# Uradni list C 181/23.

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 181 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 4823. julij 2005 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 181

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 4823. julij 2005

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Komisija |
| 2005/C 181/1 | Menjalni tečaji eura | 1 |
| 2005/C 181/2 | Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (
  1
  ) | 2 |
| 2005/C 181/3 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.3762 – Apax/Travelex) (
  1
  ) | 10 |
| 2005/C 181/4 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.3764 – Belgacom/Swisscom/JV) (
  1
  ) | 11 |
| 2005/C 181/5 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.3783 – TPG/British Vita) (
  1
  ) | 12 |
| | Evropski nadzornik za varstvo podatkov |
| 2005/C 181/6 | Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov o vizumih za kratkoročno prebivanje med državami članicami (KOM(2004) 835 končno) | 13 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Komisija

2005/C 181/1

Menjalni tečaji eura

1

2005/C 181/2

Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (
  1
  )

1

2

2005/C 181/3

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.3762 – Apax/Travelex) (
  1
  )

1

10

2005/C 181/4

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.3764 – Belgacom/Swisscom/JV) (
  1
  )

1

11

2005/C 181/5

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.3783 – TPG/British Vita) (
  1
  )

1

12

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

2005/C 181/6

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov o vizumih za kratkoročno prebivanje med državami članicami (KOM(2004) 835 končno)

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Komisija

| 23.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 181/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

22. julija 2005

(2005/C 181/01)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2143 |
| JPY | japonski jen | 134,98 |
| DKK | danska krona | 7,4615 |
| GBP | funt šterling | 0,69510 |
| SEK | švedska krona | 9,4528 |
| CHF | švicarski frank | 1,5635 |
| ISK | islandska krona | 78,50 |
| NOK | norveška krona | 7,9740 |
| BGN | lev | 1,9560 |
| CYP | ciprski funt | 0,5738 |
| CZK | češka krona | 30,208 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 245,73 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6960 |
| MTL | malteška lira | 0,4293 |
| PLN | poljski zlot | 4,1145 |
| RON | romunski leu | 3,5515 |
| SIT | slovenski tolar | 239,49 |
| SKK | slovaška krona | 38,900 |
| TRY | turška lira | 1,6286 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5859 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4779 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,4385 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7697 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0172 |
| KRW | južnokorejski won | 1 236,64 |
| ZAR | južnoafriški rand | 8,0117 |
| CNY | kitajski juan | 9,8493 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3000 |
| IDR | indonezijska rupija | 11 882,53 |
| MYR | malezijski ringit | 4,590 |
| PHP | filipinski peso | 67,788 |
| RUB | ruski rubelj | 34,7400 |
| THB | tajski bat | 50,238 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2143

JPY

japonski jen

134,98

DKK

danska krona

7,4615

GBP

funt šterling

0,69510

SEK

švedska krona

9,4528

CHF

švicarski frank

1,5635

ISK

islandska krona

78,50

NOK

norveška krona

7,9740

BGN

lev

1,9560

CYP

ciprski funt

0,5738

CZK

češka krona

30,208

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

245,73

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6960

MTL

malteška lira

0,4293

PLN

poljski zlot

4,1145

RON

romunski leu

3,5515

SIT

slovenski tolar

239,49

SKK

slovaška krona

38,900

TRY

turška lira

1,6286

AUD

avstralski dolar

1,5859

CAD

kanadski dolar

1,4779

HKD

hongkonški dolar

9,4385

NZD

novozelandski dolar

1,7697

SGD

singapurski dolar

2,0172

KRW

južnokorejski won

1 236,64

ZAR

južnoafriški rand

8,0117

CNY

kitajski juan

9,8493

HRK

hrvaška kuna

7,3000

IDR

indonezijska rupija

11 882,53

MYR

malezijski ringit

4,590

PHP

filipinski peso

67,788

RUB

ruski rubelj

34,7400

THB

tajski bat

50,238

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 23.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 181/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 181/2

---

Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja

(2005/C 181/02)

(Besedilo velja za EGP)

Številka pomoči: XS23/03

Država članica: Italija

Regija: Molise

Naziv sheme pomoči: Ukrep 4.1.3 operativnega programa 2000–2006 za Molise: Prispevek k plačilu leasinga za nakup prostorov za proizvodne dejavnosti.

Pravna podlaga:

| | Decisione C(2000) 2371 dell'8.8.2000 della Commissione europea; |
| --- | --- |

Decisione C(2000) 2371 dell'8.8.2000 della Commissione europea;

| | regolamento CE n. 70 del 2.1.2001; |
| --- | --- |

regolamento CE n. 70 del 2.1.2001;

| | decreto legislativo n. 123 del 31.3.1998; |
| --- | --- |

decreto legislativo n. 123 del 31.3.1998;

| | delibera di Giunta della Regione Molise del 5 giugno 2001, n. 653; |
| --- | --- |

delibera di Giunta della Regione Molise del 5 giugno 2001, n. 653;

| | delibera di Giunta della Regione Molise del 14 ottobre 2002, n. 1530; |
| --- | --- |

delibera di Giunta della Regione Molise del 14 ottobre 2002, n. 1530;

| | delibera di Giunta della Regione Molise del 14 ottobre 2002, n. 1571. |
| --- | --- |

delibera di Giunta della Regione Molise del 14 ottobre 2002, n. 1571.

Načrtovani letni stroški v okviru sheme: 14 269 204,00 EUR do 31. decembra 2006.

Največja intenzivnost pomoči: Največja intenzivnost pomoči na območjih, upravičenih do izjeme po členu 87(3)(c) Pogodbe ES je 20 % neto ekvivalenta dotacije plus 10 % bruto ekvivalenta dotacije. Na vseh drugih območjih, ki ne izpolnjujejo pogojev po členu 87(3)(c) bo intenzivnost pomoči 15 % bruto ekvivalenta dotacije za mala podjetja in 7,5 % bruto ekvivalenta dotacije za srednje velika podjetja.

Datum začetka izvajanja:

Trajanje sheme:

Cilj pomoči: Pomoč predstavljajo prispevki za plačilo leasinga za pridobitev prostorov za proizvodno delovanje.

Najvišja upravičena investicija je 1 549 370,69 EUR.

Prispevki se dodelijo glede na plačila firm za leasinga, ki prejemajo pomoč, družbam za leasing na podlagi amortizacijskega načrta, izdelanega v pogodbi za leasing lastnine, sklenjenih za obstoječe prostore ali prostore, ki jih bodo gradile družbe za leasing.

Do pomoči so upravičene naslednje vrste stroškov

Zemlja, izključno v primerih, ko bodo prostori, ki so predmet pogodbe o leasingu grajeni na novo, za površine, ki ne presegajo gradne površine plus 30 % in za vrednost, ki ne presega 10 % vsote ustreznih upravičenih stroškov za ogrodje stavbe in splošne instalacije;

Ogrodje stavbe, ki ustreza stroškom gradnje ali nakupni vrednosti prostora, ki je predmet pogodbe o leasingu;

Splošne instalacije in sicer vodovodne in plinske napeljave, električne instalacije, ogrevanje, varnostni sistem, protipožarna zaščita, ravnanje z odpadki, klimatske naprave in/ali sistem stisnjenega zraka prostorov, v katere se investira in so predmet pogodbe o leasingu;

Tehnični stroški za projekte, delovni nadzor, zakonsko predpisane kontrole in pristojbine za pridobitev dovoljenj v zvezi s prostori, ki so predmet pogodbe o leasingu, do največ 5 % upravičenih stroškov pod drugimi postavkami.

Zadevni gospodarski sektor(ji): MSP, ki delujejo v ekstraktivnih in predelovalnih industrijah (Oddelka C in D klasifikacij gospodarskih dejavnosti Italijanskega statističnega urada 1991 (ISTAT)), z izjemami in omejitvami, ki jih določajo pravila Skupnost za jeklarstvo, ladjedelništvo, sintetična vlakna, motorna vozila in dejavnost prevoza.

Firme, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo ali trženjem izdelkov, naštetih v Prilogi I k Pogodbi, niso upravičene.

Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Regione Molise |
| --- |
| Assessorato alle Attivitŕ produttive |
| Settore Industria |
| Via Roma 84 |
| 86100 Campobasso |
| Tel. (08 74) 42 98 40 |
| Faks (08 74) 42 98 54 |

Regione Molise

Assessorato alle Attivitŕ produttive

Settore Industria

Via Roma 84

86100 Campobasso

Tel. (08 74) 42 98 40

Faks (08 74) 42 98 54

Drugi podatki: Pogodbe o leasingih bodo sklenjene z družbami za leasing, ki jih za ta namen potrdi regija Molise.

Upoštevni prostori za investicije morajo biti v skladu z urbanističnimi predpisi.

Številka pomoči: XS32/03

Država članica: Italija

Regija: Kalabrija

Naziv sheme pomoči: Spodbuda na podlagi člena 31a regionalnega zakona št. 7/2001, kot je bil nadomeščen s členom 10 regionalnega zakona št. 36/2001

Pravna podlaga:

| — | Decreto Legislativo 31.3.98, n. 112, artt 15 e 19; |
| --- | --- |

—

Decreto Legislativo 31.3.98, n. 112, artt 15 e 19;

| — | Decreto Legislativo 31.3.98, n. 123; |
| --- | --- |

—

Decreto Legislativo 31.3.98, n. 123;

| — | Regolamento (CE) N. 70/2001 della Commissione del 12.1.2001; |
| --- | --- |

—

Regolamento (CE) N. 70/2001 della Commissione del 12.1.2001;

| — | Legge Regione Calabria del 2.5.2001, n. 7, art. 31 bis, come sostituito dall'art. 10 della L.R. n. 36/2001 e Delibera Giunta regionale n. 633 del 17.7.2002 |
| --- | --- |

—

Legge Regione Calabria del 2.5.2001, n. 7, art. 31 bis, come sostituito dall'art. 10 della L.R. n. 36/2001 e Delibera Giunta regionale n. 633 del 17.7.2002

Predvideni letni stroški: 4 131 655,20 eurov

Največja intenzivnost pomoči: Prispevek pomoči, ki omogoča obseg pomoči v maksimalni višini 10 % bruto protivrednosti subvencije.

Datum izvedbe:

Trajanje sheme:

Cilj pomoči: Pomoč je v skladu s pravili za odobritev pomoči na podlagi členov 3 in 4 Uredbe (ES) št. 70/2001.

Vključena gospodarska področja: Obrtna ter mala in srednje velika podjetja z izjemami in omejitvami, ki jih predvideva zakonodaja Skupnosti.

Ime in naslov organa, ki je odobril pomoč:

| Regione Calabria (sede legale) |
| --- |
| Via Massara, n. 2 |
| I-88100 Catanzaro |

Regione Calabria (sede legale)

Via Massara, n. 2

I-88100 Catanzaro

Številka pomoči: XS47/03

Država članica: Italija

Regija: Benečija

Naziv sheme pomoči: Pomoč za distribucijsko trgovino in obnovo mestnih središč – podukrep B

Pravna podlaga: Decreto legislativo 31 marzo 1998, n. 114 – Legge regionale 9 agosto 1999, n. 37 e successive modificazioni ed integrazioni – Legge 443/85 – Legge regionale n. 67/87 – DPR n. 288/2001.

Načrtovani letni stroški v okviru sheme: 2001-2002: Cilj 2: 857 800 EUR – prehodna podpora 323 800 EUR

2003: Cilj 2: 407 437 EUR – prehodna podpora 131 023 EUR

Za ocenitev proračunskih sredstev za naslednja leta je še prezgodaj.

N.B: Ker je ukrep 1.4 sestavljen iz podukrepa A (infrastruktura) in podukrepa B (shema pomoči), so zneski, ki ustrezajo prikazanim proračunskim sredstvom, ocenjeni z 10 % predvidenih skupnih zneskov.

Največja intenzivnost pomoči: Do 15 % na podlagi investicijskih stroškov – do 50 % za svetovalne storitve in druge storitve in aktivnosti.

Datum začetka izvajanja: Upravičeni bodo stroški, nastali od dneva vloge za pomoč (če bo predložena v omejitvah, določenih v objavi).

Trajanje sheme: 31. december 2006 Cilj 2; 31. december 2005 postopno opuščanje.

Cilj pomoči: Cilj pomoči je pomagati malim trgovskim podjetjem, večfunkcionalnim podjetjem (če so zajeta v opredelitvi „mala trgovska podjetja“) in obrtnim delavnicam, ki uporabljajo tradicionalne, tipične umetniške tehnike in nudijo storitve posameznikom.

Pomoč je namenjena prostorom (posodobitev, prestrukturiranje, razširitev) in opremi (nakup, obnova, razširitev).

Zadevni gospodarski sektor(ji): Prodaja na drobno in storitve

Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Organ za upravljanje |
| --- |
| Palazzo Balbi |
| Dorsoduro 3901, VE |

Organ za upravljanje

Palazzo Balbi

Dorsoduro 3901, VE

Autorità di gestione

| Regione Veneto |
| --- |
| Direzione Programmi comunitari |
| S. Croce 1187, VE |

Regione Veneto

Direzione Programmi comunitari

S. Croce 1187, VE

Upravljanje in izvedba

| Regione Veneto |
| --- |
| Direzione commercio |
| Cannaregio 2268, VE |

Regione Veneto

Direzione commercio

Cannaregio 2268, VE

Številka pomoči: XS68/02

Država članica: Španija

Regija: Avtonomna skupnost regije Murcia

Naslov sheme pomoči: Pomoč za izboljšanje telekomunikacijskih storitev in razvoj obstoječe ali nove telekomunikacijske infrastrukture in omrežij, da se podjetjem v poslovnih centrih in conah ter na območjih z visoko koncentracijo podjetij zagotovijo bolj konkurenčni pogoji, v katerih se širijo.

Pravna podlaga: Orden de 6 de junio de 2002, de la Consejería de Ciencia, Tecnología, Industria y Comercio, reguladora de las bases y convocatoria de las ayudas para la incorporación de redes y servicios avanzados de telecomunicación a espacios industriales y parques empresariales ubicados en la Región de Murcia.

Resolución por la que se publican los anexos a la Orden de 6 de junio de 2002, de la Consejería de Ciencia, Tecnología, Industria y Comercio, reguladora de las bases y la convocatoria de las ayudas para la incorporación de redes y servicios avanzados de telecomunicación a espacios industriales y parques empresariales ubicados en la región de Murcia

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: Skupni načrtovani izdatki so 600 000 EUR.

Največja intenzivnost pomoči: Za zasebna podjetja ne več kot 40 % bruto ekvivalenta dotacije upravičenih stroškov.

Datum začetka izvajanja:

Trajanje sheme: 15.10.2002.

Cilj pomoči: Oblikovati pravne podlage in dodelitev dotacij za izboljšanje telekomunikacijskih storitev in razvoj obstoječe ali nove telekomunikacijske infrastrukture in omrežij, da se podjetjem v poslovnih centrih in conah ter na območjih z visoko koncentracijo podjetij zagotovijo bolj konkurenčni pogoji, v katerih se širijo.

Zadevni gospodarski sektor(sektorji): Industrija

Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| D. Patricio Valverde Megías |
| --- |
| Consejero de Ciencia, Tecnología, Industria y Comercio |
| c/ San Cristóbal, 6 |
| E-0071 Murcia |

D. Patricio Valverde Megías

Consejero de Ciencia, Tecnología, Industria y Comercio

c/ San Cristóbal, 6

E-0071 Murcia

Številka pomoči: XS85/03

Država članica: Združeno kraljestvo

Regija: Wales

Naslov programa pomoči ali ime podjetja, ki prejema posamezno pomoč: Program energije iz lesa za podjetja

Pravna podlaga: Zakon o gozdarstvu iz leta 1967, oddelek 3.2 in, bolj natančno, Zakon o gozdarstvu iz leta 1979, oddelek 1.1 in 1.2

Letni stroški, načrtovani s programom, ali celoten znesek posamezne pomoči, odobrene podjetju: Celotna vrednost programa je GBP 13,239 m, od tega je GBP 6,04 m odobrene pomoči, ki je dana na razpolago za 4 leta projekta (do konca marca 2007).

