejmuty tak, aby se neuvolnil přichycený materiál. Stírací tampony by se měly obrátit, aby se přichycený materiál neuvolnil. Vloží se do sáčku nebo nádoby a označí se.

Příslušný orgán dohlíží na vyškolení provozovatelů potravinářských podniků s cílem zajistit řádné dodržování protokolu odběru vzorků.

V případě, že příslušný orgán provádí odběr vzorků z důvodu podezření na nákazu salmonelami, a ve všech ostatních případech, kdy to považuje za vhodné, se příslušný orgán ujistí prostřednictvím případných dalších vyšetření, že výsledky vyšetření na přítomnost salmonel v hejnech brojlerů nebyly zkresleny používáním antimikrobiálních látek u těchto hejn.

Není-li zjištěna přítomnost Salmonella enteritidis nebo Salmonella typhimurium, ale jsou zjištěny antimikrobiální látky nebo inhibiční účinek na růst bakterií, považuje se hejno brojlerů pro účely cíle Společenství uvedeného v čl. 1 odst. 2 za nakažené.

3.   Vyšetření vzorků

3.1   Přeprava a příprava vzorků

Vzorky se odešlou do 25 hodin po odběru jako expresní zásilka poštou nebo kurýrní službou laboratořím uvedeným v článcích 11 a 12 nařízení (ES) č. 2160/2003. V laboratoři se vzorky uloží v chladu až do jejich vyšetření, které bude provedeno do 48 hodin po jejich obdržení.

Pár stíracích/gázových tamponů se opatrně vybalí, aby nedošlo k uvolnění přichyceného trusu, a vloží se do 225 ml pufrované peptonové vody (PPV) předehřáté na pokojovou teplotu.

Krouživým pohybem se dosáhne úplného nasáknutí vzorku a dále se pokračuje v kultivaci za použití metody detekce uvedené v bodě 3.2.

V případě schválení norem ISO na přípravu trusu pro zjištění salmonely se použijí normy ISO a nahradí výše uvedená ustanovení o přípravě vzorků.

3.2   Metoda detekce

Použije se metoda detekce doporučená referenční laboratoří Společenství pro salmonely v Bilthovenu, Nizozemsku.

Tato metoda je popsána v současném znění návrhu přílohy D normy ISO 6579:2002 „Průkaz bakterií rodu Salmonella v trusu zvířat a ve vzorcích ve stadiu prvovýroby“.

V této metodě detekce se používá polotuhé médium (modifikované polotuhé médium Rappaport-Vassiladis, MSRV) jako jediné selektivní obohacovací médium.

3.3   Sérotypizace

Sérotypizace se provede nejméně u jednoho izolátu z každého pozitivního vzorku, a to podle systému Kaufmann-White.

3.4   Alternativní metody

Pokud jde o vzorky odebrané z podnětu provozovatele potravinářského podniku, mohou se použít metody analýzy stanovené v článku 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 (1) namísto metod přípravy vzorků, metod detekce a sérotypizace stanovených v bodech 3.1, 3.2 a 3.3 této přílohy, jsou-li validovány v souladu s EN ISO 16140:2003.

3.5   Uložení kmenů

Alespoň jeden izolovaný kmen z každé budovy za rok bude odebrán příslušným orgánem a skladován pro budoucí fagotypizaci nebo stanovení citlivosti na antimikrobiální látky pomocí běžných metod pro sběr kultur tak, aby byla zajištěna integrita kmenů po dobu minimálně dvou let.

4.   Výsledky a podávání zpráv

4.1   Výpočet výskytu pro účely ověření, zda bylo dosaženo cíle Společenství

Hejno brojlerů se považuje za pozitivní pro účely ověření, zda bylo dosaženo cíle Společenství, jestliže byla v hejně v jakémkoli okamžiku zjištěna přítomnost Salmonella enteritidis a/nebo Salmonella typhimurium (jiné než očkovací kmeny).

Pozitivní hejna brojlerů se započítávají v každém kole sledování pouze jednou bez ohledu na počet odběrů vzorků a vyšetření a ohlásí se jen v roce prvního pozitivního odběru vzorků.

4.2   Podávání zpráv

Zprávy obsahují:

| a) | celkový počet hejn brojlerů, u nichž provedl odběr vzorků příslušný orgán nebo provozovatel potravinářského podniku; |
| --- | --- |

a)

celkový počet hejn brojlerů, u nichž provedl odběr vzorků příslušný orgán nebo provozovatel potravinářského podniku;

| b) | celkový počet nakažených hejn brojlerů; |
| --- | --- |

b)

celkový počet nakažených hejn brojlerů;

| c) | všechny izolované sérotypy salmonel (včetně sérotypů jiných než Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium); |
| --- | --- |

c)

všechny izolované sérotypy salmonel (včetně sérotypů jiných než Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium);

| d) | vysvětlení výsledků, zejména pak výjimečných případů. |
| --- | --- |

d)

vysvětlení výsledků, zejména pak výjimečných případů.

Výsledky a jakékoli další příslušné informace se ohlašují jako součást zprávy o trendech a zdrojích stanovené v čl. 9 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/99/ES (2).

4.3   Další informace

Pro každé vyšetřované hejno brojlerů by měly být k dispozici alespoň tyto informace, které jsou předmětem analýzy prováděné na vnitrostátní úrovni nebo Evropským úřadem pro bezpečnost potravin na jeho žádost:

| a) | zda byl vzorek odebrán příslušným orgánem nebo provozovatelem potravinářského podniku; |
| --- | --- |

a)

zda byl vzorek odebrán příslušným orgánem nebo provozovatelem potravinářského podniku;

| b) | referenční údaje o hospodářství, které se v průběhu času nemění; |
| --- | --- |

b)

referenční údaje o hospodářství, které se v průběhu času nemění;

| c) | referenční údaje o budově, které se v průběhu času nemění; |
| --- | --- |

c)

referenční údaje o budově, které se v průběhu času nemění;

| d) | měsíc odběru vzorků. |
| --- | --- |

d)

měsíc odběru vzorků.

---

(1)  Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 325, 12.12.2003, s. 31.

---

| 13.6.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 151/26 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 151/26

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 647/2007

ze dne 12. června 2007,

kterým se mění nařízení (ES) č. 2229/2004, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro čtvrtou etapu pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 směrnice Rady 91/414/EHS

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (1), a zejména na druhý pododstavec čl. 8 odst. 2 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 1112/2002 (2) a (ES) č. 2229/2004 (3) stanoví prováděcí pravidla pro čtvrtou etapu pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 směrnice 91/414/EHS a obsahují seznam účinných látek spadajících do této etapy. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 1112/2002 (2) a (ES) č. 2229/2004 (3) stanoví prováděcí pravidla pro čtvrtou etapu pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 směrnice 91/414/EHS a obsahují seznam účinných látek spadajících do této etapy.

| (2) | Ukázalo se, že některé účinné látky uvedené na seznamu stanoveném v nařízení (ES) č. 2229/2004 nikdy nebyly na trhu jako přípravky na ochranu rostlin, jak je vymezuje směrnice 91/414/EHS, a proto se neměly na daném seznamu uvádět. Tyto látky by se měly z daného seznamu vyškrtnout. |
| --- | --- |

(2)

Ukázalo se, že některé účinné látky uvedené na seznamu stanoveném v nařízení (ES) č. 2229/2004 nikdy nebyly na trhu jako přípravky na ochranu rostlin, jak je vymezuje směrnice 91/414/EHS, a proto se neměly na daném seznamu uvádět. Tyto látky by se měly z daného seznamu vyškrtnout.

| (3) | Nařízení (ES) č. 2229/2004 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (ES) č. 2229/2004 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (4) | Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha I nařízení (ES) č. 2229/2004 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým druhým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. června 2007.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 230, 9.8.1991, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2007/31/ES (Úř. věst. L 140, 1.6.2007, s. 44).

1

(2)  Úř. věst. L 168, 27.6.2002, s. 14.

2

(3)  Úř. věst. L 379, 24.12.2004, s. 13.

3

---

PŘÍLOHA

Příloha I nařízení (ES) č. 2229/2004 se mění takto:

| 1. | V části A se zrušují údaje pro následující účinné látky:






  a) | Údaje ve skupině 1 části A:






  — | Aminokyseliny/kyselina L-glutamová |
| --- | --- | --- | --- |

1.

V části A se zrušují údaje pro následující účinné látky:

a)

Údaje ve skupině 1 části A:

—

Aminokyseliny/kyselina L-glutamová

| — | Aminokyseliny/L-tryptofan |
| --- | --- |

—

Aminokyseliny/L-tryptofan

| — | Pryskyřice |
| --- | --- |

—

Pryskyřice

| — | Metabisulfit sodný |
| --- | --- |

—

Metabisulfit sodný

| — | Pšeničný lepek |
| --- | --- |

—

Pšeničný lepek

| — | Maltodextrin |
| --- | --- |

—

Maltodextrin

| b) | Údaje ve skupině 2.2 části A:






  — | Výtažek z citrusových plodů oznámený jako baktericid |
| --- | --- | --- |

b)

Údaje ve skupině 2.2 části A:

—

Výtažek z citrusových plodů oznámený jako baktericid

| — | Výtažek z aksamitníku |
| --- | --- |

—

Výtažek z aksamitníku

| — | Výtažek z mimosa tenuiflora |
| --- | --- |

—

Výtažek z mimosa tenuiflora

| — | Rostlinné oleje/olej z pupenů černého rybízu Oznámeno jako repelent |
| --- | --- |

—

Rostlinné oleje/olej z pupenů černého rybízu Oznámeno jako repelent

| — | Rostlinné oleje/eukalyptový olej |
| --- | --- |

—

Rostlinné oleje/eukalyptový olej

| — | Rostlinné oleje/majoránkový olej Oznámeno jako repelent |
| --- | --- |

—

Rostlinné oleje/majoránkový olej Oznámeno jako repelent

| — | Rostlinné oleje/tymiánový olej Oznámeno jako repelent |
| --- | --- |

—

Rostlinné oleje/tymiánový olej Oznámeno jako repelent

| c) | Údaje ve skupině 6.1 části A:






  — | Polyvinylacetát |
| --- | --- | --- |

c)

Údaje ve skupině 6.1 části A:

—

Polyvinylacetát

| d) | Údaje ve skupině 6.2 části A:






  — | Amonium bituminosulfonát. |
| --- | --- | --- |

d)

Údaje ve skupině 6.2 části A:

—

Amonium bituminosulfonát.

| 2. | V části B se zrušují údaje pro následující účinné látky:






  — | (Z,E)-3,7,11-trimethyldodeka-2,6,10-trien-1-ol (Farnesol) |
| --- | --- | --- |

2.

V části B se zrušují údaje pro následující účinné látky:

—

(Z,E)-3,7,11-trimethyldodeka-2,6,10-trien-1-ol (Farnesol)

| — | 1,7-dioxaspiro-5,5-undekan |
| --- | --- |

—

1,7-dioxaspiro-5,5-undekan

| — | 3,7-dimethylokta-2,6-dien-1-ol (geraniol) |
| --- | --- |

—

3,7-dimethylokta-2,6-dien-1-ol (geraniol)

| — | 3,7,11-trimethyldodeka-1,6,10-trien-3-ol (nerolidol) |
| --- | --- |

—

3,7,11-trimethyldodeka-1,6,10-trien-3-ol (nerolidol)

| — | (E)-2-methyl-6-methylenokta-3,7-dien-2-ol (isomyrcenol) |
| --- | --- |

—

(E)-2-methyl-6-methylenokta-3,7-dien-2-ol (isomyrcenol)

| — | Ethyl deka-dodecdienoát. |
| --- | --- |

—

Ethyl deka-dodecdienoát.

| 3. | V části F se zrušují údaje pro následující účinné látky:






  — | Lauryl síran sodný. |
| --- | --- | --- |

3.

V části F se zrušují údaje pro následující účinné látky:

—

Lauryl síran sodný.

| 4. | V části G se zrušují údaje pro následující účinné látky:






  — | Di-1-p-menthen. |
| --- | --- | --- |

4.

V části G se zrušují údaje pro následující účinné látky:

—

Di-1-p-menthen.

---

| 13.6.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 151/28 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 151/28

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 648/2007

ze dne 11. června 2007,

kterým se stanoví zákaz rybolovu hlavouna tuponosého v oblastech ICES Vb, VI, VII (vody Společenství a vody nespadající do svrchovanosti nebo jurisdikce třetích zemí) plavidly plujícími pod vlajkou Španělska

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 26 odst. 4,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku (2), a zejména na čl. 21 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (ES) č. 2015/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se pro roky 2007 a 2008 stanoví rybolovná práva pro populace hlubinných ryb pro rybářská plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů (3), stanoví kvóty pro roky 2007 a 2008. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (ES) č. 2015/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se pro roky 2007 a 2008 stanoví rybolovná práva pro populace hlubinných ryb pro rybářská plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů (3), stanoví kvóty pro roky 2007 a 2008.

| (2) | Podle informací, jež byly sděleny Komisi, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2007. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací, jež byly sděleny Komisi, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2007.

| (3) | Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládání na jiné plavidlo a vykládání na pevninu, |
| --- | --- |

(3)

Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládání na jiné plavidlo a vykládání na pevninu,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vyčerpání kvóty

Rybolovná kvóta přidělená pro rok 2007 členskému státu uvedenému v příloze tohoto nařízení pro populaci uvedenou ve zmíněné příloze se považuje za vyčerpanou od data stanoveného v uvedené příloze.

Článek 2

Zákazy

Rybolov populace uvedené v příloze tohoto nařízení plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými se zakazuje od data stanoveného v uvedené příloze. Po tomto datu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat na jiné plavidlo nebo vykládat na pevninu uvedenou populaci odlovenou těmito plavidly.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 11. června 2007.

Za Komisi

Fokion FOTIADIS

generální ředitel pro rybolov a námořní záležitosti

---

(1)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  Úř. věst. L 261, 20.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1967/2006 (Úř. věst. L 409, 30.12.2006, s. 9, opraveno v Úř. věst. L 36, 8.2.2007, s. 6).

2

(3)  Úř. věst. L 384, 29.12.2006, s. 28. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 609/2007 (Úř. věst. L 141, 2.6.2007, s. 33).

3

---

PŘÍLOHA

| č. | 11 |
| --- | --- |
| Členský stát | ŠPANĚLSKO |
| Populace | RNG/5B67- |
| Druh | Hlavoun tuponosý (Coryphaenoides rupestris) |
| Oblast | Vody Společenství a vody nespadající do svrchovanosti nebo jurisdikce třetích zemí oblastí Vb, VI, VII |
| Datum | 13.4.2007 |

č.

11

Členský stát

ŠPANĚLSKO

Populace

RNG/5B67-

Druh

Hlavoun tuponosý (Coryphaenoides rupestris)

Oblast

Vody Společenství a vody nespadající do svrchovanosti nebo jurisdikce třetích zemí oblastí Vb, VI, VII

Datum

13.4.2007

---

| 13.6.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 151/30 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 151/30

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 649/2007

ze dne 12. června 2007,

kterým se stanoví zákaz rybolovu platýse černého ve vodách ES oblastí ICES IIa a IV, ve vodách ES a mezinárodních vodách oblasti ICES VI plavidly plujícími pod vlajkou Španělska

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 26 odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku (2), a zejména na čl. 21 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (ES) č. 41/2007 ze dne 21. prosince 2006, kterým se pro rok 2007 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů (3), stanoví kvóty na rok 2007. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (ES) č. 41/2007 ze dne 21. prosince 2006, kterým se pro rok 2007 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů (3), stanoví kvóty na rok 2007.

| (2) | Podle informací, jež byly sděleny Komisi, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2007. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací, jež byly sděleny Komisi, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2007.

| (3) | Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládání na jiné plavidlo a vykládání na pevninu, |
| --- | --- |

(3)

Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládání na jiné plavidlo a vykládání na pevninu,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vyčerpání kvóty

Rybolovná kvóta přidělená pro rok 2007 členskému státu uvedenému v příloze tohoto nařízení pro populaci uvedenou ve zmíněné příloze se považuje za vyčerpanou od data stanoveného v uvedené příloze.

Článek 2

Zákazy

Rybolov populace uvedené v příloze tohoto nařízení plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými se zakazuje od data stanoveného v uvedené příloze. Po tomto datu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat na jiné plavidlo nebo vykládat na pevninu uvedenou populaci odlovenou těmito plavidly.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. června 2007.

Za Komisi

Fokion FOTIADIS

generální ředitel pro rybolov a námořní záležitosti

---

(1)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  Úř. věst. L 261, 20.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1967/2006 (Úř. věst. L 409, 30.12.2006, s. 11, naposledy opraveno v Úř. věst. L 36, 8.2.2007, s. 6).

2

(3)  Úř. věst. L 15, 20.1.2007, s. 1. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 444/2007 (Úř. věst. L 106, 24.4.2007, s. 22).

3

---

PŘÍLOHA

| č. | 12 |
| --- | --- |
| Členský stát | ŠPANĚLSKO |
| Populace | GHL/2A-C46 |
| Druh | Platýs černý (Reinhardtius hippoglossoides) |
| Oblast | Vody ES oblastí IIa a IV; vody ES a mezinárodní vody oblasti VI |
| Datum | 13.4.2007 |

č.

12

Členský stát

ŠPANĚLSKO

Populace

GHL/2A-C46

Druh

Platýs černý (Reinhardtius hippoglossoides)

Oblast

Vody ES oblastí IIa a IV; vody ES a mezinárodní vody oblasti VI

Datum

13.4.2007

---

II Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Rada

| 13.6.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 151/32 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 151/32

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 25. května 2007

o jmenování belgického náhradníka Výboru regionů

(2007/401/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 263 této smlouvy,

s ohledem na návrh belgické vlády,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 24. ledna 2006 přijala Rada rozhodnutí 2006/116/ES o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2006 do 25. ledna 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Dne 24. ledna 2006 přijala Rada rozhodnutí 2006/116/ES o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2006 do 25. ledna 2010 (1).

| (2) | Poté, co odstoupil pan CEREXHE, se uvolnilo místo náhradníka Výboru regionů, |
| --- | --- |

(2)

Poté, co odstoupil pan CEREXHE, se uvolnilo místo náhradníka Výboru regionů,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Do Výboru regionů je jako náhradnice na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2010, jmenována paní Evelyne HUYTEBROECKOVÁ, Ministre de l’environnement, de l’énergie, du tourisme et de l’aide aux personnes du gouvernement de la région de Bruxelles-Capitale, jako nástupkyně pana CEREXHEHO.

Článek 2

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.

V Bruselu dne 25. května 2007.

Za Radu

předsedkyně

A. SCHAVAN

---

(1)  Úř. věst. L 56, 25.2.2006, s. 75.

1

---

Komise

| 13.6.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 151/33 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 151/33

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 6. prosince 2006

o plánované státní podpoře Německa C 6/2006 (ex N 417/2005) ve prospěch Volkswerft Stralsund

(oznámeno pod číslem K(2006) 5790)

(Pouze německé znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2007/402/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

po výzvě adresované zúčastněným stranám, aby se k věci vyjádřily v souladu s výše uvedeným článkem (1), a s ohledem na jejich stanovisko,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   ŘÍZENÍ

| (1) | Německo dopisem ze dne 22. srpna 2005, který byl registrován dne 26. srpna 2005, oznámilo svůj záměr poskytnout Volkswerft Stralsund regionální investiční podporu. Komise požádala dopisem ze dne 13. září 2005 o informace, jež Německo poskytlo v dopise ze dne 14. října 2005 registrovaném dne 17. října 2005. Komise požádala dopisem ze dne 18. listopadu 2005 o doplňující informace, jež Německo předložilo v dopise ze dne 19. prosince 2005 registrovaném dne 20. prosince 2005. |
| --- | --- |

(1)

Německo dopisem ze dne 22. srpna 2005, který byl registrován dne 26. srpna 2005, oznámilo svůj záměr poskytnout Volkswerft Stralsund regionální investiční podporu. Komise požádala dopisem ze dne 13. září 2005 o informace, jež Německo poskytlo v dopise ze dne 14. října 2005 registrovaném dne 17. října 2005. Komise požádala dopisem ze dne 18. listopadu 2005 o doplňující informace, jež Německo předložilo v dopise ze dne 19. prosince 2005 registrovaném dne 20. prosince 2005.

| (2) | Dne 22. února 2006 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení této údajné státní podpory. Rozhodnutí Komise zahájit formální vyšetřovací řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k této podpoře vyjádřily. Dopisem ze dne 10. května 2006 registrovaným dne 11. května 2006 předložil příjemce, Volkswerft Stralsund, odpověď. Stanovisko Svazu pro loďařství a námořní techniku (Verbands für Schiffbau und Meerestechnik) bylo doručeno dopisem ze dne 11. května 2006, jenž byl registrován téhož dne, stejně jako stanovisko Danske Maritime, dánského svazu pro námořní dopravu. |
| --- | --- |

(2)

Dne 22. února 2006 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení této údajné státní podpory. Rozhodnutí Komise zahájit formální vyšetřovací řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k této podpoře vyjádřily. Dopisem ze dne 10. května 2006 registrovaným dne 11. května 2006 předložil příjemce, Volkswerft Stralsund, odpověď. Stanovisko Svazu pro loďařství a námořní techniku (Verbands für Schiffbau und Meerestechnik) bylo doručeno dopisem ze dne 11. května 2006, jenž byl registrován téhož dne, stejně jako stanovisko Danske Maritime, dánského svazu pro námořní dopravu.

| (3) | Tato stanoviska byla předložena německým úřadům dopisy ze dne 12. května 2006 a dne 19. května 2006. Odpověď Německa na tato stanoviska byla předána v dopise ze dne 2. června 2006, registrovaném téhož dne. |
| --- | --- |

(3)

Tato stanoviska byla předložena německým úřadům dopisy ze dne 12. května 2006 a dne 19. května 2006. Odpověď Německa na tato stanoviska byla předána v dopise ze dne 2. června 2006, registrovaném téhož dne.

| (4) | Odpověď Německa na zahájení formálního vyšetřovacího řízení byla doručena v dopise ze dne 7. dubna 2006, registrovaném téhož dne. Komise požádala dopisem ze dne 26. července 2006 o doplňující informace, jež Německo sdělilo v dopise ze dne 22. srpna 2006 registrovaném dne 23. srpna 2006. |
| --- | --- |

(4)

Odpověď Německa na zahájení formálního vyšetřovacího řízení byla doručena v dopise ze dne 7. dubna 2006, registrovaném téhož dne. Komise požádala dopisem ze dne 26. července 2006 o doplňující informace, jež Německo sdělilo v dopise ze dne 22. srpna 2006 registrovaném dne 23. srpna 2006.

