# Den Europæiske Unions C 177/19.

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 177 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 48. årgang19. juli 2005 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 177

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

48. årgang19. juli 2005

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelelser |
| | Rådet |
| 2005/C 177/1 | Rådets udtalelse af 8. marts 2005 om Spaniens opdaterede stabilitetsprogram 2004-2008 | 1 |
| 2005/C 177/2 | Rådets udtalelse af 8. marts 2005 om Cyperns opdaterede konvergensprogram 2004-2008 | 4 |
| 2005/C 177/3 | Rådets udtalelse af 8. marts 2005 om Letlands opdaterede konvergensprogram 2004-2007 | 7 |
| 2005/C 177/4 | Rådets udtalelse af 8. marts 2005 om Litauens opdaterede konvergensprogram 2004-2007 | 10 |
| 2005/C 177/5 | Rådets udtalelse af 8. marts 2005 om Ungarns opdaterede konvergensprogram, 2004-2008 | 13 |
| 2005/C 177/6 | Rådets udtalelse af 8. marts 2005 om Sloveniens opdaterede konvergensprogram 2004-2007 | 17 |
| 2005/C 177/7 | Rådets udtalelse af 8. marts 2005 om Det Forenede Kongeriges opdaterede konvergensprogram, 2003/04-2009/10 | 19 |
| | Kommissionen |
| 2005/C 177/8 | Euroens vekselkurs | 22 |
| 2005/C 177/9 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  ) | 23 |
| 2005/C 177/0 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.3870 — Carlyle/Otor) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 25 |
| 2005/C 177/1 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  ) | 26 |
| 2005/C 177/2 | Offentliggørelse af en ansøgning om registrering i henhold til artikel 6, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2081/92 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser | 28 |
| 2005/C 177/3 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.3789 — Johnson Controls/Robert Bosch/Delphi SLI ) (
  1
  ) | 33 |
| 2005/C 177/4 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.3809 — Siemens/Flender) (
  1
  ) | 33 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Meddelelser

Rådet

2005/C 177/1

Rådets udtalelse af 8. marts 2005 om Spaniens opdaterede stabilitetsprogram 2004-2008

1

2005/C 177/2

Rådets udtalelse af 8. marts 2005 om Cyperns opdaterede konvergensprogram 2004-2008

4

2005/C 177/3

Rådets udtalelse af 8. marts 2005 om Letlands opdaterede konvergensprogram 2004-2007

7

2005/C 177/4

Rådets udtalelse af 8. marts 2005 om Litauens opdaterede konvergensprogram 2004-2007

10

2005/C 177/5

Rådets udtalelse af 8. marts 2005 om Ungarns opdaterede konvergensprogram, 2004-2008

13

2005/C 177/6

Rådets udtalelse af 8. marts 2005 om Sloveniens opdaterede konvergensprogram 2004-2007

17

2005/C 177/7

Rådets udtalelse af 8. marts 2005 om Det Forenede Kongeriges opdaterede konvergensprogram, 2003/04-2009/10

19

Kommissionen

2005/C 177/8

Euroens vekselkurs

22

2005/C 177/9

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  )

1

23

2005/C 177/0

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.3870 — Carlyle/Otor) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

25

2005/C 177/1

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  )

1

26

2005/C 177/2

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering i henhold til artikel 6, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2081/92 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser

28

2005/C 177/3

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.3789 — Johnson Controls/Robert Bosch/Delphi SLI ) (
  1
  )

1

33

2005/C 177/4

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.3809 — Siemens/Flender) (
  1
  )

1

33

| | III   Oplysninger |
| --- | --- |
| | Kommissionen |
| 2005/C 177/5 | Indkaldelse af forslag til indirekte FTU-aktioner under særprogrammet for forskning, teknologisk udvikling og demonstration inden for Integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum — Udvalgt forskningstema/område: Globale miljøændringer og økosystemer — Indkaldelsens referencenummer: FP6-2005-Global-4 | 34 |

III   Oplysninger

Kommissionen

2005/C 177/5

Indkaldelse af forslag til indirekte FTU-aktioner under særprogrammet for forskning, teknologisk udvikling og demonstration inden for Integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum — Udvalgt forskningstema/område: Globale miljøændringer og økosystemer — Indkaldelsens referencenummer: FP6-2005-Global-4

34

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Meddelelser

Rådet

| 19.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/1

---

RÅDETS UDTALELSE

af 8. marts 2005

om Spaniens opdaterede stabilitetsprogram 2004-2008

(2005/C 177/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling og

efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| 1) | Den 8. marts 2005 gennemgik Rådet Spaniens opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2004-2008. Programmet opfylder kravene i »adfærdskodeksen om stabilitets- og konvergensprogrammers indhold og form«. Det opdaterede program blev imidlertid først fremlagt tre uger efter udløbet af fristen i adfærdskodeksen, som var den 1. december. |
| --- | --- |

1)

Den 8. marts 2005 gennemgik Rådet Spaniens opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2004-2008. Programmet opfylder kravene i »adfærdskodeksen om stabilitets- og konvergensprogrammers indhold og form«. Det opdaterede program blev imidlertid først fremlagt tre uger efter udløbet af fristen i adfærdskodeksen, som var den 1. december.

| 2) | I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forudsættes væksten i det reale BNP at stige fra 2,6 % i 2004 til 2,9 % i 2005 for derefter at ligge på gennemsnitligt 3,0 % i resten af programperioden. På grundlag af de oplysninger, der nu er til rådighed, lader dette scenario til at afspejle forholdsvis optimistiske vækstforudsætninger. I opdateringen betragtes også et »moderat scenario«, hvori der er fremregnet en årlig BNP-vækst på 2,4 % i 2005 og 2,5 % derefter. Hvor det grundlæggende scenario kan betragtes som forholdsvis optimistisk, virker det moderate vækstscenario lavt sat. Programmets inflationsfremskrivninger (på grundlag af BNP-deflatoren) forekommer realistiske, men er stadig forholdsvis høje med deraf følgende risiko for konkurrenceevnen. |
| --- | --- |