Letni znesek porabe je ocenjen na:

Najvišja intenzivnost pomoči: Bruto količina pomoči mora biti znotraj meja za mala in srednje velika podjetja kot je določeno v členu 4–15 % za mala podjetja, kot je določeno v Prilogi I k tej uredbi (7,5 % velja za srednje velika podjetja), na območjih, ki ne prejemajo pomoči. Najvišja intenzivnost pomoči je 50 % (35 % + 15 %) na območjih iz člena 87(3)(a) in 30 % na območjih iz člena 87(3)(c) (regionalna intenzivnost pomoči + 10 %).

Datum začetka izvajanja: pozno avgusta 2003

Trajanje programa ali dodelitve posamezne pomoči: 4 leta, do 31. marca 2007

Cilj pomoči: Preoblikovanje in razširitev malih in srednje velikih podjetij v nove industrije, ki se ukvarjajo z viri obnovljive energije, kot je uporaba lesa za ogrevanje. Pomoč pomaga pri nakupu osnovnih delovnih sredstev: namestitev bojlerjev, gradnja obratov za proizvodnjo (sekanje in sušenje lesa); namestitev sistema za mokro ogrevanje v določenih primerih (najvišja dotacija je omejena na 35 %); in gradnja kombiniranih obratov za proizvodnjo toplote in energije („CHP“).

Zadevni gospodarski sektor (sektorji): proizvodnja (nova in že obstoječa podjetja z zalogami energije in inženirji, ki se ukvarjajo z gretjem); gozdarstvo (s prodajo lesa majhnega premera); obdelava (sekanje in sušenje lesa, drevesa ali žagovine); prevoz in prenos.

Ime in naslov organa za dodeljevanje:

| Paul Finch |
| --- |
| Forestry Commission |
| Victoria Terrace |
| Aberystwyth |
| Ceredigion, SY23 2DQ |
| Tel.: (019 70) 62 58 66 |

Paul Finch

Forestry Commission

Victoria Terrace

Aberystwyth

Ceredigion, SY23 2DQ

Tel.: (019 70) 62 58 66

Št. pomoči: XS92/03

Država članica: Nemčija

Regija: Saška-Anhalt

Naziv sheme pomoči ali pri individualni pomoči ime upravičenega podjetja: Direktiva o dodelitvi pomoči za uporabo storitev svetovanja malih in srednje velikih podjetij v programu svetovalne pomoči Saške-Anhalta

Pravna podlaga: Mittelstandsfördergesetz des Landes Sachsen-Anhalt, vom 27. Juni 2001 (GVBl. LSA Nr. 27/2001)

Verwaltungsvorschriften zu § 44 der Landeshaushaltsordnung (VV-LHO, RdErl. des MF vom 9.8.1991, MBl. LSA S. 721, zuletzt geändert durch RdErl. des MF vom 1.2.2001, MBl. LSA S. 241)

Predvideni letni stroški sheme ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: 2,5 mio EUR

Intenzivnost pomoči: do 50 % upravičenih izdatkov

Trajanje sheme pomoči ali izplačilo individualne pomoči: do 31.12.2006

Cilj pomoči: Pomoč se nanaša na posebno svetovanje, s pomočjo katerega naj bi se podjetja razvijala naprej in izboljševala. Načrtovana pomoč se dodeli za upravičene izdatke.

Zadevni gospodarski sektorji: vsa gospodarska področja v skladu s členom 1(1) uredbe o izvzetju

Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Ministerium für Wirtschaft und Technologie des Landes Sachsen-Anhalt |
| --- |
| Hasselbachstraße 4 |
| D-39104 Magdeburg |

Ministerium für Wirtschaft und Technologie des Landes Sachsen-Anhalt

Hasselbachstraße 4

D-39104 Magdeburg

Drugi podatki: Prejemniki pomoči morajo predložiti običajna, po proračunskem pravu dežele Saška-Anhalt predpisana dokazila uporabi sredstev pomoči. V okviru letnega poročila je treba poročati o uspehu ukrepov in doseganju ciljev pomoči.

Številka pomoči: XS94/03

Država članica: Italija

Regija: Avtonomna pokrajina Trento

Naslov sheme pomoči: Pomoč podjetjem (mala in srednja podjetja) – ureditev sektorja (cestni prevoz)

Pravna podlaga: Legge Provinciale 12 luglio 1993 n. 17 e s.m.; relativo regolamento di attuazione approvata con delibera di Giunta provinciale n. 1664 di data 30 giugno 2000 e s.m., punto 1.1.3 „Disciplina settoriale“

Načrtovani letni izdatki po shemi: največ 100 000 EUR (letna proračunska sredstva)

Največja intenzivnost pomoči: Sektorska shema pomoči, vključena v shemo pomoči N 280/98, pomeni podaljšanje pomoči N 292/00. Postopek priglasitve je bil začet dne 10. aprila 2000, prot. 580/2000-D304/ES/pc. Dovoljenje je bilo izdano v pismu z dne 25. aprila 2001, prot. SG (2001) D/288167. Zadevna shema predvideva razne vrste pomoči.

Storitve prve pomoči z namenom skupnega vrednotenja podjetja, do 50 %.

Temeljne storitve z natančno analizo enega ali več področij podjetja, do 30 %.

Specialistične storitve z namenom pospešitve razvoja podjetja v smislu prisotnosti na trgu, organizacijske in tehnološke podobe, do 40 % odhodkov.

Specifične storitve, povezane s strateškimi smernicami, z namenom doseganja ciljev, ki jih določa pokrajinski razvojni načrt (kvaliteta podjetja, novo podjetništvo, usklajevanje), do 50 % pomoči za mala in do 45 % za srednja podjetja.

Naložbe (člen 4 Uredbe ES št. 70/2001) s strani konzorcijev malih in srednjih podjetij; v prvem primeru se naložbe podprejo v višini 15 %, v primeru srednjih podjetji pa z največjo intenzivnostjo 7,5 %.

Datum začetka izvajanja: 1. januar 2004.

Trajanje sheme pomoči: od 1. januarja 2004 do 31 decembra 2006.

Cilj pomoči: pomoč naložbam/svetovanjem za MSP, ki so dejavna na področju cestnega prevoza blaga za račun tretjih strank, in konzorcijem MSP, dejavnih na področju cestnega prevoza blaga za račun tretjih strank in konzorcijev.

Zadevni gospodarski sektor(-ji): cestni prevoz blaga za račun tretjih strank.

Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Provincia Autonoma di Trento |
| --- |
| Piazza Dante 15, |
| I-38100 Trento |
| Tel. (040) 377 24 22 |

Provincia Autonoma di Trento

Piazza Dante 15,

I-38100 Trento

Tel. (040) 377 24 22

Številka pomoči: XS95/03

Država pomoči: Italija

Regija: Avtonomna pokrajina Trento

Ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: C.T.A. Consorzio Trentino Autonoleggiatori (s sedežem v Trentu, ul. Brennero 182).

Pravna podlaga: Determinazione del Dirigente del Servizio Artigianato n. 313 del 7 agosto 2003 ai sensi della Legge provinciale 13 dicembre 1999, n. 6 „Interventi della Provincia autonoma di Trento per il sostegno dell'economia e della nuova imprenditorialità. Disciplina dei patti territoriali in modifica della legge provinciale 8 luglio 1996, n. 4 e disposizioni in materia di commercio“

Skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: Dodeljena pomoč znaša 112.500,00 eurov, ki se izplačuje v letnih obrokih za 5 let.

Največja intenzivnost pomoči:

| | 7,5 % stroška odobrene naložbe |
| --- | --- |

7,5 % stroška odobrene naložbe

| | načrtovana naložba: 1 964 122,04 eurov |
| --- | --- |

načrtovana naložba: 1 964 122,04 eurov

| | odobrena naložba: 1 500 000,00 eurov |
| --- | --- |

odobrena naložba: 1 500 000,00 eurov

| | dejanska vrednost olajšave: 112 500,00 eurov |
| --- | --- |

dejanska vrednost olajšave: 112 500,00 eurov

Datum začetka izvajanja: Pomoč je bila dodeljena z odlokom vodje Obrtne službe št. 313 z dne 7. avgusta 2003

Trajanje individualne pomoči: Predvideni datum za nakazilo zadnjega obroka: 31. december 2007

Cilj pomoči: Pomoč konzorciju podjetij za prevoz oseb (izposojevalnice avtomobilov) pri investiranju v gradnjo.

Zadevni gospodarski sektor: Transportne storitve

Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Provincia Autonoma di Trento |
| --- |
| Servizio Artigianato |
| via Trener, 3 |
| I-38100 Trento |

Provincia Autonoma di Trento

Servizio Artigianato

via Trener, 3

I-38100 Trento

Številka pomoči: XS97/03

Država članica: Združeno kraljestvo

Regija: Severovzhodna Anglija

Naslov programa pomoči ali ime podjetja, ki prejema posamezno pomoč: razširitev poslovnega posredništva v okrožju Tyne and Wear: Poslovna vez Tyne and Wear

Pravna podlaga: Single Programme- Regional Development Agencies Act 1998

Business Link – Section 11(1) of the Industrial Development Act 1982

Letni stroški, načrtovani s programom ali celoten znesek posamezne pomoči, odobrene podjetju: Državna pomoč, načrtovana v okviru programa, je

ERDF – 2003 – 1 097 350 GBP; 2004 – 4 965 511 GBP; 2005 – 4 873 364 GBP

Poslovna vez – 2003 – 35 742; 2004 – GBP 584 772; 2005 – GBP 602 328

enotni program – 2003 – GBP 269 301; 2004 – GBP 543 186; 2005 – GBP 662 857

Ta projekt bo usklajen tudi s pravilom de minimis. Zgoraj omenjeno financiranje se nanaša na celotno financiranje v okviru obeh izjem. Pomoč de minimis ne bo presegla 100 000 EUR v triletnem obdobju.

Najvišja intenzivnost pomoči: Posamezna mala in srednje velika podjetja bodo prejela subvencijo v višini do 50 % stroškov podpore s svetovanjem prek posrednika.

Datum začetka izvajanja:

Trajanje programa ali dodelitve posamezne pomoči: 4. avgust 2003–31. december 2005

Cilj pomoči: Projekt zagotovi subvencije novim in obstoječim podjetjem za nakup določene podpore s svetovanjem. Začetna faza projekta zajema diagnostično podporo za ugotavljanje potreb (delovanje te faze je v skladu s pravilom de minimis), druga faza pa zajema dostavo podpore s svetovanjem za mala in srednje velika podjetja prek posredniškega partnerstva v okrožju Tyne and Wear. Dostava v drugi fazi izpolnjuje zahteve za pomoč malim in srednje velikim podjetjem, ker je to storitev zunanjih svetovalcev, in je zato tudi dovoljena subvencija v višini največ 50 % stroškov podpore s svetovanjem.

Zadevni gospodarski sektor (sektorji): Industrija, upravičena do pomoči, brez poseganja posebnih pravil glede državne pomoči v določenih sektorjih – člen 1(2) Uredbe o skupinski izjemi za mala in srednje velika podjetja

Ime in naslov organa za dodeljevanje:

| kontaktna oseba ESSR – Neil McGuinness |
| --- |
| European Programmes Secretariat |
| Government Office for the North East |
| Wellbar House |
| Gallowgate |
| Newcastle Upon Tyne |
| Tyne and Wear – NE1 4TD |

kontaktna oseba ESSR – Neil McGuinness

European Programmes Secretariat

Government Office for the North East

Wellbar House

Gallowgate

Newcastle Upon Tyne

Tyne and Wear – NE1 4TD

| sponzorska kontaktna oseba – John Scott |
| --- |
| Business Link Tyne and Wear |
| Business and Innovation Centre |
| Wearfield |
| Sunderland Enterprise Park (east) |
| Sunderland |
| Tyne and Wear |
| SR5 2TA |

sponzorska kontaktna oseba – John Scott

Business Link Tyne and Wear

Business and Innovation Centre

Wearfield

Sunderland Enterprise Park (east)

Sunderland

Tyne and Wear

SR5 2TA

Številka pomoči: XS101/03

Država članica: Italija

Regija: Umbrija

Naslov sheme pomoči: Pomoč za pridobivanje tehničnih storitev, tip A: merila za certificiranje sistemov za upravljanje kakovosti, varstvo okolja, varnost in etično ravnanje.

Pravna podlaga: Legge regionale 12 novembre 2002, n. 21; DGR 11 giugno 2003, n. 778.

Načrtovani letni izdatki po shemi pomoči: 900 000,00 € na leto.

Najvišja intenzivnost pomoči: 50 % letnih izdatkov.

Datum začetka izvajanja: Datum objave razpisa: 9. julij 2003. Dodelitev podpore je mogoča le na podlagi ustrezne vloge MSP s področja industrije, obrti, trgovine, turizma, storitev in socialno tržnega gospodarstva ter izključno za stroške, nastale po datumu predložitve vloge.

Trajanje sheme: zakon št. 12/2002 ne določa končnega roka za dodelitev subvencij. Na območjih, zajetih v program Obiettivo 2 in na tistih zunaj njega bo Dežela Umbrija v obdobju veljavnosti Docup Ob.2 (2000–2006) spoštovala roke iz Uredbe ES 1260/99.

Cilj pomoči: podpora MSP iz Dežele Umbrija pri pridobivanju praktičnih storitev. Finančna pomoč je zlasti namenjena pridobivanju storitev za uvedbo/izboljšavo certificiranih sistemov za upravljanje, lahko tudi med seboj povezanih, kar zadeva kakovost, varstvo okolja, varnost na delovnem mestu in socialno odgovornost.

Zadevni gospodarski sektor (ali sektorji): vsi gospodarski sektorji, vključno s socialno tržnim gospodarstvom, storitveni sektor z nekaterimi omejitvami; so pa izrecno izključeni ti sektorji

Rudarstvo (Oddelek 13 v klasifikaciji Italijanskega Statističnega Zavoda (ISTAT) iz leta 1991) in železarstvo kot v Prilogi št. 1 k Pogodbi ESPJ;

ladjedelništvo – graditev in popravljanje ladij;

Proizvodnja umetnih vlaken;

Podjetja, ki delujejo na kmetijskoindustrijskih področjih, navedenih v oddelkih 15 in 16, razdelek D, podrazdelek DA, v klasifikaciji Italijanskega Statističnega Zavoda (ISTAT) iz leta 1991, kot sledi:

| — | 15.1, 15.2, 15.3, 15.4 vsi razredi in kategorije; |
| --- | --- |

—

15.1, 15.2, 15.3, 15.4 vsi razredi in kategorije;

| — | 15.5 ves razred 15.51; |
| --- | --- |

—

15.5 ves razred 15.51;

| — | 15.6 in 15.7 vsi razredi in kategorije; |
| --- | --- |

—

15.6 in 15.7 vsi razredi in kategorije;

| — | 15.8 razred 15.83 in kategorija 15.89.3; |
| --- | --- |

—

15.8 razred 15.83 in kategorija 15.89.3;

| — | 15.9 razredi 15.91, 15.92, 15.93, 15.94, 15.95, 15.97; |
| --- | --- |

—

15.9 razredi 15.91, 15.92, 15.93, 15.94, 15.95, 15.97;

| — | 16.0 v celoti. |
| --- | --- |

—

16.0 v celoti.