II.   POPIS

| (5) | Příjemcem podpory je Volkswerft Stralsund GmbH (Loděnice Stralsund, dále jen „VWS“), jež je umístěna ve spolkové zemi Meklenbursko-Přední Pomořansko, oblasti podporované ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES. VWS patří do dánské AP Möller-Gruppe a je součástí loďařské skupiny pod vedením Odense Steel Shipyard Ltd. VWS je velkým podnikem a není malým či středním podnikem ve smyslu doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003, pokud jde o definici velmi malých, malých a středních podniků (3). |
| --- | --- |

(5)

Příjemcem podpory je Volkswerft Stralsund GmbH (Loděnice Stralsund, dále jen „VWS“), jež je umístěna ve spolkové zemi Meklenbursko-Přední Pomořansko, oblasti podporované ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES. VWS patří do dánské AP Möller-Gruppe a je součástí loďařské skupiny pod vedením Odense Steel Shipyard Ltd. VWS je velkým podnikem a není malým či středním podnikem ve smyslu doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003, pokud jde o definici velmi malých, malých a středních podniků (3).

| (6) | Loděnice působí v oblasti projekce a výroby námořních plavidel, jakož i opravy a přestavby plavidel. VWS vyrábí zejména středně velké kontejnerové lodě, ale též osobní lodě, trajekty a speciální lodě, jako bagrovací lodě, kabelové lodě, kotevní čluny, jakož i lodě na odstraňování znečištění. Loděnice je uzpůsobena pro lodě do délky 260 m. |
| --- | --- |

(6)

Loděnice působí v oblasti projekce a výroby námořních plavidel, jakož i opravy a přestavby plavidel. VWS vyrábí zejména středně velké kontejnerové lodě, ale též osobní lodě, trajekty a speciální lodě, jako bagrovací lodě, kabelové lodě, kotevní čluny, jakož i lodě na odstraňování znečištění. Loděnice je uzpůsobena pro lodě do délky 260 m.

| (7) | Prefabrikace jednotlivých komponent až do velikosti sekce trupu je prováděna ve specializovaných výrobních linkách. Konečná montáž se uskutečňuje po předchozí konzervaci a nanášení barvy v montážní hale, ve které je možná stavba lodí až do délky 300 m. Spouštění lodí se uskutečňuje za pomoci lodního výtahu o délce 230 m. Tento lodní výtah omezuje výrobní program lodí VWS na lodi o maximální délce 260 m. |
| --- | --- |

(7)

Prefabrikace jednotlivých komponent až do velikosti sekce trupu je prováděna ve specializovaných výrobních linkách. Konečná montáž se uskutečňuje po předchozí konzervaci a nanášení barvy v montážní hale, ve které je možná stavba lodí až do délky 300 m. Spouštění lodí se uskutečňuje za pomoci lodního výtahu o délce 230 m. Tento lodní výtah omezuje výrobní program lodí VWS na lodi o maximální délce 260 m.

| (8) | VWS zamýšlí produkci modernizovat, racionalizovat a připůsobit ji mezinárodní poptávce, aby byla i nadále na světovém trhu konkurenceschopnou. VWS vychází z předpokladu, že výhodné tržní podmínky pro obchodní lodě budou trvat ještě určitý počet let, a z toho, že dojde k posunu poptávky ve prospěch lodí třídy panamax, jež VWS v současnosti není schopna vyrábět s konkurenceschopnými náklady. Lodě panamax jsou největší lodě, které mohou proplout Panamským průplavem, tj. lodě o maximální délce 300 m a maximální šíři 32,2 m. |
| --- | --- |

(8)

VWS zamýšlí produkci modernizovat, racionalizovat a připůsobit ji mezinárodní poptávce, aby byla i nadále na světovém trhu konkurenceschopnou. VWS vychází z předpokladu, že výhodné tržní podmínky pro obchodní lodě budou trvat ještě určitý počet let, a z toho, že dojde k posunu poptávky ve prospěch lodí třídy panamax, jež VWS v současnosti není schopna vyrábět s konkurenceschopnými náklady. Lodě panamax jsou největší lodě, které mohou proplout Panamským průplavem, tj. lodě o maximální délce 300 m a maximální šíři 32,2 m.

| (9) | Za účelem zvýšení produktivity a umožnění výroby větších lodí třídy panamax uskutečňuje VWS v současnosti investiční záměr. Tento investiční záměr umožní VWS být konkurenceschopnou v tržním segmentu lodí třídy panamax a tím zvýší odbytové možnosti loděnice. VWS vychází z toho, že dojde k rovnoměrnějšímu vytížení stávajících výrobních zařízení, a tím ke snížení výrobních nákladů na jednu loď, a v důsledku toho stoupne produktivita loděnice. |
| --- | --- |

(9)

Za účelem zvýšení produktivity a umožnění výroby větších lodí třídy panamax uskutečňuje VWS v současnosti investiční záměr. Tento investiční záměr umožní VWS být konkurenceschopnou v tržním segmentu lodí třídy panamax a tím zvýší odbytové možnosti loděnice. VWS vychází z toho, že dojde k rovnoměrnějšímu vytížení stávajících výrobních zařízení, a tím ke snížení výrobních nákladů na jednu loď, a v důsledku toho stoupne produktivita loděnice.

| (10) | Investice se týkají jednak zpracování oceli (výroba obložení a sekcí, konzervace), což má umožnit výrobu a zpracování větších ocelových konstrukcí (sekcí), a jednak prodloužení lodního výtahu o 40 m, aby mohly být spouštěny větší lodě. |
| --- | --- |

(10)

Investice se týkají jednak zpracování oceli (výroba obložení a sekcí, konzervace), což má umožnit výrobu a zpracování větších ocelových konstrukcí (sekcí), a jednak prodloužení lodního výtahu o 40 m, aby mohly být spouštěny větší lodě.

| (11) | V oblasti výroby obložení a sekcí má být ve stávající výrobní hale postavena nová výrobní linka pro obložení a dílčí sekce větších typů lodí. Na lodním skluzu mají být kromě toho umístěna čtyři dodatečná stavební místa pro výrobu větších sekcí. V oblasti konzervace se investice týkají zvětšení dvou ze stávajících čtyř kabin konzervačních zařízení, což má umožnit konzervaci větších sekcí. Možnost vyrábět a opracovávat větší ocelové konstrukce je z ekonomického a technického ohledu pro výrobu větších lodí nezbytná, neboť konečná montáž větších lodí z menších sekcí by byla neefektivní. Kapacita lodního výtahu bude v důsledku prodloužení nastavena na kapacitu lodní haly. |
| --- | --- |

(11)

V oblasti výroby obložení a sekcí má být ve stávající výrobní hale postavena nová výrobní linka pro obložení a dílčí sekce větších typů lodí. Na lodním skluzu mají být kromě toho umístěna čtyři dodatečná stavební místa pro výrobu větších sekcí. V oblasti konzervace se investice týkají zvětšení dvou ze stávajících čtyř kabin konzervačních zařízení, což má umožnit konzervaci větších sekcí. Možnost vyrábět a opracovávat větší ocelové konstrukce je z ekonomického a technického ohledu pro výrobu větších lodí nezbytná, neboť konečná montáž větších lodí z menších sekcí by byla neefektivní. Kapacita lodního výtahu bude v důsledku prodloužení nastavena na kapacitu lodní haly.

| (12) | Po dokončení investičního záměru vzroste podle informací, které předložilo Německo, produktivita z cca. [...] (4) t oceli na 1 000 odpracovaných hodin v roce 2005 na [...] t na 1 000 odpracovaných hodin. Kapacita loděnice, měřena v CGT (compensated gross tonnage, kompenzovaná hrubá prostornost) v důsledku tohoto investičního záměru nebude zvětšena, dojde pouze k přesunu těžiště výroby od středních kontejnerových lodí k velkým kontejnerovým lodím. Kapacita zpracování oceli této loděnice se zvýší z 56 000 t v roce 2005 na 64 000 t ročně po dokončení investičního záměru. |
| --- | --- |

(12)

Po dokončení investičního záměru vzroste podle informací, které předložilo Německo, produktivita z cca. [...] (4) t oceli na 1 000 odpracovaných hodin v roce 2005 na [...] t na 1 000 odpracovaných hodin. Kapacita loděnice, měřena v CGT (compensated gross tonnage, kompenzovaná hrubá prostornost) v důsledku tohoto investičního záměru nebude zvětšena, dojde pouze k přesunu těžiště výroby od středních kontejnerových lodí k velkým kontejnerovým lodím. Kapacita zpracování oceli této loděnice se zvýší z 56 000 t v roce 2005 na 64 000 t ročně po dokončení investičního záměru.

| (13) | Investiční záměr byl zahájen na začátku roku 2005 a byl dokončen dne 28. února 2006. V jeho důsledku vznikne 207 nových přímých pracovních míst. |
| --- | --- |

(13)

Investiční záměr byl zahájen na začátku roku 2005 a byl dokončen dne 28. února 2006. V jeho důsledku vznikne 207 nových přímých pracovních míst.

| (14) | Investiční záměr předpokládá zmenšení vertikální integrace loděnice. Podíl výkonů, které jsou zadávány externím podnikům, se má zvýšit z 17 % výrobních hodin v roce 2005 na 28 % do konce roku 2007. Očekává se, že v důsledku zvýšeného zadávání zakázek externím podnikům vznikne v regionu Stralsund 400 nových pracovních míst. |
| --- | --- |

(14)

Investiční záměr předpokládá zmenšení vertikální integrace loděnice. Podíl výkonů, které jsou zadávány externím podnikům, se má zvýšit z 17 % výrobních hodin v roce 2005 na 28 % do konce roku 2007. Očekává se, že v důsledku zvýšeného zadávání zakázek externím podnikům vznikne v regionu Stralsund 400 nových pracovních míst.

| (15) | Celkové náklady investičního záměru činí 18 669 000 EUR a odpovídají tudíž nákladům způsobilým pro podporu. Tyto náklady mohou být následujícně upřesněny:






  EUR |
| --- | --- |
| Lodní výtah | 10 512 000 |
| Výroba obložení/sekcí | 3 910 000 |
| Konzervace | 4 247 000 |
| Celkem | 18 669 000 |

(15)

Celkové náklady investičního záměru činí 18 669 000 EUR a odpovídají tudíž nákladům způsobilým pro podporu. Tyto náklady mohou být následujícně upřesněny:

EUR

Lodní výtah

10 512 000

Výroba obložení/sekcí

3 910 000

Konzervace

4 247 000

Celkem

18 669 000

| (16) | Německo zamýšlí poskytnout investiční podporu ve výši 4 200 500 EUR, což odpovídá 22,5 % z 18 669 000 EUR způsobilých investičních nákladů. Podpora je poskytována na základě dvou schválených režimů regionálních podpor (5). Žádost o poskytnutí státní podpory byla podána před zahájením investičního záměru. |
| --- | --- |

(16)

Německo zamýšlí poskytnout investiční podporu ve výši 4 200 500 EUR, což odpovídá 22,5 % z 18 669 000 EUR způsobilých investičních nákladů. Podpora je poskytována na základě dvou schválených režimů regionálních podpor (5). Žádost o poskytnutí státní podpory byla podána před zahájením investičního záměru.

III.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

| (17) | Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, neboť měla pochybnosti o slučitelnosti podpory se společným trhem. Komise má pochybnosti o tom, zdali investice do výroby obložení a sekcí nepřesahují investice pro pouhé zvýšení produktivity stávajícího výrobního zařízení. Komise měla dále pochybnosti o tom, zda se u investic do konzervačního zařízení a prodloužení lodního výtahu jedná o způsobilé investice, neboť jejich cílem se nezdálo být zvýšení produktivity těchto zařízení. |
| --- | --- |

(17)

Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, neboť měla pochybnosti o slučitelnosti podpory se společným trhem. Komise má pochybnosti o tom, zdali investice do výroby obložení a sekcí nepřesahují investice pro pouhé zvýšení produktivity stávajícího výrobního zařízení. Komise měla dále pochybnosti o tom, zda se u investic do konzervačního zařízení a prodloužení lodního výtahu jedná o způsobilé investice, neboť jejich cílem se nezdálo být zvýšení produktivity těchto zařízení.

| (18) | Kromě toho měla Komise pochybnosti, jestli by investice VWS mohly vést k takovému rozšíření kapacit loděnice, které by nebylo slučitelné s ustanoveními rámce pro státní podporu na stavbu lodí (6) a se společným trhem. |
| --- | --- |

(18)

Kromě toho měla Komise pochybnosti, jestli by investice VWS mohly vést k takovému rozšíření kapacit loděnice, které by nebylo slučitelné s ustanoveními rámce pro státní podporu na stavbu lodí (6) a se společným trhem.

IV.   STANOVISKA ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (19) | Komisi byla doručena stanoviska příjemce státní podpory a Německého svazu pro loďařství a námořní techniku, jakož i dánského svazu pro námořní dopravu. |
| --- | --- |

(19)

Komisi byla doručena stanoviska příjemce státní podpory a Německého svazu pro loďařství a námořní techniku, jakož i dánského svazu pro námořní dopravu.

1.   Stanovisko příjemce podpory (VWS)

| (20) | VWS ve svém stanovisku zdůrazňuje, že cílem investičního záměru je zvýšení produktivity a vytížení stávajícího výrobního zařízení. Dále uvádí, že zvýšení kapacity loděnice není ani cílem investičního záměru a provedení záměru nebude mít ani takový dopad. Investiční záměr je naopak předpokladem pro inovaci výrobků a pro vstup na segment trhu s loděmi třídy panamax. VWS uvádí, že trh lodí s objemem skladovací kapacity mezi 2 500 a 4 999 TEU (7) představuje pro loděnici optimální tržní segment, neboť tento segment má celosvětově nejvyšší možnosti odbytu a konkurenční tlak je v Evropě nízký. |
| --- | --- |

(20)

VWS ve svém stanovisku zdůrazňuje, že cílem investičního záměru je zvýšení produktivity a vytížení stávajícího výrobního zařízení. Dále uvádí, že zvýšení kapacity loděnice není ani cílem investičního záměru a provedení záměru nebude mít ani takový dopad. Investiční záměr je naopak předpokladem pro inovaci výrobků a pro vstup na segment trhu s loděmi třídy panamax. VWS uvádí, že trh lodí s objemem skladovací kapacity mezi 2 500 a 4 999 TEU (7) představuje pro loděnici optimální tržní segment, neboť tento segment má celosvětově nejvyšší možnosti odbytu a konkurenční tlak je v Evropě nízký.

| (21) | VWS dále poukazuje na skutečnost, že loděnice byla v důsledku přestavby provedené mezi roky 1993 a 1998 dimenzovaná jako loděnice pro lodi třídy třídy panamax, coz je zřetelné na velikosti stavební haly. Avšak v okamžiku přestavby nebyl přesun poptávky na světovém trhu směrem k lodím třídy panamax odhadnutelný. Kromě toho již Bremer Vulkan – tehdejší majitel VWS – vlastnil loděnice, které byly schopny vyrábět lodě třídy panamax a proto koncept společnosti Bremer Vulkan předvídal pro VWS produkci menších typů lodí a lodní výtah o délce 230 m byl považován za dostatečný. |
| --- | --- |

(21)

VWS dále poukazuje na skutečnost, že loděnice byla v důsledku přestavby provedené mezi roky 1993 a 1998 dimenzovaná jako loděnice pro lodi třídy třídy panamax, coz je zřetelné na velikosti stavební haly. Avšak v okamžiku přestavby nebyl přesun poptávky na světovém trhu směrem k lodím třídy panamax odhadnutelný. Kromě toho již Bremer Vulkan – tehdejší majitel VWS – vlastnil loděnice, které byly schopny vyrábět lodě třídy panamax a proto koncept společnosti Bremer Vulkan předvídal pro VWS produkci menších typů lodí a lodní výtah o délce 230 m byl považován za dostatečný.

| (22) | VWS uvádí, že se tržní situace pro VWS v posledních letech v důsledku různých faktorů změnila. Společnost Bremer Vulkan již neexistuje. Kvůli nedostatečné poptávce po původním sortimentu výrobků se loděnice soustředila na kontejnerové lodě o kapacitě do 3 000 TEU, jakož i na velké, speciální off-shore zásobovací lodě. Loď přepravující volně ložený náklad, rybářské lodě, lodě pro přepravu osob a tankery, které patřily do původního sortimentu výrobků, již nejsou poptávány a proto také ani nejsou vyráběny. VWS dále uvádí, že pro trh s menšími kontejnerovými loděmi je charakteristický silný konkurenční tlak v Německu a částečně v Polsku, zatímco větší kontejnerové lodě třídy panamax jsou vyráběny jen několika evropskými loděnicemi. VWS uvádí, že technické vybavení VWS, a to zejména stavební haly, již umožňuje výrobu lodí třídy panamax. |
| --- | --- |

(22)

VWS uvádí, že se tržní situace pro VWS v posledních letech v důsledku různých faktorů změnila. Společnost Bremer Vulkan již neexistuje. Kvůli nedostatečné poptávce po původním sortimentu výrobků se loděnice soustředila na kontejnerové lodě o kapacitě do 3 000 TEU, jakož i na velké, speciální off-shore zásobovací lodě. Loď přepravující volně ložený náklad, rybářské lodě, lodě pro přepravu osob a tankery, které patřily do původního sortimentu výrobků, již nejsou poptávány a proto také ani nejsou vyráběny. VWS dále uvádí, že pro trh s menšími kontejnerovými loděmi je charakteristický silný konkurenční tlak v Německu a částečně v Polsku, zatímco větší kontejnerové lodě třídy panamax jsou vyráběny jen několika evropskými loděnicemi. VWS uvádí, že technické vybavení VWS, a to zejména stavební haly, již umožňuje výrobu lodí třídy panamax.

| (23) | Aby bylo možné lodě třídy panamax hospodárně vyrábět, jsou však technické přestavby loděnice nezbytné. Do dnešní doby vyráběla VWS lodě o velikosti mezi 2 100 a 3 000 TEU a délce od 197 do 237 m. Tyto lodě byly vyráběny z 95 až 111 ocelových sekcí o délce do 16 m. Velikost těchto sekcí je omezena prostorem, který je k dispozici v dílnách a konzervačních zařízeních. Lodě třídy panamax mají délku 295 m. Bez změn technických zařízení musejí být tyto lodě vyráběny ze 170 ocelových sekcí na loď, což by při nezměněné velikosti sekcí mělo za následek nárůst nákladů na zpracování o 60 až 70 %. S ohledem na skutečnost, že tržní cena těchto lodí je jen o 20 až 23 % vyšší, musí VWS zvýšit svoji produktivitu, aby mohla tyto lodě hospodárně vyrábět. V důsledku toho jsou investice do zvětšení dvou stávajících kabin konzervačních zařízení a rozšíření výroby obložení a sekcí nevyhnutelné, aby bylo možné vyrábět a zpracovávat sekce o délce do 32 m. |
| --- | --- |

(23)

Aby bylo možné lodě třídy panamax hospodárně vyrábět, jsou však technické přestavby loděnice nezbytné. Do dnešní doby vyráběla VWS lodě o velikosti mezi 2 100 a 3 000 TEU a délce od 197 do 237 m. Tyto lodě byly vyráběny z 95 až 111 ocelových sekcí o délce do 16 m. Velikost těchto sekcí je omezena prostorem, který je k dispozici v dílnách a konzervačních zařízeních. Lodě třídy panamax mají délku 295 m. Bez změn technických zařízení musejí být tyto lodě vyráběny ze 170 ocelových sekcí na loď, což by při nezměněné velikosti sekcí mělo za následek nárůst nákladů na zpracování o 60 až 70 %. S ohledem na skutečnost, že tržní cena těchto lodí je jen o 20 až 23 % vyšší, musí VWS zvýšit svoji produktivitu, aby mohla tyto lodě hospodárně vyrábět. V důsledku toho jsou investice do zvětšení dvou stávajících kabin konzervačních zařízení a rozšíření výroby obložení a sekcí nevyhnutelné, aby bylo možné vyrábět a zpracovávat sekce o délce do 32 m.

| (24) | VWS poukazuje na skutečnost, že spouštění lodí třídy panamax na vodu je možné již se stávajícím lodním výtahem o délce 230 m. Část trupu lodi, jež přesahuje délku lodního výtahu by musela být nesena např. plovoucím jeřábem. Takovýto postup však skýtá různá nebezpečí a zapříčiňuje vyšší náklady. |
| --- | --- |

(24)

VWS poukazuje na skutečnost, že spouštění lodí třídy panamax na vodu je možné již se stávajícím lodním výtahem o délce 230 m. Část trupu lodi, jež přesahuje délku lodního výtahu by musela být nesena např. plovoucím jeřábem. Takovýto postup však skýtá různá nebezpečí a zapříčiňuje vyšší náklady.

| (25) | S ohledem na kapacitu loděnice sdělila VWS, že celková kapacita loděnice změřená v CGT nebude zvětšena. V roce 2005 vyrobila VWS šest kontejnerových lodí o kapacitě 2 500 TEU, což odpovídá 110 000 CGT. Při tom bylo za 1,725 milionů pracovních hodin zpracováno 56 000 t oceli. Po ukončení investičního záměru může loděnice v letech 2006 a 2007 vyrobit ročně sedm lodí třídy panamax při spotřebě 64 000 t oceli a 1,9 milionů pracovních hodin. Toto odpovídá ročně 108 000 CGT v roce 2006 a 2007. Při CGT setrvávající na stejné úrovni se objem pracovních hodin a zpracované oceli zvýší o 14 %. |
| --- | --- |

(25)

S ohledem na kapacitu loděnice sdělila VWS, že celková kapacita loděnice změřená v CGT nebude zvětšena. V roce 2005 vyrobila VWS šest kontejnerových lodí o kapacitě 2 500 TEU, což odpovídá 110 000 CGT. Při tom bylo za 1,725 milionů pracovních hodin zpracováno 56 000 t oceli. Po ukončení investičního záměru může loděnice v letech 2006 a 2007 vyrobit ročně sedm lodí třídy panamax při spotřebě 64 000 t oceli a 1,9 milionů pracovních hodin. Toto odpovídá ročně 108 000 CGT v roce 2006 a 2007. Při CGT setrvávající na stejné úrovni se objem pracovních hodin a zpracované oceli zvýší o 14 %.

| (26) | VWS zdůrazňuje, že smlouvy o výrobě lodí třídy panamax byly uzavřeny v roce 2003, když se poptávka po malých lodích přesouvala směrem k velkým lodím a dále, že tento přesun poptávky by vážně ohrožoval další existenci loděnice, pokud by tato dále stavěla jen menší lodě. Šetření výrobních procesů v loděnici ukázalo, že s uvedenými investicemi je možná výroba větších lodí při produktivitě, jež není v rozporu s hospodářskou soutěží. |
| --- | --- |

(26)

VWS zdůrazňuje, že smlouvy o výrobě lodí třídy panamax byly uzavřeny v roce 2003, když se poptávka po malých lodích přesouvala směrem k velkým lodím a dále, že tento přesun poptávky by vážně ohrožoval další existenci loděnice, pokud by tato dále stavěla jen menší lodě. Šetření výrobních procesů v loděnici ukázalo, že s uvedenými investicemi je možná výroba větších lodí při produktivitě, jež není v rozporu s hospodářskou soutěží.

| (27) | V tržním segmentu lodí o velikosti mezi 2 500 a 4 000 TEU (22 000 až 50 000 CGT), tj. segmentu, pro který bude v budoucnosti vyrábět VWS jsou činné pouze následující loděnice: Německé Aker TW (HDW und Schichau Seebeck), jakož i polské loděnice v Gdyni a Štětíně. |
| --- | --- |

(27)

V tržním segmentu lodí o velikosti mezi 2 500 a 4 000 TEU (22 000 až 50 000 CGT), tj. segmentu, pro který bude v budoucnosti vyrábět VWS jsou činné pouze následující loděnice: Německé Aker TW (HDW und Schichau Seebeck), jakož i polské loděnice v Gdyni a Štětíně.

| (28) | Po Koreji s 39,1 % a před Čínou s 24,8 % dosahují evropské loděnice v tomto segmentu s 26,3 % druhý nejvyšší tržní podíl na světě. Korea a Čína jsou v tomto segmentu tedy nejsilnějšími konkurenty a budou v budoucnosti určovat podmínky hospodářské soutěže. Pokud by VWS nevstoupila na trh s loděmi třídy panamax, byla by jednak dále činná na trhu s příbřežními plavidly, pro který je charakteristická silná konkurence mezi evropskými výrobci navzájem a jednak by se sama vyloučila z rychle expandujícího trhu s loděmi třídy panamax. VWS předložila údaje, jež dokládají přesun trhu směrem k větším lodím a nadprůměrný růst trhu u lodí mezi 2 500 a 5 000 TEU. |
| --- | --- |

(28)

Po Koreji s 39,1 % a před Čínou s 24,8 % dosahují evropské loděnice v tomto segmentu s 26,3 % druhý nejvyšší tržní podíl na světě. Korea a Čína jsou v tomto segmentu tedy nejsilnějšími konkurenty a budou v budoucnosti určovat podmínky hospodářské soutěže. Pokud by VWS nevstoupila na trh s loděmi třídy panamax, byla by jednak dále činná na trhu s příbřežními plavidly, pro který je charakteristická silná konkurence mezi evropskými výrobci navzájem a jednak by se sama vyloučila z rychle expandujícího trhu s loděmi třídy panamax. VWS předložila údaje, jež dokládají přesun trhu směrem k větším lodím a nadprůměrný růst trhu u lodí mezi 2 500 a 5 000 TEU.