2)

I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forudsættes væksten i det reale BNP at stige fra 2,6 % i 2004 til 2,9 % i 2005 for derefter at ligge på gennemsnitligt 3,0 % i resten af programperioden. På grundlag af de oplysninger, der nu er til rådighed, lader dette scenario til at afspejle forholdsvis optimistiske vækstforudsætninger. I opdateringen betragtes også et »moderat scenario«, hvori der er fremregnet en årlig BNP-vækst på 2,4 % i 2005 og 2,5 % derefter. Hvor det grundlæggende scenario kan betragtes som forholdsvis optimistisk, virker det moderate vækstscenario lavt sat. Programmets inflationsfremskrivninger (på grundlag af BNP-deflatoren) forekommer realistiske, men er stadig forholdsvis høje med deraf følgende risiko for konkurrenceevnen.

| 3) | Ifølge opdateringen er det generelle princip for finanspolitikken at opnå budgetstabilitet i hele den økonomiske cyklus. Dette generelle princip kan føre til budgetunderskud i tilfælde af konjunkturnedgang, selv om opdateringen ikke indeholder underskudspositioner mellem 2005 og 2008 efter det midlertidige underskud, der blev registreret i 2004, og som afspejlede regnskabsjusteringer. Opdateringen indeholder en målsætning om små, men stigende overskud: fra 0,1 % af BNP til 0,4 % af BNP ved udgangen af fremregningsperioden. Da rentebetalingerne kun forventes at falde en anelse i programperioden, forventes det primære overskud fortsat at ligge forholdsvis stabilt omkring 2,25 % af BNP. Mens målene for den offentlige saldo stort set er uændrede i forhold til den forudgående opdatering, er målsætningerne for det primære overskud lidt mindre ambitiøse, hvilket afspejler, at der er fremregnet højere rentebetalinger i opdateringen fra 2003. På grundlag af tendensen for BNP, som Kommissionens tjenestegrene (2) har beregnet ud fra de fremregnede vækstrater i opdateringen og efter fraregning af virkningen af engangsjusteringerne af regnskaberne for 2004, ligger den konjunkturjusterede budgetsaldo fortsat mellem 0,2 % og 0,5 % af BNP i programperioden. |
| --- | --- |

3)

Ifølge opdateringen er det generelle princip for finanspolitikken at opnå budgetstabilitet i hele den økonomiske cyklus. Dette generelle princip kan føre til budgetunderskud i tilfælde af konjunkturnedgang, selv om opdateringen ikke indeholder underskudspositioner mellem 2005 og 2008 efter det midlertidige underskud, der blev registreret i 2004, og som afspejlede regnskabsjusteringer. Opdateringen indeholder en målsætning om små, men stigende overskud: fra 0,1 % af BNP til 0,4 % af BNP ved udgangen af fremregningsperioden. Da rentebetalingerne kun forventes at falde en anelse i programperioden, forventes det primære overskud fortsat at ligge forholdsvis stabilt omkring 2,25 % af BNP. Mens målene for den offentlige saldo stort set er uændrede i forhold til den forudgående opdatering, er målsætningerne for det primære overskud lidt mindre ambitiøse, hvilket afspejler, at der er fremregnet højere rentebetalinger i opdateringen fra 2003. På grundlag af tendensen for BNP, som Kommissionens tjenestegrene (2) har beregnet ud fra de fremregnede vækstrater i opdateringen og efter fraregning af virkningen af engangsjusteringerne af regnskaberne for 2004, ligger den konjunkturjusterede budgetsaldo fortsat mellem 0,2 % og 0,5 % af BNP i programperioden.

| 4) | Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. Især forekommer risikoen for væsentlige afvigelser fra programmålene begrænset, selv om vækstforudsætningerne er forholdsvis optimistiske. |
| --- | --- |

4)

Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. Især forekommer risikoen for væsentlige afvigelser fra programmålene begrænset, selv om vækstforudsætningerne er forholdsvis optimistiske.

| 5) | I lyset af denne risikovurdering lader budgetstillingen i programmet til at være tilstrækkelig til at opnå den mellemlange målsætning i stabilitets- og vækstpagten om en konjunkturjusteret stilling, der er tæt på balance eller udviser overskud igennem hele perioden (med en midlertidig afvigelse i 2004 i forbindelse med de regnskabsmæssige engangsjusteringer). Der er også en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod at overskride tærsklen på 3 % af BNP for underskudskvoten ved normale makroøkonomiske udsving i den perioden, opdateringen dækker. |
| --- | --- |

5)

I lyset af denne risikovurdering lader budgetstillingen i programmet til at være tilstrækkelig til at opnå den mellemlange målsætning i stabilitets- og vækstpagten om en konjunkturjusteret stilling, der er tæt på balance eller udviser overskud igennem hele perioden (med en midlertidig afvigelse i 2004 i forbindelse med de regnskabsmæssige engangsjusteringer). Der er også en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod at overskride tærsklen på 3 % af BNP for underskudskvoten ved normale makroøkonomiske udsving i den perioden, opdateringen dækker.

| 6) | Gældskvoten forventes at være faldet til 49,1 % af BNP i 2004, altså langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Ifølge fremregningen i programmet vil gældskvoten falde med yderligere 9 procentpoint i løbet af programperioden, overvejende på grund af primære overskud på over 2 % af BNP. |
| --- | --- |

6)

Gældskvoten forventes at være faldet til 49,1 % af BNP i 2004, altså langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Ifølge fremregningen i programmet vil gældskvoten falde med yderligere 9 procentpoint i løbet af programperioden, overvejende på grund af primære overskud på over 2 % af BNP.