Ime in naslov organa, ki dodeljuje pomoč:

| Regione dell'Umbria – Giunta Regionale |
| --- |
| Servizio X Politiche per l'offerta pubblica dei servizi alle imprese e diffusione dell'innovazione e della ricerca |
| Via Mario Angeloni, 61 |
| I-06184 Perugia |
| tel. (0039) 07 55 04 57 65 |
| telefax (0039) 07 55 04 55 68 |
| E-mail: innovazione@regione.umbria.it |

Regione dell'Umbria – Giunta Regionale

Servizio X Politiche per l'offerta pubblica dei servizi alle imprese e diffusione dell'innovazione e della ricerca

Via Mario Angeloni, 61

I-06184 Perugia

tel. (0039) 07 55 04 57 65

telefax (0039) 07 55 04 55 68

E-mail: innovazione@regione.umbria.it

Številka pomoči: XS105/03

Država članica: Italija

Regija: Avtonomna dežela Furlanija – Julijska krajina.

Naslov sheme pomoči: Financiranje storitev svetovanja za MSP za razvojne projekte in promocijo obrtnih okolišev.

Pravna podlaga: Decreto del Presidente della Regione n. 0198/Pres di data 17 giugno 2003.

Načrtovani letni izdatki po shemi:

| | Leto 2003: 50 000,00 € |
| --- | --- |

Leto 2003: 50 000,00 €

| | Leto 2004: 100 000,00 € |
| --- | --- |

Leto 2004: 100 000,00 €

Največja intenzivnost pomoči: Pomoč temelji na prispevku, ki se nakaže na račun MSP v višini 50 % bruto ekvivalenta dotacije stroškov za storitev svetovanja.

Datum začetka izvajanja: Od dneva objave v Uradnem listu dežele. Ukrepi ne bodo začeli pred 30. 10. 2003.

Trajanje sheme: Do 30.6.2007

Cilj pomoči: Ovrednotenje obrtnih okolišev kot okvira gospodarsko-zaposlitvenega razvoja in prizorišča lokalnih promocijskih in koordinacijskih pobud z obrtniškega področja, ustvarjanje optimalnih razmer za uporabo človeških in proizvodnih tehničnih virov, ki so ali utegnejo biti na voljo znotraj okoliša.

Naslovniki: konzorciji in konzorcijske družbe, tudi v zadružni obliki, ki ustrezajo opredelitvi majhnih in srednje velikih podjetij v smislu Priporočila Komisije 96/280/ES z dne 3. aprila 1996.

Zadevni gospodarski sektorji: Vsi sektorji, razen dejavnosti, povezanih s proizvodnjo, predelavo ali trženjem proizvodov, ki so našteti v Prilogi I k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti.

Ime in naslov organa, ki odobri pomoč:

| Direzione regionale dell'artigianato e della cooperazione |
| --- |
| Servizio per lo sviluppo dell'artigianato |
| Via Giulia, 75/1 |
| I-34100 Trieste |
| Telefon: (040) 377 48 22 |
| Fax: (040) 377 48 10 |
| e.mail: dir.art.coop@regione.fvg.it |

Direzione regionale dell'artigianato e della cooperazione

Servizio per lo sviluppo dell'artigianato

Via Giulia, 75/1

I-34100 Trieste

Telefon: (040) 377 48 22

Fax: (040) 377 48 10

e.mail: dir.art.coop@regione.fvg.it

Drugi podatki: Program se izvaja skladno z uredbo ES 70/2001 z dne 12. januarja 2001.

Deželna oblasti se obvezujejo spremeniti s 1. 1. 2005 opredelitev majhnih in srednje velikih podjetij, kot določa Priporočilo Evropske komisije z dne 6. 5. 2003 o opredelitvi majhnih, srednje velikih in mikro podjetij, objavljeno v UL ES L 124 z dne 20.5.2003.

Številka pomoči: XS120/03

Država članica: Italija

Regija: Piemont

Naslov sheme pomoči: Avtomatske davčne spodbude v podporo proizvodni bazi.

Pravna podlaga:

| — | Legge n. 341/95 e s.m. e i. di cui alla legge n. 266/97; |
| --- | --- |

—

Legge n. 341/95 e s.m. e i. di cui alla legge n. 266/97;

| — | Decreto legislativo n. 112/98, art. 19; |
| --- | --- |

—

Decreto legislativo n. 112/98, art. 19;

| — | Decreto legislativo n. 123/98; |
| --- | --- |

—

Decreto legislativo n. 123/98;

| — | Nařízení (ES) č. 70 ze dne 12.1.2001; |
| --- | --- |

—

Nařízení (ES) č. 70 ze dne 12.1.2001;

| — | Delibera di Giunta Regionale n. 109 – 10275 dell'1.8.2003. |
| --- | --- |

—

Delibera di Giunta Regionale n. 109 – 10275 dell'1.8.2003.

Načrtovani letni izdatki po shemi

| | Leto 2003: 34 500 000 eurov |
| --- | --- |

Leto 2003: 34 500 000 eurov

| | Leto 2004: 45 000 000 eurov |
| --- | --- |

Leto 2004: 45 000 000 eurov

| | Leto 2005: 45 000 000 eurov |
| --- | --- |

Leto 2005: 45 000 000 eurov

| | Leto 2006: 45 000 000 eurov |
| --- | --- |

Leto 2006: 45 000 000 eurov

Največja intenzivnost pomoči: Za materialne kot tudi za nematerialne naložbe in svetovanje je načrtovana intenzivnost pomoči v višini 8 % neto ekvivalenta dotacije + 10 % bruto ekvivalent dotacije za majhna podjetja ter 8 % neto ekvivalent dotacije + 6 % bruto ekvivalent dotacije za srednje velika podjetja, če so njihove proizvodne enote v predelih na območju dežele iz črke c) odstavka 3 člena 87; za majhna in srednje velika podjetja, katerih proizvodne enote so v drugih predelih na območju dežele, znaša intenzivnost pomoči 15 % bruto ekvivalenta dotacije za majhna podjetja in 7,5 % bruto ekvivalenta dotacije za srednje velika podjetja.

Skladno s členom 6 Uredbe ES št. 70 z dne 12.1.2001 ne bodo dodeljene individualne pomoči z visokimi zneski.

Datum začetka izvajanja: Od 27.10.2003 (vsekakor ne bo nakazana nobena pomoč, dokler Komisije ne prejme tega povzetka).

Trajanje sheme: Do 31.12.2006

Cilj pomoči: Pomoč olajšuje v obliki davčnega bonusa imobilizacijo materialnih in nematerialnih sredstev pri pobudah v zvezi z ustvarjanjem novega obrata, širitvi, posodobitvi, prenovi, reorganizaciji reaktivaciji in premestitvi proizvodnih proizvodnih enot na celotnem območju dežele.

Zadevni gospodarski sektorji: MSP, ki imajo proizvodne enote na območju dežele in delujejo

v sektorju rudarstva, lahke industrije, proizvodnje in distribucije električne energije, plina in vode, v gradbenem sektorju iz sekcij C, D, E, F „klasifikacije gospodarskih dejavnosti ISTAT (Zveznega zavoda za statistiko) 1991“. Sekcije, upravičene do pomoči iz podsekcij DA, so naslednje: 15.5.2; 15.81.1; 15.81.2; 15.82; 15.85; 15.88; 15.89.1; 15.89.2; 15.96; 15.98; 15.99. Prav tako so upravičena do pomoči tudi podjetja, ki delujejo

v sektorju telekomunikacije;

v storitvenih dejavnostih, ki so potencialno naravnane na pozitivno vplivanje na razvoj prej navedenih proizvodnih dejavnosti.

Shema upošteva vsa izvzetja in omejitve po predpisih Skupnosti za železarstvo, ladjedelništvo, umetna vlakna, avtomobilsko industrijo, prevoz.

Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Regione Piemonte |
| --- |
| Direzione Industria |
| Via Pisano, n. 6 |
| I-10152 Torino |

Regione Piemonte

Direzione Industria

Via Pisano, n. 6

I-10152 Torino

Drugi podatki: Shema pomoči ne zadeva dejavnosti, ki so povezane z izvozom, kar pomeni, da ne gre za pomoč, ki je neposredno povezana z izvoženimi količinami, z vzpostavljanjem in vodenjem distribucijske mreže ali z drugimi tekočimi izdatki, povezanimi z izvozno dejavnostjo, in ni povezana s preferenčno rabo domačih proizvodov glede na uvožene.

Prav tako shema pomoči ne zadeva dejavnosti proizvodnje, predelave in pospeševanja prodaje proizvodov iz priloge I k Pogodbi.

Do pomoči so upravičeni samo tisti izdatki, nastali po predložitvi vloge za pomoč.

Storitve svetovanje, ki so upravičene do olajšav, niso trajni in občasni, niti povezani z z običajnimi izdatki delovanja podjetja.

Št. pomoči: XS131/03

Država članica: Italija

Regija: Kalabrija

Naslov sheme pomoči: Pomoč za obstoječe integrirane projekte posodabljanja turističnih kapacitet, ki jih spodbujajo majhna in srednja podjetja

Ukrep 4.4 Dejavnost a) Kalabrijski regionalni program delovanja 2000–2006

Pravna podlaga:

| — | Legge regionale n. 7/2001 art. 31 quater |
| --- | --- |

—

Legge regionale n. 7/2001 art. 31 quater

| — | Decisione C.E. dell'8 agosto 2000 n. 2345 |
| --- | --- |

—

Decisione C.E. dell'8 agosto 2000 n. 2345

| — | Deliberazione di Giunta regionale n. 398 del 14.5.2002 |
| --- | --- |

—

Deliberazione di Giunta regionale n. 398 del 14.5.2002

Načrtovani letni izdatki:

| | Skupni proračun v višini 48 000 000 EUR razčlenjen kot sledi






  — | tip 4.4.a.1 (posodabljanje hotelskih in ne-hotelskih struktur): 45 000 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

Skupni proračun v višini 48 000 000 EUR razčlenjen kot sledi

—

tip 4.4.a.1 (posodabljanje hotelskih in ne-hotelskih struktur): 45 000 000 EUR;

| — | tip 4.4.a.2 (posodabljanje socialnih prenočišč): 3 000 000 EUR; |
| --- | --- |

—

tip 4.4.a.2 (posodabljanje socialnih prenočišč): 3 000 000 EUR;

| | Načrtovani izdatki 2003: 9 600 000 EUR |
| --- | --- |

Načrtovani izdatki 2003: 9 600 000 EUR

| | Načrtovani izdatki 2004: 12 800 000 EUR |
| --- | --- |

Načrtovani izdatki 2004: 12 800 000 EUR

| | Načrtovani izdatki 2005: 12 800 000 EUR |
| --- | --- |

Načrtovani izdatki 2005: 12 800 000 EUR

| | Načrtovani izdatki 2006: 12 800 000 EUR |
| --- | --- |

Načrtovani izdatki 2006: 12 800 000 EUR

Največja intenzivnost pomoči: Lastni vložek v znesku 50 % upravičenih izdatkov, najvišji znesek ne presega 75 % neto investicijske vrednosti.

Datum začetka izvajanja:

Trajanje sheme:

Cilj pomoči: Cilj pomoči je posodobitev turističnih kapacitet regije Kalabrija z izboljšanjem kakovosti in značilnosti obstoječih nastanitev v regiji (pa tudi izgradnja dodatnih struktur in pomožnih storitev).

Financiranje je namenjeno projektom povečanja, izboljševanja in posodabljanja struktur v sektorju.

Projekti, upravičeni do pomoči, so sestavljeni iz organsko in operativno neodvisnih investicijskih programov, med katerimi so vsi sposobni dosegati predlagane proizvodne, gospodarske in zaposlitvene cilje.

Zadevni gospodarski sektorji: Turizem, z izjemo ukrepov v sektorju kmečkega in podeželskega turizma, ki ga financira EKUJS.

Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Regione Calabria (sede legale) |
| --- |
| Via Massara, n. 2 |
| I-88100 Catanzaro |

Regione Calabria (sede legale)

Via Massara, n. 2

I-88100 Catanzaro

---

| 23.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 181/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 181/10

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.3762 – Apax/Travelex)

(2005/C 181/03)

(Besedilo velja za EGP)

Dne 16. junija 2005 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij. |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij.

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32005M3762. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32005M3762. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 23.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 181/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 181/11

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.3764 – Belgacom/Swisscom/JV)

(2005/C 181/04)

(Besedilo velja za EGP)

Dne 19. maja 2005 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij. |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij.

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32005M3764. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32005M3764. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 23.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 181/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 181/12

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.3783 – TPG/British Vita)

(2005/C 181/05)

(Besedilo velja za EGP)

Dne 6. junija 2005 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij. |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij.

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32005M3783. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32005M3783. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

| 23.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 181/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 181/13

---

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov o vizumih za kratkoročno prebivanje med državami članicami (KOM(2004) 835 končno)

(2005/C 181/06)

EVROPSKI NADZORNIK ZA VARSTVO PODATKOV JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 286 Pogodbe,

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti člena 8 Listine,

ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 45/2001/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov in zlasti člena 41 Uredbe,

ob upoštevanju prošnje za mnenje v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001, ki jo je 25. januarja 2005 prejel od Komisije –

SPREJEL NASLEDNJE MNENJE:

1.   UVOD

1.1.   Uvodne opombe

Vzpostavitev Vizumskega informacijskega sistema (VIS) je pomemben del skupne vizumske politike EU in je bila predmet več med seboj prepletenih instrumentov.

| — | Aprila 2003 je bila pripravljena študija izvedljivosti (1) VIS, ki jo je naročila Komisija. |
| --- | --- |

—

Aprila 2003 je bila pripravljena študija izvedljivosti (1) VIS, ki jo je naročila Komisija.

| — | Septembra 2003 je Komisija predlagala spremembo (2) prejšnje uredbe, ki je določala enotno obliko za vizume. Glavni cilj pri novi obliki za vizume je bila uvedba biometričnih podatkov (podoba obraza in dva prstna odtisa). Ti biometrični podatki bi bili shranjeni na mikročipu. |
| --- | --- |

—

Septembra 2003 je Komisija predlagala spremembo (2) prejšnje uredbe, ki je določala enotno obliko za vizume. Glavni cilj pri novi obliki za vizume je bila uvedba biometričnih podatkov (podoba obraza in dva prstna odtisa). Ti biometrični podatki bi bili shranjeni na mikročipu.

| — | Junija 2004 se je s sklepom (3) Sveta sprožil postopek gradnje Vizumskega informacijskega sistema, ki je pravna podlaga za njegovo vključitev v proračun EU. Ta sklep je predlagal vzpostavitev centralne podatkovne baze s podatki v zvezi z vlogami za izdajo vizuma ter načrtoval „komitološki“ proces, z namenom upravljanja tehnološkega razvoja VIS. |
| --- | --- |

—

Junija 2004 se je s sklepom (3) Sveta sprožil postopek gradnje Vizumskega informacijskega sistema, ki je pravna podlaga za njegovo vključitev v proračun EU. Ta sklep je predlagal vzpostavitev centralne podatkovne baze s podatki v zvezi z vlogami za izdajo vizuma ter načrtoval „komitološki“ proces, z namenom upravljanja tehnološkega razvoja VIS.

Decembra 2004 je Komisija sprejela predlog uredbe v zvezi z VIS in izmenjavo podatkov o vizumih za kratkoročno prebivanje (4) med državami članicami (v nadaljnjem besedilu: „predlog“), ki je predmet tega mnenja. Predlogu je priložena študija Razširjene ocene vplivov (5) (v nadaljevanju: „EIA“).