2.   Stanovisko německého svazu pro stavbu lodí a námořní techniku

| (29) | Německý svaz pro stavbu lodí a námořní techniku (dále jen „svaz“) poznamenává, že pochybnosti Komise s ohledem na možné rozšíření kapacity nemohou být z rámce pro státní podporu pro stavbu lodí odvozeny. Tyto pochybnosti současný stav trhu nepotvrzuje a plánovaná podpora ani nezpůsobuje narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(29)

Německý svaz pro stavbu lodí a námořní techniku (dále jen „svaz“) poznamenává, že pochybnosti Komise s ohledem na možné rozšíření kapacity nemohou být z rámce pro státní podporu pro stavbu lodí odvozeny. Tyto pochybnosti současný stav trhu nepotvrzuje a plánovaná podpora ani nezpůsobuje narušení hospodářské soutěže.

| (30) | Svaz uvádí, že se orientace politiky EU v oblasti státních podpor pro stavbu lodí v minulých letech změnila. Rámec pro státní podporu pro stavbu lodí neobsahuje úpravu, jež zakazuje poskytování investiční podpory pro rozšíření kapacit. Svaz vychází z toho, že by taková úprava již nebyla považována za účelnou. Svaz dále poukazuje na to, že pokud to bylo možné, bylo v rámci pro stavbu lodí od ustanovení specifických pro toto odvětví upuštěno. Otázka kapacity je zmiňována pouze v souvislosti s podporami na ukončení činnosti. Další typy podpory, např. podpory na restrukturalizaci, spadají pod všeobecná pravidla pro státní podpory. |
| --- | --- |

(30)

Svaz uvádí, že se orientace politiky EU v oblasti státních podpor pro stavbu lodí v minulých letech změnila. Rámec pro státní podporu pro stavbu lodí neobsahuje úpravu, jež zakazuje poskytování investiční podpory pro rozšíření kapacit. Svaz vychází z toho, že by taková úprava již nebyla považována za účelnou. Svaz dále poukazuje na to, že pokud to bylo možné, bylo v rámci pro stavbu lodí od ustanovení specifických pro toto odvětví upuštěno. Otázka kapacity je zmiňována pouze v souvislosti s podporami na ukončení činnosti. Další typy podpory, např. podpory na restrukturalizaci, spadají pod všeobecná pravidla pro státní podpory.

| (31) | Svaz dále uvádí, že restriktivní výklad těchto předpisů je v rozporu s iniciativou LeaderSHIP 2015, která představuje část realizace lisabonské strategie. Konkurenceschopnost a produktivita evropského průmyslu by měla být zvýšena investicemi do výzkumu, vývoje a inovací, což zahrnuje i investice do moderního vybavení produkce. Pokud by státní podpory na investice nemohly být vázány na rozšiřování kapacit, odporovalo by to cíli iniciativy LeaderSHIP 2015 a zejména cíli udržet a zlepšit postavení ve vybraných segmentech trhu. Jedním z těchto segmentů trhu je trh pro malé a střední kontejnerové lodě, na němž Evropa zaujímá ve srovnání s Koreou a Čínou stále velmi dobrou pozici na trhu. |
| --- | --- |

(31)

Svaz dále uvádí, že restriktivní výklad těchto předpisů je v rozporu s iniciativou LeaderSHIP 2015, která představuje část realizace lisabonské strategie. Konkurenceschopnost a produktivita evropského průmyslu by měla být zvýšena investicemi do výzkumu, vývoje a inovací, což zahrnuje i investice do moderního vybavení produkce. Pokud by státní podpory na investice nemohly být vázány na rozšiřování kapacit, odporovalo by to cíli iniciativy LeaderSHIP 2015 a zejména cíli udržet a zlepšit postavení ve vybraných segmentech trhu. Jedním z těchto segmentů trhu je trh pro malé a střední kontejnerové lodě, na němž Evropa zaujímá ve srovnání s Koreou a Čínou stále velmi dobrou pozici na trhu.

| (32) | Svaz se domnívá, že plánované investice nenarušují hospodářskou soutěž. V současné době neexistují žádné nadbytečné kapacity, neboť světový trh pro stavbu lodí zažívá rozkvět. Poptávka je trvale příznivá, přičemž v letech 2008/2009 se očekává její mírné oslabení. Díky trvale rostoucímu světovému obchodu roste rovněž námořní doprava. To se týká zejména přepravy průmyslového zboží kontejnerovými loděmi. Poptávka po těchto typech lodí proto dále poroste. |
| --- | --- |

(32)

Svaz se domnívá, že plánované investice nenarušují hospodářskou soutěž. V současné době neexistují žádné nadbytečné kapacity, neboť světový trh pro stavbu lodí zažívá rozkvět. Poptávka je trvale příznivá, přičemž v letech 2008/2009 se očekává její mírné oslabení. Díky trvale rostoucímu světovému obchodu roste rovněž námořní doprava. To se týká zejména přepravy průmyslového zboží kontejnerovými loděmi. Poptávka po těchto typech lodí proto dále poroste.

| (33) | V důsledku plánovaných investic bude VWS schopna vyrábět kontejnerové lodě až do velikosti 5 000 TEU. Zatím mohly být ve VWS stavěny lodě s nákladní kapacitou do 3 000 TEU. Pro trh pro kontejnerové lodě do 3 000 TEU je charakteristická silná konkurence, neboť tyto lodě jsou stavěny ve více německých loděnicích, také však v jiných evropských loděnicích, zejména v polských loděnicích v Gdyni a ve Štětíně. Největšími konkurenty jsou však Korea a Čína. |
| --- | --- |

(33)

V důsledku plánovaných investic bude VWS schopna vyrábět kontejnerové lodě až do velikosti 5 000 TEU. Zatím mohly být ve VWS stavěny lodě s nákladní kapacitou do 3 000 TEU. Pro trh pro kontejnerové lodě do 3 000 TEU je charakteristická silná konkurence, neboť tyto lodě jsou stavěny ve více německých loděnicích, také však v jiných evropských loděnicích, zejména v polských loděnicích v Gdyni a ve Štětíně. Největšími konkurenty jsou však Korea a Čína.

| (34) | Trh s loďmi s nákladní kapacitou nad 3 000 TEU vykazuje odlišnou strukturu. Německé a polské loděnice sice disponují technickým vybavením pro stavbu těchto lodí, ale tento typ lodí se téměř výhradně staví v Koreji a Číně. |
| --- | --- |

(34)

Trh s loďmi s nákladní kapacitou nad 3 000 TEU vykazuje odlišnou strukturu. Německé a polské loděnice sice disponují technickým vybavením pro stavbu těchto lodí, ale tento typ lodí se téměř výhradně staví v Koreji a Číně.

| (35) | Svaz hodnotí potenciál růstu tržního segmentu lodí nad 3 000 TEU pozitivně a vychází při tom ze stálého růstu segmentu kontejnerových lodí třídy panamax v posledních letech. Svaz zdůrazňuje, že investice VWS nepovedou k narušení vnitroevropské hospodářské soutěže, neboť tyto typy lodí jsou v současnosti vyráběny téměř výhradně v Koreji a Číně. Dále je nutno vzít v úvahu, že Čína svoje kapacity stavby lodí a svůj tržní podíl dále rozšíří, což dokládá, že se jedná o konkurenci globální a nikoliv evropskou. Omezení investic evropských loděnic by tudíž přineslo výhody pouze konkurentům v Koreji a Číně. |
| --- | --- |

(35)

Svaz hodnotí potenciál růstu tržního segmentu lodí nad 3 000 TEU pozitivně a vychází při tom ze stálého růstu segmentu kontejnerových lodí třídy panamax v posledních letech. Svaz zdůrazňuje, že investice VWS nepovedou k narušení vnitroevropské hospodářské soutěže, neboť tyto typy lodí jsou v současnosti vyráběny téměř výhradně v Koreji a Číně. Dále je nutno vzít v úvahu, že Čína svoje kapacity stavby lodí a svůj tržní podíl dále rozšíří, což dokládá, že se jedná o konkurenci globální a nikoliv evropskou. Omezení investic evropských loděnic by tudíž přineslo výhody pouze konkurentům v Koreji a Číně.

3.   Stanovisko dánského svazu pro námořní dopravu

| (36) | Dánský svaz pro námořní dopravu uvádí, že daná státní podpora by nevedla k narušení hospodářské soutěže, neboť druhy lodí, které VWS vyrábí a v budoucnosti bude vyrábět, se nepřekrývají s výrobním programem dánských loděnic. Dánský svaz pro námořní dopravu dále uvádí, že záměrem plánované státní podpory je posílení konkurenceschopnosti VWS na trhu s většími kontejnerovými loděmi. Soutěžitelé v tomto novém segmentu trhu budou pravděpodobně pocházet zejména z neevropských třetích zemí. Dále je zřetelný posun poptávky směrem k větším lodím. |
| --- | --- |

(36)

Dánský svaz pro námořní dopravu uvádí, že daná státní podpora by nevedla k narušení hospodářské soutěže, neboť druhy lodí, které VWS vyrábí a v budoucnosti bude vyrábět, se nepřekrývají s výrobním programem dánských loděnic. Dánský svaz pro námořní dopravu dále uvádí, že záměrem plánované státní podpory je posílení konkurenceschopnosti VWS na trhu s většími kontejnerovými loděmi. Soutěžitelé v tomto novém segmentu trhu budou pravděpodobně pocházet zejména z neevropských třetích zemí. Dále je zřetelný posun poptávky směrem k větším lodím.

| (37) | Dánský svaz pro námořní dopravu kromě toho uvádí, že loďařský průmysl je v mimoevropských zemích silně subvencován. Evropský loďařský průmysl musí provádět rozsáhlé investice, aby obstál v narůstajícím konkurenčním tlaku. |
| --- | --- |

(37)

Dánský svaz pro námořní dopravu kromě toho uvádí, že loďařský průmysl je v mimoevropských zemích silně subvencován. Evropský loďařský průmysl musí provádět rozsáhlé investice, aby obstál v narůstajícím konkurenčním tlaku.

V.   STANOVISKO NĚMECKA

| (38) | Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení Německo upozorňuje na to, že bod 26 rámce pro státní podporu pro stavbu lodí neobsahuje žádná ustanovení ohledně kapacity. V bodě 26 není zejména obsaženo ustanovení, které by státní podpory pro investice u těch projektů, které v důsledku rozšíření kapacit vedou ke zvýšení produktivity, označovalo za nepřípustné. Německo dále uvádí, že zvýšení produktivity loďařského průmyslu je jedním z hlavních cílů politiky Společenství v tomto odvětví. Odkazuje se proto na iniciativu LeaderSHIP 2015, jež je zaměřena na zlepšení postavení evropských loděnic v hospodářské soutěži, jakož i na odstranění znevýhodnění, jež pro evropský loďařský průmysl vyplývají z subvencování loďařství v Asii. Podle názoru Německa může být tohoto cíle dosaženo pouze zvýšením produktivity. |
| --- | --- |

(38)

Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení Německo upozorňuje na to, že bod 26 rámce pro státní podporu pro stavbu lodí neobsahuje žádná ustanovení ohledně kapacity. V bodě 26 není zejména obsaženo ustanovení, které by státní podpory pro investice u těch projektů, které v důsledku rozšíření kapacit vedou ke zvýšení produktivity, označovalo za nepřípustné. Německo dále uvádí, že zvýšení produktivity loďařského průmyslu je jedním z hlavních cílů politiky Společenství v tomto odvětví. Odkazuje se proto na iniciativu LeaderSHIP 2015, jež je zaměřena na zlepšení postavení evropských loděnic v hospodářské soutěži, jakož i na odstranění znevýhodnění, jež pro evropský loďařský průmysl vyplývají z subvencování loďařství v Asii. Podle názoru Německa může být tohoto cíle dosaženo pouze zvýšením produktivity.

| (39) | Německo se dále domnívá, že z bodu 3 rámce pro státní podporu pro stavbu lodí není možné odvodit, zda při posuzování slučitelnosti se společným trhem mají být zohledněny dopady investičního záměru na kapacity. Německo dále uvádí, že loďařský průmysl již není charakterizován znaky uvedenými v čísle 3 rámce pro státní podporu pro stavbu lodí, nýbrž se v současnosti vyznačuje dobrým stavem zakázek, vysokými cenami a omezením kapacit. |
| --- | --- |

(39)

Německo se dále domnívá, že z bodu 3 rámce pro státní podporu pro stavbu lodí není možné odvodit, zda při posuzování slučitelnosti se společným trhem mají být zohledněny dopady investičního záměru na kapacity. Německo dále uvádí, že loďařský průmysl již není charakterizován znaky uvedenými v čísle 3 rámce pro státní podporu pro stavbu lodí, nýbrž se v současnosti vyznačuje dobrým stavem zakázek, vysokými cenami a omezením kapacit.

| (40) | Německo dále zdůrazňuje, že se podíl evropského průmyslu stavby lodí v posledních desetiletích snížil a že díky státním podporám Japonsko, Korea a Čína své podíly zvýšily. Tato podpora je uvedena v bodě 3 písm. 3 rámce pro státní podporu pro stavbu lodí jako jeden z faktorů specifických pro sektor, jenž je třeba zohlednit. Evropské loděnice proto musí vynaložit veškeré úsilí, aby zvýšily svou produktivitu. |
| --- | --- |

(40)

Německo dále zdůrazňuje, že se podíl evropského průmyslu stavby lodí v posledních desetiletích snížil a že díky státním podporám Japonsko, Korea a Čína své podíly zvýšily. Tato podpora je uvedena v bodě 3 písm. 3 rámce pro státní podporu pro stavbu lodí jako jeden z faktorů specifických pro sektor, jenž je třeba zohlednit. Evropské loděnice proto musí vynaložit veškeré úsilí, aby zvýšily svou produktivitu.

| (41) | Německo se domnívá, že každé zvýšení produktivity automaticky zvýší výrobu v daném zařízení. Zvýšení produktivity podle rámce pro státní podporu pro stavbu lodí nemůže proto zahrnovat opatření, v jehož důsledku by stejné množství bylo vyráběno s menším nákladem. Dále Německo odkazuje na to, že regionální podpory mají přispívat k regionálnímu rozvoji a k vytváření pracovních míst. Zvýšení produktivity v tomto smyslu nesmí mít za následek úbytek pracovních míst. |
| --- | --- |

(41)

Německo se domnívá, že každé zvýšení produktivity automaticky zvýší výrobu v daném zařízení. Zvýšení produktivity podle rámce pro státní podporu pro stavbu lodí nemůže proto zahrnovat opatření, v jehož důsledku by stejné množství bylo vyráběno s menším nákladem. Dále Německo odkazuje na to, že regionální podpory mají přispívat k regionálnímu rozvoji a k vytváření pracovních míst. Zvýšení produktivity v tomto smyslu nesmí mít za následek úbytek pracovních míst.

| (42) | Pokud jde o situaci na trhu, Německo vysvětluje, že nákladní doprava roste a v segmentu kontejnerových lodí lze pozorovat trend směřující k využívání větších lodí. Již nyní existují lodě s nákladovou kapacitou 5 000 TEU a v novějších prognózách se hovoří dokonce o plavidlech s nákladovou kapacitou 8 000 TEU. S ohledem na skutečnost, že takovéto velké lodě mohou vplout jen do některých přístavů, jsou pro vyložení nákladu i nadále nezbytné menší lodě, jež v budoucnosti budou vyráběny VWS. Posun poptávky směrem k větším lodím nebude proto mít žádný negativní vliv na poptávku po menších lodích, jež jsou vyráběny VWS. |
| --- | --- |

(42)

Pokud jde o situaci na trhu, Německo vysvětluje, že nákladní doprava roste a v segmentu kontejnerových lodí lze pozorovat trend směřující k využívání větších lodí. Již nyní existují lodě s nákladovou kapacitou 5 000 TEU a v novějších prognózách se hovoří dokonce o plavidlech s nákladovou kapacitou 8 000 TEU. S ohledem na skutečnost, že takovéto velké lodě mohou vplout jen do některých přístavů, jsou pro vyložení nákladu i nadále nezbytné menší lodě, jež v budoucnosti budou vyráběny VWS. Posun poptávky směrem k větším lodím nebude proto mít žádný negativní vliv na poptávku po menších lodích, jež jsou vyráběny VWS.

| (43) | Německo předkládá podrobné údaje k investičnímu záměru VWS, ke kapacitě zpracování oceli, k množství vynaložené práce a produktivitě loděnice před provedením záměru a po jeho dokončení. Německo uvádí, že investice jsou nezbytné pro udržení konkurenceschopnosti loděnice a pro zabezpečení stávajících 1 200 pracovních míst. |
| --- | --- |

(43)

Německo předkládá podrobné údaje k investičnímu záměru VWS, ke kapacitě zpracování oceli, k množství vynaložené práce a produktivitě loděnice před provedením záměru a po jeho dokončení. Německo uvádí, že investice jsou nezbytné pro udržení konkurenceschopnosti loděnice a pro zabezpečení stávajících 1 200 pracovních míst.

| (44) | S ohledem na potencionální rozšíření kapacity loděnice v důsledku investic uvádí Německo, že investice se netýkají žádných oblastí, jež jsou považovány za technické omezení kapacit. Při rozhodování o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise objasnila, že tato technická omezení kapacit určují kapacitu loděnice. Německo proto uvádí, že se kapacita loděnice, poměřovaná podle kritérií stanovených Komisí, nezmění. |
| --- | --- |

(44)

S ohledem na potencionální rozšíření kapacity loděnice v důsledku investic uvádí Německo, že investice se netýkají žádných oblastí, jež jsou považovány za technické omezení kapacit. Při rozhodování o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise objasnila, že tato technická omezení kapacit určují kapacitu loděnice. Německo proto uvádí, že se kapacita loděnice, poměřovaná podle kritérií stanovených Komisí, nezmění.

| (45) | Německo dále uvádí, že čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES není poskytnutím investiční podpory dotčen a odkazuje na princip tržně jednajícího investora. Při přihlédnutí ke skutečnosti, že VWS sama nese 77,5 % investičních nákladů a tím podstupuje riziko, je možné předpokládat, že investice vyhovují kritériím tržního hospodaření. |
| --- | --- |

(45)

Německo dále uvádí, že čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES není poskytnutím investiční podpory dotčen a odkazuje na princip tržně jednajícího investora. Při přihlédnutí ke skutečnosti, že VWS sama nese 77,5 % investičních nákladů a tím podstupuje riziko, je možné předpokládat, že investice vyhovují kritériím tržního hospodaření.

| (46) | Podle názoru Německa tato investiční podpora nenarušuje hospodářskou soutěž a čl. 87 odst. 1 není dotčen z toho důvodu, že loďařství je světovým trhem, jenž je již v současnosti narušován asijskými loděnicemi. Dále jsou kapacity evropských loděnic ve vysoké míře vytížené a v následujících letech je třeba počítat se značnou možností růstu. Při hodnocení tržní situace je dále třeba zohlednit pouze soutěžitele, kteří jsou činní ve stejném segmentu trhu, tj. ve výrobě lodí třídy panamax. Knihy zakázek těchto soutěžitelů jsou pro následující roky plné a jejich kapacity jsou také vytížené. |
| --- | --- |

(46)

Podle názoru Německa tato investiční podpora nenarušuje hospodářskou soutěž a čl. 87 odst. 1 není dotčen z toho důvodu, že loďařství je světovým trhem, jenž je již v současnosti narušován asijskými loděnicemi. Dále jsou kapacity evropských loděnic ve vysoké míře vytížené a v následujících letech je třeba počítat se značnou možností růstu. Při hodnocení tržní situace je dále třeba zohlednit pouze soutěžitele, kteří jsou činní ve stejném segmentu trhu, tj. ve výrobě lodí třídy panamax. Knihy zakázek těchto soutěžitelů jsou pro následující roky plné a jejich kapacity jsou také vytížené.

| (47) | Co se týče budoucího vývoje trhu a potencionálních budoucích nadměrných kapacit, jež jsou zmíněny v rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, odkazuje Německo na malou spolehlivost prognóz a poznamenává, že Komise nepředložila žádné doklady o očekávaném vývoji trhu. Skutečnost, že v budoucnosti případně vzniknou nadměrné kapacity, nesmí vést k hodnocení, že již státní podpory, jež jsou v současnosti plánované, mají za následek narušení hospodářské soutěže ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Ze stejných důvodů není poškozován obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(47)

Co se týče budoucího vývoje trhu a potencionálních budoucích nadměrných kapacit, jež jsou zmíněny v rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, odkazuje Německo na malou spolehlivost prognóz a poznamenává, že Komise nepředložila žádné doklady o očekávaném vývoji trhu. Skutečnost, že v budoucnosti případně vzniknou nadměrné kapacity, nesmí vést k hodnocení, že již státní podpory, jež jsou v současnosti plánované, mají za následek narušení hospodářské soutěže ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Ze stejných důvodů není poškozován obchod mezi členskými státy.

| (48) | Konečně, co se týče slučitelnosti s čl. 87 odst. 3 Smlouvy o ES, namítá Německo, že státní podpora je v souladu s evropskou hospodářskou politikou, jejímž cílem je zlepšení situace a konkurenceschopnosti evropského loďařského průmyslu, což sleduje také iniciativa LeaderSHIP 2015. |
| --- | --- |

(48)

Konečně, co se týče slučitelnosti s čl. 87 odst. 3 Smlouvy o ES, namítá Německo, že státní podpora je v souladu s evropskou hospodářskou politikou, jejímž cílem je zlepšení situace a konkurenceschopnosti evropského loďařského průmyslu, což sleduje také iniciativa LeaderSHIP 2015.

| (49) | Německo poznamenává, že stanoviska zúčastněných stran podporují hodnocení Německa, podle kterého je plánovaná státní podpora slučitelná se společným trhem. |
| --- | --- |

(49)

Německo poznamenává, že stanoviska zúčastněných stran podporují hodnocení Německa, podle kterého je plánovaná státní podpora slučitelná se společným trhem.