| 7) | Den budgetstrategi, der skitseres i programmet, giver Spanien et forholdsvis gunstigt udgangspunkt med hensyn til de offentlige finansers bæredygtighed på længere sigt, på trods af de fremregnede budgetudgifter til en aldrende befolkning. På grund af risiciene ved sådanne langsigtede udgiftsfremregninger og den store stigning i pensionsudgifterne, som er beregnet på meget lang sigt, skal de nuværende politikker imidlertid suppleres med foranstaltninger med henblik på at forhindre, at der igen kan opstå ubæredygtige tendenser på lang sigt i de offentlige finanser, især ved en gennemgribende reform af pensionssystemet i overensstemmelse med henstillingerne i den bredt aftalte »Pacto de Toledo«. |
| --- | --- |

7)

Den budgetstrategi, der skitseres i programmet, giver Spanien et forholdsvis gunstigt udgangspunkt med hensyn til de offentlige finansers bæredygtighed på længere sigt, på trods af de fremregnede budgetudgifter til en aldrende befolkning. På grund af risiciene ved sådanne langsigtede udgiftsfremregninger og den store stigning i pensionsudgifterne, som er beregnet på meget lang sigt, skal de nuværende politikker imidlertid suppleres med foranstaltninger med henblik på at forhindre, at der igen kan opstå ubæredygtige tendenser på lang sigt i de offentlige finanser, især ved en gennemgribende reform af pensionssystemet i overensstemmelse med henstillingerne i den bredt aftalte »Pacto de Toledo«.

| 8) | Alt i alt er den økonomiske politik, der er skitseret i opdateringen, delvis forenelig med de landespecifikke generelle økonomiske retningslinjer med hensyn til de offentlige finanser. Især gælder det, at den anbefalede reform af det offentlige pensionssystem med henblik på at sikre systemets langsigtede bæredygtighed endnu ikke er gennemført. |
| --- | --- |

8)

Alt i alt er den økonomiske politik, der er skitseret i opdateringen, delvis forenelig med de landespecifikke generelle økonomiske retningslinjer med hensyn til de offentlige finanser. Især gælder det, at den anbefalede reform af det offentlige pensionssystem med henblik på at sikre systemets langsigtede bæredygtighed endnu ikke er gennemført.

På baggrund af ovenstående vurdering finder Rådet det hensigtsmæssigt, at Spanien vedtager foranstaltninger med henblik på at forhindre, at der opstår ubæredygtige tendenser i de offentlige finanser på lang sigt, især ved at gennemføre en større reform af pensionssystemet.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP-vækst
  (% ændring) | SP dec. 2004 | 2,6 | 2,9 | 3,0 | 3,0 | 3,0 |
| KOM okt. 2004 | 2,6 | 2,6 | 2,7 | — | — |
| SP jan. 2004 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | — |
| HICP-inflation (4)

  (%) | SP dec. 2004 | 3,8 | 3,7 | 3,5 | 3,2 | 2,8 |
| KOM okt. 2004 | 3,1 | 2,9 | 2,5 | — | — |
| SP jan. 2004 | 2,9 | 2,6 | 2,6 | 2,6 | — |
| Offentlig balance
  (% af BNP) | SP dec. 2004 | – 0,8 | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,4 |
| KOM okt. 2004 | – 0,6 | – 0,1 | 0,0 | — | — |
| SP jan. 2004 | 0,0 | 0,1 | 0,2 | 0,3 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2004 | 1,5 | 2,2 | 2,2 | 2,3 | 2,3 |
| KOM okt. 2004 | 1,7 | 2,1 | 2,0 | — | — |
| SP jan. 2004 | 2,6 | 2,5 | 2,6 | 2,6 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2004 (3) | – 0,7 | 0,2 | 0,3 | 0,5 | 0,4 |
| KOM okt. 2004 | – 0,7 | – 0,1 | 0,0 | — | — |
| SP jan. 2004 (3) | 0,1 | 0,1 | 0,2 | 0,3 | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP dec. 2004 | 49,1 | 46,7 | 44,3 | 42,0 | 40,0 |
| KOM okt. 2004 | 48,2 | 45,5 | 42,9 | — | — |
| SP jan. 2004 | 46,6 | 47,7 | 45,7 | 43,8 | — |
| Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens tjenestegrenes økonomiske prognoser for efteråret 2004 (KOM), beregninger fra Kommissionens tjenestegrene. |

2004

2005

2006

2007

2008

Real BNP-vækst

(% ændring)

SP dec. 2004

2,6

2,9

3,0

3,0

3,0

KOM okt. 2004

2,6

2,6

2,7

—

—

SP jan. 2004

3,0

3,0

3,0

3,0

—

HICP-inflation (4)

(%)

SP dec. 2004

3,8

3,7

3,5

3,2

2,8

KOM okt. 2004

3,1

2,9

2,5

—

—

SP jan. 2004

2,9

2,6

2,6

2,6

—

Offentlig balance

(% af BNP)

SP dec. 2004

– 0,8

0,1

0,2

0,4

0,4

KOM okt. 2004

– 0,6

– 0,1

0,0

—

—

SP jan. 2004

0,0

0,1

0,2

0,3

—

Primær saldo

(% af BNP)

SP dec. 2004

1,5

2,2

2,2

2,3

2,3

KOM okt. 2004

1,7

2,1

2,0

—

—

SP jan. 2004

2,6

2,5

2,6

2,6

—

Konjunkturkorrigeret saldo

(% af BNP)

SP dec. 2004 (3)

– 0,7

0,2

0,3

0,5

0,4

KOM okt. 2004

– 0,7

– 0,1

0,0

—

—

SP jan. 2004 (3)

0,1

0,1

0,2

0,3

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP dec. 2004

49,1

46,7

44,3

42,0

40,0

KOM okt. 2004

48,2

45,5

42,9

—

—

SP jan. 2004

46,6

47,7

45,7

43,8

—

Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens tjenestegrenes økonomiske prognoser for efteråret 2004 (KOM), beregninger fra Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

(2)  Den i fællesskab aftalte metode, som er baseret på produktionsfunktionsmetoden, anvendes endnu ikke for Spaniens vedkommende, da der stadig er vurderingsproblemer. Derfor beregnes de konjunkturbaserede saldi på grundlag af Hodrick Prescott-filtermetoden.