Kakor je navedeno v obrazložitvenem memorandumu, bodo kljub temu za dopolnitev te uredbe potrebni novi pravni instrumenti, zlasti za:

| — | spremembo Skupnih konzularnih navodil o vizumih za diplomatske misije in konzularna predstavništva schengenskih držav (v nadaljnjem besedilu „Skupna konzularna navodila“), ki se nanašajo na uvedbo biometričnih podatkov v postopke; |
| --- | --- |

—

spremembo Skupnih konzularnih navodil o vizumih za diplomatske misije in konzularna predstavništva schengenskih držav (v nadaljnjem besedilu „Skupna konzularna navodila“), ki se nanašajo na uvedbo biometričnih podatkov v postopke;

| — | razvoj novega mehanizma za izmenjavo podatkov z Irsko in Združenim kraljestvom; |
| --- | --- |

—

razvoj novega mehanizma za izmenjavo podatkov z Irsko in Združenim kraljestvom;

| — | izmenjavo podatkov v zvezi z vizumi za dolgoročno prebivanje. |
| --- | --- |

—

izmenjavo podatkov v zvezi z vizumi za dolgoročno prebivanje.

Kakor je odločil Svet za pravosodje in notranje zadeve dne 5. in 6. junija 2003 in kakor je opisano v členu 1(2) sklepa prej omenjenega Sveta iz junija 2004, bo VIS zasnovan na centralizirani arhitekturi, ki se sestoji iz podatkovne baze, kjer se bodo shranjevali podatki o vlogah za izdajo vizumov: centralni vizumski informacijski sistem (CS-VIS) in nacionalni vmesnik (NI-VIS), ki se nahaja v državah članicah. Države članice imenujejo (6) centralni nacionalni organ, ki bo povezan z nacionalnim vmesnikom in preko katerega bodo imeli pooblaščeni organi držav članic dostop do CS-VIS.

1.2.   Glavni elementi predloga z vidika varstva podatkov

Cilj predloga je izboljšanje upravljanja skupne vizumske politike z vzpostavitvijo centralne podatkovne baze za učinkovitejšo izmenjavo podatkov med državami članicami. Uredba načrtuje vpeljavo biometričnih podatkov (fotografije in prstnih odtisov) v postopek obdelave vloge ter njihovo shranjevanje v centralni podatkovni bazi.

Biometrični podatki se lahko uporabijo tudi v vizumskih nalepkah, kakor je bilo predvideno v predlogu spremenjene uredbe Komisije v zvezi z enotno obliko vizumov ob vpeljavi fotografije in prstnega odtisa, ki sta shranjena na mikročipu (pričakuje se sklep Sveta, ki bo temeljil na analizi, ki je v teku).

Predlog do potankosti opisuje različne postopke obdelave podatkov (vnos, sprememba, izbris in uporaba) ter razne podatke, ki jih je treba dodati v VIS, odvisno od statusa vloge (sprejeta, zavrnjena, itd.).

Predlog določa petletno obdobje hrambe podatkov, ki se navezujejo na posamezno prošnjo.

Predlog vsebuje omejen seznam pristojnih organov – sem ne sodijo organi, pristojni za izdajo vizumov –, ki bodo imeli dostop do VIS, ter določa dostopne pravice, ki jih bodo dobili:

| — | pristojni organi za izvajanje kontrol vizumov na zunanjih mejah in na ozemlju države članice |
| --- | --- |

—

pristojni organi za izvajanje kontrol vizumov na zunanjih mejah in na ozemlju države članice

| — | pristojni organi za priseljevanje |
| --- | --- |

—

pristojni organi za priseljevanje

| — | pristojni organi za azil |
| --- | --- |

—

pristojni organi za azil

V opisu delovanja VIS in nanj se nanašajočih odgovornosti se v predlogu poudarja, naj Komisija predela podatke VIS v imenu držav članic. Opisuje potrebo po uporabi evidenc obdelave podatkov, z namenom zagotoviti varnost podatkov, ter navaja posamezne odgovornosti za zagotovitev omenjene stopnje varnosti.

Predlog vsebuje poglavje o varstvu podatkov, pri čemer je podrobno opisana vloga nacionalnih organov, kakor tudi vloga Evropskega nadzornika za varstvo podatkov (v nadaljnjem besedilu: „EDPS“).

Predlog zaupa tehnično izvedbo VIS ter izbor potrebne tehnologije odboru, ki ga določa člen 5(1) Uredbe (ES) št. 2424/2001 o razvoju druge generacije Schengenskega informacijskega sistema (SIS II).

V prilogi predloga se nahaja razširjena ocena vplivov VIS, ki jo je naročila Komisija ter pripravil EPEC. Ocena se zaključi z ugotovitvijo, da je uporaba VIS ob podpori biometričnih podatkov trenutno najboljša rešitev za izboljšanje skupne vizumske politike.

2.   USTREZNI OKVIR

Predlog bo močno vplival na zasebnost in druge temeljne pravice posameznikov, zato ga je treba preveriti v skladu z načeli varstva podatkov. Glavne referenčne točke za naš pregled so naslednje.

| — | Spoštovanje zasebnega življenja je v Evropi zagotovljeno že od sprejetja Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin leta 1950 (v nadaljnjem besedilu: „ECHR“) s strani Sveta Evrope. Člen 8 ECHR določa „pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja“.
  V skladu s členom 8(2) je vsako vmešavanje s strani javne oblasti v izvrševanje te pravice dovoljeno le, če je to „določeno z zakonom“ in „nujno v demokratični družbi“ za zaščito pomembnih interesov. V sodni praksi Evropskega sodišča za človekove pravice so zaradi teh pogojev nastale dodatne potrebe na področju kakovosti pravne podlage za vmešavanje, sorazmernosti vsakega ukrepa ter potrebe po ustreznih nadzornih ukrepih za preprečevanje zlorabe.
  V Konvenciji o varstvu podatkov, sprejeti s strani Sveta Evrope leta 1981, so zabeležena temeljna načela za varstvo posameznikov, zlasti kar zadeva obdelavo osebnih podatkov. |
| --- | --- |

—

Spoštovanje zasebnega življenja je v Evropi zagotovljeno že od sprejetja Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin leta 1950 (v nadaljnjem besedilu: „ECHR“) s strani Sveta Evrope. Člen 8 ECHR določa „pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja“.

V skladu s členom 8(2) je vsako vmešavanje s strani javne oblasti v izvrševanje te pravice dovoljeno le, če je to „določeno z zakonom“ in „nujno v demokratični družbi“ za zaščito pomembnih interesov. V sodni praksi Evropskega sodišča za človekove pravice so zaradi teh pogojev nastale dodatne potrebe na področju kakovosti pravne podlage za vmešavanje, sorazmernosti vsakega ukrepa ter potrebe po ustreznih nadzornih ukrepih za preprečevanje zlorabe.

V Konvenciji o varstvu podatkov, sprejeti s strani Sveta Evrope leta 1981, so zabeležena temeljna načela za varstvo posameznikov, zlasti kar zadeva obdelavo osebnih podatkov.

| — | Nedavno bila določena pravica do spoštovanja zasebnega življenja ter varstvo osebnih podatkov v členih 7 in 8 Listine o temeljnih pravicah Evropske Unije, ki je postala sestavni del Dela II nove Ustave EU.
  V skladu s členom 52 Listine se priznava, da so te pravice lahko omejene, pod pogojem, da so izpolnjeni podobni pogoji, kakršni veljajo v skladu s členom 8 ECHR. Te pogoje je treba upoštevati, kadar koli se ocenjuje predlog za morebitno vmešavanje. |
| --- | --- |

—

Nedavno bila določena pravica do spoštovanja zasebnega življenja ter varstvo osebnih podatkov v členih 7 in 8 Listine o temeljnih pravicah Evropske Unije, ki je postala sestavni del Dela II nove Ustave EU.

V skladu s členom 52 Listine se priznava, da so te pravice lahko omejene, pod pogojem, da so izpolnjeni podobni pogoji, kakršni veljajo v skladu s členom 8 ECHR. Te pogoje je treba upoštevati, kadar koli se ocenjuje predlog za morebitno vmešavanje.

Danes so v zakonodaji EU osnovna pravila o varstvu podatkov zapisana v:

| — | Direktivi 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, str. 31). Ta direktiva bo v nadaljnjem besedilu imenovana „Direktiva 95/46/ES“. Direktiva natančno določa načela, ki bodo merilo za preverjanje predloga v tolikšni meri, v kolikšni zadeva države članice. To je zlasti pomembno, ker se bo predlog uporabljal skupaj z nacionalno zakonodajo, ki bo direktivi zagotovila učinkovitost. Učinkovitost predlaganih določb in nadzornih ukrepov bo torej odvisna od učinkovitosti te kombinacije v vsakem posameznem primeru. |
| --- | --- |

—

Direktivi 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, str. 31). Ta direktiva bo v nadaljnjem besedilu imenovana „Direktiva 95/46/ES“. Direktiva natančno določa načela, ki bodo merilo za preverjanje predloga v tolikšni meri, v kolikšni zadeva države članice. To je zlasti pomembno, ker se bo predlog uporabljal skupaj z nacionalno zakonodajo, ki bo direktivi zagotovila učinkovitost. Učinkovitost predlaganih določb in nadzornih ukrepov bo torej odvisna od učinkovitosti te kombinacije v vsakem posameznem primeru.

| — | Uredbi (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, str. 1). Ta uredba bo v nadaljnjem besedilu imenovana „Uredba 45/2001“. Določa podobna načela kakor Direktiva 95/46/ES ter je v zvezi s tem pomembna v tolikšni meri, v kolikšni bo predlog vplival na dejavnosti Komisije, skupaj z določbami Uredbe. Zato je treba tudi tej kombinaciji posvetiti nekaj pozornosti. |
| --- | --- |

—

Uredbi (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, str. 1). Ta uredba bo v nadaljnjem besedilu imenovana „Uredba 45/2001“. Določa podobna načela kakor Direktiva 95/46/ES ter je v zvezi s tem pomembna v tolikšni meri, v kolikšni bo predlog vplival na dejavnosti Komisije, skupaj z določbami Uredbe. Zato je treba tudi tej kombinaciji posvetiti nekaj pozornosti.

Direktiva 95/46/ES in Uredba 45/2001 se morata brati skupaj z drugimi instrumenti. Drugače povedano, direktivo in uredbo si je treba razlagati v luči temeljnih pravic v tolikšni meri, v kolikšni se dotikata osebnih podatkov, zaradi katerih se lahko kratijo temeljne svoboščine, zlasti pravica do zasebnosti. To sledi tudi iz sodne prakse Evropskega sodišča. (7)

| — | EDPS bo v svojo analizo vključil tudi Mnenje št. 7/2004 z dne 11. avgusta 2004 v zvezi s členom 29 Delovne skupine za varstvo podatkov (8)„v zvezi z vključitvijo biometričnih podatkov v dovoljenja za prebivanje in vizume, ob upoštevanju vzpostavitve Evropskega vizumskega informacijskega sistema (VIS).“ V tem mnenju je delovna skupina izrazila skrbi v zvezi z več elementi predloga. EDPS bo preveril, ali so bile pri predlogu te skrbi upoštevane in kako so bile upoštevane. |
| --- | --- |

—

EDPS bo v svojo analizo vključil tudi Mnenje št. 7/2004 z dne 11. avgusta 2004 v zvezi s členom 29 Delovne skupine za varstvo podatkov (8)„v zvezi z vključitvijo biometričnih podatkov v dovoljenja za prebivanje in vizume, ob upoštevanju vzpostavitve Evropskega vizumskega informacijskega sistema (VIS).“ V tem mnenju je delovna skupina izrazila skrbi v zvezi z več elementi predloga. EDPS bo preveril, ali so bile pri predlogu te skrbi upoštevane in kako so bile upoštevane.

3.   ANALIZA PREDLOGA

3.1.   Splošno

EDPS priznava, da je za nadaljnji razvoj skupne vizumske politike potrebna učinkovita izmenjava ustreznih podatkov. Eden izmed mehanizmov, ki lahko zagotovi nemoten pretok informacij, je VIS. Toda tak nov instrument je treba omejiti na zbiranje in izmenjavo podatkov, kolikor sta takšno zbiranje in izmenjava potrebna za razvoj skupne vizumske politike ter sorazmerna s tem ciljem.

Vzpostavitev VIS lahko ugodno učinkuje na druge zakonite javne interese, kar pa ne spreminja namena VIS. Omejen namen sistema je ključnega pomena pri določanju legitimne vsebine ter uporabe sistema, posledično tudi pri podeljevanju pravice do dostopa do VIS (ali delov njegovih podatkov) organom držav članic za namene zakonitih javnih interesov.

Predlog poleg tega dejansko uvaja uporabo biometričnih podatkov v VIS. EDPS se zaveda prednosti uporabe biometričnih podatkov, vendar izpostavlja močan vpliv uporabe takšnih podatkov ter predlaga vnos strogih nadzornih ukrepov pri uporabi biometričnih podatkov.

To mnenje je treba brati ob upoštevanju teh glavnih pomislekov. Poudarjeno je, da bi bilo treba trenutno mnenje omeniti v preambuli uredbe pred uvodnimi izjavami („ob upoštevanju mnenja ...“).

3.2.   Namen

Namen VIS je ključnega pomena tako v luči člena 8 ECHR kot splošnega okvirja varstva podatkov. V skladu s členom 6 Direktive 95/46/ES morajo biti osebni podatki „zbrani za določene, izrecne ter zakonite namene in se ne smejo naprej obdelovati na način, ki je nezdružljiv s temi nameni.“ Le z jasno opredelitvijo namenov se bosta lahko pravilno ocenila sorazmernost in natančnost obdelave osebnih podatkov, kar je ključnega pomena zaradi oblike podatkov (vključno z biometričnimi podatki) in razsežnosti načrtovanega postopka obdelave.

Namen VIS je izrecno naveden v členu 1(2) predloga:

„VIS bo z olajšanjem izmenjave podatkov o vlogah za izdajo vizumov in spremljajočih sklepov med državami članicami izboljšal upravljanje skupne vizumske politike, konzularno sodelovanje in posvetovanje med centralnimi konzularnimi oblastmi.“

Zato morajo biti vsi elementi VIS potrebni in sorazmerni instrumenti za doseganje tega cilja v interesu skupne vizumske politike.

Zato morajo biti vsi elementi VIS potrebni in sorazmerni instrumenti za doseganje tega cilja v interesu skupne vizumske politike.

V členu 1(2) predloga so navedene tudi dodatne prednosti izboljšanja vizumske politike kot npr.:

| (a) | preprečevanje groženj notranji varnosti, |
| --- | --- |

(a)

preprečevanje groženj notranji varnosti,

| (b) | lajšanje boja proti goljufijam, |
| --- | --- |

(b)

lajšanje boja proti goljufijam,

| (c) | lajšanje kontrol na zunanjih mejnih prehodih. |
| --- | --- |

(c)

lajšanje kontrol na zunanjih mejnih prehodih.

EDPS te elemente obravnava kot primere pozitivnih posledic vzpostavitve VIS in izboljšanja skupne vizumske politike, ne pa kot samostojne namene.