VI.   HODNOCENÍ

1.   Existence státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES

| (50) | Podle čl. 87 Smlouvy o ES jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem. Podle ustálené judikatury soudů Evropského společenství je kritérium narušení obchodu splněno tehdy, pokud zvýhodněný podnik vykonává hospodářskou činnost, která je předmětem obchodu mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(50)

Podle čl. 87 Smlouvy o ES jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem. Podle ustálené judikatury soudů Evropského společenství je kritérium narušení obchodu splněno tehdy, pokud zvýhodněný podnik vykonává hospodářskou činnost, která je předmětem obchodu mezi členskými státy.

| (51) | Podpora je poskytována spolkovou zemí Meklenbursko-Přední Pomořansko, a tudíž je třeba ji připsat státu. Poskytuje VWS výhodu, které by na trhu nedosáhla. |
| --- | --- |

(51)

Podpora je poskytována spolkovou zemí Meklenbursko-Přední Pomořansko, a tudíž je třeba ji připsat státu. Poskytuje VWS výhodu, které by na trhu nedosáhla.

| (52) | VWS vyrábí námořní lodě. Jelikož jsou ve velké míře předmětem obchodu, může opatření narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy. Argumenty, které v této souvislosti uvádí Německo, nejsou přesvědčivé. Podle ustálené judikatury v zásadě poukazuje státní podpora, jež posiluje postavení podniku vůči jeho soutěžitelům v obchodu uvnitř Společenství, že touto státní podporou je ovlivněn obchod mezi členskými státy (8). |
| --- | --- |

(52)

VWS vyrábí námořní lodě. Jelikož jsou ve velké míře předmětem obchodu, může opatření narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy. Argumenty, které v této souvislosti uvádí Německo, nejsou přesvědčivé. Podle ustálené judikatury v zásadě poukazuje státní podpora, jež posiluje postavení podniku vůči jeho soutěžitelům v obchodu uvnitř Společenství, že touto státní podporou je ovlivněn obchod mezi členskými státy (8).

| (53) | Co se týče námitky Německa, že nejsou doloženy budoucí možné nadměrné kapacity a že v důsledku této skutečnosti není doloženo narušení soutěže ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, je nutno uvést, že opatření splňuje podmínky pro aplikaci čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, pokud hrozí narušit soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy (9). |
| --- | --- |

(53)

Co se týče námitky Německa, že nejsou doloženy budoucí možné nadměrné kapacity a že v důsledku této skutečnosti není doloženo narušení soutěže ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, je nutno uvést, že opatření splňuje podmínky pro aplikaci čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, pokud hrozí narušit soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy (9).

| (54) | Co se týče námitky svazu, že dotyčné opatření nenarušuje evropskou soutěž, neboť lodě, které v budoucnosti budou vyráběny VWS, jsou téměř výhradně vyráběny v Koreji a Číně, poukazuje Komise na to, že kontejnerové lodě, které má VWS v budoucnosti vyrábět, nelze považovat za oddělený trh, nýbrž že si tyto kontejnerové lodě konkurují s jinými kontejnerovými loděmi, vyráběnými evropskými loděnicemi. |
| --- | --- |

(54)

Co se týče námitky svazu, že dotyčné opatření nenarušuje evropskou soutěž, neboť lodě, které v budoucnosti budou vyráběny VWS, jsou téměř výhradně vyráběny v Koreji a Číně, poukazuje Komise na to, že kontejnerové lodě, které má VWS v budoucnosti vyrábět, nelze považovat za oddělený trh, nýbrž že si tyto kontejnerové lodě konkurují s jinými kontejnerovými loděmi, vyráběnými evropskými loděnicemi.

| (55) | Proto podpora představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES a musí být odpovídajícím způsobem posouzena. |
| --- | --- |

(55)

Proto podpora představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES a musí být odpovídajícím způsobem posouzena.

2.   Výjimky podle čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES

| (56) | Čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES stanovují výjimky z obecného zákazu podpor uvedeného v čl. 87 odst. 1. |
| --- | --- |

(56)

Čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES stanovují výjimky z obecného zákazu podpor uvedeného v čl. 87 odst. 1.

| (57) | K hodnocení podpor v odvětví stavby lodí Komise vydala rámec pro státní podporu na stavbu lodí. Ve smyslu tohoto rámce označuje výraz stavba lodí výrobu námořních obchodních lodí s vlastním pohonem, která se uskutečňuje v rámci Společenství. Obchodní činnost loděnice VWS spadá pod tuto definici, proto je třeba spornou podporu hodnotit s ohledem na rámec pro státní podporu na stavbu lodí. Komise nemá údaje o tom, že by VWS vyráběla pro trh Společenství také rybářské lodě. Podle pokynů k posuzování státní podpory pro rybolov a akvakulturu (10) jsou podpory loděnicím pro stavbu rybářských plavidel Společenství nepřípustné. |
| --- | --- |

(57)

K hodnocení podpor v odvětví stavby lodí Komise vydala rámec pro státní podporu na stavbu lodí. Ve smyslu tohoto rámce označuje výraz stavba lodí výrobu námořních obchodních lodí s vlastním pohonem, která se uskutečňuje v rámci Společenství. Obchodní činnost loděnice VWS spadá pod tuto definici, proto je třeba spornou podporu hodnotit s ohledem na rámec pro státní podporu na stavbu lodí. Komise nemá údaje o tom, že by VWS vyráběla pro trh Společenství také rybářské lodě. Podle pokynů k posuzování státní podpory pro rybolov a akvakulturu (10) jsou podpory loděnicím pro stavbu rybářských plavidel Společenství nepřípustné.

| (58) | V bodu 26 rámce pro státní podporu na stavbu lodí se říká, že „regionální podpory na stavbu lodí, opravu lodí nebo přestavbu lodí ... mohou být považovány za slučitelné se společným trhem pouze tehdy, pokud je podpora poskytována ... na investice na obnovu nebo modernizaci existujících loděnic, které nejsou spjaty s jejich finanční restrukturalizací s cílem zvýšit produktivitu stávajících zařízení“. |
| --- | --- |

(58)

V bodu 26 rámce pro státní podporu na stavbu lodí se říká, že „regionální podpory na stavbu lodí, opravu lodí nebo přestavbu lodí ... mohou být považovány za slučitelné se společným trhem pouze tehdy, pokud je podpora poskytována ... na investice na obnovu nebo modernizaci existujících loděnic, které nejsou spjaty s jejich finanční restrukturalizací s cílem zvýšit produktivitu stávajících zařízení“.

| (59) | Maximální míra podpory nesmí přesáhnout 22,5 % nebo použitelný limit pro regionální podpory podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, příčemž směrodatná je nižší hodnota. Kromě toho je nutné podporu omezit na způsobilé výdaje podle definice v příslušných pokynech pro státní regionální podpory. |
| --- | --- |

(59)

Maximální míra podpory nesmí přesáhnout 22,5 % nebo použitelný limit pro regionální podpory podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, příčemž směrodatná je nižší hodnota. Kromě toho je nutné podporu omezit na způsobilé výdaje podle definice v příslušných pokynech pro státní regionální podpory.

| (60) | Uskutečnění investičního záměru umožní VWS hospodárnou výrobu lodí třídy panamax. Podle údajů příjemce podpory by se stávajícími zařízeními mohly být vyráběny lodě třídy panamax, které jsou delší než lodě, jež byly doposud v loděnici vyráběny. Tyto sekce by však byly vyráběny ze 170 sekcí o délce do 16 m, přičemž tento postup by nebyl rentabilní a konkurenceschopný. Aby byly tyto lodě zvednuty, muselo by se použít plovoucího jeřábu, jenž by nesl část lodě přesahující délku lodního výtahu. To by bylo nerentabilní a představovalo by zvýšené riziko úrazů. |
| --- | --- |

(60)

Uskutečnění investičního záměru umožní VWS hospodárnou výrobu lodí třídy panamax. Podle údajů příjemce podpory by se stávajícími zařízeními mohly být vyráběny lodě třídy panamax, které jsou delší než lodě, jež byly doposud v loděnici vyráběny. Tyto sekce by však byly vyráběny ze 170 sekcí o délce do 16 m, přičemž tento postup by nebyl rentabilní a konkurenceschopný. Aby byly tyto lodě zvednuty, muselo by se použít plovoucího jeřábu, jenž by nesl část lodě přesahující délku lodního výtahu. To by bylo nerentabilní a představovalo by zvýšené riziko úrazů.

| (61) | Po dokončení investičního záměru bude v loděnici možné stavět lodě třídy panamax ze 110 sekcí o délce až do 32 m. Investice do nové výrobní linky pro obložení a dílčí sekce, jakož i zřízení čtyř dodatečných stavebních míst pro výrobu sekcí jsou pro výrobu těchto větších sekcí nezbytná. Zvětšení kabin konzervačních zařízení loděnici umožní tyto větší sekce zpracovávat. Investiční záměr proto zracionalizuje výrobní proces VWS. |
| --- | --- |

(61)

Po dokončení investičního záměru bude v loděnici možné stavět lodě třídy panamax ze 110 sekcí o délce až do 32 m. Investice do nové výrobní linky pro obložení a dílčí sekce, jakož i zřízení čtyř dodatečných stavebních míst pro výrobu sekcí jsou pro výrobu těchto větších sekcí nezbytná. Zvětšení kabin konzervačních zařízení loděnici umožní tyto větší sekce zpracovávat. Investiční záměr proto zracionalizuje výrobní proces VWS.

| (62) | Investice do prodloužení lodního výtahu přizpůsobí délku výtahu délce lodí, jež budou přesunovány. Použití plovoucího jeřábu by proto nebylo nutné. Prodloužení lodního výtahu zjednodušuje zvedání lodí panamax. |
| --- | --- |

(62)

Investice do prodloužení lodního výtahu přizpůsobí délku výtahu délce lodí, jež budou přesunovány. Použití plovoucího jeřábu by proto nebylo nutné. Prodloužení lodního výtahu zjednodušuje zvedání lodí panamax.

| (63) | Komise se proto domnívá, že přizpůsobení výrobních zařízení pro hospodárnou výrobu lodí panamax může být považováno za sanaci či modernizaci stávající loděnice. |
| --- | --- |

(63)

Komise se proto domnívá, že přizpůsobení výrobních zařízení pro hospodárnou výrobu lodí panamax může být považováno za sanaci či modernizaci stávající loděnice.

| (64) | Provedením investičního záměru se zvýší produktivita z 32,6 t oceli na 1 000 pracovních hodin v roce 2005 na zhruba 38,2 t oceli na 1 000 pracovních hodin. Investiční záměr proto zvyšuje produktivitu stávajících zařízení. Kapacita loděnice měřená v CGT se nezmění (11). Kapacita zpracovávání oceli vzroste z 56 000 t v roce 2005 na 64 000 t v roce 2006. Podle názoru Komise se u tohoto nárůstu kapacity zpracování oceli jedná o vedlejší efekt růstu produktivity a není ve srovnání s dosaženým zvýšením produktivity nepřiměřený. |
| --- | --- |

(64)

Provedením investičního záměru se zvýší produktivita z 32,6 t oceli na 1 000 pracovních hodin v roce 2005 na zhruba 38,2 t oceli na 1 000 pracovních hodin. Investiční záměr proto zvyšuje produktivitu stávajících zařízení. Kapacita loděnice měřená v CGT se nezmění (11). Kapacita zpracovávání oceli vzroste z 56 000 t v roce 2005 na 64 000 t v roce 2006. Podle názoru Komise se u tohoto nárůstu kapacity zpracování oceli jedná o vedlejší efekt růstu produktivity a není ve srovnání s dosaženým zvýšením produktivity nepřiměřený.

| (65) | Komise proto došla k závěru, že tento investiční záměr celkově splňuje požadavky stanovující, že se musí jednat o investice pro sanaci či modernizaci stávajících loděnic s cílem zvýšení produktivity existujících zařízení. Komise dále bere na vědomí, že podpora je omezena na podporu nákladů způsobilých pro podporu podle pokynů pro státní regionální podpory a platná horní hranice 22,5 % je zachována. |
| --- | --- |

(65)

Komise proto došla k závěru, že tento investiční záměr celkově splňuje požadavky stanovující, že se musí jednat o investice pro sanaci či modernizaci stávajících loděnic s cílem zvýšení produktivity existujících zařízení. Komise dále bere na vědomí, že podpora je omezena na podporu nákladů způsobilých pro podporu podle pokynů pro státní regionální podpory a platná horní hranice 22,5 % je zachována.

VII.   ZÁVĚRY

| (66) | Komise dochází k závěru, že plánovaná regionální podpora ve prospěch VWS je v souladu s podmínkami pro regionální podpory podle rámce pro státní podporu na stavbu lodí. Podpora tímto splňuje předpoklady, aby byla považována za slučitelnou se společným trhem, |
| --- | --- |

(66)

Komise dochází k závěru, že plánovaná regionální podpora ve prospěch VWS je v souladu s podmínkami pro regionální podpory podle rámce pro státní podporu na stavbu lodí. Podpora tímto splňuje předpoklady, aby byla považována za slučitelnou se společným trhem,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Plánovaná státní podpora Německa ve prospěch Volkswerft Stralsund ve výši 4 200 500 EUR je ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES v souladu se společným trhem.

Podpora ve výši 4 200 500 EUR se proto povoluje.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.

V Bruselu dne 6. prosince 2006.

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. C 90, 13.4.2006, s. 36.

1

(2)  Viz pozn. pod čarou č. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36.

3

(4)  Důvěrná informace, rovněž označená jako [...] níže.

4

(5)  Společný program „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“ – 34. Rahmenplan; Investitionszulagengesetz 2005.

5

(6)  Úř. věst. C 317, 30.12.2003, s. 11.

6

(7)  Twenty-foot Equivalent Unit – jednotka odpovídající 20 stopám.

7

(8)  Viz rozsudek ESD v právní věci C-730/79 Philip Morris/Komise, Sb. rozh. 1980, s. 2671, bod 11.

8

Philip Morris/Komise

(9)  Srovn. Soud první instance ve věci T-23/98 Alzetta proti Komisi, 2000, ECR II-2319, odst. 80.

9

(10)  Úř. věst. C 229, 14.9.2004, s. 5.

10

(11)  Kapacita dosáhla v roce 2005 110 000 a v letech 2006 a 2007 bude činit zhruba 108 000 CGT (po změně výroby ze středních na velké kontejnerové lodě).

11

---

| 13.6.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 151/41 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 151/41

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 20. prosince 2006,

kterým se spojení označuje za slučitelné se společným trhem a s fungováním Dohody o EHP

(Věc COMP/M.4215 – Glatfelter/Crompton Assets)

(oznámeno pod číslem K(2006) 6764)

(Pouze anglické znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2007/403/ES)

Komise dne 20. prosince 2006 přijala rozhodnutí týkající se spojení podniků podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (nařízení ES o spojování) (1), a zejména podle čl. 8 odst. 1 tohoto nařízení. Znění celého rozhodnutí bez důvěrných údajů je k dispozici v úředním jazyce případu a v pracovních jazycích Komise na internetových stránkách generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž na adrese: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   SHRNUTÍ

| (1) | Dne 16. srpna 2006 obdržela Komise oznámení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 o kontrole spojování podniků (dále jen „nařízení o spojování“) o spojení, na jehož základě společnost PH Glatfelter (dále jen „Glatfelter“, USA) získala nákupem majetku výhradní kontrolu nad podnikem Lydney Business společnosti JR Crompton Ltd. v nucené správě (dále jen „podnik Lydney Business“, Spojené království). |
| --- | --- |

(1)

Dne 16. srpna 2006 obdržela Komise oznámení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 o kontrole spojování podniků (dále jen „nařízení o spojování“) o spojení, na jehož základě společnost PH Glatfelter (dále jen „Glatfelter“, USA) získala nákupem majetku výhradní kontrolu nad podnikem Lydney Business společnosti JR Crompton Ltd. v nucené správě (dále jen „podnik Lydney Business“, Spojené království).

| (2) | Společnost Glatfelter i podnik Lydney Business působí v oblasti výroby vláknitých materiálů vyráběných za mokra, které jsou určeny pro čajové a kávové filtry. Šetření trhu, které Komise provedla, prokázalo, že navzdory vysokým podílům na celosvětovém trhu za mokra vyráběných vláknitých materiálů pro čajové a kávové filtry bude oznamující strana omezena řadou konkurentů, zejména britskou společností Purico, která nedávno významně zvýšila výrobní kapacitu v Číně. Konkurence ze strany alternativních materiálů k vláknitým materiálům vyráběným za mokra, které jsou určeny pro čajové a kávové filtry, kromě toho omezí schopnost oznamující strany zvýšit ceny. Rozhodnutí proto dospělo k závěru, že spojení nepovede k výraznému narušení účinné hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(2)

Společnost Glatfelter i podnik Lydney Business působí v oblasti výroby vláknitých materiálů vyráběných za mokra, které jsou určeny pro čajové a kávové filtry. Šetření trhu, které Komise provedla, prokázalo, že navzdory vysokým podílům na celosvětovém trhu za mokra vyráběných vláknitých materiálů pro čajové a kávové filtry bude oznamující strana omezena řadou konkurentů, zejména britskou společností Purico, která nedávno významně zvýšila výrobní kapacitu v Číně. Konkurence ze strany alternativních materiálů k vláknitým materiálům vyráběným za mokra, které jsou určeny pro čajové a kávové filtry, kromě toho omezí schopnost oznamující strany zvýšit ceny. Rozhodnutí proto dospělo k závěru, že spojení nepovede k výraznému narušení účinné hospodářské soutěže.

II.   DOTČENÉ STRANY

| (3) | Společnost Glatfelter je výrobcem „speciálních papírů“ a „kompozitních vláken“ a je kotována na burze cenných papírů v New Yorku. Speciální papíry zahrnují stěnové krytiny, zvláštní tiskové papíry atd. Prostřednictvím výrobních závodů dceřiných společností společnost Glatfelter vyrábí za mokra vyráběné vláknité materiály pro výrobu čajových sáčků, kávových filtrů a kávových polštářků a jiných speciálních papírů. |
| --- | --- |

(3)

Společnost Glatfelter je výrobcem „speciálních papírů“ a „kompozitních vláken“ a je kotována na burze cenných papírů v New Yorku. Speciální papíry zahrnují stěnové krytiny, zvláštní tiskové papíry atd. Prostřednictvím výrobních závodů dceřiných společností společnost Glatfelter vyrábí za mokra vyráběné vláknité materiály pro výrobu čajových sáčků, kávových filtrů a kávových polštářků a jiných speciálních papírů.

| (4) | Podnik Lydney Business je součástí majetku bývalé společnosti Crompton Ltd. v nucené správě (dále jen „Crompton“, Spojené království). Společnost Crompton byla výrobcem speciálních papírů a za mokra vyráběných vláknitých materiálů a předním dodavatelem pro odvětví výroby čajových sáčků a kávových filtrů. Společnost Crompton se skládala ze tří výrobních zařízení ve Spojeném království s celkem šesti papírenskými stroji se šikmými síty: papírna Lydney s třemi papírenskými stroji se šikmými síty a provozem polypropylénových vláken, papírna Simpson Clough s dvěma papírenskými stroji se šikmými síty a papírna Devon Valley s jedním papírenským strojem se šikmým sítem a jedním papírenským strojem s rovným sítem. |
| --- | --- |

(4)

Podnik Lydney Business je součástí majetku bývalé společnosti Crompton Ltd. v nucené správě (dále jen „Crompton“, Spojené království). Společnost Crompton byla výrobcem speciálních papírů a za mokra vyráběných vláknitých materiálů a předním dodavatelem pro odvětví výroby čajových sáčků a kávových filtrů. Společnost Crompton se skládala ze tří výrobních zařízení ve Spojeném království s celkem šesti papírenskými stroji se šikmými síty: papírna Lydney s třemi papírenskými stroji se šikmými síty a provozem polypropylénových vláken, papírna Simpson Clough s dvěma papírenskými stroji se šikmými síty a papírna Devon Valley s jedním papírenským strojem se šikmým sítem a jedním papírenským strojem s rovným sítem.

III.   POPIS PŘÍPADU

| (5) | Poté, co na společnost Crompton byla dne 7. února 2006 uvalena nucená správa nařízená soudem (úpadkové řízení ve Spojeném království), jmenovaní správci (dále jen „správci“) se rozhodli odprodat majetek společnosti Crompton. Správci uskutečnili veřejný prodej. Po vyhodnocení několika prvotních orientačních nabídek se podle oznamující strany správci rozhodli vyzvat společnost Glatfelter a další společnosti, aby předložily konečnou nabídku. |
| --- | --- |

(5)

Poté, co na společnost Crompton byla dne 7. února 2006 uvalena nucená správa nařízená soudem (úpadkové řízení ve Spojeném království), jmenovaní správci (dále jen „správci“) se rozhodli odprodat majetek společnosti Crompton. Správci uskutečnili veřejný prodej. Po vyhodnocení několika prvotních orientačních nabídek se podle oznamující strany správci rozhodli vyzvat společnost Glatfelter a další společnosti, aby předložily konečnou nabídku.

| (6) | Dne 9. března 2006 společnost Glatfelter získala prostřednictvím své dceřiné společnosti Glatfelter Spojené království většinu aktiv výrobního zařízení společnosti Crompton v Lydney, Gloucestershire, Spojené království, včetně hmotných a nehmotných aktiv, potřebných k pokračování činnosti podniku Lydney Business. Vyloučeny však byly některé smlouvy a vnitřní funkce („back-office“), které dříve zajišťovalo ústředí společnosti Crompton. Na aktiva, jichž se transakce týká, se souhrnně odkazuje jako na „podnik Lydney Business“. Na transakci týkající se nabytí podniku Lydney Business společností Glatfelter se odkazuje jako na „transakci Lydney“. |
| --- | --- |

(6)

Dne 9. března 2006 společnost Glatfelter získala prostřednictvím své dceřiné společnosti Glatfelter Spojené království většinu aktiv výrobního zařízení společnosti Crompton v Lydney, Gloucestershire, Spojené království, včetně hmotných a nehmotných aktiv, potřebných k pokračování činnosti podniku Lydney Business. Vyloučeny však byly některé smlouvy a vnitřní funkce („back-office“), které dříve zajišťovalo ústředí společnosti Crompton. Na aktiva, jichž se transakce týká, se souhrnně odkazuje jako na „podnik Lydney Business“. Na transakci týkající se nabytí podniku Lydney Business společností Glatfelter se odkazuje jako na „transakci Lydney“.

| (7) | Po postoupení věci Komisi podle článku 22 nařízení o spojování správci ukončili podmíněnou smlouvu se společností Glatfelter, která se týkala podniku Simpson Clough. Poté v červnu 2006 správci odprodali podnik Simpson Clough společnosti Purico. Kromě papírny Simpson Clough a Devon Valley podnik Simpson Clough zahrnuje rovněž ústředí společnosti Crompton, práva týkající se obchodního názvu, některé smlouvy a obchodní dceřinou společnost Crompton v USA. |
| --- | --- |

(7)

Po postoupení věci Komisi podle článku 22 nařízení o spojování správci ukončili podmíněnou smlouvu se společností Glatfelter, která se týkala podniku Simpson Clough. Poté v červnu 2006 správci odprodali podnik Simpson Clough společnosti Purico. Kromě papírny Simpson Clough a Devon Valley podnik Simpson Clough zahrnuje rovněž ústředí společnosti Crompton, práva týkající se obchodního názvu, některé smlouvy a obchodní dceřinou společnost Crompton v USA.