(3)  Den i fællesskab aftalte metode, som er baseret på produktionsfunktionsmetoden, anvendes endnu ikke for Spaniens vedkommende, da der stadig er vurderingsproblemer. Derfor har Kommissionens tjenestegrene beregnet de konjunkturbaserede saldi på grundlag af Hodrick Prescot-filtermetoden.

(4)  Inflationen på grundlag af BNP-deflatoren for stabilitetsprogrammerne.

Kilder:

Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens tjenestegrenes økonomiske prognoser for efteråret 2004 (KOM), beregninger fra Kommissionens tjenestegrene.

---

| 19.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/4

---

RÅDETS UDTALELSE

af 8. marts 2005

om Cyperns opdaterede konvergensprogram 2004-2008

(2005/C 177/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen, og

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 8. marts 2005 gennemgik Rådet Cyperns opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2008. Programmet er i overensstemmelse med datakravene i den reviderede adfærdskodeks for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form. |
| --- | --- |

(1)

Den 8. marts 2005 gennemgik Rådet Cyperns opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2008. Programmet er i overensstemmelse med datakravene i den reviderede adfærdskodeks for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form.

| (2) | Konvergensprogrammet indeholder fire forskellige scenarier for de makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger: et centralt scenario, et optimistisk scenario, et pessimistisk scenario og et scenario med højere rente. Det centrale scenario betragtes som referencescenariet i forbindelse med vurderingen af budgetfremskrivningerne, fordi det i henhold til de foreliggende oplysninger synes at afspejle de realistiske vækstantagelser. Den reale BNP-vækst forventes at falde fra 3,6 % i 2004 til 4,3 % i gennemsnit i resten af programperioden. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer også realistiske. |
| --- | --- |

(2)

Konvergensprogrammet indeholder fire forskellige scenarier for de makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger: et centralt scenario, et optimistisk scenario, et pessimistisk scenario og et scenario med højere rente. Det centrale scenario betragtes som referencescenariet i forbindelse med vurderingen af budgetfremskrivningerne, fordi det i henhold til de foreliggende oplysninger synes at afspejle de realistiske vækstantagelser. Den reale BNP-vækst forventes at falde fra 3,6 % i 2004 til 4,3 % i gennemsnit i resten af programperioden. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer også realistiske.

| (3) | Den 5. juli 2004 vedtog Rådet en beslutning om, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Cypern, og henstillede til, at man bragte denne situation til ophør senest i 2005. I opdateringen sigter man på at nedbringe underskuddet til under referenceværdien på 3 % af BNP i 2005, i overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 7. I forhold til konvergensprogrammet fra maj 2004 opretholder opdateringen underskudsmålet for 2005, men skærper kravene efter 2005. Det offentlige underskud ventes at falde kraftigt fra 4,8 % af BNP i 2004 til 2,9 % i 2005 og derefter at falde mere gradvis til 0,9 % i 2008. Da renteudgifterne skønnes at ligge konstant omkring 3,5 % af BNP, vil primærsaldoen udvikle sig ligesom de offentlige saldo og forbedres fra – 1,3 % i 2004 til 2,5 % ved programperiodens udløb. Med henblik herpå forestiller man sig i opdateringen en række hovedsagelig strukturelle foranstaltninger for at begrænse udgifterne og øge indtægterne. Udgiftslofter bidrager med 2,3 procentpoint til den samlede nedbringelsen af underskuddet med næsten 4 procentpoint af BNP i perioden 2004-2008. Tilpasningskursen afspejler regeringens engagement i at forbedre de offentlige finanser for hurtigt at kunne indføre euroen. Det er det vigtigste argument for at fremrykke den finanspolitiske tilpasning, som vil begrænse det offentlige budgetunderskud med 1,9 procentpoint af BNP i 2005. |
| --- | --- |

(3)

Den 5. juli 2004 vedtog Rådet en beslutning om, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Cypern, og henstillede til, at man bragte denne situation til ophør senest i 2005. I opdateringen sigter man på at nedbringe underskuddet til under referenceværdien på 3 % af BNP i 2005, i overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 7. I forhold til konvergensprogrammet fra maj 2004 opretholder opdateringen underskudsmålet for 2005, men skærper kravene efter 2005. Det offentlige underskud ventes at falde kraftigt fra 4,8 % af BNP i 2004 til 2,9 % i 2005 og derefter at falde mere gradvis til 0,9 % i 2008. Da renteudgifterne skønnes at ligge konstant omkring 3,5 % af BNP, vil primærsaldoen udvikle sig ligesom de offentlige saldo og forbedres fra – 1,3 % i 2004 til 2,5 % ved programperiodens udløb. Med henblik herpå forestiller man sig i opdateringen en række hovedsagelig strukturelle foranstaltninger for at begrænse udgifterne og øge indtægterne. Udgiftslofter bidrager med 2,3 procentpoint til den samlede nedbringelsen af underskuddet med næsten 4 procentpoint af BNP i perioden 2004-2008. Tilpasningskursen afspejler regeringens engagement i at forbedre de offentlige finanser for hurtigt at kunne indføre euroen. Det er det vigtigste argument for at fremrykke den finanspolitiske tilpasning, som vil begrænse det offentlige budgetunderskud med 1,9 procentpoint af BNP i 2005.