Iz tega lahko na tej stopnji sklepamo na dve glavni posledici:

| — | EDPS se zaveda, da organi pregona želijo pridobiti pravico do dostopa do VIS; v zvezi s tem so bili dne 7. marca 2005 sprejeti sklepi Sveta. Ker je namen VIS izboljšanje skupne vizumske politike, je treba omeniti, da rutinski dostop organov pregona ne bi bil v skladu s tem namenom. Medtem ko bi bil v skladu s členom 13 Direktive 95/46/ES tak dostop lahko odobren na ad hoc osnovi, v posebnih okoliščinah in v odvisnosti od ustreznih nadzornih ukrepov, se sistematični dostop ne sme dovoliti.
  Bolj splošno povedano je ocena sorazmernosti in potrebe ključnega pomena, če se bodo v prihodnje sprejemale odločitve o tem, ali se določenim drugim oblastem dovoli dostop do VIS. Naloge, za katere je odobren dostop, se morajo ujemati z nameni VIS. |
| --- | --- |

—

EDPS se zaveda, da organi pregona želijo pridobiti pravico do dostopa do VIS; v zvezi s tem so bili dne 7. marca 2005 sprejeti sklepi Sveta. Ker je namen VIS izboljšanje skupne vizumske politike, je treba omeniti, da rutinski dostop organov pregona ne bi bil v skladu s tem namenom. Medtem ko bi bil v skladu s členom 13 Direktive 95/46/ES tak dostop lahko odobren na ad hoc osnovi, v posebnih okoliščinah in v odvisnosti od ustreznih nadzornih ukrepov, se sistematični dostop ne sme dovoliti.

rutinski dostop organov pregona ne bi bil v skladu s tem namenom.

ad hoc

Bolj splošno povedano je ocena sorazmernosti in potrebe ključnega pomena, če se bodo v prihodnje sprejemale odločitve o tem, ali se določenim drugim oblastem dovoli dostop do VIS. Naloge, za katere je odobren dostop, se morajo ujemati z nameni VIS.

| — | Izrecna omemba „preprečevanja groženj notranji varnosti vsake države članice“ v (a) ni posrečena. Glavne prednosti VIS bodo preprečevanje goljufij in trgovanja z vizumi (boj proti goljufijam je tudi glavni razlog za vpeljevanje biometričnih podatkov v sistem) (9). Preprečevanje groženj varnosti se mora obravnavati kot „drugotna“, čeprav zelo dobrodošla prednost.

  EDPS priporoča izrazitejše razlikovanje med „namenom“ in „prednostmi“ v besedilu člena I(2) denimo na naslednji način:

  „VIS ima namen z olajšanjem izmenjave podatkov o vlogah za izdajo vizumov in spremljajočih sklepov med državami članicami izboljšati upravljanje skupne vizumske politike, konzularno sodelovanje in posvetovanje med centralnimi konzularnimi oblastmi. Pri tem tudi prispeva ...“

  V zvezi s tem je koristno omeniti tudi, da so „Smernice za vpeljavo skupnega sistema za izmenjavo podatkov o vizumih“, ki ji je sprejel Svet ministrov za pravosodje in notranje zadeve (JHA) dne 13. junija 2002 (10), uvrstile preprečitev groženj notranji varnosti na konec seznama. Isto bi lahko storili tudi v tem besedilu, kar bi bilo bistveno bolj v skladu z namenom VIS. |
| --- | --- |

—

Izrecna omemba „preprečevanja groženj notranji varnosti vsake države članice“ v (a) ni posrečena. Glavne prednosti VIS bodo preprečevanje goljufij in trgovanja z vizumi (boj proti goljufijam je tudi glavni razlog za vpeljevanje biometričnih podatkov v sistem) (9). Preprečevanje groženj varnosti se mora obravnavati kot „drugotna“, čeprav zelo dobrodošla prednost.

9

EDPS priporoča izrazitejše razlikovanje med „namenom“ in „prednostmi“ v besedilu člena I(2) denimo na naslednji način:

EDPS priporoča izrazitejše razlikovanje med „namenom“ in „prednostmi“ v besedilu člena I(2)

„VIS ima namen z olajšanjem izmenjave podatkov o vlogah za izdajo vizumov in spremljajočih sklepov med državami članicami izboljšati upravljanje skupne vizumske politike, konzularno sodelovanje in posvetovanje med centralnimi konzularnimi oblastmi. Pri tem tudi prispeva ...“

V zvezi s tem je koristno omeniti tudi, da so „Smernice za vpeljavo skupnega sistema za izmenjavo podatkov o vizumih“, ki ji je sprejel Svet ministrov za pravosodje in notranje zadeve (JHA) dne 13. junija 2002 (10), uvrstile preprečitev groženj notranji varnosti na konec seznama. Isto bi lahko storili tudi v tem besedilu, kar bi bilo bistveno bolj v skladu z namenom VIS.

10

3.3.   Kakovost podatkov

V skladu s členom 6 Direktive 95/46/ES morajo biti osebni podatki tudi „primerni, ustrezni in ne pretirani glede na namene, za katere se zbirajo in/ali naprej obdelujejo.“ To se nanaša na sorazmernost samega VIS ter na podatke, ki jih je treba zbrati in shraniti v VIS, ter na njihovo nadaljnjo uporabo, kakor tudi na dodatne nadzorne ukrepe, ki sodijo v ta okvir. Ti elementi so ravno tako pomembni za ocenitev predloga v luči člena 8 ECHR.

Vzpostavitev VIS je nedvomno pomemben vmesnik ob izvajanju pravice do zasebnosti, četudi zgolj zaradi svojega obsega in kategorij osebnih podatkov, ki jih obdela. Zato je Delovna skupina iz člena 29 v svojem mnenju št. 7/2004 vprašala, katere študije v obsegu in resnosti teh pojavov, ki bi upravičevale tak pristop, so razkrile nujne razloge za javno varnost ali javni red.

EDPS je skrbno zabeležil dokaze, predstavljene v EIA. Čeprav ti dokazi niso povsem prepričljivi, se zdi, da obstajajo zadostni razlogi za vzpostavitev VIS z namenom izboljšanja skupne vizumske politike.

zadostni razlogi za vzpostavitev VIS z namenom izboljšanja skupne vizumske politike.

V tem kontekstu se zdi, da je vzpostavitev VIS kot instrumenta za zboljšanje pogojev za izdajo vizumov s strani držav članic znotraj tolerance zakonodajne oblasti. Takšen sistem bi lahko okrepil in se dobro prilagodil napredni vzpostavitvi območja svobode, varnosti in pravice, kakor je predvideno v Pogodbi ES.

Vendar vzpostavitev in uporaba VIS nikoli ne bi imela takšnega učinka, da na tem področju ne bi bilo moč zagotoviti visoke ravni varstva osebnih podatkov. Med posvetovalne naloge EDPS sodi, da preuči, v kolikšni meri bo VIS vplival na obstoječo raven varstva podatkov o posameznikih, na katere se podatki nanašajo.

vzpostavitev in uporaba VIS nikoli ne bi imela takšnega učinka, da na tem področju ne bi bilo moč zagotoviti visoke ravni varstva osebnih podatkov.

V tem smislu se bo EDPS v tem mnenju osredotočil na naslednja vprašanja:

| — | sorazmernost in natančnost podatkov ter njihova uporaba (npr. kategorije podatkov, dostop do podatkov za vsak posamezen organ in obdobje hrambe); |
| --- | --- |

—

sorazmernost in natančnost podatkov ter njihova uporaba (npr. kategorije podatkov, dostop do podatkov za vsak posamezen organ in obdobje hrambe);

| — | delovanje sistema (npr. odgovornosti in varnost); |
| --- | --- |

—

delovanje sistema (npr. odgovornosti in varnost);

| — | pravice posameznikov, na katere se podatki nanašajo (npr. podatki, možnost poprave ali izbrisa nepravilnih ali nepomembnih podatkov); |
| --- | --- |

—

pravice posameznikov, na katere se podatki nanašajo (npr. podatki, možnost poprave ali izbrisa nepravilnih ali nepomembnih podatkov);

| — | nadzor in spremljanje sistema. |
| --- | --- |

—

nadzor in spremljanje sistema.

Z izjemo naslednjih odstavkov predlog ne daje pomembnih pripomb v zvezi s kategorijami podatkov, ki naj bi bile vključene v VIS, in njihovo uporabo. Zadevne določbe so bile skrbno pripravljene in zdi se, da so kot celota natančne in skladne.

3.4.   Biometrični podatki

3.4.1.   Vpliv uporabe biometričnih podatkov

Uporaba biometri čnih podatkov v informacijskih sistemih je zmeraj pomembna izbira, zlasti ko sistem zadeva tako ogromno število posameznikov. Biometrični podatki niso zgolj še ena oblika informacijske tehnologije. Biometrični podatki nepreklicno spremenijo odnos med telesom in identiteto s tem, da značilnosti človeškega telesa prilagodijo v „strojno čitljivo obliko“ in za nadaljnjo uporabo. Tudi če človeško oko ne zna prebrati biometričnih značilnosti, jih je z ustreznimi orodji moč prebrati in uporabiti kadar koli in kjer koli se oseba nahaja.

Čeprav so biometrični podatki koristni za določene namene, bo njihova razširjena uporaba imela močan vpliv na družbo in bi morala biti predmet obsežne ter javne razprave. EDPS navaja, da ta razprava ni bila udejanjena pred oblikovanjem predloga. To le poudarja potrebo po strogih nadzornih ukrepih pri uporabi biometričnih podatkov ter skrbnem premisleku in razpravi v zakonodajnem postopku.

bo njihova razširjena uporaba imela močan vpliv na družbo in bi morala biti predmet obsežne ter javne razprave.

3.4.2.   Posebne značilnosti biometričnih podatkov

Kakor je bilo že izpostavljeno v številnih mnenjih Delovne skupine iz člena 29 (11), je treba vpeljevanje in obdelavo biometričnih podatkov za osebne dokumente podpreti z izrazito skladnimi in resnimi nadzornimi ukrepi. Zaradi nekaterih posebnih značilnosti so biometrični podatki izredno občutljivi.

11

Drži, da je izguba biometričnih podatkov za zadevno osebo skoraj nemogoča, za razliko od gesla ali kjuča. Biometrični podatki nudijo skoraj popolno razločevanje, kar pomeni, da ima vsak posameznik edinstvene biometrične podatke. Ti se v teku življenja posameznika skoraj nikoli ne spremenijo, kar tem značilnostim zagotavlja trajnost. Vsi imamo enake fizične „elemente“, kar biometričnim podatkom daje univerzalno razsežnost.

skoraj popolno razločevanje

trajnost

univerzalno

Preklic biometričnih podatkov pa je skoraj nemogoč: prst ali obraz se težko spremenita. Poleg številnih pozitivnih značilnosti imajo tudi veliko pomanjkljivost v primeru kraje identitete: shranjevanje prstnih odtisov in fotografije v podatkovni bazi lahko v povezavi z ukradeno osebno izkaznico privede do resnih težav za dejanskega lastnika te identitete. Zaradi svojih značilnosti biometrični podatki niso tajni in lahko celo za seboj pustijo sledove (prstni odtisi, DNK), ki omogočajo zbiranje teh podatkov, ne da bi se njihov lastnik tega zavedal.

kraje identitete

niso tajni

pustijo sledove

ne da bi se njihov lastnik tega zavedal.

Zaradi teh tveganj, do katerih pride zaradi značilnosti biometričnih podatkov, bodo potrebni pomembni nadzorni ukrepi (zlasti v smislu spoštovanja načela omejitve namena, omejitve dostopa in varnostnih ukrepov).

Zaradi teh tveganj, do katerih pride zaradi značilnosti biometričnih podatkov, bodo potrebni pomembni nadzorni ukrepi

3.4.3.   Tehnična nepopolnost prstnih odtisov

Glavne prednosti biometričnih podatkov, kakor so opisane zgoraj (splošnost podatkov, razločevanje, trajnost, uporabnost, itn.), niso nikoli stoodstotne. To neposredno vpliva na učinkovitost postopkov vpisa in preverjanja biometričnih podatkov, ki so načrtovani v uredbi.

Ocenjuje se (12), da ne bo moč vpisati do 5 % ljudi (ker nimajo čitljivih prstni odtisov ali jih sploh nimajo). V prilogi predloga je EIA v letu 2007 predvidela približno 20 milijonov prosilcev za vizume, kar pomeni, da se do milijon ljudi ne bo moglo udeležiti „običajnega“ vpisnega postopka, kar bo imelo jasne posledice pri vlogah za vizume in pri kontrolah na mejnih prehodih.

12

milijon ljudi ne bo moglo udeležiti „običajnega“ vpisnega postopka, kar bo imelo jasne posledice pri vlogah za vizume in pri kontrolah na mejnih prehodih.

Identifikacija s pomočjo biometričnih podatkov je po definiciji statistični postopek. Stopnja napak od 0,5 do 1 % je običajna (13), kar pomeni, da bo imel kontrolni sistem na zunanjih mejah napačno stopnjo zavrnitve (FRR) od 0,5 do 1 %. To stopnjo uravnava prag, ki je zasnovan na pogojih tveganja pristojnih oblasti (ujema se z ravnovesjem med številom oseb, ki so bile neupravičeno zavrnjene, in tistih, ki so bile neupravičeno sprejete). Zato je pretirano trditi, da bodo te tehnologije ponudile „natančno prepoznavanje“ posameznikov, na katere se nanašajo podatki, kakor je navedeno v 9. uvodni izjavi predloga uredbe.

13

V skladu z nedavno perspektivno raziskavo (14), ki jo je naročil odbor LIBE Evropskega parlamenta, bi morali nadomestni postopki imeti možnost vključitve nujno potrebnih nadzornih ukrepov za vpeljavo biometričnih podatkov, ker do njih nimajo vsi dostopa in ker niso povsem natančni. Takšne postopke bi bilo treba vpeljati ter uporabljati, da bi spoštovali dostojanstvo ljudi, ki so bili pri postopku vpisa neuspešni, in da nanje ne bi prenesli bremena nepopolnosti sistema. (15)

14

nadomestni postopki

15

EDPS zato priporoča, da se razvijejo nadomestni postopki ter se vključijo v predlog. Ti postopki naj ne bi zmanjšali stopnje varnosti vizumske politike ali zaznamovali posameznike z nečitljivimi prstnimi odtisi.

EDPS zato priporoča, da se razvijejo nadomestni postopki ter se vključijo v predlog.

3.5.   Posebne kategorije podatkov

Nekatere kategorije podatkov (poleg biometričnih podatkov) je treba posebej obravnavati: podatke, ki so osnova za zavrnitev izdaje vizuma (3.5.1.) in podatke, ki se nanašajo na druge člane skupine (3.5.2).

3.5.1.   Razlogi za zavrnitev izdaje vizuma

Člen 10(2) predloga določa obdelavo podatkov, ki se nanašajo na razloge za zavrnitev izdaje vizuma. Ti razlogi za zavrnitev so povsem standardizirani.

| — | Prva dva razloga v pododstavkih (a) in (b) sta bolj upravnega značaja: če prosilec ni predložil veljavnega potovalnega dokumenta ali veljavnih dokumentov, ki dokazujejo namen in pogoje nameravanega bivanja. |
| --- | --- |

—

Prva dva razloga v pododstavkih (a) in (b) sta bolj upravnega značaja: če prosilec ni predložil veljavnega potovalnega dokumenta ali veljavnih dokumentov, ki dokazujejo namen in pogoje nameravanega bivanja.

| — | Pododstavek (c) navaja „opozorilo, da obstajajo razlogi, da se prosilcu zavrne vstop“, kar vključuje posvetovanje s podatkovno bazo SIS. |
| --- | --- |

—

Pododstavek (c) navaja „opozorilo, da obstajajo razlogi, da se prosilcu zavrne vstop“, kar vključuje posvetovanje s podatkovno bazo SIS.

| — | Pododstavek (d) navaja kot razlog za zavrnitev vizuma dejstvo, da prosilec predstavlja „grožnjo javni politiki, notranji varnosti, javnemu zdravju ali mednarodnim odnosom katere koli od držav članic“. |
| --- | --- |

—

Pododstavek (d) navaja kot razlog za zavrnitev vizuma dejstvo, da prosilec predstavlja „grožnjo javni politiki, notranji varnosti, javnemu zdravju ali mednarodnim odnosom katere koli od držav članic“.

Vse razloge za zavrnitev je treba zaradi posledic, ki jih vključujejo za posameznika, uporabljati z veliko previdnostjo. Nekateri izmed njih, navedeni v pododstavkih (c) in (d), celo vodijo do obdelave „občutljivih podatkov“ v smislu člena 8 Direktive 95/46/ES.