IV.   RELEVANTNÍ TRHY VÝROBKŮ

| (8) | Tento případ se týká za mokra vyráběných vláknitých materiálů. Vláknité materiály vyráběné za mokra jsou tenké pásy porézní tkaniny vyrobené ze směsi přírodních a/nebo syntetických vláken, které se vyrábějí na papírenských strojích se šikmými síty. Za mokra vyráběné vláknité materiály jsou tkanivem z netkaných vláken podobajícím se papíru nebo látce, jež se vyrábí v upraveném procesu výroby papíru. |
| --- | --- |

(8)

Tento případ se týká za mokra vyráběných vláknitých materiálů. Vláknité materiály vyráběné za mokra jsou tenké pásy porézní tkaniny vyrobené ze směsi přírodních a/nebo syntetických vláken, které se vyrábějí na papírenských strojích se šikmými síty. Za mokra vyráběné vláknité materiály jsou tkanivem z netkaných vláken podobajícím se papíru nebo látce, jež se vyrábí v upraveném procesu výroby papíru.

| (9) | Co se týká za mokra vyráběných vláknitých materiálů, činnosti společnosti Glatfelter a podniku Lydney Business se překrývají v segmentu výroby a prodeje za mokra vyráběných vláknitých matriálů pro čajové a kávové filtry (čajové sáčky, kávové filtry, kávové polštářky). K překrývání dochází rovněž u vláknitých materiálů vyráběných za mokra, které jsou určeny pro použití při výrobě baterií. |
| --- | --- |

(9)

Co se týká za mokra vyráběných vláknitých materiálů, činnosti společnosti Glatfelter a podniku Lydney Business se překrývají v segmentu výroby a prodeje za mokra vyráběných vláknitých matriálů pro čajové a kávové filtry (čajové sáčky, kávové filtry, kávové polštářky). K překrývání dochází rovněž u vláknitých materiálů vyráběných za mokra, které jsou určeny pro použití při výrobě baterií.

| (10) | Oznamující strana potvrdila, že vzhledem k různým aplikacím (např. čajové a kávové filtry, materiály pro výrobu baterií, střívka uzenin, krycí papír) je na straně poptávky zastupitelnost mezi různými druhy za mokra vyráběných vláknitých materiálů omezená. Avšak vzhledem k vysokému stupni zastupitelnosti na straně nabídky oznamující strana určila za relevantní trh výrobku trh s vláknitými materiály vyráběnými za mokra. |
| --- | --- |

(10)

Oznamující strana potvrdila, že vzhledem k různým aplikacím (např. čajové a kávové filtry, materiály pro výrobu baterií, střívka uzenin, krycí papír) je na straně poptávky zastupitelnost mezi různými druhy za mokra vyráběných vláknitých materiálů omezená. Avšak vzhledem k vysokému stupni zastupitelnosti na straně nabídky oznamující strana určila za relevantní trh výrobku trh s vláknitými materiály vyráběnými za mokra.

Za mokra vyráběné vláknité materiály pro čajové a kávové filtry

| (11) | Na trhu za mokra vyráběných vláknitých materiálů pro čajové a kávové filtry šetření Komise prokázalo, že vzhledem ke specifikacím výrobku si odběratelé nepořizují za mokra vyráběné vláknité materiály pro jiné použití než na balení čaje a/nebo kávy. Zastupitelnost na straně poptávky je proto omezená, jelikož jakost za mokra vyráběných vláknitých materiálů musí splňovat velmi přísné požadavky, aby byla zajištěna slučitelnost se zpracovatelskými stroji a specifickými požadavky konečné aplikace na výrobek (např. poréznost, tloušťka, pružnost, soulad s regulačními normami). |
| --- | --- |

(11)

Na trhu za mokra vyráběných vláknitých materiálů pro čajové a kávové filtry šetření Komise prokázalo, že vzhledem ke specifikacím výrobku si odběratelé nepořizují za mokra vyráběné vláknité materiály pro jiné použití než na balení čaje a/nebo kávy. Zastupitelnost na straně poptávky je proto omezená, jelikož jakost za mokra vyráběných vláknitých materiálů musí splňovat velmi přísné požadavky, aby byla zajištěna slučitelnost se zpracovatelskými stroji a specifickými požadavky konečné aplikace na výrobek (např. poréznost, tloušťka, pružnost, soulad s regulačními normami).

| (12) | Pokud jde o zastupitelnost na straně nabídky, oznamující strana uvedla, že přechod z výroby za mokra vyráběných vláknitých materiálů pro jeden účel k výrobě těchto materiálů určených pro jiné použití obvykle nevyžaduje významné investice. Toto se v šetření trhu, který Komise provedla, nepotvrdilo. Některé papírenské stroje se šikmým sítem jsou do jisté míry flexibilní, pokud jde o jejich použití. Většina papírenských strojů se šikmým sítem je však navržena pro konkrétní použití. Tyto stroje jsou proto optimalizovány pro výrobu určitého typu vláknitých materiálů vyráběných za mokra. V důsledku toho mohou proto obecně vyrábět vláknité materiály vyráběné za mokra, které jsou určeny pro výrobu čaje a kávy, papírenské stroje se šikmým sítem, jež byly k tomuto účelu navrženy. |
| --- | --- |

(12)

Pokud jde o zastupitelnost na straně nabídky, oznamující strana uvedla, že přechod z výroby za mokra vyráběných vláknitých materiálů pro jeden účel k výrobě těchto materiálů určených pro jiné použití obvykle nevyžaduje významné investice. Toto se v šetření trhu, který Komise provedla, nepotvrdilo. Některé papírenské stroje se šikmým sítem jsou do jisté míry flexibilní, pokud jde o jejich použití. Většina papírenských strojů se šikmým sítem je však navržena pro konkrétní použití. Tyto stroje jsou proto optimalizovány pro výrobu určitého typu vláknitých materiálů vyráběných za mokra. V důsledku toho mohou proto obecně vyrábět vláknité materiály vyráběné za mokra, které jsou určeny pro výrobu čaje a kávy, papírenské stroje se šikmým sítem, jež byly k tomuto účelu navrženy.

| (13) | Dokonce i v případě papírenských strojů se šikmým sítem, které mohou vyrábět vláknité materiály vyráběné za mokra určené pro čajové a kávové filtry, avšak v současnosti je nevyrábějí, jsou nutné značné investice, aby bylo možno vyrábět za mokra vyráběné vláknité materiály pro čajové a kávové filtry. Úprava papírenského stroje se šikmým sítem by rovněž trvala značnou dobu. |
| --- | --- |

(13)

Dokonce i v případě papírenských strojů se šikmým sítem, které mohou vyrábět vláknité materiály vyráběné za mokra určené pro čajové a kávové filtry, avšak v současnosti je nevyrábějí, jsou nutné značné investice, aby bylo možno vyrábět za mokra vyráběné vláknité materiály pro čajové a kávové filtry. Úprava papírenského stroje se šikmým sítem by rovněž trvala značnou dobu.

| (14) | Zahájení úplně nové výroby by vyžadovalo ještě vyšší investice a výrazně delší dobu potřebnou k realizaci. Kromě značných investic do nového papírenského stroje se šikmým sítem by to vyžadovalo vytvoření sítí pro prodej, technickou podporu a distribuci. Z šetření trhu rovněž vyplynulo, že za mokra vyráběné vláknité materiály pro čajové a kávové filtry musí být ve většině zemí před uvedením na trh certifikovány a odběratelé musejí posoudit materiál na svých strojích. |
| --- | --- |

(14)

Zahájení úplně nové výroby by vyžadovalo ještě vyšší investice a výrazně delší dobu potřebnou k realizaci. Kromě značných investic do nového papírenského stroje se šikmým sítem by to vyžadovalo vytvoření sítí pro prodej, technickou podporu a distribuci. Z šetření trhu rovněž vyplynulo, že za mokra vyráběné vláknité materiály pro čajové a kávové filtry musí být ve většině zemí před uvedením na trh certifikovány a odběratelé musejí posoudit materiál na svých strojích.

| (15) | Rozhodnutí proto dochází k závěru, že relevantní trh výrobku zahrnuje za mokra vyráběné vláknité materiály pro čajové a kávové filtry. |
| --- | --- |

(15)

Rozhodnutí proto dochází k závěru, že relevantní trh výrobku zahrnuje za mokra vyráběné vláknité materiály pro čajové a kávové filtry.

Za mokra vyráběné vláknité materiály pro papír k výrobě baterií

| (16) | Šetření Komise prokázalo, že v tržním segmentu za mokra vyráběných vláknitých materiálů pro výrobu baterií existuje na straně nabídky určitá míra zastupitelnosti. Jelikož za mokra vyráběný vláknitý materiál pro papír k výrobě baterií nemusí splňovat normu stanovující požadavky na materiály určené pro styk s potravinami, počet papírenských strojů se šikmým sítem, na nichž je možno vyrábět vláknité materiály vyráběné za mokra určené pro výrobu baterií, se neomezuje na stroje, které se používají např. pro výrobu čajových a kávových filtrů nebo střívek uzenin. Většina strojů, které mohou vyrábět typy vláknitých materiálů vyráběných za mokra, jež jsou určeny pro čajové a kávové filtry, může vyrábět papír pro výrobu baterií. Šetření trhu prokázalo, že za mokra vyráběné vláknité materiály pro výrobu baterií se dále vyrábějí na strojích, které kromě jiných použití vyrábějí za mokra vyráběné vláknité materiály pro sáčky do vysavačů, lepicí pásky a střívka uzenin. |
| --- | --- |

(16)

Šetření Komise prokázalo, že v tržním segmentu za mokra vyráběných vláknitých materiálů pro výrobu baterií existuje na straně nabídky určitá míra zastupitelnosti. Jelikož za mokra vyráběný vláknitý materiál pro papír k výrobě baterií nemusí splňovat normu stanovující požadavky na materiály určené pro styk s potravinami, počet papírenských strojů se šikmým sítem, na nichž je možno vyrábět vláknité materiály vyráběné za mokra určené pro výrobu baterií, se neomezuje na stroje, které se používají např. pro výrobu čajových a kávových filtrů nebo střívek uzenin. Většina strojů, které mohou vyrábět typy vláknitých materiálů vyráběných za mokra, jež jsou určeny pro čajové a kávové filtry, může vyrábět papír pro výrobu baterií. Šetření trhu prokázalo, že za mokra vyráběné vláknité materiály pro výrobu baterií se dále vyrábějí na strojích, které kromě jiných použití vyrábějí za mokra vyráběné vláknité materiály pro sáčky do vysavačů, lepicí pásky a střívka uzenin.

| (17) | V rozhodnutí zůstala otázka přesného vymezení trhu výrobku otevřená, jelikož i při nejužším vymezení relevantního trhu výrobku, a to „za mokra vyráběné vláknité materiály pro papír k výrobě baterií“, transakce nepovede k výraznému narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(17)

V rozhodnutí zůstala otázka přesného vymezení trhu výrobku otevřená, jelikož i při nejužším vymezení relevantního trhu výrobku, a to „za mokra vyráběné vláknité materiály pro papír k výrobě baterií“, transakce nepovede k výraznému narušení hospodářské soutěže.

V.   RELEVANTNÍ ZEMĚPISNÉ TRHY

| (18) | Oznamující strany uvedly, že relevantní zeměpisné trhy jsou celosvětovými trhy. |
| --- | --- |

(18)

Oznamující strany uvedly, že relevantní zeměpisné trhy jsou celosvětovými trhy.

Za mokra vyráběné vláknité materiály pro čajové a kávové filtry

| (19) | Šetření trhu, které Komise provedla, potvrdilo, že zeměpisný trh za mokra vyráběných vláknitých materiálů pro čajové a kávové filtry je celosvětový. Důvodem je celosvětová struktura obchodu a neexistence omezujících dopravních nákladů. V Číně mimoto vznikla nová výrobní kapacita (stroj ZMP), která by mohla omezit stávající společnosti vyrábějící převážně v EHP. Dodavatelé za mokra vyráběných vláknitých materiálů pro čajové a kávové filtry a většina odběratelů s celosvětovou působností tato zjištění potvrzuje. |
| --- | --- |

(19)

Šetření trhu, které Komise provedla, potvrdilo, že zeměpisný trh za mokra vyráběných vláknitých materiálů pro čajové a kávové filtry je celosvětový. Důvodem je celosvětová struktura obchodu a neexistence omezujících dopravních nákladů. V Číně mimoto vznikla nová výrobní kapacita (stroj ZMP), která by mohla omezit stávající společnosti vyrábějící převážně v EHP. Dodavatelé za mokra vyráběných vláknitých materiálů pro čajové a kávové filtry a většina odběratelů s celosvětovou působností tato zjištění potvrzuje.

| (20) | Rozhodnutí proto dochází k závěru, že relevantní zeměpisný trh za mokra vyráběných vláknitých materiálů pro čajové a kávové filtry je celosvětový. |
| --- | --- |

(20)

Rozhodnutí proto dochází k závěru, že relevantní zeměpisný trh za mokra vyráběných vláknitých materiálů pro čajové a kávové filtry je celosvětový.

Za mokra vyráběné vláknité materiály pro papír k výrobě baterií

| (21) | Ačkoliv odběratelé uvedli, že za mokra vyráběné vláknité materiály pro papír k výrobě baterií pořizují a zpracovávají v EHP, šetření trhu potvrdilo, že právní požadavky nejsou vnímány jako překážka pro obchodování v celosvětovém měřítku. Výrobci materiálů pro výrobu baterií své výrobky obvykle expedují po celém světě. Rovněž nízké náklady na dopravu ukazují na celosvětový trh. Nedostatečnou technickou podporu (což je obava, kterou někteří odběratelé uvedli k odůvodnění své neochoty výrobek dovážet) by bylo možno odstranit místní sítí pro prodej a technickou podporu. |
| --- | --- |

(21)

Ačkoliv odběratelé uvedli, že za mokra vyráběné vláknité materiály pro papír k výrobě baterií pořizují a zpracovávají v EHP, šetření trhu potvrdilo, že právní požadavky nejsou vnímány jako překážka pro obchodování v celosvětovém měřítku. Výrobci materiálů pro výrobu baterií své výrobky obvykle expedují po celém světě. Rovněž nízké náklady na dopravu ukazují na celosvětový trh. Nedostatečnou technickou podporu (což je obava, kterou někteří odběratelé uvedli k odůvodnění své neochoty výrobek dovážet) by bylo možno odstranit místní sítí pro prodej a technickou podporu.

| (22) | Rozhodnutí proto dochází k závěru, že relevantní zeměpisný trh za mokra vyráběných vláknitých materiálů pro baterie je celosvětový. |
| --- | --- |

(22)

Rozhodnutí proto dochází k závěru, že relevantní zeměpisný trh za mokra vyráběných vláknitých materiálů pro baterie je celosvětový.

VI.   POSOUZENÍ

Za mokra vyráběné vláknité materiály pro čajové a kávové filtry

| (23) | Na celosvětovém trhu za mokra vyráběných vláknitých materiálů pro čajové a kávové filtry činil v roce 2005 podíl sloučeného subjektu na prodeji přibližně 60–70 % (společnost Glatfelter 30–40 %, podnik Lydney Business 20–30 %). Než byla na společnost Crompton uvalena nucená správa, působili na trhu tři hlavní konkurenti (Glatfelter, Crompton a Ahlstrom). Po provedení oznámené transakce budou existovat rovněž tři důvěryhodní konkurenti (Glatfelter, Purico a Ahlstrom). Společnost Purico kromě nabytí papíren Simpson Clough a Devon Valley společnosti Crompton (spolu s ochrannou známkou Crompton) rovněž uvádí do provozu novou kapacitu ZPM v Číně, tedy vstupuje na trh za mokra vyráběných vláknitých materiálů pro čajové a kávové filtry víceméně současně s oznámenou transakcí. Společnost Ahlstrom má v současnosti podíl na celosvětovém trhu ve výši přibližně (10–30 %) a společnost Purico drží podíl na celosvětovém trhu ve výši přibližně (10–30 %). |
| --- | --- |

(23)

Na celosvětovém trhu za mokra vyráběných vláknitých materiálů pro čajové a kávové filtry činil v roce 2005 podíl sloučeného subjektu na prodeji přibližně 60–70 % (společnost Glatfelter 30–40 %, podnik Lydney Business 20–30 %). Než byla na společnost Crompton uvalena nucená správa, působili na trhu tři hlavní konkurenti (Glatfelter, Crompton a Ahlstrom). Po provedení oznámené transakce budou existovat rovněž tři důvěryhodní konkurenti (Glatfelter, Purico a Ahlstrom). Společnost Purico kromě nabytí papíren Simpson Clough a Devon Valley společnosti Crompton (spolu s ochrannou známkou Crompton) rovněž uvádí do provozu novou kapacitu ZPM v Číně, tedy vstupuje na trh za mokra vyráběných vláknitých materiálů pro čajové a kávové filtry víceméně současně s oznámenou transakcí. Společnost Ahlstrom má v současnosti podíl na celosvětovém trhu ve výši přibližně (10–30 %) a společnost Purico drží podíl na celosvětovém trhu ve výši přibližně (10–30 %).

| (24) | Vysoký podíl na trhu a významné zvýšení kapacity subjektu vzniklého akvizicí jsou ukazatelé tržní síly. Schopnost oznamující strany zvýšit ceny však bude omezena řadou konkurentů, zejména společností Purico. Nabytím papíren Simpson Clough a Devon Valley společnost Purico získala ve vztahu k odběratelům, a to včetně těch, kteří působí na celosvětové úrovni, postavení a výhody zavedeného dodavatele. Majetek, který společnost Purico získala od společnosti Crompton, a moderní zařízení ZPM v Číně zajišťují této společnosti zvlášť dobrou pozici, aby svou výrobou vláknitých materiálů vyráběných za mokra určených pro čajové a kávové filtry prostřednictvím zařízení ZPM mohla účinně soutěžit s ostatními dodavateli. Jak se při šetření trhu potvrdilo, tento stroj představuje pro evropské výrobce významný konkurenční tlak, jelikož v současnosti je schopen vyrábět pro stejná výrobní odvětví jako Simpson Clough (tj. za mokra vyráběný vláknitý materiál převážně pro čajové a kávové filtry) okolo 1–10 kt výrobků ročně. |
| --- | --- |

(24)

Vysoký podíl na trhu a významné zvýšení kapacity subjektu vzniklého akvizicí jsou ukazatelé tržní síly. Schopnost oznamující strany zvýšit ceny však bude omezena řadou konkurentů, zejména společností Purico. Nabytím papíren Simpson Clough a Devon Valley společnost Purico získala ve vztahu k odběratelům, a to včetně těch, kteří působí na celosvětové úrovni, postavení a výhody zavedeného dodavatele. Majetek, který společnost Purico získala od společnosti Crompton, a moderní zařízení ZPM v Číně zajišťují této společnosti zvlášť dobrou pozici, aby svou výrobou vláknitých materiálů vyráběných za mokra určených pro čajové a kávové filtry prostřednictvím zařízení ZPM mohla účinně soutěžit s ostatními dodavateli. Jak se při šetření trhu potvrdilo, tento stroj představuje pro evropské výrobce významný konkurenční tlak, jelikož v současnosti je schopen vyrábět pro stejná výrobní odvětví jako Simpson Clough (tj. za mokra vyráběný vláknitý materiál převážně pro čajové a kávové filtry) okolo 1–10 kt výrobků ročně.

| (25) | V případě, že by oznamující strana zvýšila ceny nebo snížila výrobu za mokra vyráběných vláknitých materiálů pro čajové a kávové filtry, společnost Ahlstrom by mohla zvýšit výrobu. Pokud by společnost Glatfelter významně zvýšila ceny a ziskovost za mokra vyráběných vláknitých materiálů pro čajové a kávové filtry (tedy případný nárůst na úkor společnosti Ahlstrom), společnost Ahlstrom by mohla výrobní kapacitu přesunout nebo investovat do jejího rozšíření přestavěním stávajícího stroje nebo nákupem a přestavbou použitého stroje. Společnost Ahlstrom má potřebné know-how a technologii, aby mohla takovýto stroj přestavět a provozovat. Společnost Ahlstrom má rovněž k dispozici již zavedenou distribuční a prodejní síť. |
| --- | --- |

(25)

V případě, že by oznamující strana zvýšila ceny nebo snížila výrobu za mokra vyráběných vláknitých materiálů pro čajové a kávové filtry, společnost Ahlstrom by mohla zvýšit výrobu. Pokud by společnost Glatfelter významně zvýšila ceny a ziskovost za mokra vyráběných vláknitých materiálů pro čajové a kávové filtry (tedy případný nárůst na úkor společnosti Ahlstrom), společnost Ahlstrom by mohla výrobní kapacitu přesunout nebo investovat do jejího rozšíření přestavěním stávajícího stroje nebo nákupem a přestavbou použitého stroje. Společnost Ahlstrom má potřebné know-how a technologii, aby mohla takovýto stroj přestavět a provozovat. Společnost Ahlstrom má rovněž k dispozici již zavedenou distribuční a prodejní síť.

| (26) | Společnost Glatfelter omezují rovněž další dodavatelé za mokra vyráběných vláknitých materiálů, kteří jsou schopni vyrábět za mokra vyráběné vláknité materiály pro čajové a kávové filtry. V současnosti nejsou všichni tito dodavatelé schopni vyrábět dvouvrstvé za mokra vyráběné vláknité materiály a zdá se rovněž, že se zaměřují na menší odběratele s nižšími normami jakosti než většina větších odběratelů. Pokud by však tito dodavatelé dále zdokonalili za mokra vyráběné vláknité materiály pro čajové a kávové filtry, mohli by se zaměřit rovněž na větší odběratele. I bez zaměření se na větší odběratele však tito dodavatelé mohou zvýšit svůj objem prodeje, a tím snížit odbyt ostatních výrobců čajových a kávových filtrů, takže společnost Glatfelter by nemohla zvýšit ceny nebo omezit výrobu. |
| --- | --- |

(26)

Společnost Glatfelter omezují rovněž další dodavatelé za mokra vyráběných vláknitých materiálů, kteří jsou schopni vyrábět za mokra vyráběné vláknité materiály pro čajové a kávové filtry. V současnosti nejsou všichni tito dodavatelé schopni vyrábět dvouvrstvé za mokra vyráběné vláknité materiály a zdá se rovněž, že se zaměřují na menší odběratele s nižšími normami jakosti než většina větších odběratelů. Pokud by však tito dodavatelé dále zdokonalili za mokra vyráběné vláknité materiály pro čajové a kávové filtry, mohli by se zaměřit rovněž na větší odběratele. I bez zaměření se na větší odběratele však tito dodavatelé mohou zvýšit svůj objem prodeje, a tím snížit odbyt ostatních výrobců čajových a kávových filtrů, takže společnost Glatfelter by nemohla zvýšit ceny nebo omezit výrobu.

| (27) | Komise rovněž zjistila, že určitý konkurenční tlak vyvíjejí alternativní materiály k vláknitým materiálům vyráběným za mokra, které jsou určeny pro čajové a kávové filtry (např. netkané textilie a polyamid). I když se v současné době neočekává, že tyto alternativní materiály ve významném rozsahu nahradí za mokra vyráběné vláknité materiály, je pravděpodobné, že část poptávky odběratelů bude v budoucnu přesměrována na tyto alternativní materiály, což uvolní další kapacitu pro vláknité materiály vyráběné za mokra, které jsou určeny pro čajové a kávové filtry, a tak do jisté míry omezí schopnost oznamující strany uplatnit tržní sílu a zvýšit ceny. |
| --- | --- |

(27)

Komise rovněž zjistila, že určitý konkurenční tlak vyvíjejí alternativní materiály k vláknitým materiálům vyráběným za mokra, které jsou určeny pro čajové a kávové filtry (např. netkané textilie a polyamid). I když se v současné době neočekává, že tyto alternativní materiály ve významném rozsahu nahradí za mokra vyráběné vláknité materiály, je pravděpodobné, že část poptávky odběratelů bude v budoucnu přesměrována na tyto alternativní materiály, což uvolní další kapacitu pro vláknité materiály vyráběné za mokra, které jsou určeny pro čajové a kávové filtry, a tak do jisté míry omezí schopnost oznamující strany uplatnit tržní sílu a zvýšit ceny.

| (28) | Rozhodnutí tak dochází k závěru, že jednostranné účinky nejsou pravděpodobné, jelikož oznamující strana bude omezena, pokud jde o její schopnost zvýšit ceny, řadou silných konkurentů a do jisté míry alternativními materiály. Pokud jde o koordinované účinky, po důkladném přezkoumání struktury trhu, reakce zákazníků a současných i potencionálních konkurentů, dospěla Komise k rozhodnutí, že tyto účinky jsou nepravděpodobné. |
| --- | --- |

(28)

Rozhodnutí tak dochází k závěru, že jednostranné účinky nejsou pravděpodobné, jelikož oznamující strana bude omezena, pokud jde o její schopnost zvýšit ceny, řadou silných konkurentů a do jisté míry alternativními materiály. Pokud jde o koordinované účinky, po důkladném přezkoumání struktury trhu, reakce zákazníků a současných i potencionálních konkurentů, dospěla Komise k rozhodnutí, že tyto účinky jsou nepravděpodobné.