| (4) | Risiciene i forbindelse med opdateringens budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. De største risici for en negativ makroøkonomisk udvikling er de økonomiske udsigter i USA og EU (især Det Forenede Kongerige og Tyskland, hvorfra størstedelen af turisterne kommer), spændinger i Mellemøsten og udviklingen i olieprisen (2). I opdateringen hedder det endvidere, at en række planlagte foranstaltninger i 2005 og fremover vil blive undersøgt nærmere, hvilket skaber en vis usikkerhed. På den anden side er det anslåede underskudsresultat for 2004 bedre end ventet. Dette positive resultat blev opnået på trods af forsinkelser med en række konsoliderende foranstaltninger, der oprindelig skulle være gennemført i 2004. De skal nu gennemføres i 2005, og deres budgetmæssige virkning betragtes forsigtigt som en sikkerhedsmargen for 2005, hvis f.eks. andre foranstaltninger skulle blive forsinkede, for at holde målet på 2,9 % af BNP som en øvre grænse, mens udgifterne samtidig holdes under nøje kontrol. Selv om udgiftsoverskridelser var et stort problem tidligere, lægger konsolideringsforanstaltningerne nu vægt på strukturel udgiftskontrol, især når det gælder det offentlige forbrug. Desuden er en række af de planlagte foranstaltninger i 2005 nu forhandlet på plads med arbejdsmarkedets parter. I Kommissionens tjenestegrenes efterårsprognose fra 2004 regnede man med et underskud på 3,0 % af BNP i 2005 på grund af en lidt lavere anslået BNP-vækst i årets løb. Det gentages dog i opdateringen, at der vil blive truffet supplerende foranstaltninger, hvis lavere vækst skulle føre til et større underskud i 2005. Alt dette vil lette justeringen til 2,9 % af BNP i 2005. Alt i alt ser planerne om nedbringelse af underskuddet i 2005 udfordrende, men stadig mere realistisk ud. For perioden 2006-2007 er justeringskursen strammet en smule for at nå ned på lavere underskud end i programmet fra maj 2004. Det er dog uklart, hvordan denne stramning vil blive foretaget, eftersom de planlagte foranstaltninger og den forventede BNP-vækst i det store og hele er uændrede. Justeringskursen bør understøttes af varige foranstaltninger. |
| --- | --- |

(4)

Risiciene i forbindelse med opdateringens budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. De største risici for en negativ makroøkonomisk udvikling er de økonomiske udsigter i USA og EU (især Det Forenede Kongerige og Tyskland, hvorfra størstedelen af turisterne kommer), spændinger i Mellemøsten og udviklingen i olieprisen (2). I opdateringen hedder det endvidere, at en række planlagte foranstaltninger i 2005 og fremover vil blive undersøgt nærmere, hvilket skaber en vis usikkerhed. På den anden side er det anslåede underskudsresultat for 2004 bedre end ventet. Dette positive resultat blev opnået på trods af forsinkelser med en række konsoliderende foranstaltninger, der oprindelig skulle være gennemført i 2004. De skal nu gennemføres i 2005, og deres budgetmæssige virkning betragtes forsigtigt som en sikkerhedsmargen for 2005, hvis f.eks. andre foranstaltninger skulle blive forsinkede, for at holde målet på 2,9 % af BNP som en øvre grænse, mens udgifterne samtidig holdes under nøje kontrol. Selv om udgiftsoverskridelser var et stort problem tidligere, lægger konsolideringsforanstaltningerne nu vægt på strukturel udgiftskontrol, især når det gælder det offentlige forbrug. Desuden er en række af de planlagte foranstaltninger i 2005 nu forhandlet på plads med arbejdsmarkedets parter. I Kommissionens tjenestegrenes efterårsprognose fra 2004 regnede man med et underskud på 3,0 % af BNP i 2005 på grund af en lidt lavere anslået BNP-vækst i årets løb. Det gentages dog i opdateringen, at der vil blive truffet supplerende foranstaltninger, hvis lavere vækst skulle føre til et større underskud i 2005. Alt dette vil lette justeringen til 2,9 % af BNP i 2005. Alt i alt ser planerne om nedbringelse af underskuddet i 2005 udfordrende, men stadig mere realistisk ud. For perioden 2006-2007 er justeringskursen strammet en smule for at nå ned på lavere underskud end i programmet fra maj 2004. Det er dog uklart, hvordan denne stramning vil blive foretaget, eftersom de planlagte foranstaltninger og den forventede BNP-vækst i det store og hele er uændrede. Justeringskursen bør understøttes af varige foranstaltninger.

| (5) | I lyset af denne risikovurdering synes budgetstillingen i programmet at være tilstrækkelig til at bringe underskuddet ned under 3 % af BNP i 2005 og at give en tilstrækkelig sikkerhedsmargin mod at overskride referenceværdien med normale makroøkonomiske udsving fra og med 2006. Den er dog ikke tilstrækkelig til at sikre, at stabilitets- og vækstpagtens mellemfristede målsætning om en budgetstilling tæt på balance nås i løbet af programperioden. |
| --- | --- |

(5)

I lyset af denne risikovurdering synes budgetstillingen i programmet at være tilstrækkelig til at bringe underskuddet ned under 3 % af BNP i 2005 og at give en tilstrækkelig sikkerhedsmargin mod at overskride referenceværdien med normale makroøkonomiske udsving fra og med 2006. Den er dog ikke tilstrækkelig til at sikre, at stabilitets- og vækstpagtens mellemfristede målsætning om en budgetstilling tæt på balance nås i løbet af programperioden.

| (6) | Gældskvoten skønnes at være nået op på 74,9 % af BNP i 2004, altså over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programperioden forventes gældskvoten at falde med næsten 17 procentpoint. Udviklingen i gældskvoten skyldes delvis gældsbegrænsende stock-flow-tilpasninger i forbindelse med den gradvis afvikling af amortisationsfonde, hvor akkumulering heraf tidligere førte til gældsforøgende stock-flow-justeringer. |
| --- | --- |

(6)

Gældskvoten skønnes at være nået op på 74,9 % af BNP i 2004, altså over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programperioden forventes gældskvoten at falde med næsten 17 procentpoint. Udviklingen i gældskvoten skyldes delvis gældsbegrænsende stock-flow-tilpasninger i forbindelse med den gradvis afvikling af amortisationsfonde, hvor akkumulering heraf tidligere førte til gældsforøgende stock-flow-justeringer.