EDPS bi rad bolj izpostavil pogoj v zvezi z javnim zdravjem, ki se zdi nejasen in vključuje obdelavo zelo občutljivih podatkov. V skladu s komentarjem členov, ki je v prilogi, temelji grožnja za javno zdravje na „vzpostaviti kodeksa Skupnosti o predpisih, ki urejajo gibanje oseb preko meja“ (KOM (2004)391 končno).

EDPS se zaveda, da se v zakonodaji Skupnosti v zvezi s prostim gibanjem oseb pogosto in zelo strogo uporablja kriterij „javnega zdravja“, kakor je prikazano v Direktivi 2004/38/EC Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 v zvezi s pravico državljanov Unije in njihovih družinskih članov, da se prosto gibljejo in prebivajo na ozemlju držav članic. Člen 29 te direktive določa pogoje za upoštevanje grožnje javnemu zdravju: „Bolezni, ki upravičujejo ukrepe omejitve svobode gibanja, so bolezni z možnostjo epidemije, ki so opredeljene v ustreznih pravnih dokumentih Svetovne zdravstvene organizacije, in druge infekcijske bolezni ali kužne parazitske bolezni, če so predmet zaščitnih določb, ki se uporabljajo za državljane države članice gostiteljice.“

| — | Kljub temu je treba izpostaviti, da je zgoraj navedeni predlog zaenkrat le predlog in da je vključevanje pogoja, da ne gre za grožnjo javnemu zdravju v Uredbi VIS, odvisno od sprejetja kodeksa Skupnosti. |
| --- | --- |

—

Kljub temu je treba izpostaviti, da je zgoraj navedeni predlog zaenkrat le predlog in da je vključevanje pogoja, da ne gre za grožnjo javnemu zdravju v Uredbi VIS, odvisno od sprejetja kodeksa Skupnosti.

| — | Če pa bo predlog sprejet, si je treba razlog za zavrnitev vnosa razlagati restriktivno. Predlog kodeksa Skupnosti dejansko temelji na ravnokar omenjeni Direktivi 2004/38/EC. |
| --- | --- |

—

Če pa bo predlog sprejet, si je treba razlog za zavrnitev vnosa razlagati restriktivno. Predlog kodeksa Skupnosti dejansko temelji na ravnokar omenjeni Direktivi 2004/38/EC.

EDPS zato priporoča, da se v besedilo predloga vnese sklic na člen 29 Direktive 2004/38/ES, da bi zagotovili razumevanje „grožnje javnemu zdravju“ v luči te določbe. V vsakem primeru je treba ob upoštevanju občutljivosti podatkov slednje obravnavati le, če je grožnja javnemu zdravju pristna, prisotna in dovolj resna.

v besedilo predloga vnese sklic na člen 29 Direktive 2004/38/ES

3.5.2.   Podatki o drugih članih skupine

Člen 2(7) določa „člane skupine“ kot „druge prosilce, s katerimi prosilec potuje, vključno z zakoncem in njunimi otroki“. V komentarju členov je navedeno, da se opredelitve v členu 2 predloga nanašajo na Pogodbo ali schengenski pravni red v zvezi z vizumsko politiko, razen nekaterih izrazov, vključno s „člani skupine“, ki so opredeljeni posebej za namene te uredbe. Zato je moč sklepati, da se ta opredelitev ne nanaša na opredelitev „skupinskega vizuma“, kakor je navedena v členu 2.1.4. v skupnih konzularnih navodilih. Komentar členov se nanaša na „prosilce, ki potujejo v skupini z drugimi prosilci, npr. v okviru sporazuma ADS, ali skupaj z družinskimi člani.“

EDPS poudarja, da je v Uredbi treba navesti natančno in razumljivo opredelitev „članov skupine“. V trenutnem predlogu EDPS ugotavlja, da je opredelitev preveč ohlapna zaradi nenatančnega sklicevanja na Pogodbo ali schengenski pravni red. V tem pomenu lahko besedna zveza „člani skupine“ vključuje tudi sodelavce, druge stranke iste potovalne agencije, ki so udeleženci organiziranega izleta, itn. Posledice so zelo pomembne:

treba navesti natančno in razumljivo opredelitev „članov skupine“

v skladu s členom 5 osnutka uredbe se bo vloga vlagatelja povezala s podatki o vlogah drugih članov skupine.

3.6.   Hramba podatkov

Člen 20 osnutka uredbe določa petletno obdobje hrambe vsake vloge. Gre za politično odločitev zakonodaje Skupnosti, da zagotovi ustrezno časovno omejitev.

Ni dokazov – zlasti ne v luči razlogov, omenjenih v komentarjih členov –, da je izbor politike v tem predlogu nesmiseln ali ima nesprejemljive posledice, pod pogojem, da se uvedejo vsi ustrezni mehanizmi popravkov. To pomeni, da je treba zagotoviti popravek ali izbris podatkov, ko slednji več niso pravilni in predvsem ko je oseba dobila državljanstvo države članice ali dobila status, ki ne zahteva njene vključitve v sistem.

Ni dokazov

pod pogojem, da se uvedejo vsi ustrezni mehanizmi popravkov

Ko so podatki še v sistemu, ne smejo v nobenem primeru vplivati na novo določitev. Nekateri razlogi za zavrnitev (ukrep zoper prosilca v zvezi z zavrnitvijo vstopa, predvsem grožnja javnemu zdravju) imajo časovno omejeno veljavnost. Če so v preteklosti obstajali utemeljeni razlogi za zavrnitev vstopa, to naj ne bi vplivalo na novo odločitev. Situacijo je treba v celoti vnovič oceniti za vsako prošnjo za izdajo vizuma, kar je treba izrecno poudariti v uredbi, kjer je to potrebno.

Situacijo je treba v celoti vnovič oceniti za vsako prošnjo za izdajo vizuma,

3.7.   Uporaba in dostop do podatkov

3.7.1.   Predhodne pripombe

V predhodni opombi se EDPS zaveda skrbi, ki je bila očitno posvečena upravnemu sistemu za dostop in uporabo podatkov VIS. Vsak organ ima dostop do različnih podatkov za različne namene. To je ustrezen pristop, ki ga EDPS le podpira. Cilj naslednjih pripomb je uporaba tega pristopa v najširšem možnem smislu.

3.7.2.   Kontrole vizumov na zunanjih mejnih prehodih ter znotraj ozemlja

Pri kontrolah vizumov na zunanjih mejah člen 16 predlagane uredbe jasno navaja dva natančna namena:

| — | „preverjanje istovetnosti osebe“, kar glede na dano opredelitev pomeni primerjavo „ena na ena“: |
| --- | --- |

—

„preverjanje istovetnosti osebe“, kar glede na dano opredelitev pomeni primerjavo „ena na ena“:

| — | „preverjanje verodostojnosti vizuma“. Kakor je predlagano v standardih ICAO, bi lahko mikročip v vizumu lahko uporabljal javni/zasebni ključ (PKI), da bi preveril istovetnost podatkov. |
| --- | --- |

—

„preverjanje verodostojnosti vizuma“. Kakor je predlagano v standardih ICAO, bi lahko mikročip v vizumu lahko uporabljal javni/zasebni ključ (PKI), da bi preveril istovetnost podatkov.

Ta namena se lahko v celoti dosežeta z izključnim dostopom do zaščitenega mikročipa s strani pooblaščenega organa za izvajanje kontrol vizumov. Dostop do centralne podatkovne baze VIS bi bil potemtakem v tem posebnem primeru nesorazmeren. Pri slednji možnosti bi bilo z VIS povezanih več organov, s čimer bi se povečalo tveganje zlorab. To je morda tudi dražja rešitev, ker se bo število varnih in nadzorovanih dostopov do VIS in potreba po posebnem urjenju, povezanim s slednjim, prav tako bistveno povečala.

Ta namena se lahko v celoti dosežeta z izključnim dostopom do zaščitenega mikročipa s strani pooblaščenega organa za izvajanje kontrol vizumov.

Obstajajo tudi dvomi o natančnosti dostopa do podatkov, kakor je predvideno v drugi točki člena 16. V odstavku (2)(a) je res navedeno, da če se po prvi poizvedbi zdi, da so podatki o prosilcu zapisani v VIS (kar bi naj načeloma veljalo), si lahko pristojni organ ogleda druge podatke, vendar še zmeraj z namenom preverjanja istovetnosti. Ti podatki vsebujejo vse informacije v zvezi z vlogo, fotografije in prstne odtise, kakor tudi vse predhodno izdane, razveljavljene, preklicane ali podaljšane vizume.

Če je preverjanje istovetnosti uspešno, ni jasno, zakaj so preostali podatki še potrebni. Dostop do njih bi moral biti dejansko mogoč le ob omejevalnih ukrepih in če so postopki preverjanja istovetnosti neuspešni. V tem primeru bi podatki, navedeni v členu 16(2), ustrezno prispevali k nadomestnemu postopku, ki bi pomagal pri preverjanju istovetnosti osebe. Dostopa do njih ne bi smel imeti vsak član osebja na mejnih kontrolnih točkah, temveč le uradniki, ki preučujejo težavne primere.

Če je preverjanje istovetnosti uspešno, ni jasno, zakaj so preostali podatki še potrebni.

Opredelitev organov, ki imajo dostop, bi morala biti natančnejša. Predvsem ni jasno, kateri so „organi, ki so pristojni za kontrolo znotraj ozemlja države članice“. EDPS predvideva, da gre za organe, pristojne za izvajanje kontrol vizumov, člen 16 pa bi bilo treba v tem smislu spremeniti.

Opredelitev organov, ki imajo dostop, bi morala biti natančnejša.

organe, pristojne za izvajanje kontrol vizumov

3.7.3.   Uporaba podatkov za preverjanje istovetnosti in vračanje ilegalnih priseljencev ter za azilne postopke

V primerih, opisanih v členih 17, 18 in 19 (vračanje ilegalnih priseljencev in azilni postopek), se VIS uporablja za namen preverjanja istovetnosti. Med podatke, ki jih je moč uporabiti v namene preverjanja istovetnosti, sodijo fotografije. Ob upoštevanju trenutne ravni razvitosti tehnologije na področju samodejnega prepoznavanja obrazov za tako obsežne sisteme IT, fotografij ni moč uporabiti za namene preverjanja istovetnosti (načelo „one-to-many“); ne morejo namreč zagotoviti zanesljivega rezultata. Zaradi tega se ne upoštevajo kot podatki, ustrezni za namene preverjanja istovetnosti.

„one-to-many“

Zato EDPS posledično močno priporoča, da se „fotografije“ črtajo iz prvega dela teh členov ter ohranijo v drugem delu (fotografije se lahko uporabijo kot orodje za preverjanje istovetnosti osebe, vendar ne kot orodje za preverjanje istovetnosti v veliki podatkovni bazi).

„fotografije“ črtajo iz prvega dela teh členov ter ohranijo v drugem delu

Druga možnost je sprememba člena 36 v smislu, da se bodo funkcije za obdelavo fotografij za namene preverjanja istovetnosti uporabile le, ko bo ta tehnologija veljala za zanesljivo (verjetno po posvetovanju s tehničnim odborom).

3.7.4.   Objava organov, ki imajo dostop

Člen 4 osnutka uredbe določa objavo v Uradnem listu Evropske unije v zvezi s pristojnimi organi, določenimi v vsaki državi članici, ki imajo dostop do VIS. Ti organi bi morali biti objavljeni na redni (letni) osnovi, z namenom obveščanja o spremembah na nacionalni ravni. EDPS poudarja pomembnost te objave, ki je nepogrešljivo orodje za nadzor, tako na evropski kot nacionalni ali lokalni ravni.

bi morali biti objavljeni na redni (letni) osnovi

3.8.   Odgovornosti

Spomnimo se, do bo VIS temeljil na centralizirani arhitekturi s centralno podatkovno bazo, kjer bodo shranjeni vsi podatki v zvezi z vizumi in kjer bodo nacionalni vmesniki v državah članicah, s pomočjo katerih bodo pristojni organi imeli dostop do centralnega sistema. V skladu z uvodnima izjavama (14) in (15) osnutka uredbe, bo Direktiva 95/46/ES za obdelavo osebnih podatkov s strani držav članic veljala ob uporabi uredbe, Uredba 45/2001 pa bo veljala za dejavnosti Komisije, ki zadevajo varstvo osebnih podatkov. Kakor navedeno v uvodnih izjavah, je cilj predloga razjasnitev določenih točk, med drugim ob upoštevanju odgovornosti za uporabo podatkov in nadzora nad varstvom podatkov.

Dejansko se zdi, da se te točke nanašajo na podrobnosti ključnega pomena, brez katerih se sistem nadzornih ukrepov iz Direktive 95/46/EC in Uredbe 45/2001 ne bi uporabljal ali se ne bi v celoti ujemal s predlogom. Veljavnost nacionalne zakonodaje v skladu z Direktivo običajno predvideva upravljavca, ki se ustanovi v zadevni državi članici (člen 4), medtem ko je veljavnost Uredbe odvisna od obdelave osebnih podatkov s strani institucije ali telesa Skupnosti pri izvajanju dejavnosti, ki so v celoti ali deloma v okviru prava Skupnosti (člen 3).

V skladu s členom 23(2) osnutka uredbe so „podatki v imenu držav članic obdelani v VIS“. V skladu s členom 23(3) države članice določijo organe, ki veljajo za upravljavce v skladu s členom 2(d) Direktive 95/46/ES. Iz tega je moč sklepati, da bi v skladu s sistemom Direktive Komisija morala biti obdelovalec. To je potrjeno v Obrazložitvi členov (16).

16

Izražanje v takšni obliki ne izraža v zadostni meri zelo pomembne in dejansko ključne vloge Komisije, tako v razvojni fazi sistema kot pri njegovem običajnem delovanju. Vlogo Komisije je težko natančno povezati s konceptom upravljavca ali obdelovalca; bodisi gre za obdelovalca z nenavadnimi pooblastili (med drugim tudi kar zadeva oblikovanje sistema) ali upravljavca z omejitvami (ker podatke vnašajo in uporabljajo države članice). Komisija ima v VIS položaj, ki ga je treba priznati kot sui generis
   (17).

sui generis

17

To pomembno vlogo je treba priznati s celovitim opisom nalog Komisije in ne z ubeseditvijo, ki ne ustreza dejanskemu stanju, ker je preveč omejevalna, ne spreminja ničesar v delovanju VIS in le povzroča zmedo. To je pomembno tudi za doseganje doslednega in učinkovitega nadzora VIS (glej tudi odstavek 3.11). Zato EDPS priporoča črtanje člena 23(2).

To pomembno vlogo je treba priznati s celovitim opisom nalog Komisije

EDPS priporoča črtanje člena 23(2).

EDPS bi rad poudaril, da je popoln opis nalog Komisije, kar zadeva VIS, toliko pomembnejši, če Komisija načrtuje zaupati upravljanje drugemu organu. V „Fiche Financičre“, ki je v prilogi, je omenjena možnost prenosa nalog na Agencijo za zunanje meje. V tem okviru je izrednega pomena, da Komisija ne pusti nobenih dvomov v zvezi z njenimi pooblastili, na osnovi česar bi njen naslednik poznal meje, znotraj katerih lahko ukrepa.

3.9.   Varnost

Upravljanje in spoštovanje optimalne stopnje varnosti za VIS vsebuje predpogoj za zagotavljanje potrebne zaščite osebnih podatkov, shranjenih v podatkovni bazi VIS. Da bi zagotovili to zadovoljivo stopnjo zaščite, je treba vpeljati resne nadzorne ukrepe za ravnanje z morebitnimi tveganji, povezanimi z infrastrukturo sistema in vpletenimi osebami. Ta zadeva je predmet razprave v različnih delih predloga in jo je treba izboljšati.