Za mokra vyráběné vláknité materiály pro papír k výrobě baterií

| (29) | Z šetření Komise vyplývá, že tržní segment papíru pro výrobu baterií je charakterizován nízkou poptávkou, vysokou možností dodávek od ostatních výrobců vláknitých materiálů vyráběných za mokra a koncentrovanou poptávkou a že předpokládaný podíl sloučeného subjektu na trhu by byl nízký. Na základě toho Komise usuzuje, že je nepravděpodobné, že by navrhovaná transakce měla na tento trh protisoutěžní účinky. |
| --- | --- |

(29)

Z šetření Komise vyplývá, že tržní segment papíru pro výrobu baterií je charakterizován nízkou poptávkou, vysokou možností dodávek od ostatních výrobců vláknitých materiálů vyráběných za mokra a koncentrovanou poptávkou a že předpokládaný podíl sloučeného subjektu na trhu by byl nízký. Na základě toho Komise usuzuje, že je nepravděpodobné, že by navrhovaná transakce měla na tento trh protisoutěžní účinky.

| (30) | Dne 6. prosince 2006 poskytl 146. Poradní výbor pro spojování podniků příznivé stanovisko ve věci návrhu tohoto rozhodnutí a dal souhlas k jeho přijetí. |
| --- | --- |

(30)

Dne 6. prosince 2006 poskytl 146. Poradní výbor pro spojování podniků příznivé stanovisko ve věci návrhu tohoto rozhodnutí a dal souhlas k jeho přijetí.

VII.   ZÁVĚR

| (31) | Rozhodnutí dochází k závěru, že navrhované spojení nebude významně bránit účinné hospodářské soutěži na společném trhu nebo na jeho podstatné části, zejména v důsledku vytvoření nebo posílení dominantního postavení. Prohlašuje proto spojení za slučitelné se společným trhem a Dohodou o EHP v souladu s čl. 2 odst. 2 a čl. 8 odst. 1 nařízení o spojování a článkem 57 Dohody o EHP. Vyvozuje se proto závěr, že Komise ústním postupem: vzala na vědomí stanovisko poradního výboru ze dne 6. prosince 2006; vzala na vědomí závěrečnou zprávu úředníka pro slyšení v této věci a přijala připojené rozhodnutí v angličtině, která je v tomto případě úředním jazykem. |
| --- | --- |

(31)

Rozhodnutí dochází k závěru, že navrhované spojení nebude významně bránit účinné hospodářské soutěži na společném trhu nebo na jeho podstatné části, zejména v důsledku vytvoření nebo posílení dominantního postavení. Prohlašuje proto spojení za slučitelné se společným trhem a Dohodou o EHP v souladu s čl. 2 odst. 2 a čl. 8 odst. 1 nařízení o spojování a článkem 57 Dohody o EHP. Vyvozuje se proto závěr, že Komise ústním postupem: vzala na vědomí stanovisko poradního výboru ze dne 6. prosince 2006; vzala na vědomí závěrečnou zprávu úředníka pro slyšení v této věci a přijala připojené rozhodnutí v angličtině, která je v tomto případě úředním jazykem.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 13.6.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 151/45 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 151/45

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 12. června 2007,

kterým se členským státům umožňuje prodloužit dočasná povolení udělená pro novou účinnou látku novaluron

(oznámeno pod číslem K(2007) 2454)

(Text s významem pro EHP)

(2007/404/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (1), a zejména na čl. 8 odst. 1 čtvrtý pododstavec uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 6 odst. 2 směrnice 91/414/EHS obdrželo Spojené království v březnu 2001 od společnosti Makhteshim Agan Ltd. žádost o zařazení účinné látky novaluronu do přílohy I směrnice 91/414/EHS. Rozhodnutím Komise 2001/861/ES (2) bylo potvrzeno, že dokumentace je úplná a v zásadě vyhovuje požadavkům na údaje a informace stanoveným v příloze II a v příloze III uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 6 odst. 2 směrnice 91/414/EHS obdrželo Spojené království v březnu 2001 od společnosti Makhteshim Agan Ltd. žádost o zařazení účinné látky novaluronu do přílohy I směrnice 91/414/EHS. Rozhodnutím Komise 2001/861/ES (2) bylo potvrzeno, že dokumentace je úplná a v zásadě vyhovuje požadavkům na údaje a informace stanoveným v příloze II a v příloze III uvedené směrnice.

| (2) | Potvrzení úplnosti dokumentace bylo nezbytné k tomu, aby mohlo být provedeno její podrobné zkoumání, a k tomu, aby bylo členským státům umožněno udělit až na dobu tří let dočasná povolení přípravků na ochranu rostlin obsahujících dotyčnou účinnou látku při dodržení podmínek stanovených v čl. 8 odst. 1 směrnice 91/414/EHS, a zejména podmínky týkající se podrobného hodnocení účinné látky a přípravku na ochranu rostlin s ohledem na požadavky stanovené v uvedené směrnici. |
| --- | --- |

(2)

Potvrzení úplnosti dokumentace bylo nezbytné k tomu, aby mohlo být provedeno její podrobné zkoumání, a k tomu, aby bylo členským státům umožněno udělit až na dobu tří let dočasná povolení přípravků na ochranu rostlin obsahujících dotyčnou účinnou látku při dodržení podmínek stanovených v čl. 8 odst. 1 směrnice 91/414/EHS, a zejména podmínky týkající se podrobného hodnocení účinné látky a přípravku na ochranu rostlin s ohledem na požadavky stanovené v uvedené směrnici.

| (3) | Účinky této účinné látky na lidské zdraví a na životní prostředí byly posouzeny v souladu s čl. 6 odst. 2 a 4 směrnice 91/414/EHS pro použití navržená žadatelem. Členský stát zpravodaj předložil Komisi návrh hodnotící zprávy dne 19. září 2005. |
| --- | --- |

(3)

Účinky této účinné látky na lidské zdraví a na životní prostředí byly posouzeny v souladu s čl. 6 odst. 2 a 4 směrnice 91/414/EHS pro použití navržená žadatelem. Členský stát zpravodaj předložil Komisi návrh hodnotící zprávy dne 19. září 2005.

| (4) | Po předložení návrhu hodnotící zprávy členským státem zpravodajem se dospělo k názoru, že je nutné si od žadatele vyžádat další informace a nechat členský stát zpravodaj tyto informace prozkoumat a předložit jejich posouzení. Proto zkoumání dokumentace dosud probíhá a hodnocení nebude možné dokončit v časovém rámci stanoveném směrnicí 91/414/EHS. |
| --- | --- |

(4)

Po předložení návrhu hodnotící zprávy členským státem zpravodajem se dospělo k názoru, že je nutné si od žadatele vyžádat další informace a nechat členský stát zpravodaj tyto informace prozkoumat a předložit jejich posouzení. Proto zkoumání dokumentace dosud probíhá a hodnocení nebude možné dokončit v časovém rámci stanoveném směrnicí 91/414/EHS.

| (5) | Vzhledem k tomu, že při hodnocení dosud nebyl zjištěn žádný důvod k bezprostředním obavám, členským státům by měla být v souladu s článkem 8 směrnice 91/414/EHS dána možnost prodloužit dočasná povolení udělená pro přípravky na ochranu rostlin obsahující dotyčnou účinnou látku na dobu 24 měsíců, aby tak mohlo pokračovat zkoumání dokumentace. Očekává se, že hodnocení a proces rozhodování o možném zařazení novaluronu do přílohy I bude dokončen do 24 měsíců. |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem k tomu, že při hodnocení dosud nebyl zjištěn žádný důvod k bezprostředním obavám, členským státům by měla být v souladu s článkem 8 směrnice 91/414/EHS dána možnost prodloužit dočasná povolení udělená pro přípravky na ochranu rostlin obsahující dotyčnou účinnou látku na dobu 24 měsíců, aby tak mohlo pokračovat zkoumání dokumentace. Očekává se, že hodnocení a proces rozhodování o možném zařazení novaluronu do přílohy I bude dokončen do 24 měsíců.

| (6) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Členské státy mohou prodloužit dočasná povolení přípravků na ochranu rostlin obsahujících novaluron na období nepřesahující 24 měsíců ode dne přijetí tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 12. června 2007.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2007/31/ES (Úř. věst. L 140, 1.6.2007, s. 44).

1

(2)  Úř. věst. L 321, 6.12.2001, s. 34.

2

---

III Akty přijaté na základě Smlouvy o EU

AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY V SMLOUVY O EU

| 13.6.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 151/46 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 151/46

---

SPOLEČNÁ AKCE RADY 2007/405/SZBP

ze dne 12. června 2007

o policejní misi Evropské unie v Konžské demokratické republice v rámci reformy bezpečnostního sektoru a justičního rozhraní (EUPOL RD Congo)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 14 a čl. 25 třetí pododstavec této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V reakci na oficiální podnět vlády Konžské demokratické republiky (KDR) přijala Rada dne 9. prosince 2004 společnou akci 2004/847/SZBP o policejní misi Evropské unie v Kinshase (KDR) týkající se integrované policejní jednotky (EUPOL „Kinshasa“) (1), jak je stanoveno v celkové a úplné dohodě o transformaci v Konžské demokratické republice, podepsané v Pretorii dne 17. prosince 2002, a v memorandu o armádě a bezpečnosti ze dne 29. června 2003. |
| --- | --- |

(1)

V reakci na oficiální podnět vlády Konžské demokratické republiky (KDR) přijala Rada dne 9. prosince 2004 společnou akci 2004/847/SZBP o policejní misi Evropské unie v Kinshase (KDR) týkající se integrované policejní jednotky (EUPOL „Kinshasa“) (1), jak je stanoveno v celkové a úplné dohodě o transformaci v Konžské demokratické republice, podepsané v Pretorii dne 17. prosince 2002, a v memorandu o armádě a bezpečnosti ze dne 29. června 2003.

| (2) | Po vyhlášení ústavy Konžské demokratické republiky dne 18. února 2006 znamenalo konání voleb v KDR v roce 2006 konec procesu transformace a umožnilo vytvoření nové vlády v roce 2007. Vládní program zejména stanoví celkovou reformu bezpečnostního sektoru, vypracování národní koncepce, jakož i prioritních akcí reformy týkajících se policie, ozbrojených sil a justičních orgánů. |
| --- | --- |

(2)

Po vyhlášení ústavy Konžské demokratické republiky dne 18. února 2006 znamenalo konání voleb v KDR v roce 2006 konec procesu transformace a umožnilo vytvoření nové vlády v roce 2007. Vládní program zejména stanoví celkovou reformu bezpečnostního sektoru, vypracování národní koncepce, jakož i prioritních akcí reformy týkajících se policie, ozbrojených sil a justičních orgánů.

| (3) | Organizace spojených národů opětovně potvrdila svoji podporu reformě bezpečnostního sektoru (RSS) prostřednictvím několika rezolucí Rady bezpečnosti a vede v KDR misi Organizace spojených národů v KDR (MONUC), která přispívá k bezpečnosti a stabilitě v zemi. Dne 15. května 2007 přijala Rada bezpečnosti OSN rezoluci 1756 (2007), kterou se prodlužuje mandát MONUC a která umožňuje, aby mise přispěla v úzké spolupráci s ostatními mezinárodními partnery včetně Evropské unie (EU) k úsilí o podporu vlády v počátečním procesu plánování reformy bezpečnostního sektoru. |
| --- | --- |

(3)

Organizace spojených národů opětovně potvrdila svoji podporu reformě bezpečnostního sektoru (RSS) prostřednictvím několika rezolucí Rady bezpečnosti a vede v KDR misi Organizace spojených národů v KDR (MONUC), která přispívá k bezpečnosti a stabilitě v zemi. Dne 15. května 2007 přijala Rada bezpečnosti OSN rezoluci 1756 (2007), kterou se prodlužuje mandát MONUC a která umožňuje, aby mise přispěla v úzké spolupráci s ostatními mezinárodními partnery včetně Evropské unie (EU) k úsilí o podporu vlády v počátečním procesu plánování reformy bezpečnostního sektoru.

| (4) | EU prokázala trvalou podporu transformačnímu procesu v KDR a reformě bezpečnostního sektoru mimo jiné i tím, že přijala tři společné akce v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP), a to EUSEC RD Congo (2), operaci EUPOL Kinshasa a operaci EUFOR RD Congo (3). |
| --- | --- |

(4)

EU prokázala trvalou podporu transformačnímu procesu v KDR a reformě bezpečnostního sektoru mimo jiné i tím, že přijala tři společné akce v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP), a to EUSEC RD Congo (2), operaci EUPOL Kinshasa a operaci EUFOR RD Congo (3).

| (5) | EU si je vědoma potřeby globálního přístupu spojujícího jednotlivé zahájené iniciativy a v závěrech přijatých Radou dne 15. září 2006 uvedla, že je za účelem podpory konžských orgánů v této oblasti připravena v úzké spolupráci s Organizací spojených národů zajistit koordinaci úsilí mezinárodního společenství v bezpečnostním sektoru. |
| --- | --- |

(5)

EU si je vědoma potřeby globálního přístupu spojujícího jednotlivé zahájené iniciativy a v závěrech přijatých Radou dne 15. září 2006 uvedla, že je za účelem podpory konžských orgánů v této oblasti připravena v úzké spolupráci s Organizací spojených národů zajistit koordinaci úsilí mezinárodního společenství v bezpečnostním sektoru.

| (6) | V této souvislosti generální sekretariát Rady a útvary Komise uskutečnily v říjnu 2006 a v březnu 2007 dvě hodnotící mise v KDR ve spolupráci s konžskými orgány, aby vypracovaly globální přístup EU v oblasti reformy bezpečnostního sektoru. |
| --- | --- |

(6)

V této souvislosti generální sekretariát Rady a útvary Komise uskutečnily v říjnu 2006 a v březnu 2007 dvě hodnotící mise v KDR ve spolupráci s konžskými orgány, aby vypracovaly globální přístup EU v oblasti reformy bezpečnostního sektoru.

| (7) | Dne 7. prosince 2006 Rada přijala společnou akci 2006/913/SZBP o změně a prodloužení společné akce 2004/847/SZBP. Nový mandát, který trvá do 30. června 2007, umožnil misi EUPOL „Kinshasa“, aby posílila i své poradenství konžské policii s cílem usnadnit společně s EUSEC RD Congo proces reformy bezpečnostního sektoru v KDR. |
| --- | --- |

(7)

Dne 7. prosince 2006 Rada přijala společnou akci 2006/913/SZBP o změně a prodloužení společné akce 2004/847/SZBP. Nový mandát, který trvá do 30. června 2007, umožnil misi EUPOL „Kinshasa“, aby posílila i své poradenství konžské policii s cílem usnadnit společně s EUSEC RD Congo proces reformy bezpečnostního sektoru v KDR.

| (8) | Dne 14. května 2007 Rada schválila koncepci operací týkající se policejní mise EUPOL RD Congo v rámci evropské bezpečnostní a obranné politiky v oblasti reformy bezpečnostního sektoru a spolupráce této mise s justičními orgány v KDR. Tato koncepce zejména vychází z toho, že nedojde k přerušení činností mezi ukončením mise EUPOL Kinshasa a zahájením činností mise EUPOL RD Congo. |
| --- | --- |

(8)

Dne 14. května 2007 Rada schválila koncepci operací týkající se policejní mise EUPOL RD Congo v rámci evropské bezpečnostní a obranné politiky v oblasti reformy bezpečnostního sektoru a spolupráce této mise s justičními orgány v KDR. Tato koncepce zejména vychází z toho, že nedojde k přerušení činností mezi ukončením mise EUPOL Kinshasa a zahájením činností mise EUPOL RD Congo.

| (9) | Ve stejný den, tj. dne 14. května 2007, Rada schválila obecnou revidovanou koncepci týkající se pokračování poradní a pomocné mise pro reformu bezpečnostního sektoru v KDR, EUSEC RD Congo. |
| --- | --- |

(9)

Ve stejný den, tj. dne 14. května 2007, Rada schválila obecnou revidovanou koncepci týkající se pokračování poradní a pomocné mise pro reformu bezpečnostního sektoru v KDR, EUSEC RD Congo.

| (10) | Součinnost misí EUSEC RD Congo a EUPOL RD Congo by měla být podporována rovněž s ohledem na možnost jejich případného sloučení v misi jedinou. |
| --- | --- |

(10)

Součinnost misí EUSEC RD Congo a EUPOL RD Congo by měla být podporována rovněž s ohledem na možnost jejich případného sloučení v misi jedinou.

| (11) | S cílem posílit soulad činností EU v KDR by měla být zajištěna co nejužší koordinace mezi různými subjekty EU v Kinshase i v Bruselu, zejména prostřednictvím příslušných ujednání. V tomto ohledu by měl hrát významnou úlohu vzhledem ke svému mandátu zvláštní zástupce EU pro oblast afrických Velkých jezer. |
| --- | --- |

(11)

S cílem posílit soulad činností EU v KDR by měla být zajištěna co nejužší koordinace mezi různými subjekty EU v Kinshase i v Bruselu, zejména prostřednictvím příslušných ujednání. V tomto ohledu by měl hrát významnou úlohu vzhledem ke svému mandátu zvláštní zástupce EU pro oblast afrických Velkých jezer.

| (12) | Dne 15. února 2007 Rada přijala společnou akci 2007/112/SZBP (4) o jmenování Roelanda VAN DE GEERA novým zvláštním zástupcem EU pro oblast afrických Velkých jezer. |
| --- | --- |

(12)

Dne 15. února 2007 Rada přijala společnou akci 2007/112/SZBP (4) o jmenování Roelanda VAN DE GEERA novým zvláštním zástupcem EU pro oblast afrických Velkých jezer.

| (13) | Dne 11. května 2007 zaslal generální tajemník, vysoký představitel konžským orgánům dopis, v němž jim sdělil ochotu EU pokračovat a prohlubovat svoji současnou účast v oblasti reformy bezpečnostního sektoru, aby z jejich strany obdržel formální souhlas. Dopisem ze dne 2. června 2007 konžské orgány formálně přijaly nabídku EU a vyzvaly Unii, aby vyslala za tímto účelem misi. |
| --- | --- |

(13)

Dne 11. května 2007 zaslal generální tajemník, vysoký představitel konžským orgánům dopis, v němž jim sdělil ochotu EU pokračovat a prohlubovat svoji současnou účast v oblasti reformy bezpečnostního sektoru, aby z jejich strany obdržel formální souhlas. Dopisem ze dne 2. června 2007 konžské orgány formálně přijaly nabídku EU a vyzvaly Unii, aby vyslala za tímto účelem misi.

| (14) | Bylo by vhodné, aby se třetí státy podílely na projektu v souladu s obecnými pokyny vymezenými Evropskou radou. |
| --- | --- |

(14)

Bylo by vhodné, aby se třetí státy podílely na projektu v souladu s obecnými pokyny vymezenými Evropskou radou.

| (15) | Mandát mise se provádí v bezpečnostní situaci, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit cíle SZBP stanovené v článku 11 Smlouvy, |
| --- | --- |

(15)

Mandát mise se provádí v bezpečnostní situaci, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit cíle SZBP stanovené v článku 11 Smlouvy,

PŘIJALA TUTO SPOLEČNOU AKCI:

Článek 1

Mise

1.   Evropská unie vede poradní, pomocnou a pozorovatelskou misi v oblasti reformy bezpečnostního sektoru v Konžské demokratické republice (KDR) nazvanou EUPOL RD Congo, s cílem přispět ke konžskému úsilí o reformu a restrukturalizaci konžské policie a její spolupráci s justičními orgány. Mise má poskytovat poradenství a pomoc přímo odpovědným konžským orgánům a prostřednictvím Monitorovacího výboru pro reformu policie a Smíšeného výboru justičních orgánů a zároveň dbát na podporu politik slučitelných s lidskými právy a mezinárodním humanitárním právem, demokratickými normami a zásadami řádné veřejné správy, transparentnosti a respektování právního státu.