| (7) | Cyperns offentlige finanser synes at være udsat for en vis risiko med hensyn til bæredygtighed på længere sigt, hvilket fremgår af de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning. Den strategi, der er skitseret i opdateringen, er hovedsagelig baseret på budgetkonsolidering i de nærmeste år, og der skal gennemføres yderligere reformer af pensions- og sundhedssystemerne i fremtiden. Det er altafgørende, at reformprocessen videreføres for at mindske de bæredygtighedsrisici, der er forbundet med den kommende udvikling i de aldersrelaterede udgifter, og at den planlagte og påkrævede budgetkonsolidering foretages på mellemlang sigt. |
| --- | --- |

(7)

Cyperns offentlige finanser synes at være udsat for en vis risiko med hensyn til bæredygtighed på længere sigt, hvilket fremgår af de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning. Den strategi, der er skitseret i opdateringen, er hovedsagelig baseret på budgetkonsolidering i de nærmeste år, og der skal gennemføres yderligere reformer af pensions- og sundhedssystemerne i fremtiden. Det er altafgørende, at reformprocessen videreføres for at mindske de bæredygtighedsrisici, der er forbundet med den kommende udvikling i de aldersrelaterede udgifter, og at den planlagte og påkrævede budgetkonsolidering foretages på mellemlang sigt.

| (8) | Den økonomiske politik, der er skitseret i programmet, er i det store og hele forenelig med de landespecifikke generelle økonomiske retningslinjer med hensyn til de offentlige finanser. Især tager det finanspolitiske konsolideringsprogram sigte på at nedbringe det samlede underskud på de offentlige finanser i løbet af en årrække. De finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger er både på udgifts- og indtægtssiden hovedsagelig af strukturel karakter, og der hersker stadig en vis usikkerhed om gennemførelsen af nogle af de planlagte konsolideringsforanstaltninger. Planen for nedbringelse af underskuddet, især for 2005, er ambitiøs, men tilsyneladende ikke urealistisk. |
| --- | --- |

(8)

Den økonomiske politik, der er skitseret i programmet, er i det store og hele forenelig med de landespecifikke generelle økonomiske retningslinjer med hensyn til de offentlige finanser. Især tager det finanspolitiske konsolideringsprogram sigte på at nedbringe det samlede underskud på de offentlige finanser i løbet af en årrække. De finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger er både på udgifts- og indtægtssiden hovedsagelig af strukturel karakter, og der hersker stadig en vis usikkerhed om gennemførelsen af nogle af de planlagte konsolideringsforanstaltninger. Planen for nedbringelse af underskuddet, især for 2005, er ambitiøs, men tilsyneladende ikke urealistisk.

På baggrund af ovenstående vurdering og i lyset af Rådets henstillinger i henhold til artikel 104, stk. 7, er Rådet af den opfattelse, at Cypern bør:

| i) | konsekvent gennemføre alle de foranstaltninger, der er skitseret i det opdaterede konvergensprogram, for at bringe underskuddet ned under 3 % af BNP i 2005, og ved varige foranstaltninger sikre, at budgetkonsolideringen i retning af en budgetstilling på mellemlang sigt tæt på balance eller med overskud opretholdes, når det uforholdsmæssigt store underskud er korrigeret |
| --- | --- |

i)

konsekvent gennemføre alle de foranstaltninger, der er skitseret i det opdaterede konvergensprogram, for at bringe underskuddet ned under 3 % af BNP i 2005, og ved varige foranstaltninger sikre, at budgetkonsolideringen i retning af en budgetstilling på mellemlang sigt tæt på balance eller med overskud opretholdes, når det uforholdsmæssigt store underskud er korrigeret

| ii) | sikre at gældskvoten begynder at falde fra og med 2005, og |
| --- | --- |

ii)

sikre at gældskvoten begynder at falde fra og med 2005, og

| iii) | videreføre reformerne af pensions- og sundhedssystemerne for at mindske de bæredygtighedsrisici, der er forbundet med den kommende udvikling i de aldersrelaterede udgifter, sammen med den planlagte og påkrævede budgetkonsolidering på mellemlang sigt. |
| --- | --- |

iii)

videreføre reformerne af pensions- og sundhedssystemerne for at mindske de bæredygtighedsrisici, der er forbundet med den kommende udvikling i de aldersrelaterede udgifter, sammen med den planlagte og påkrævede budgetkonsolidering på mellemlang sigt.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP-vækst
  (% ændring) | KP dec. 2004 | 3,6 | 4,0 | 4,4 | 4,5 | 4,5 |
| KOM nov. 2004 | 3,5 | 3,9 | 4,2 | — | — |
| KP maj 2004 | 3,5 | 4,3 | 4,4 | 4,5 | — |
| Inflation udtrykt ved forbrugerindekset
  (%) | KP dec. 2004 | 2,1 | 2,6 | 2,2 | 2,1 | 2,0 |
| KOM nov. 2004 | 2,4 | 2,2 | 2,1 | — | — |
| KP maj 2004 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2004 | – 4,8 | – 2,9 | – 1,7 | – 1,5 | – 0,9 |
| KOM nov. 2004 | – 5,2 | – 3,0 | – 2,4 | — | — |
| KP maj 2004 | – 5,2 | – 2,9 | – 2,2 | – 1,6 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2004 | – 1,3 | 0,7 | 1,8 | 2,0 | 2,5 |
| KOM nov. 2004 | – 1,8 | 0,5 | 1,1 | — | — |
| KP maj 2004 | – 1,6 | 0,7 | 1,4 | 2,0 | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP dec. 2004 | 74,9 | 71,9 | 69,2 | 65,7 | 58,1 |
| KOM nov. 2004 | 72,6 | 72,4 | 69,4 | — | — |
| KP maj 2004 | 75,2 | 74,8 | 71,5 | 68,4 | — |
| Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2004