Člena 25 in 26 predloga vsebujeta različne ukrepe za varstvo podatkov in izrecno navajata oblike zlorab, ki jih je treba preprečiti. Te določbe bi lahko na drugi strani koristno dopolnili z ukrepi za sistematičen nadzor in poročanje v zvezi z učinkovitostjo že omenjenih varnostnih ukrepov. EDPS natančneje priporoča, naj se tema členoma dodajo določbe v zvezi s sistematičnim (samo)revidiranjem varnostnih ukrepov.

določbe v zvezi s sistematičnim (samo)revidiranjem varnostnih ukrepov.

To je povezano s členom 40 predloga, ki zagotavlja nadzor in ocenjevanje. To naj ne bi zadevalo zgolj vidikov rezultata, racionalnosti in kakovosti storitev, ampak tudi izpolnjevanje zakonskih zahtev, zlasti na področju varovanja podatkov. EDPS zato priporoča, da se okvir člena 40 razširi na nadzor in poročanje v zvezi z zakonitostjo obdelave.

člena 40 razširi na nadzor in poročanje v zvezi z zakonitostjo obdelave.

Členu 24(4)(c) ali členu 26(2)(e) v zvezi s pravilno pooblaščenim osebjem, ki ima dostop do podatkov, je treba poleg tega dodati, da naj bi države članice zagotovile razpoložljivost natančnih profilov uporabnikov (ti profili naj bi bili na razpolago za kontrole nacionalnim nadzornim organom). Poleg profilov uporabnikov morajo države članice pripraviti in nenehno posodabljati popoln seznam istovetnosti uporabnikov. Enako velja za Komisijo: člen 25(2)(b) je treba dopolniti na enak način.

zagotovile razpoložljivost natančnih profilov uporabnikov

popoln seznam istovetnosti uporabnikov.

Varnostni ukrepi so dopolnjeni z nadzorom in organizacijskimi nadzornimi ukrepi. Člen 28 predloga opisuje pogoje in namene, za katere je treba hraniti zapise vseh procesov obdelave podatkov. Ti zapisi se ne shranjujejo le zaradi nadzora nad varstvom podatkov in zagotavljanja varstva podatkov, ampak tudi zaradi rednega samorevidiranja VIS. Poročila samorevidiranja bodo prispevala k učinkovitemu izvajanju nalog nadzornih organov, ki bodo prepoznali najšibkejše točke ter se nanje osredotočili pri svojem procesu revidiranja.

zapise vseh procesov obdelave podatkov.

tudi zaradi rednega samorevidiranja

3.10.   Pravice posameznika, na katerega se podatki nanašajo

3.10.1.   Obveščanje posameznika, na katerega se podatki nanašajo

Posredovanje podatkov posamezniku, na katerega se podatki nanašajo, je za zagotovitev poštene obdelave ključnega pomena. To predstavlja nepogrešljiv nadzorni ukrep za pravice posameznika. Člen 30 predloga v ta namen zdaj dejansko sledi členu 10 Direktive 95/46/ES.

Toda ta določba bi lahko imela korist od nekaterih sprememb, tako da bi se bolje ujemala z okvirjem VIS. Direktiva sicer določa, da se nekateri podatki posredujejo, vendar dovoljuje posredovanje več informacij, če je to potrebno (18). Posledično naj bi se člen 30 spremenil, da bi lahko vključili naslednje točke:

18

člen 30 spremenil, da bi lahko vključili naslednje točke

| — | Posameznike, na katere se podatki nanašajo, je treba prav tako obvestiti o obdobju hrambe njihovih podatkov. |
| --- | --- |

—

Posameznike, na katere se podatki nanašajo, je treba prav tako obvestiti o obdobju hrambe njihovih podatkov.

| — | Člen 30(1)(e) zadeva „pravico do dostopa in spreminjanja podatkov.“ Pravilnejša ubeseditev bi bila „pravico do dostopa in pravico do zahtevanja spreminjanja ali izbrisa podatkov.“ V tem pogledu bi bilo treba posameznike, na katere se podatki nanašajo, obvestiti o možnosti, da zaprosijo za nasvet ali pomoč pri pristojnih nadzornih organih. |
| --- | --- |

—

Člen 30(1)(e) zadeva „pravico do dostopa in spreminjanja podatkov.“ Pravilnejša ubeseditev bi bila „pravico do dostopa in pravico do zahtevanja spreminjanja ali izbrisa podatkov.“ V tem pogledu bi bilo treba posameznike, na katere se podatki nanašajo, obvestiti o možnosti, da zaprosijo za nasvet ali pomoč pri pristojnih nadzornih organih.

zahtevanja

ali izbrisa

| — | Končno člen 30(1)(a) navaja podatke o istovetnosti upravljavca in njegovega predstavnika, če ta obstaja. Ker se upravljavec zmeraj nahaja na ozemlju Evropske unije, ni potrebe po predvidevanju slednje možnosti. |
| --- | --- |

—

Končno člen 30(1)(a) navaja podatke o istovetnosti upravljavca in njegovega predstavnika, če ta obstaja. Ker se upravljavec zmeraj nahaja na ozemlju Evropske unije, ni potrebe po predvidevanju slednje možnosti.

3.10.2.   Pravica do dostopa, popravka in izbrisa

Zadnji stavek v členu 31(1) navaja, da „tak dostop do podatkov lahko odobri zgolj država članica.“ Lahko se domneva, da to pomeni, da dostop do (ali posredovanje) podatkov ne more odobriti centralna enota, ampak vsaka država članica. EDPS priporoča, da se izrecno navede, da se za takšno posredovanje lahko zaprosi v vsaki državi članici.

izrecno navede, da se za takšno posredovanje lahko zaprosi v vsaki državi članici.

Poleg tega kaže besedilo te določbe na to, da dostopa ni moč zavrniti ter da se ta podeli brez pooblastila odgovorne države članice. To razlaga, zakaj morajo nacionalni organi sodelovati, da bi uveljavljali pravice iz člena 31(2), (3) in (4), vendar ne člena 31(1) (19).

19

3.10.3.   Podpora s strani nadzornih organov

Člen 33(2) določa obveznost nacionalnih nadzornih organov zadevni osebi s svojo prisotnostjo pomagati in svetovati skozi celotno trajanje postopkov (na sodišču). Pomen tega odstavka ni jasen. Nacionalni nadzorni organi imajo različne odnose do svoje vloge med sodnimi postopki. To zveni, kot da morajo biti v vlogi pravnega zastopnika pritožnika na sodišču, kar v številnih državah ni mogoče.

3.11.   Nadzor

Predlog deli nadzorne naloge med nacionalne nadzorne organe in EDPS. To se ujema s pristopom predloga k ustreznemu pravnemu redu in odgovornosti za delovanje in uporabo VIS ter s potrebo po učinkovitem nadzoru. EDPS zato pozdravlja ta pristop v členih 34 in 35.

pozdravlja ta pristop

Nacionalni nadzorni organi nadzorujejo zakonitost obdelave osebnih podatkov s strani držav članic, vključno z njihovim prenosom v in iz VIS. EDPS nadzoruje dejavnosti Komisije, kamor sodi tudi (...) da se osebni podatki med nacionalnimi vmesniki in centralnim vizumskim informacijskim sistemom zakonito prenašajo. Posledično lahko pride do prekrivanja, ker sta tako nacionalni nadzorni organ kot EDPS sočasno odgovorna za nadzor zakonitosti prenosa podatkov med nacionalnimi vmesniki in centralnim vizumskim informacijskim sistemom.

vključno z njihovim prenosom v in iz VIS

(...) da se osebni podatki med nacionalnimi vmesniki in centralnim vizumskim informacijskim sistemom zakonito prenašajo.

EDPS zato predlaga spremembo člena 34, da bi pojasnili, da nacionalni nadzorni organi nadzorujejo zakonitost obdelave osebnih podatkov s strani držav članic, vključno z njihovim prenosom v in iz nacionalnega vmesnika VIS.

pojasnili, da nacionalni nadzorni organi nadzorujejo zakonitost obdelave osebnih podatkov s strani držav članic, vključno z njihovim prenosom v in iz nacionalnega vmesnika VIS.

Kar zadeva nadzor nad VIS, je pomembno tudi poudariti, da bi bilo treba nadzorne dejavnosti nacionalnih nadzornih organov in EDPS uskladiti do določene mere, z namenom zagotoviti zadostno stopnjo doslednosti in celotne učinkovitosti. Dejansko obstaja potreba po usklajenem izvajanju Uredbe ter po približevanju k skupnemu pristopu za reševanje skupnih težav. Kar zadeva varnost, se lahko celo doda, da bo raven varnosti VIS končno opredeljena z ravnijo varnosti svojega najšibkejšega člena. V zvezi s tem je treba tudi strukturirati in okrepiti sodelovanje med EDPS in nacionalnimi organi. Člen 35 mora zato vsebovati določbo, v skladu s katero EDPS vsaj enkrat letno skliče sestanek z vsemi nacionalnimi nadzornimi organi.

Člen 35 mora zato vsebovati določbo, v skladu s katero EDPS vsaj enkrat letno skliče sestanek z vsemi nacionalnimi nadzornimi organi.

3.12.   Izvajanje

Člen 36(2) predloga določa: „Ukrepi, ki so potrebni za tehnično izvajanje procesov iz odstavka 1, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 39(2).“ Člen 39 se nanaša na odbor, ki nudi pomoč Komisiji in ki je bil ustanovljen decembra 2001 (20) ter bil uporabljen pri številnih instrumentih.

„Ukrepi, ki so potrebni za tehnično izvajanje procesov iz odstavka 1, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 39(2).“

20

Tehnična izvedba funkcij VIS (medsebojno vplivanje s pristojnimi organi in enotna oblika vizumov) predstavlja številne morebiti vprašljive učinke na varstvo podatkov. Tako bo denimo odločitev, ali naj se mikročip vključi v vizume ali ne, ki bo vplivala na način uporabe centralne podatkovne baze, kakor tudi na standard uporabljenega formata za izmenjavo biometričnih podatkov, usmerjala ali oblikovala zadevno politiko o varstvu podatkov (21).

21

Izbor tehnologij bo odločilno vplival na pravilno izvajanje načel namena in sorazmernosti in bi ga bilo treba nadzorovati. Zato je treba tehnološke odločitve, ki močno vplivajo na varstvo podatkov, po možnosti sprejeti z Uredbo, v skladu s postopkom soodločanja. Le na ta način se lahko zagotovi potreben politični nadzor. V vseh drugih primerih, kjer gre za vpliv na varstvo podatkov, mora EDPS imeti možnost svetovanja pri odločitvah tega odbora.

je treba tehnološke odločitve, ki močno vplivajo na varstvo podatkov, po možnosti sprejeti z Uredbo, v skladu s postopkom soodločanja. Le na ta način se lahko zagotovi potreben politični nadzor.

mora

3.13.   Interoperabilnost

Interoperabilnost je pomemben in odločilen predpogoj za učinkovitost velikih sistemov IT, kakršen je VIS. Nudi možnost zmanjšanja celotnih stroškov na skladen način, da bi se izognili naravnim presežkom heterogenih elementov. Interoperabilnost lahko tudi prispeva k doseganju cilja skupne vizumske politike z izvajanjem enakega postopkovnega standarda pri vseh sestavnih elementih te politike. Vendar je pomembno razlikovati med dvema ravnema interoperabilnosti:

| — | Interoperabilnost med državami članicami EU je močno zaželena; vloge za izdajo vizumov, ki jih pošljejo organi države članice, morajo biti interoperabilne z vlogami, ki jih pošljejo organi druge države članice. |
| --- | --- |

—

Interoperabilnost med državami članicami EU je močno zaželena; vloge za izdajo vizumov, ki jih pošljejo organi države članice, morajo biti interoperabilne z vlogami, ki jih pošljejo organi druge države članice.

| — | Interoperabilnost med sistemi, zgrajenimi za različne namene, ali s sistemi tretjih držav, je bistveno bolj vprašljiva. |
| --- | --- |

—

Interoperabilnost med sistemi, zgrajenimi za različne namene, ali s sistemi tretjih držav, je bistveno bolj vprašljiva.

Med nadzornimi ukrepi, ki so na voljo za omejitev namena sistema in preprečitev „function creep“ (postopna širitev področja uporabe sistema), lahko uporaba različnih tehnoloških standardov prispeva k tej omejitvi. Dejansko je treba vsako interakcijo med dvema različnima sistemoma natančno zabeležiti. Interoperabilnost naj ne bi nikoli pripeljala do položaja, kadar lahko organ, ki ni pooblaščen za dostop ali uporabo določenih podatkov, dobi dostop prek drugega informacijskega sistema.

„function creep“

V zvezi s tem EDPS omenja deklaracijo Sveta z dne 25. marca 2004 o boju proti terorizmu, v kateri se Komisija poziva, naj predstavi predloge za povečanje interoperabilnosti ter sinergij med informacijskimi sistemi (SIS, VIS in Eurodac).

EDPS bi rad tudi omenil potekajočo razpravo o tem, kateremu organu bi v prihodnje zaupali upravljanje različnih velikih sistemov (glej tudi odstavek 3.8 tega mnenja).

EDPS vnovič poudarja, da interoperabilnosti med sistemi ni moč izvesti s kršitvijo načela omejitve namena in da je treba vsak predlog v zvezi s tem posredovati njemu.

interoperabilnosti med sistemi ni moč izvesti s kršitvijo načela omejitve namena

4.   SKLEPI

4.1.   Splošne točke

| 1. | EDPS priznava, da je za nadaljnji razvoj skupne vizumske politike potrebna učinkovita izmenjava ustreznih podatkov. Eden izmed mehanizmov, ki lahko zagotovi nemoten pretok podatkov, je VIS. EDPS je skrbno zabeležil dokaze, predstavljene v EIA. Čeprav ti dokazi niso povsem prepričljivi, se zdi, da obstajajo zadostni razlogi za vzpostavitev VIS z namenom izboljšanja skupne vizumske politike.
  Toda ta nov instrument je treba omejiti na zbiranje in izmenjavo podatkov, kolikor sta takšno zbiranje ali izmenjava potrebna za razvoj skupne vizumske politike ter sorazmerna s tem ciljem. |
| --- | --- |

1.

EDPS priznava, da je za nadaljnji razvoj skupne vizumske politike potrebna učinkovita izmenjava ustreznih podatkov. Eden izmed mehanizmov, ki lahko zagotovi nemoten pretok podatkov, je VIS. EDPS je skrbno zabeležil dokaze, predstavljene v EIA. Čeprav ti dokazi niso povsem prepričljivi, se zdi, da obstajajo zadostni razlogi za vzpostavitev VIS z namenom izboljšanja skupne vizumske politike.

Toda ta nov instrument je treba omejiti na zbiranje in izmenjavo podatkov, kolikor sta takšno zbiranje ali izmenjava potrebna za razvoj skupne vizumske politike ter sorazmerna s tem ciljem.

| 2. | Vzpostavitev VIS lahko ugodno učinkuje na druge zakonite javne interese, kar pa ne spreminja namena VIS. Zato morajo biti vsi elementi VIS potrebni in sorazmerni instrumenti za doseganje cilja zgoraj omenjene politike. Ob tem:






  — | rutinski dostop organov pregona ne bi bil v skladu s tem namenom. |
| --- | --- | --- |

2.