2.   Mise působí v souladu s mandátem vymezeným v článku 2.

Článek 2

Mandát

1.   Mise podporuje reformu bezpečnostního sektoru v policejní oblasti a v oblasti na rozhraní mezi policií a justicí. Prostřednictvím sledování, vedení a poradenství a s důrazem na strategickou dimenzi EUPOL RD Congo:

| — | přispívá k reformě a restrukturalizaci konžské národní policie a podporuje tak vznik životaschopné, profesionální a multietnické a integrované policie při vědomí důležitosti dostupnosti policie v celé zemi a za plné účasti konžských orgánů v tomto procesu, |
| --- | --- |

—

přispívá k reformě a restrukturalizaci konžské národní policie a podporuje tak vznik životaschopné, profesionální a multietnické a integrované policie při vědomí důležitosti dostupnosti policie v celé zemi a za plné účasti konžských orgánů v tomto procesu,

| — | přispívá ke zlepšení vzájemného působení mezi policií a systémem trestního soudnictví v širokém smyslu, |
| --- | --- |

—

přispívá ke zlepšení vzájemného působení mezi policií a systémem trestního soudnictví v širokém smyslu,

| — | přispívá k zajištění soudržnosti mezi veškerými snahami vyvíjenými za účelem reformy bezpečnostního sektoru, |
| --- | --- |

—

přispívá k zajištění soudržnosti mezi veškerými snahami vyvíjenými za účelem reformy bezpečnostního sektoru,

| — | jedná v úzkém spojení s EUSEC RD Congo a s projekty Komise a koordinuje svoji činnost s ostatními snahami dohodnutými na mezinárodní úrovni v oblasti reformy policie a trestního soudnictví. |
| --- | --- |

—

jedná v úzkém spojení s EUSEC RD Congo a s projekty Komise a koordinuje svoji činnost s ostatními snahami dohodnutými na mezinárodní úrovni v oblasti reformy policie a trestního soudnictví.

2.   EUPOL RD Congo je misí bez výkonných pravomocí. Plnění svých úkolů dosahuje zejména prostřednictvím vedení, sledování a poradenství.

3.   Mise poskytuje členským státům a třetím zemím poradenství a koordinuje a zprostředkovává, na jejich odpovědnost, provádění jejich projektů v oblastech, na kterých má mise zájem a které podporují její cíle.

Článek 3

Struktura mise a oblast jejího nasazení

1.   Mise má velitelství v Kinshase a tvoří ji:

| a) | vedoucí mise; |
| --- | --- |

a)

vedoucí mise;

| b) | tým policejních poradců na strategické úrovni; |
| --- | --- |

b)

tým policejních poradců na strategické úrovni;

| c) | tým policejních poradců na operativní úrovni; |
| --- | --- |

c)

tým policejních poradců na operativní úrovni;

| d) | tým právních poradců na strategické a operativní úrovni; |
| --- | --- |

d)

tým právních poradců na strategické a operativní úrovni;

| e) | administrativní podpora. |
| --- | --- |

e)

administrativní podpora.

2.   Funkční rozdělení úkolů zahrnuje:

| a) | odborníky začleněné do různých pracovních skupin pro reformu policie, jakož i poradce přidělené ke klíčovým funkcím s organizačními a rozhodovacími pravomocemi v Monitorovacím výboru pro reformu policie, který má být ustanoven konžskými orgány; |
| --- | --- |

a)

odborníky začleněné do různých pracovních skupin pro reformu policie, jakož i poradce přidělené ke klíčovým funkcím s organizačními a rozhodovacími pravomocemi v Monitorovacím výboru pro reformu policie, který má být ustanoven konžskými orgány;

| b) | odborníky přidělené ke konžské národní policii, zejména ke klíčovým funkcím, jakož i ty, kteří jsou přiděleni k vedení justiční stráže a pořádkové policie; |
| --- | --- |

b)

odborníky přidělené ke konžské národní policii, zejména ke klíčovým funkcím, jakož i ty, kteří jsou přiděleni k vedení justiční stráže a pořádkové policie;

| c) | podporu v oblasti trestního práva, jejímž účelem je přidružit k činnostem v oblasti policie činnosti na rozhraní s trestním soudnictvím a navázat na důležité aspekty reformy trestního soudnictví, i pokud jde o vojenské trestní právo; |
| --- | --- |

c)

podporu v oblasti trestního práva, jejímž účelem je přidružit k činnostem v oblasti policie činnosti na rozhraní s trestním soudnictvím a navázat na důležité aspekty reformy trestního soudnictví, i pokud jde o vojenské trestní právo;

| d) | odborné znalosti, jejichž cílem je přispívat k pokroku v horizontálních aspektech reformy bezpečnostního sektoru. |
| --- | --- |

d)

odborné znalosti, jejichž cílem je přispívat k pokroku v horizontálních aspektech reformy bezpečnostního sektoru.

3.   Oblast nasazení je Kinshasa. Vzhledem k zeměpisným dopadům mise na celé území KDR vyplývajícím z jejího mandátu může být na pokyn vedoucího mise nebo jiných osob jím pověřených uznáno za nezbytné, v závislosti na bezpečnostní situaci, přeložení odborníků a jejich přítomnost v provinciích na omezenou dobu.

Článek 4

Plánování

Vedoucí mise vypracuje operační plán (OPLAN) mise, který předloží Radě ke schválení. Vedoucímu mise je v tomto úkolu nápomocen generální sekretariát Rady.

Článek 5

Vedoucí mise

1.   Vedoucím mise je jmenován superintendant Adílio Ruivo Custódio.

2.   Vedoucí mise vykonává v misi EUPOL RD Congo operativní velení a zajišťuje její běžné řízení.

3.   Vnitrostátní orgány přenesou operativní velení vedoucímu mise EUPOL RD Congo.

4.   Vedoucí mise odpovídá za kázeňský dohled nad personálem. Disciplinární řízení proti členům vyslaného personálu vede příslušný vnitrostátní orgán nebo orgán EU.

5.   Za účelem plnění rozpočtu mise podepíše vedoucí mise smlouvu s Komisí.

6.   Vedoucí mise úzce spolupracuje se zvláštním zástupcem EU.

7.   Vedoucí mise zajistí, aby mise EUPOL RD Congo úzce koordinovala svoji činnost s vládou KDR, s Organizací spojených národů prostřednictvím mise MONUC a se třetími státy zapojenými do reformy bezpečnostního sektoru (v policejní oblasti a na jejím rozhraní s justiční oblastí).

8.   Vedoucí mise zajistí odpovídající zviditelnění mise.

Článek 6

Personál

1.   Odborníci mise jsou vysláni členskými státy a orgány EU. Každý členský stát nebo orgán nese náklady na jím vyslané odborníky, včetně cestovních výdajů na cestu do KDR a zpět, platů, nákladů na zdravotní péči a příspěvků, s výjimkou diet.

2.   Podle potřeby přijímá mise na smluvním základě mezinárodní civilní personál a místní personál.

3.   Všichni odborníci mise jsou nadále podřízeni příslušnému členskému státu nebo orgánu EU, vykonávají své povinnosti a jednají v zájmu mise. Během mise i po jejím skončení jsou odborníci mise povinni zachovávat nejvyšší stupeň mlčenlivosti, pokud jde o skutečnosti a informace vztahující se k misi.

Článek 7

Linie velení

1.   Mise má jakožto operace pro řešení krize jednotnou linii velení.

2.   Politický a bezpečnostní výbor zajišťuje politickou kontrolu a strategické řízení.

3.   Generální tajemník, vysoký představitel dává vedoucímu mise pokyny prostřednictvím zvláštního zástupce EU.

4.   Vedoucí mise vede misi a zajišťuje její běžné řízení.

5.   Vedoucí mise podává zprávy generálnímu tajemníkovi, vysokému představiteli prostřednictvím zvláštního zástupce EU.

6.   Zvláštní zástupce EU podává zprávy Radě prostřednictvím generálního tajemníka, vysokého představitele.

Článek 8

Politická kontrola a strategické řízení

1.   Politický a bezpečnostní výbor vykonává pod odpovědností Rady politickou kontrolu a strategické řízení mise. Rada zmocňuje v souladu s článkem 25 Smlouvy Politický a bezpečnostní výbor k přijímání vhodných rozhodnutí. Toto zmocnění zahrnuje zejména pravomoc měnit OPLAN. Zahrnuje rovněž pravomoci nezbytné pro přijetí rozhodnutí o jmenování vedoucího mise. Rozhodovací pravomoc, pokud jde o cíle a ukončení mise, zůstává v pravomoci Rady, které je nápomocen generální tajemník, vysoký představitel.

2.   Politický a bezpečnostní výbor pravidelně podává zprávy Radě.

3.   Politický a bezpečnostní výbor dostává pravidelně zprávy od vedoucího mise. Politický a bezpečnostní výbor může podle potřeby přizvat vedoucího mise na svá jednání.

Článek 9

Finanční ustanovení

1.   Finanční referenční částka na pokrytí výdajů mise činí 5 500 000 EUR.

2.   Pro výdaje financované částkou uvedenou v odstavci 1 se použijí tato ustanovení:

| a) | výdaje se spravují podle rozpočtových pravidel a postupů Společenství s tou výjimkou, že žádné předběžné financování nezůstává ve vlastnictví Společenství. Příslušníkům třetích států je umožněno účastnit se nabídkových řízení; |
| --- | --- |

a)

výdaje se spravují podle rozpočtových pravidel a postupů Společenství s tou výjimkou, že žádné předběžné financování nezůstává ve vlastnictví Společenství. Příslušníkům třetích států je umožněno účastnit se nabídkových řízení;

| b) | vedoucí mise podává Komisi, která nad ním vykonává dohled, úplné zprávy o činnostech vykonaných v rámci své smlouvy. |
| --- | --- |

b)

vedoucí mise podává Komisi, která nad ním vykonává dohled, úplné zprávy o činnostech vykonaných v rámci své smlouvy.

3.   Finanční ustanovení respektují operativní požadavky mise, včetně kompatibility vybavení.

4.   Výdaje spojené s misí jsou způsobilé ode dne vstupu této společné akce v platnost.

Článek 10

Účast třetích států

1.   Aniž je dotčena rozhodovací samostatnost EU a její jednotný institucionální rámec, mohou být třetí státy vyzvány, aby přispěly k misi tím, že ponesou náklady na vyslání svého personálu, včetně platů, pojištění pro případ zvýšeného rizika, denních dávek a cestovních výdajů na cestu do KDR a zpět a že případně přispějí na náklady na provoz mise.

2.   Třetí státy přispívající na misi mají ve vztahu k běžnému řízení mise stejná práva a povinnosti jako členské státy EU.

3.   Rada zmocňuje Politický a bezpečnostní výbor k přijímání vhodných rozhodnutí ve věci přijímání navrhovaných příspěvků a ke zřízení výboru přispěvatelů.

4.   Podrobná ujednání týkající se účasti třetích států jsou podmíněna dohodou uzavřenou postupem podle článku 24 Smlouvy. Generální tajemník, vysoký představitel, který je nápomocen předsednictví, může tato ujednání sjednat jménem předsednictví. Jestliže EU a třetí stát uzavřely dohodu, kterou se vytváří rámec pro účast tohoto třetího státu na operacích EU pro řešení krizí, použijí se v souvislosti s misí ustanovení takové dohody.

Článek 11

Koordinace

1.   Rada a Komise, každá v rámci svých pravomocí, zajistí soudržnost mezi touto společnou akcí a vnějšími činnostmi Společenství podle čl. 3 druhého pododstavce Smlouvy. Rada a Komise za tímto účelem spolupracují. V Kinshase i v Bruselu se zavedou opatření pro koordinaci činností mezi EU a KDR.

2.   Aniž je dotčena linie velení, jedná vedoucí mise rovněž v úzké koordinaci s delegací Komise.

3.   Aniž je dotčena linie velení, zajistí vedoucí mise EUSEC RD Congo a vedoucí mise EUPOL RD Congo úzkou koordinaci svých činností a budou usilovat o součinnost mezi oběma misemi, zejména pokud jde o horizontální aspekty reformy bezpečnostního sektoru v KDR.

4.   V souladu se svým mandátem dbá zvláštní zástupce EU na soudržnost činností vykonávaných misí EUROPOL RD Congo a misí EUSEC RD Congo. Přispívá ke koordinaci s ostatními mezinárodními subjekty zapojenými do reformy bezpečnostního sektoru v KDR.

5.   Vedoucí mise spolupracuje s ostatními přítomnými mezinárodními subjekty, zejména s misí MONUC, jakož i se třetími státy působícími v KDR.

Článek 12

Poskytování utajovaných informací

1.   Generální tajemník, vysoký představitel je v souladu s bezpečnostními předpisy Rady (5) oprávněn poskytovat třetím státům přidruženým k této společné akci utajované informace a dokumenty EU vytvořené pro účely operace až do úrovně „CONFIDENTIEL UE“.

2.   Generální tajemník, vysoký představitel je v souladu s operativními potřebami mise a v souladu s bezpečnostními předpisy Rady též oprávněn poskytovat Organizaci spojených národů utajované informace a dokumenty EU vytvořené pro účely operace až do úrovně „RESTREINT UE“. Za tím účelem budou vypracována místní ujednání.

3.   V případě zvláštní a neodkladné operativní potřeby je v souladu s bezpečnostními předpisy Rady generální tajemník, vysoký představitel též oprávněn poskytnout hostitelskému státu utajované informace a dokumenty EU vytvořené pro účely operace až do úrovně „RESTREINT UE“. Ve všech ostatních případech se tyto informace a dokumenty poskytují hostitelskému státu v souladu s postupy odpovídajícími úrovni spolupráce hostitelského státu s EU.

4.   Generální tajemník, vysoký představitel je oprávněn poskytnout třetím státům přidruženým k této společné akci neutajované dokumenty o jednáních Rady týkajících se operace, které jsou předmětem služebního tajemství podle čl. 6 odst. 1 jednacího řádu Rady (6).

Článek 13

Postavení mise a jejího personálu

1.   Postavení personálu mise, včetně případných výsad, imunit a dalších záruk nezbytných pro uskutečnění a řádný průběh mise, je stanoveno v souladu s postupem podle článku 24 Smlouvy. Generální tajemník, vysoký představitel, který je nápomocen předsednictví, může sjednat tato ustanovení jménem předsednictví.

2.   Stát nebo orgán Společenství, které vyslaly člena personálu, nesou odpovědnost za řešení veškerých stížností souvisejících s vysláním, které podá člen personálu nebo které se jej týkají. Za zahájení řízení proti vyslanému členu personálu odpovídá dotyčný stát nebo orgán Společenství.

Článek 14

Bezpečnost

1.   Vedoucí mise odpovídá za bezpečnost mise EUPOL RD Congo.

2.   Vedoucí mise vykonává tuto odpovědnost v souladu s politikou EU týkající se bezpečnosti personálu EU nasazeného mimo území EU při provádění misí podle hlavy V Smlouvy a jejích podpůrných dokumentů.

3.   V souladu s OPLAN projde veškerý personál odpovídající bezpečnostní přípravou. Příslušník EUPOL RD Congo odpovídající za bezpečnost bude pravidelně připomínat bezpečnostní pokyny.

Článek 15

Přezkum mise

Politický a bezpečnostní výbor schvaluje na základě zprávy generálního sekretariátu Rady, předložené nejpozději v březnu roku 2008, doporučení Radě týkající se přijetí rozhodnutí o případném sloučení misí EUSEC RD Congo a EUPOL RD Congo v misi jedinou.

Článek 16

Vstup v platnost a použitelnost

Tato společná akce vstupuje v platnost dnem 1. července 2007.

Použije se do dne 30. června 2008.

Článek 17

Zveřejnění

Tato společná akce bude zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.

V Lucemburku dne 12. června 2007.

Za Radu

předseda

W. SCHÄUBLE

---

(1)  Úř. věst. L 367, 14.12.2004, s. 30. Společná akce naposledy pozměněná společnou akcí 2006/913/SZBP (Úř. věst. L 346, 9.12.2006, s. 67).

1

(2)  Společná akce Rady 2005/355/SZBP ze dne 2. května 2005 o poradní a pomocné misi Evropské unie pro reformu bezpečnostního sektoru v Konžské demokratické republice (KDR) (Úř. věst. L 112, 3.5.2005, s. 20). Společná akce naposledy pozměněná společnou akcí 2007/192/SZBP (Úř. věst. L 87, 28.3.2007, s. 22).

2

(3)  Společná akce Rady 2006/319/SZBP ze dne 27. dubna 2006 o vojenské operaci Evropské unie na podporu mise Organizace spojených národů v Konžské demokratické republice (MONUC) během volebního procesu (Úř. věst. L 116, 29.4.2006, s. 98). Společná akce zrušená společnou akcí 2007/147/SZBP (Úř. věst. L 64, 2.3.2007, s. 44).

3

(4)  Úř. věst. L 46, 16.2.2007, s. 79.

4

(5)  Rozhodnutí 2001/264/ES (Úř. věst. L 101, 11.4.2001, s. 1). Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2005/952/ES (Úř. věst. L 346, 29.12.2005, s. 18).

5

(6)  Rozhodnutí 2006/683/ES, Euratom (Úř. věst. L 285, 16.10.2006, s. 47). Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2007/4/ES, Euratom (Úř. věst. L 1, 4.1.2007, s. 9).

6

---

| 13.6.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 151/52 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 151/52

---

SPOLEČNÁ AKCE RADY 2007/406/SZBP

ze dne 12. června 2007

o poradní a pomocné misi Evropské unie pro reformu bezpečnostního sektoru v Konžské demokratické republice (EUSEC RD Congo)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 14, čl. 25 třetí pododstavec a čl. 28 odst. 3 první pododstavec této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V reakci na oficiální podnět vlády Konžské demokratické republiky (KDR) přijala Rada dne 2. května 2005 společnou akci 2005/355/SZBP o poradní a pomocné misi Evropské unie pro reformu bezpečnostního sektoru v Konžské demokratické republice (KDR) (1) (EUSEC RD Congo), jejímž účelem je podpořit transformační proces v KDR, včetně vybudování národní, restrukturalizované a integrované armády, zřízené celkovou a úplnou dohodou podepsanou konžskými stranami v Pretorii dne 17. prosince 2002, po němž následoval podpis závěrečného aktu v Sun City dne 2. dubna 2003. |
| --- | --- |

(1)

V reakci na oficiální podnět vlády Konžské demokratické republiky (KDR) přijala Rada dne 2. května 2005 společnou akci 2005/355/SZBP o poradní a pomocné misi Evropské unie pro reformu bezpečnostního sektoru v Konžské demokratické republice (KDR) (1) (EUSEC RD Congo), jejímž účelem je podpořit transformační proces v KDR, včetně vybudování národní, restrukturalizované a integrované armády, zřízené celkovou a úplnou dohodou podepsanou konžskými stranami v Pretorii dne 17. prosince 2002, po němž následoval podpis závěrečného aktu v Sun City dne 2. dubna 2003.

| (2) | Po ratifikaci ústavy třetí Konžské republiky v roce 2005 znamenalo konání voleb v KDR v roce 2006 ukončení transformačního procesu a umožnilo v roce 2007 vytvoření vlády, která přijala vládní program stanovující zejména celkovou reformu bezpečnostního sektoru, vytvoření národní koncepce, jakož i prioritní reformní opatření v oblasti policie, ozbrojených sil a spravedlnosti. |
| --- | --- |

(2)

Po ratifikaci ústavy třetí Konžské republiky v roce 2005 znamenalo konání voleb v KDR v roce 2006 ukončení transformačního procesu a umožnilo v roce 2007 vytvoření vlády, která přijala vládní program stanovující zejména celkovou reformu bezpečnostního sektoru, vytvoření národní koncepce, jakož i prioritní reformní opatření v oblasti policie, ozbrojených sil a spravedlnosti.

| (3) | Organizace spojených národů opětovně potvrdila svou podporu transformačnímu procesu a reformě bezpečnostního sektoru prostřednictvím několika rezolucí Rady bezpečnosti a vede v KDR Misi Organizace spojených národů v Konžské demokratické republice (MONUC), která přispívá k bezpečnosti a stabilitě v zemi. Dne 15. května 2007 přijala Rada bezpečnosti OSN rezoluci 1756 (2007), kterou se prodlužuje mandát mise MONUC a která umožňuje, aby mise přispěla, na základě úzké koordinace s ostatními mezinárodními partnery, a zejména s Evropskou unií (EU), k úsilí o podporu vlády v počátečním procesu plánování reformy bezpečnostního sektoru. |
| --- | --- |

(3)

Organizace spojených národů opětovně potvrdila svou podporu transformačnímu procesu a reformě bezpečnostního sektoru prostřednictvím několika rezolucí Rady bezpečnosti a vede v KDR Misi Organizace spojených národů v Konžské demokratické republice (MONUC), která přispívá k bezpečnosti a stabilitě v zemi. Dne 15. května 2007 přijala Rada bezpečnosti OSN rezoluci 1756 (2007), kterou se prodlužuje mandát mise MONUC a která umožňuje, aby mise přispěla, na základě úzké koordinace s ostatními mezinárodními partnery, a zejména s Evropskou unií (EU), k úsilí o podporu vlády v počátečním procesu plánování reformy bezpečnostního sektoru.

| (4) | EU prokázala trvalou podporu transformačnímu procesu v KDR a reformě bezpečnostního sektoru, mimo jiné i tím, že přijala dvě další společné akce: společnou akci 2004/847/SZBP ze dne 9. prosince 2004 o policejní misi Evropské unie v Kinshase (KDR) týkající se integrované policejní jednotky (EUPOL Kinshasa) (2) a společnou akci 2006/319/SZBP ze dne 27. dubna 2006 o vojenské operaci Evropské unie na podporu mise Organizace spojených národů v Konžské demokratické republice (MONUC) během volebního procesu (3) (operace EUFOR RD Congo). |
| --- | --- |

(4)

EU prokázala trvalou podporu transformačnímu procesu v KDR a reformě bezpečnostního sektoru, mimo jiné i tím, že přijala dvě další společné akce: společnou akci 2004/847/SZBP ze dne 9. prosince 2004 o policejní misi Evropské unie v Kinshase (KDR) týkající se integrované policejní jednotky (EUPOL Kinshasa) (2) a společnou akci 2006/319/SZBP ze dne 27. dubna 2006 o vojenské operaci Evropské unie na podporu mise Organizace spojených národů v Konžské demokratické republice (MONUC) během volebního procesu (3) (operace EUFOR RD Congo).

| (5) | EU si je vědoma potřeby globálního přístupu spojujícího jednotlivé zahájené iniciativy a v závěrech přijatých Radou dne 15. září 2006 uvedla, že je za účelem podpory konžských orgánů v této oblasti připravena v úzké spolupráci s Organizací spojených národů zajistit koordinaci úsilí mezinárodního společenství v bezpečnostním sektoru. |
| --- | --- |

(5)

EU si je vědoma potřeby globálního přístupu spojujícího jednotlivé zahájené iniciativy a v závěrech přijatých Radou dne 15. září 2006 uvedla, že je za účelem podpory konžských orgánů v této oblasti připravena v úzké spolupráci s Organizací spojených národů zajistit koordinaci úsilí mezinárodního společenství v bezpečnostním sektoru.

| (6) | Dne 14. května 2007 schválila Rada obecnou revidovanou koncepci týkající se dalšího působení poradní a pomocné mise pro reformu bezpečnostního sektoru v KDR. |
| --- | --- |

(6)

Dne 14. května 2007 schválila Rada obecnou revidovanou koncepci týkající se dalšího působení poradní a pomocné mise pro reformu bezpečnostního sektoru v KDR.