2005

2006

2007

2008

Real BNP-vækst

(% ændring)

KP dec. 2004

3,6

4,0

4,4

4,5

4,5

KOM nov. 2004

3,5

3,9

4,2

—

—

KP maj 2004

3,5

4,3

4,4

4,5

—

Inflation udtrykt ved forbrugerindekset

(%)

KP dec. 2004

2,1

2,6

2,2

2,1

2,0

KOM nov. 2004

2,4

2,2

2,1

—

—

KP maj 2004

2,0

2,0

2,0

2,0

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

KP dec. 2004

– 4,8

– 2,9

– 1,7

– 1,5

– 0,9

KOM nov. 2004

– 5,2

– 3,0

– 2,4

—

—

KP maj 2004

– 5,2

– 2,9

– 2,2

– 1,6

—

Primær saldo

(% af BNP)

KP dec. 2004

– 1,3

0,7

1,8

2,0

2,5

KOM nov. 2004

– 1,8

0,5

1,1

—

—

KP maj 2004

– 1,6

0,7

1,4

2,0

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP dec. 2004

74,9

71,9

69,2

65,7

58,1

KOM nov. 2004

72,6

72,4

69,4

—

—

KP maj 2004

75,2

74,8

71,5

68,4

—

Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Det skal desuden bemærkes, at den kommende økonomiske udvikling i Cypern fortsat er usædvanligt uforudsigelig. Hvis der sker en genforening, vil hele øens økonomiske situation ændre sig fundamentalt.

---

| 19.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/7

---

RÅDETS UDTALELSE

af 8. marts 2005

om Letlands opdaterede konvergensprogram 2004-2007

(2005/C 177/03)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling, og

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 8. marts 2005 gennemgik Rådet Letlands opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2007. Programmet opfylder i det store og hele kravene i den reviderede adfærdskodeks for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form. Klassificeringen af ENS95-data om sammensætningen af de samlede offentlige indtægter og udgifter skal imidlertid forbedres. Letland opfordres derfor til at opfylde disse datakrav i adfærdskodeksen. |
| --- | --- |

(1)

Den 8. marts 2005 gennemgik Rådet Letlands opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2007. Programmet opfylder i det store og hele kravene i den reviderede adfærdskodeks for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form. Klassificeringen af ENS95-data om sammensætningen af de samlede offentlige indtægter og udgifter skal imidlertid forbedres. Letland opfordres derfor til at opfylde disse datakrav i adfærdskodeksen.

| (2) | I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes den reale BNP-vækst, der blev anslået til 8,1 % i 2004, at forblive kraftig i resten af programperioden med et gennemsnit på 6,6 % om året. På grundlag af de for tiden foreliggende oplysninger synes scenariet at afspejle troværdige vækstantagelser. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer at være noget lave. |
| --- | --- |

(2)

I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes den reale BNP-vækst, der blev anslået til 8,1 % i 2004, at forblive kraftig i resten af programperioden med et gennemsnit på 6,6 % om året. På grundlag af de for tiden foreliggende oplysninger synes scenariet at afspejle troværdige vækstantagelser. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer at være noget lave.

| (3) | Opdateringen sigter mod at holde underskuddet under referenceværdien på 3 % af BNP hvert år i programmets løbetid, mens det offentlige budgetunderskud forventes at falde gradvis fra 1,7 % af BNP i 2004 til 1,4 % af BNP i 2007. I 2005 vil både indtægts- og udgiftskvoter stige markant i forbindelse med tiltrædelsen af EU. Derefter er den mellemfristede justering af de offentlige finanser baseret på en reduktion af såvel indtægts- som udgiftskvoten. Den primære udgiftskvote falder hovedsagelig som følge af lavere overførsler og subsidier, mens der samtidig er taget højde for en stigning i investeringskvoten. Indtægtskvoten falder som følge af skattelettelser, især indkomstskattelettelser, der letter skattebyrden moderat. |
| --- | --- |

(3)

Opdateringen sigter mod at holde underskuddet under referenceværdien på 3 % af BNP hvert år i programmets løbetid, mens det offentlige budgetunderskud forventes at falde gradvis fra 1,7 % af BNP i 2004 til 1,4 % af BNP i 2007. I 2005 vil både indtægts- og udgiftskvoter stige markant i forbindelse med tiltrædelsen af EU. Derefter er den mellemfristede justering af de offentlige finanser baseret på en reduktion af såvel indtægts- som udgiftskvoten. Den primære udgiftskvote falder hovedsagelig som følge af lavere overførsler og subsidier, mens der samtidig er taget højde for en stigning i investeringskvoten. Indtægtskvoten falder som følge af skattelettelser, især indkomstskattelettelser, der letter skattebyrden moderat.

| (4) | Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. På den ene side forekommer antagelserne om den økonomiske aktivitets skatteintensitet at være noget pessimistiske, hvilket indebærer, at indtægterne kan blive højere end forventet. Da indgåelsen af udgiftsforpligtelser på den anden side er baseret på støtte fra EU, er opfyldelsen af underskudsmålene afhængig af, at regeringen modtager disse midler. En stram udgiftsdisciplin (herunder i forbindelse med forvaltningen af projekter, der samfinansieres af EU) kan vise sig at være vanskelig på grund af svagheder i administrationen. |
| --- | --- |

(4)

Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. På den ene side forekommer antagelserne om den økonomiske aktivitets skatteintensitet at være noget pessimistiske, hvilket indebærer, at indtægterne kan blive højere end forventet. Da indgåelsen af udgiftsforpligtelser på den anden side er baseret på støtte fra EU, er opfyldelsen af underskudsmålene afhængig af, at regeringen modtager disse midler. En stram udgiftsdisciplin (herunder i forbindelse med forvaltningen af projekter, der samfinansieres af EU) kan vise sig at være vanskelig på grund af svagheder i administrationen.