Vzpostavitev VIS lahko ugodno učinkuje na druge zakonite javne interese, kar pa ne spreminja namena VIS. Zato morajo biti vsi elementi VIS potrebni in sorazmerni instrumenti za doseganje cilja zgoraj omenjene politike. Ob tem:

—

rutinski dostop organov pregona ne bi bil v skladu s tem namenom.

| — | EDPS priporoča izrazitejše razlikovanje med „namenom“ in „prednostmi“ v besedilu člena 1(2): |
| --- | --- |

—

EDPS priporoča izrazitejše razlikovanje med „namenom“ in „prednostmi“ v besedilu člena 1(2):

| — | interoperabilnosti med sistemi ni moč izvesti s kršitvijo načela omejitve namena. |
| --- | --- |

—

interoperabilnosti med sistemi ni moč izvesti s kršitvijo načela omejitve namena.

| 3. | EDPS se zaveda prednosti uporabe biometričnih podatkov, vendar izpostavlja močan vpliv uporabe takšnih podatkov ter predlaga vnos strogih nadzornih ukrepov pri uporabi biometričnih podatkov. Zaradi tehnične nepopolnosti prstnih odtisov je treba razviti celo nadomestne postopke ter jih vključiti v predlog. |
| --- | --- |

3.

EDPS se zaveda prednosti uporabe biometričnih podatkov, vendar izpostavlja močan vpliv uporabe takšnih podatkov ter predlaga vnos strogih nadzornih ukrepov pri uporabi biometričnih podatkov. Zaradi tehnične nepopolnosti prstnih odtisov je treba razviti celo nadomestne postopke ter jih vključiti v predlog.

| 4. | Trenutno mnenje je treba omeniti v preambuli Uredbe pred uvodnimi izjavami („ob upoštevanju mnenja ...“). |
| --- | --- |

4.

Trenutno mnenje je treba omeniti v preambuli Uredbe pred uvodnimi izjavami („ob upoštevanju mnenja ...“).

4.2.   Ostalo

| 5. | Kar zadeva razloge za zavrnitev izdaje vizuma: v besedilo predloga naj bi se vnesel sklic na člen 29 Direktive 2004/38/ES, da bi zagotovili razumevanje „grožnje javnemu zdravju“ v luči te določbe. |
| --- | --- |

5.

Kar zadeva razloge za zavrnitev izdaje vizuma: v besedilo predloga naj bi se vnesel sklic na člen 29 Direktive 2004/38/ES, da bi zagotovili razumevanje „grožnje javnemu zdravju“ v luči te določbe.

| 6. | Podatki o članih skupine imajo v predlogu poseben pomen: zato je treba navesti natančno in razumljivo opredelitev „članov skupine“. |
| --- | --- |

6.

Podatki o članih skupine imajo v predlogu poseben pomen: zato je treba navesti natančno in razumljivo opredelitev „članov skupine“.

| 7. | Ni dokazov, da je izbor politike v tem predlogu v zvezi s podaljšanjem obdobja hrambe podatkov nesmiseln ali da bi imel nesprejemljive posledice, pod pogojem, da se uvedejo vsi ustrezni mehanizmi popravkov.
  V predlogu je treba izrecno navesti, da je treba osebne podatke v celoti vnovič oceniti za vsako prošnjo za izdajo vizuma. |
| --- | --- |

7.

Ni dokazov, da je izbor politike v tem predlogu v zvezi s podaljšanjem obdobja hrambe podatkov nesmiseln ali da bi imel nesprejemljive posledice, pod pogojem, da se uvedejo vsi ustrezni mehanizmi popravkov.

V predlogu je treba izrecno navesti, da je treba osebne podatke v celoti vnovič oceniti za vsako prošnjo za izdajo vizuma.

| 8. | Kar zadeva kontrolo vizumov na zunanjih mejah: člen 16 predloga je treba spremeniti, ker bi bil dostop do centralne podatkovne baze VIS v teh primerih nesorazmeren. Zadostuje izključni dostop do zaščitenega mikročipa s strani pooblaščenega organa za izvajanje kontrol vizumov.
  Če je preverjanje istovetnosti uspešno, ni jasno, zakaj so preostali podatki še potrebni. |
| --- | --- |

8.

Kar zadeva kontrolo vizumov na zunanjih mejah: člen 16 predloga je treba spremeniti, ker bi bil dostop do centralne podatkovne baze VIS v teh primerih nesorazmeren. Zadostuje izključni dostop do zaščitenega mikročipa s strani pooblaščenega organa za izvajanje kontrol vizumov.

Če je preverjanje istovetnosti uspešno, ni jasno, zakaj so preostali podatki še potrebni.

| 9. | Kar zadeva uporabo podatkov za preverjanje istovetnosti in vračanje ilegalnih priseljencev ter za azilne postopke: „fotografije“ je treba črtati iz prvega dela členov 17, 18 in 19 ter ohraniti v drugem delu. |
| --- | --- |

9.

Kar zadeva uporabo podatkov za preverjanje istovetnosti in vračanje ilegalnih priseljencev ter za azilne postopke: „fotografije“ je treba črtati iz prvega dela členov 17, 18 in 19 ter ohraniti v drugem delu.

| 10. | Kar zadeva odgovornosti Komisije in držav članic: člen 23(2) je treba črtati. |
| --- | --- |

10.

Kar zadeva odgovornosti Komisije in držav članic: člen 23(2) je treba črtati.

| 11. | Predlogu je treba dodati določbe v zvezi s sistematičnim (samo)revidiranjem varnostnih ukrepov. Okvir člena 40 je treba razširiti na nadzor in poročanje v zvezi z zakonitostjo obdelave. Še več:






  — | Države članice morajo pripraviti in nenehno posodabljati popoln seznam istovetnosti uporabnikov. Enako velja za Komisijo: člen 25(2) bi bilo treba dopolniti na enak način. |
| --- | --- | --- |

11.

Predlogu je treba dodati določbe v zvezi s sistematičnim (samo)revidiranjem varnostnih ukrepov. Okvir člena 40 je treba razširiti na nadzor in poročanje v zvezi z zakonitostjo obdelave. Še več:

—

Države članice morajo pripraviti in nenehno posodabljati popoln seznam istovetnosti uporabnikov. Enako velja za Komisijo: člen 25(2) bi bilo treba dopolniti na enak način.

| — | Člen 28 predloga opisuje pogoje in namene, za katere je treba hraniti zapise vseh procesov obdelave podatkov. Ti zapisi se ne shranjujejo le zaradi nadzora nad varstvom podatkov in zagotavljanja varnosti podatkov, ampak tudi zaradi rednega samorevidiranja VIS. |
| --- | --- |

—

Člen 28 predloga opisuje pogoje in namene, za katere je treba hraniti zapise vseh procesov obdelave podatkov. Ti zapisi se ne shranjujejo le zaradi nadzora nad varstvom podatkov in zagotavljanja varnosti podatkov, ampak tudi zaradi rednega samorevidiranja VIS.

| 12. | Kar zadeva pravice osebe, na katero se podatki nanašajo:






  — | Člen 30 je treba spremeniti, da bi zagotovili, da se posamezniki, na katere se podatki nanašajo, prav tako obvestijo o obdobju hrambe njihovih podatkov. |
| --- | --- | --- |

12.

Kar zadeva pravice osebe, na katero se podatki nanašajo:

—

Člen 30 je treba spremeniti, da bi zagotovili, da se posamezniki, na katere se podatki nanašajo, prav tako obvestijo o obdobju hrambe njihovih podatkov.

| — | Člen 30(1)(e) naj omenja „pravico do dostopa in pravico do zahtevanja spreminjanja ali izbrisa podatkov.“ |
| --- | --- |

—

Člen 30(1)(e) naj omenja „pravico do dostopa in pravico do zahtevanja spreminjanja ali izbrisa podatkov.“

| — | Člen 31(1) mora izrecno navesti, da se za nekatera posredovanja lahko zaprosi v vsaki državi članici. |
| --- | --- |

—

Člen 31(1) mora izrecno navesti, da se za nekatera posredovanja lahko zaprosi v vsaki državi članici.

| 13. | Kar zadeva nadzor:






  — | Člen 34 bi bilo treba spremeniti, da bi pojasnili, da nacionalni nadzorni organi nadzorujejo zakonitost obdelave osebnih podatkov s strani držav članic, vključno z njihovim prenosom v nacionalni vmesnik VIS in iz njega. |
| --- | --- | --- |

13.

Kar zadeva nadzor:

—

Člen 34 bi bilo treba spremeniti, da bi pojasnili, da nacionalni nadzorni organi nadzorujejo zakonitost obdelave osebnih podatkov s strani držav članic, vključno z njihovim prenosom v nacionalni vmesnik VIS in iz njega.

| — | Člen 35 naj bi zato vseboval določbo, v skladu s katero EDPS vsaj enkrat letno skliče sestanek z vsemi nacionalnimi nadzornimi organi. |
| --- | --- |

—

Člen 35 naj bi zato vseboval določbo, v skladu s katero EDPS vsaj enkrat letno skliče sestanek z vsemi nacionalnimi nadzornimi organi.

| 14. | Kar zadeva izvajanje:






  — | Tehnološke odločitve, ki močno vplivajo na varstvo podatkov, je po možnosti treba sprejeti z Uredbo, v skladu s postopkom soodločanja. |
| --- | --- | --- |

14.

Kar zadeva izvajanje:

—

Tehnološke odločitve, ki močno vplivajo na varstvo podatkov, je po možnosti treba sprejeti z Uredbo, v skladu s postopkom soodločanja.

| — | V drugih primerih naj bi EDPS imel možnost svetovanja pri odločitvah odbora, ki ga predvideva predlog. |
| --- | --- |

—

V drugih primerih naj bi EDPS imel možnost svetovanja pri odločitvah odbora, ki ga predvideva predlog.

V Bruslju, dne 23. marca 2005

Peter HUSTINX

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

---

(1)  Vizumski informacijski sistem, končno poročilo, ki ga je naročila ES ter pripravil Trasys, aprila 2003.

1

(2)  KOM(2003) 558 končno z 2003/0217 (CNS) in 2003/0218 (CNS)

2

(3)  2004/512/ES, UL L 213, 15.6.2004, str. 5.

3

(4)  KOM(2004) 835 končno z 2004/0287 (COD)

4

(5)  Študija Razširjene ocene vplivov Vizumskega informacijskega sistema, končno poročilo EPEC, december 2004

5

(6)  Člen 24(2) predloga.

6

(7)  V tem kontekstu je koristno omeniti sodbo Sodišča v zadevi Österreichischer Rundfunk and Others (združene zadeve C-465/00, C-138/01 in C-139/01, sodba z dne 20. maja 2003, občna seja, (2003) PSES I-4989). Sodišče je obravnavalo avstrijski zakon, ki določa prenos podatkov o plačah uslužbencev javnega sektorja Avstrijskemu računskemu sodišču ter njihovo naknadno objavo. V svoji sodbi je Sodišče zabeležilo številne kriterije iz člena 8 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic, naj bi se uporabljali pri uporabi Direktive 95/46/ES, kolikor ta direktiva dovoljuje določene omejitve pri pravici do zasebnosti.

7

(8)  To je neodvisna posvetovalna skupina, ki je nastala na podlagi Direktive 95/46/ES ter se sestoji iz predstavnikov organov držav članic za varstvo podatkov, EDPS in Komisije.

8

(9)  EIA to izrecno navaja (str. 6, §2.7): neučinkovitost pri boju proti trgovanju z vizumi in goljufijam ter pri izvajanju kontrol povzroča tudi neučinkovitost na področju notranje varnosti držav članic. To pomeni, da je varnost ogrožena deloma zaradi neučinkovite vizumske politike. Prvi ukrep na tem področju je izboljšanje vizumske politike, predvsem z bojem proti goljufijam in boljšim izvajanjem kontrol. Varnost se bo izboljšala, ko se bo izboljšala vizumska politika.

9

neučinkovitost pri boju proti trgovanju z vizumi in goljufijam ter pri izvajanju kontrol povzroča tudi neučinkovitost na področju notranje varnosti držav članic.

(10)  „Okvirni sklep Sveta z dne 13. junija 2002 o boju proti terorizmu (2002/475/JHA)“, (UL). 22.6.2002, št. L 164, str. 3.

10

(11)  Mnenje 7/2004 v zvezi z vključitvijo biometričnih podatkov v dovoljenja za prebivanje in vizume, ob upoštevanju vzpostavitve Evropskega vizumskega informacijskega sistema (VIS) (Markt/11487/04/EN - WP 96) in delovni dokument o boimetričnih podatkih (MARKT/10595/03/EN - WP 80).

11

(12)  A. Sasse, Cybertrust and CrimePrevention: Usability and Trust in Information Systems, v„Foresight cybertrust and crime prevention project“. 04/1151, 10. junija 2004, str.7, and Technology Assessment, „Using Biometrics for Border Security“, United States General Accounting Office, GAO-03-174, november 2002.

12

Cybertrust and CrimePrevention: Usability and Trust in Information Systems

v

(13)  A. K. Jain et al., Biometrics: A grand Challenge, Proceedings of International Conference on Pattern Recognition, Cambridge, UK, avgust 2004

13

et al

Biometrics: A grand Challenge

| Biometrični podatki | Obraz | Prst | Šarenica |
| --- | --- | --- | --- |
| FTE % neuspeh vpisa | ni na voljo | 4 | 7 |
| FNMR % stopnje zavrnitve | 4 | 2,5 | 6 |
| FMR1 % stopnja napak pri ugotavljanju ujemanj | 10 | < 0,01 | < 0,001 |
| FMR2 % stopnja napak pri prepoznavanju za velikost dB > 1 m | 40 | 0,1 | ni na voljo |
| FMR3 % stopnja napak pri iskanju ujemanj za velikosti dB = 500 | 12 | < 1 | ni na voljo |

Biometrični podatki

Obraz

Prst

Šarenica

FTE % neuspeh vpisa

ni na voljo

4

7

FNMR % stopnje zavrnitve

4

2,5

6

FMR1 % stopnja napak pri ugotavljanju ujemanj

10

< 0,01

< 0,001

FMR2 % stopnja napak pri prepoznavanju za velikost dB > 1 m

40

0,1

ni na voljo

FMR3 % stopnja napak pri iskanju ujemanj za velikosti dB = 500

12

< 1

ni na voljo

et al

et al

Biometrics: A grand Challenge

Biometrics: A grand Challenge

(14)  Biometrics at the frontiers: assessing the impact on Society, februar 2005, Institute for Prospective Technological Studies, GD Skupno raziskovalno središče, ES.

14

Biometrics at the frontiers: assessing the impact on Society

(15)  Poročilo o napredku v zvezi z uporabo načel Konvencije 108 o zbiranju in obdelavi biometričnih podatkov, Svet Evrope, 2005, str 11.

15

Poročilo o napredku v zvezi z uporabo načel Konvencije 108 o zbiranju in obdelavi biometričnih podatkov

(16)  Glejte stran 37 predloga.

16

(17)  Čeprav opredelitev upravljavca v Direktivi 95/46/ES in Uredbi 45/2001 določa tudi možnost več upravljavcev z različnimi odgovornostmi.

17

(18)  Omenja „vsaj naslednje informacije (...), kolikor so take nadaljnje informacije potrebne, ob upoštevanju posebnih okoliščin, v katerih se podatki zbirajo, za zagotovitev poštene obdelave glede na posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo“.

18

„vsaj naslednje informacije (...), kolikor so take nadaljnje informacije potrebne, ob upoštevanju posebnih okoliščin, v katerih se podatki zbirajo, za zagotovitev poštene obdelave glede na posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo“

(19)  Posledično bi lahko člen 31(3), ki govori o sodelovanju med nacionalnimi organi pri uveljavljanju pravice do popravka ali izbrisa, spremenili v tem smislu, da bi postal jasnejši: „če je bila zahteva, kot je omenjeno v 31(2)“. Zahteve, ki so omenjene v 31(1) (dostop) ne vključujejo sodelovanja med organi.

19

kot je omenjeno v 31(2)“.

(20)  Uredba Sveta št. 2424/2001 z dne 6. decembra 2001 o razvoju druge generacije Schengenskega informacijskega sistema (SIS II).

20

(21)  Predlog uredbe Sveta za spremembo Uredbe (ES)1683/95 (enotna oblika za VIZUME) iz septembra 2003 je vseboval podoben člen.

21

---