| (7) | Dne 14. května 2007 Rada schválila koncepci operací týkající se policejní mise v rámci společné evropské bezpečnostní a obranné politiky, pokud jde o reformu bezpečnostního sektoru a justičního rozhraní v Konžské demokratické republice. Dne 12 června 2007 Rada přijala společnou akci Rady o policejní misi v Konžské demokratické republice v rámci reformy bezpečnostního sektoru a justičního rozhraní (EUPOL RD Congo). Tato mise nahradí misi EUPOL Kinshasa. |
| --- | --- |

(7)

Dne 14. května 2007 Rada schválila koncepci operací týkající se policejní mise v rámci společné evropské bezpečnostní a obranné politiky, pokud jde o reformu bezpečnostního sektoru a justičního rozhraní v Konžské demokratické republice. Dne 12 června 2007 Rada přijala společnou akci Rady o policejní misi v Konžské demokratické republice v rámci reformy bezpečnostního sektoru a justičního rozhraní (EUPOL RD Congo). Tato mise nahradí misi EUPOL Kinshasa.

| (8) | Součinnost misí EUPOL RD Congo a EUSEC RD Congo by měla být podporována rovněž s ohledem na možnost jejich případného sloučení v misi jedinou. |
| --- | --- |

(8)

Součinnost misí EUPOL RD Congo a EUSEC RD Congo by měla být podporována rovněž s ohledem na možnost jejich případného sloučení v misi jedinou.

| (9) | S cílem posílit soulad činností EU v KDR by měla být zajištěna co nejužší koordinace mezi různými subjekty EU v Kinshase i v Bruselu, zejména prostřednictvím příslušných ujednání. V tomto ohledu by měl hrát významnou úlohu vzhledem ke svému mandátu zvláštní zástupce EU pro oblast afrických Velkých jezer. |
| --- | --- |

(9)

S cílem posílit soulad činností EU v KDR by měla být zajištěna co nejužší koordinace mezi různými subjekty EU v Kinshase i v Bruselu, zejména prostřednictvím příslušných ujednání. V tomto ohledu by měl hrát významnou úlohu vzhledem ke svému mandátu zvláštní zástupce EU pro oblast afrických Velkých jezer.

| (10) | Dne 15. února 2007 Rada přijala společnou akci 2007/112/SZBP (4) o jmenování Roelanda VAN DE GEERA zvláštním zástupcem Evropské unie pro oblast afrických Velkých jezer. |
| --- | --- |

(10)

Dne 15. února 2007 Rada přijala společnou akci 2007/112/SZBP (4) o jmenování Roelanda VAN DE GEERA zvláštním zástupcem Evropské unie pro oblast afrických Velkých jezer.

| (11) | Generální tajemník, vysoký představitel pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku zaslal dne 11. května 2007 dopis vládě KDR, ve kterém představil obnovený závazek EU. |
| --- | --- |

(11)

Generální tajemník, vysoký představitel pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku zaslal dne 11. května 2007 dopis vládě KDR, ve kterém představil obnovený závazek EU.

| (12) | Společná akce 2005/355/SZBP byla několikrát pozměněna za účelem posílení mise, zejména společnou akcí 2005/868/SZBP o provádění projektu technické pomoci týkajícího se modernizace série plateb ministerstva obrany KDR a společnou akcí 2007/192/SZBP o vytvoření oddělení pověřeného podporou konkrétních projektů, které jsou financovány nebo prováděny členskými státy a poradci na úrovni provinčních správních vojenských orgánů. Mandát této mise končí dne 30. června 2007 a měl by být prodloužen a revidován s ohledem na revidovanou koncepci mise. |
| --- | --- |

(12)

Společná akce 2005/355/SZBP byla několikrát pozměněna za účelem posílení mise, zejména společnou akcí 2005/868/SZBP o provádění projektu technické pomoci týkajícího se modernizace série plateb ministerstva obrany KDR a společnou akcí 2007/192/SZBP o vytvoření oddělení pověřeného podporou konkrétních projektů, které jsou financovány nebo prováděny členskými státy a poradci na úrovni provinčních správních vojenských orgánů. Mandát této mise končí dne 30. června 2007 a měl by být prodloužen a revidován s ohledem na revidovanou koncepci mise.

| (13) | Z důvodů jasnosti by měly být výše uvedená společná akce a její následné změny nahrazeny novou společnou akcí. |
| --- | --- |

(13)

Z důvodů jasnosti by měly být výše uvedená společná akce a její následné změny nahrazeny novou společnou akcí.

| (14) | Bylo by vhodné, aby se třetí státy účastnily na projektu v souladu s obecnými pokyny vymezenými Evropskou radou. |
| --- | --- |

(14)

Bylo by vhodné, aby se třetí státy účastnily na projektu v souladu s obecnými pokyny vymezenými Evropskou radou.

| (15) | Současná bezpečnostní situace v KDR by se mohla zhoršit, což by mohlo mít vážný dopad na proces upevňování demokracie, právního státu a bezpečnosti na mezinárodní i regionální úrovni. Trvalý závazek politického úsilí a poskytnutí zdrojů EU přispěje k upevnění stability v oblasti, |
| --- | --- |

(15)

Současná bezpečnostní situace v KDR by se mohla zhoršit, což by mohlo mít vážný dopad na proces upevňování demokracie, právního státu a bezpečnosti na mezinárodní i regionální úrovni. Trvalý závazek politického úsilí a poskytnutí zdrojů EU přispěje k upevnění stability v oblasti,

PŘIJALA TUTO SPOLEČNOU AKCI:

Článek 1

Mise

1.   Evropská unie (EU) vede poradní a pomocnou misi pro reformu bezpečnostního sektoru v Konžské demokratické republice (KDR), nazvanou „EUSEC RD Congo“, s cílem přispět k dokončení integrace jednotlivých ozbrojených složek v KDR a přispět ke konžskému úsilí o restrukturalizaci a obnovu konžské armády. Mise má poskytovat poradenství a pomoc přímo odpovědným konžským orgánům nebo prostřednictvím konkrétních projektů a zároveň dbát na podporu politik slučitelných s lidskými právy a mezinárodním humanitárním právem, demokratickými normami a zásadami řádné veřejné správy, transparentnosti a respektování právního státu.

2.   Mise působí v souladu s mandátem vymezeným v článku 2.

Článek 2

Mandát

Mise usiluje v úzké spolupráci a koordinaci s ostatními subjekty mezinárodního společenství, zejména Organizací spojených národů, a při současném dodržování cílů stanovených v článku 1 o zajištění skutečné podpory pro reformu bezpečnostního sektoru v KDR v souladu s revidovanou obecnou koncepcí, včetně:

| a) | poskytování poradenství a pomoci konžským orgánům v jejich práci za účelem integrace, restrukturalizace a rekonstrukce konžské armády, zejména tím, že:






  — | přispěje k rozvoji jednotlivých vnitrostátních koncepcí a politik, včetně prací na horizontálních aspektech týkajících se všech oblastí souvisejících s reformou bezpečnostního sektoru v KDR; |
| --- | --- | --- |

a)

poskytování poradenství a pomoci konžským orgánům v jejich práci za účelem integrace, restrukturalizace a rekonstrukce konžské armády, zejména tím, že:

—

přispěje k rozvoji jednotlivých vnitrostátních koncepcí a politik, včetně prací na horizontálních aspektech týkajících se všech oblastí souvisejících s reformou bezpečnostního sektoru v KDR;

| — | poskytne podporu výborům a orgánům, které se účastní těchto prací, a přispěje k vymezení priorit a konkrétních potřeb konžských obyvatel; |
| --- | --- |

—

poskytne podporu výborům a orgánům, které se účastní těchto prací, a přispěje k vymezení priorit a konkrétních potřeb konžských obyvatel;

| b) | vedení a dokončení projektu technické pomoci týkajícího se modernizace série plateb ministerstva obrany v KDR (dále jen „projekt série plateb“) za účelem splnění úkolů stanovených v obecné koncepci tohoto projektu; |
| --- | --- |

b)

vedení a dokončení projektu technické pomoci týkajícího se modernizace série plateb ministerstva obrany v KDR (dále jen „projekt série plateb“) za účelem splnění úkolů stanovených v obecné koncepci tohoto projektu;

| c) | určení a přispění k vypracování projektů a možností, o jejichž podpoře v oblasti reformy bezpečnostního sektoru může rozhodnout EU nebo její členské státy; |
| --- | --- |

c)

určení a přispění k vypracování projektů a možností, o jejichž podpoře v oblasti reformy bezpečnostního sektoru může rozhodnout EU nebo její členské státy;

| d) | dohledu a zajištění provedení konkrétních projektů financovaných nebo zahájených členskými státy v rámci cílů mise ve spolupráci s Komisí
  a |
| --- | --- |

d)

dohledu a zajištění provedení konkrétních projektů financovaných nebo zahájených členskými státy v rámci cílů mise ve spolupráci s Komisí

a

| e) | přispění k zajištění soudržnosti úsilí vynaloženého v oblasti reformy bezpečnostního sektoru. |
| --- | --- |

e)

přispění k zajištění soudržnosti úsilí vynaloženého v oblasti reformy bezpečnostního sektoru.

Článek 3

Struktura mise

Mise má tuto strukturu:

| a) | kancelář v Kinshase, skládající se z:






  — | vedení mise; |
| --- | --- | --- |

a)

kancelář v Kinshase, skládající se z:

—

vedení mise;

| — | odborníků přidělených do skupiny, která má za úkol pomáhat při plnění úkolů souvisejících s reformou bezpečnostního sektoru prováděných konžskou státní správou na meziministerské úrovni a |
| --- | --- |

—

odborníků přidělených do skupiny, která má za úkol pomáhat při plnění úkolů souvisejících s reformou bezpečnostního sektoru prováděných konžskou státní správou na meziministerské úrovni a

| — | odborníků přidělených do oddělení, které je pověřeno především určováním a podporou konkrétních projektů financovaných nebo prováděných členskými státy, |
| --- | --- |

—

odborníků přidělených do oddělení, které je pověřeno především určováním a podporou konkrétních projektů financovaných nebo prováděných členskými státy,

| b) | poradci přidělení na klíčová místa ústředního správního orgánu ministerstva obrany v Kinshase, jakož i k provinčním správním orgánům spadajícím pod ministerstvo obrany. |
| --- | --- |

b)

poradci přidělení na klíčová místa ústředního správního orgánu ministerstva obrany v Kinshase, jakož i k provinčním správním orgánům spadajícím pod ministerstvo obrany.

| c) | skupina pověřená projektem série plateb, která zahrnuje:






  — | vedoucího projektu sídlícího v Kinshase, jmenovaného vedoucím mise a jednajícího podle jeho pokynů, |
| --- | --- | --- |

c)

skupina pověřená projektem série plateb, která zahrnuje:

—

vedoucího projektu sídlícího v Kinshase, jmenovaného vedoucím mise a jednajícího podle jeho pokynů,

| — | oddělění „poradenství, odborné posouzení a provedení“ se sídlem v Kinshase, složené z personálu, který nepůsobí u štábu integrovaných brigád, včetně mobilní skupiny odborníků, kteří se účastní na kontrole vojenských složek integrovaných brigád; a |
| --- | --- |

—

oddělění „poradenství, odborné posouzení a provedení“ se sídlem v Kinshase, složené z personálu, který nepůsobí u štábu integrovaných brigád, včetně mobilní skupiny odborníků, kteří se účastní na kontrole vojenských složek integrovaných brigád; a

| — | odborníky působící u štábu integrovaných brigád. |
| --- | --- |

—

odborníky působící u štábu integrovaných brigád.

Článek 4

Operační plán

Vedoucí mise, jemuž je nápomocen Generální sekretariát Rady, vypracuje revidovaný operační plán mise (OPLAN), který schválí Rada.

Článek 5

Vedoucí mise

1.   Vedoucím mise je jmenován generál Pierre Michel JOANA. Zajišťuje každodenní řízení mise a je odpovědný za personál a disciplinární záležitosti.

2.   V rámci mandátu podle čl. 2 písm. d) je vedoucí mise oprávněn použít finanční příspěvky členských států. K tomuto účelu uzavře vedoucí mise s dotčenými členskými státy příslušná ujednání. Tato ujednání stanoví zejména konkrétní podmínky týkající se reakce na případnou stížnost třetí strany ohledně škod vzniklých jednáním nebo opomenutím vedoucího mise při využívání finančních prostředků, které mu byly zpřístupněny přispívajícími členskými státy.

Přispívající členské státy nemohou v žádném případě činit EU nebo generálního tajemníka Rady, vysokého představitele odpovědnými za jednání nebo opomenutí vedoucího mise při využívání finančních prostředků těchto států.

3.   Za účelem plnění rozpočtu mise vedoucí mise uzavře smlouvu s Evropskou komisí.

4.   Vedoucí mise úzce spolupracuje se zvláštním zástupcem EU.

Článek 6

Personál

1.   Odborníci mise jsou vysláni členskými státy nebo orgány EU. Každý členský stát nebo orgán nese náklady na vyslání odborníků, s výjimkou nákladů na vedoucího mise, včetně cestovních výdajů na cestu do KDR a zpět, platů, nákladů na zdravotní péči a příspěvků s výjimkou diet.

2.   Podle potřeby přijímá mise na smluvním základě mezinárodní civilní personál a místní personál.

3.   Všichni odborníci mise podléhají příslušnému členskému státu nebo orgánu EU, vykonávají své povinnosti a jednají v zájmu mise. Během mise i po jejím skončení jsou odborníci mise povinni zachovávat nejvyšší stupeň mlčenlivosti, pokud jde o skutečnosti a informace vztahující se k misi.

Článek 7

Linie velení

1.   Mise má jednotnou linii velení.

2.   Politický a bezpečnostní výbor (COPS) vykonává politickou kontrolu a strategické řízení.

3.   Generální tajemník, vysoký představitel udílí vedoucímu mise pokyny prostřednictvím zvláštního zástupce EU.

4.   Vedoucí mise vede misi a zajišťuje její každodenní řízení.

5.   Vedoucí mise podává prostřednictvím zvláštního zástupce EU zprávy generálnímu tajemníkovi, vysokému představiteli.

6.   Zvláštní zástupce EU podává zprávy Radě prostřednictvím generálního tajemníka, vysokého představitele.

Článek 8

Politická kontrola a strategické řízení

1.   Politický a bezpečnostní výbor vykonává pod odpovědností Rady politickou kontrolu a strategické řízení mise. Rada zmocňuje v souladu s článkem 25 Smlouvy Politický a bezpečnostní výbor k přijímání vhodných rozhodnutí. Toto oprávnění zahrnuje pravomoc měnit OPLAN a linii velení. Zahrnuje rovněž pravomoci nezbytné pro přijetí následných rozhodnutí o jmenování vedoucího mise. Rozhodovací pravomoc, pokud jde o cíle a ukončení mise, zůstává v pravomoci Rady, které je nápomocen generální tajemník, vysoký představitel.

2.   Zvláštní zástupce EU poskytuje vedoucímu mise politické vedení nezbytné pro jeho činnost na místní úrovni.

3.   Politický a bezpečnostní výbor pravidelně podává zprávy Radě.

4.   Politický a bezpečnostní výbor dostává pravidelně zprávy od vedoucího mise. Politický a bezpečnostní výbor může případně vedoucího mise pozvat na své zasedání.

Článek 9

Finanční ustanovení

1.   Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů mise činí 9 700 000 EUR.

2.   Pro výdaje financované částkou uvedenou v odstavci 1 se použijí tato ustanovení:

| a) | výdaje se spravují podle rozpočtových pravidel a postupů Společenství s tou výjimkou, že žádné předběžné financování nezůstává ve vlastnictví Společenství. Příslušníkům třetích států je umožněno účastnit se nabídkových řízení; |
| --- | --- |

a)

výdaje se spravují podle rozpočtových pravidel a postupů Společenství s tou výjimkou, že žádné předběžné financování nezůstává ve vlastnictví Společenství. Příslušníkům třetích států je umožněno účastnit se nabídkových řízení;

| b) | vedoucí mise podává Komisi, která nad jeho činností vykonává dohled, úplné zprávy o činnostech vykonaných v rámci své smlouvy. |
| --- | --- |

b)

vedoucí mise podává Komisi, která nad jeho činností vykonává dohled, úplné zprávy o činnostech vykonaných v rámci své smlouvy.

3.   Finanční ustanovení respektují operativní požadavky mise, včetně slučitelnosti vybavení.

4.   Výdaje spojené s misí jsou způsobilé ode dne vstupu této společné akce v platnost.

Článek 10

Účast třetích států

1.   Aniž je dotčena rozhodovací samostatnost EU a její jednotný institucionální rámec, mohou být třetí státy vyzvány, aby přispěly k misi tím, že ponesou náklady na vyslání svého personálu, včetně platů, pojištění proti všem rizikům, denních příspěvků a cestovních výdajů na cestu do KDR a zpět, a že přiměřeným způsobem přispějí na náklady na provoz mise.

2.   Třetí státy přispívající na misi mají ve vztahu k běžnému řízení mise stejná práva a povinnosti jako členské státy EU.

3.   Rada zmocňuje Politický a bezpečnostní výbor k přijímání vhodných rozhodnutí ve věci přijímání navrhovaných příspěvků a ke zřízení výboru přispěvatelů.

4.   Podrobná ujednání týkající se účasti třetích států jsou podmíněna dohodou uzavřenou postupem podle článku 24 Smlouvy. Generální tajemník, vysoký představitel, který je nápomocen předsednictví, může tato ujednání sjednat jeho jménem. Jestliže EU a třetí stát uzavřely dohodu, kterou se vytváří rámec pro účast tohoto třetího státu na operacích EU pro řešení krizí, použijí se v souvislosti s misí ustanovení takové dohody.

Článek 11

Soudržnost a koordinace

1.   Rada a Komise, každá v rámci svých pravomocí, zajistí soudržnost mezi touto společnou akcí a vnějšími činnostmi Společenství podle čl. 3 druhého pododstavce Smlouvy o EU. Rada a Komise za tímto účelem spolupracují. V Kinshase i v Bruselu se zavedou opatření pro koordinaci činností mezi EU a KDR.

2.   Aniž je dotčena linie velení, jedná vedoucí mise rovněž v úzké koordinaci s delegací Komise.

3.   Aniž je dotčena linie velení, vedoucí mise EUSEC RD Congo a vedoucí mise EUPOL RD Congo úzce koordinují svou činnost a usilují o součinnost mezi oběma misemi, zejména pokud jde o horizontální aspekty reformy bezpečnostního sektoru v KDR, jakož i v rámci sdílení funkcí mezi oběma misemi.

4.   Zvláštní zástupce EU v souladu se svým mandátem zajistí soudržnost akcí přijatých v rámci mise EUSEC a mise EUPOL RD Congo. Přispívá ke koordinaci s ostatními mezinárodními subjekty, kteří se podílejí na reformě bezpečnostního sektoru v KDR.

5.   Vedoucí mise spolupracuje s ostatními přítomnými mezinárodními subjekty, zejména s Misí OSN v Konžské demokratické republice (MONUC) a třetími státy působícími v KDR.

Článek 12

Poskytování utajovaných informací

1.   Generální tajemník, vysoký představitel je v souladu s bezpečnostními předpisy Rady (5) oprávněn poskytovat třetím státům přidruženým k této společné akci utajované informace a dokumenty EU vytvořené pro účely operace až do úrovně „CONFIDENTIEL UE“.

2.   Generální tajemník, vysoký představitel je v závislosti na operativních potřebách mise a v souladu s bezpečnostními předpisy Rady též oprávněn poskytovat OSN utajované informace a dokumenty EU vytvořené pro účely operace až do úrovně „RESTREINT UE“. Za tím účelem budou vypracována místní ujednání.

3.   V případě přesně vymezené a neodkladné operativní potřeby je v souladu s bezpečnostními předpisy Rady generální tajemník, vysoký představitel též oprávněn poskytnout hostitelskému státu utajované informace a dokumenty EU vytvořené pro účely operace až do úrovně „RESTREINT UE“. Ve všech ostatních případech se tyto informace a dokumenty poskytují hostitelskému státu v souladu s postupy odpovídajícími úrovni spolupráce hostitelského státu s EU.

4.   Generální tajemník, vysoký představitel je oprávněn poskytovat třetím státům přidruženým k této společné akci neutajované dokumenty EU o jednáních Rady týkajících se operace, které jsou předmětem služebního tajemství podle čl. 6 odst. 1 jednacího řádu Rady (6).

Článek 13

Status mise a jejího personálu

1.   Status personálu mise, včetně případných výsad, imunit a dalších záruk nezbytných pro uskutečnění a řádný průběh mise, je stanoven v souladu s postupem uvedeným v článku 24 Smlouvy. Generální tajemník, vysoký představitel, který je nápomocen předsednictví, může sjednat tato ustanovení jménem předsednictví.

2.   Stát nebo orgán Společenství, které vyslaly člena personálu, nesou odpovědnost za řešení veškerých stížností souvisejících s vysláním, které podá člen personálu nebo které se jej týkají. Za zahájení řízení proti vyslané osobě odpovídá dotyčný stát nebo orgán Společenství.

Článek 14

Bezpečnost

1.   Vedoucí mise je odpovědný za bezpečnost mise EUSEC RD Congo.

2.   Vedoucí mise tuto odpovědnost vykonává v souladu s politikou EU, která se týká bezpečnosti personálu EU nasazeného mimo území EU při provádění operací podle hlavy V Smlouvy a jejích podpůrných dokumentů.

3.   Všichni členové personálu absolvují vhodné bezpečnostní cvičení v souladu s operačním plánem mise (OPLAN). Příslušník mise EUSEC RD Congo odpovědný za bezpečnost bude pravidelně připomínat bezpečnostní pokyny.

Článek 15

Přezkum mise

Politický a bezpečnostní výbor schválí na základě zprávy Generálního sekretariátu Rady, předložené nejpozději v březnu roku 2008, doporučení Radě týkající se přijetí rozhodnutí o případném sloučení misí EUSEC RD Congo a EUPOL RD Congo v misi jedinou.

Článek 16

Vstup v platnost a použitelnost

Tato společná akce vstupuje v platnost dne 1. července 2007.

Použije se do dne 30. června 2008.

Článek 17

Zveřejnění

Tato společná akce bude zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.

V Lucemburku dne 12. června 2007.

Za Radu

předseda

W. SCHÄUBLE

---

(1)  Úř. věst. L 112, 3.5.2005, s. 20. Společná akce naposledy pozměněná společnou akcí 2007/192/SZBP (Úř. věst. L 87, 28.3.2007, s. 22).

1

(2)  Úř. věst. L 367, 14.12.2004, s. 30. Společná akce naposledy pozměněná společnou akcí 2006/913/SZBP (Úř. věst. L 346, 9.12.2006, s. 67).

2

(3)  Úř. věst. L 116, 29.4.2006, s. 98. Společná akce zrušená společnou akcí 2007/147/SZBP (Úř. věst. L 64, 2.3.2007, s. 44).

3

(4)  Úř. věst. L 46, 16.2.2007, s. 79.

4

(5)  Rozhodnutí 2001/264/ES (Úř. věst. L 101, 11.4.2001, s. 1). Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2005/952/ES (Úř. věst. L 346, 29.12.2005, s. 18).

5

(6)  Rozhodnutí 2006/683/ES, Euratom (Úř. věst. L 285, 16.10.2006, s. 47). Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2007/4/ES, Euratom (Úř. věst. L 1, 4.1.2007, s. 9).

6

---