| (5) | I lyset af denne risikovurdering er budgetstillingen i programmet utilstrækkelig til at nå det mellemfristede mål i stabilitets- og vækstpagten om en stilling tæt på balance eller med overskud i løbet af programperioden. Den kan også give en utilstrækkelig sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride referenceværdien på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske forhold. Den er dog tilstrækkelig til at holde gældskvoten på et meget lavt niveau. |
| --- | --- |

(5)

I lyset af denne risikovurdering er budgetstillingen i programmet utilstrækkelig til at nå det mellemfristede mål i stabilitets- og vækstpagten om en stilling tæt på balance eller med overskud i løbet af programperioden. Den kan også give en utilstrækkelig sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride referenceværdien på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske forhold. Den er dog tilstrækkelig til at holde gældskvoten på et meget lavt niveau.

| (6) | Gældskvoten forventes at blive på 14,2 % af BNP i 2004, altså langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Den svage stigning i gældskvoten i programperioden til 15 % af BNP i 2007 skyldes især vedvarende underskud, som i vid udstrækning opvejes af nominel BNP-vækst. |
| --- | --- |

(6)

Gældskvoten forventes at blive på 14,2 % af BNP i 2004, altså langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Den svage stigning i gældskvoten i programperioden til 15 % af BNP i 2007 skyldes især vedvarende underskud, som i vid udstrækning opvejes af nominel BNP-vækst.

| (7) | Den budgetstrategi, der er skitseret i programmet, betyder, at Letlands offentlige finanser synes at stå ret stærkt med hensyn til bæredygtighed på længere sigt trods de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning. Den forholdsvis lave gældskvote og de gennemførte foranstaltninger i forbindelse med pensionsreformen, herunder indførelsen af den finansierede søjle, vil sammen med kumuleringen af midler i den finansierede pensionsordning medvirke til at mindske budgetvirkningerne af den aldrende befolkning. Den strategi, der er skitseret i programmet, tager udgangspunkt i et begrænset budgetunderskud på mellemlang sigt og i budgetvirkningerne af pensionsreformen. Reformforanstaltninger inden for sundheds- og plejesektoren kan imidlertid medføre højere udgifter. Bæredygtigheden på lang sigt kan blive bragt i fare. Letlands forholdsvis lave skattekvote burde dog gøre det forholdsvis let at rette op på den svaghed i bæredygtigheden, der måtte opstå. |
| --- | --- |

(7)

Den budgetstrategi, der er skitseret i programmet, betyder, at Letlands offentlige finanser synes at stå ret stærkt med hensyn til bæredygtighed på længere sigt trods de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning. Den forholdsvis lave gældskvote og de gennemførte foranstaltninger i forbindelse med pensionsreformen, herunder indførelsen af den finansierede søjle, vil sammen med kumuleringen af midler i den finansierede pensionsordning medvirke til at mindske budgetvirkningerne af den aldrende befolkning. Den strategi, der er skitseret i programmet, tager udgangspunkt i et begrænset budgetunderskud på mellemlang sigt og i budgetvirkningerne af pensionsreformen. Reformforanstaltninger inden for sundheds- og plejesektoren kan imidlertid medføre højere udgifter. Bæredygtigheden på lang sigt kan blive bragt i fare. Letlands forholdsvis lave skattekvote burde dog gøre det forholdsvis let at rette op på den svaghed i bæredygtigheden, der måtte opstå.

| (8) | Den økonomiske politik, der er skitseret i programmet, er i det store og hele forenelig med de landespecifikke generelle økonomiske retningslinjer (BEPG) med hensyn til de offentlige finanser. For at tackle det omfattende underskud på de løbende poster blev det anbefalet Letland at nedbringe det samlede underskud på de offentlige finanser på en troværdig og bæredygtig måde i løbet af en årrække. Da man i programmet regner med at nedbringe underskuddet på de løbende poster, er budgetunderskuddet i 2004, der er lavere end budgetteret, og den konsolideringskurs, der er lagt i opdateringen, i overensstemmelse med henstillingen i de generelle økonomiske retningslinjer. Denne vurdering er dog betinget af en gunstig udvikling i den eksterne balance og må derfor fortsat følges nøje. Som Rådet påpegede i sin udtalelse om programmet fra maj 2004, afhænger en vurdering af den passende finanspolitiske stilling også af efterspørgselspresset i økonomien, selv om det er vanskeligt at bestemme landets stilling i konjunkturforløbet. Vurderingen afhænger derfor også af, om den makroøkonomiske politik er i stand til at konsolidere afdæmpningen af inflationen efter dens seneste højdepunkt. |
| --- | --- |

(8)

Den økonomiske politik, der er skitseret i programmet, er i det store og hele forenelig med de landespecifikke generelle økonomiske retningslinjer (BEPG) med hensyn til de offentlige finanser. For at tackle det omfattende underskud på de løbende poster blev det anbefalet Letland at nedbringe det samlede underskud på de offentlige finanser på en troværdig og bæredygtig måde i løbet af en årrække. Da man i programmet regner med at nedbringe underskuddet på de løbende poster, er budgetunderskuddet i 2004, der er lavere end budgetteret, og den konsolideringskurs, der er lagt i opdateringen, i overensstemmelse med henstillingen i de generelle økonomiske retningslinjer. Denne vurdering er dog betinget af en gunstig udvikling i den eksterne balance og må derfor fortsat følges nøje. Som Rådet påpegede i sin udtalelse om programmet fra maj 2004, afhænger en vurdering af den passende finanspolitiske stilling også af efterspørgselspresset i økonomien, selv om det er vanskeligt at bestemme landets stilling i konjunkturforløbet. Vurderingen afhænger derfor også af, om den makroøkonomiske politik er i stand til at konsolidere afdæmpningen af inflationen efter dens seneste højdepunkt.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP-vækst
  (% ændring) | KP dec. 2004 | 8,1 | 6,7 | 6,5 | 6,5 |
| KOM okt. 2004 | 7,5 | 6,7 | 6,7 | — |
| KP maj 2004 | 6,7 | 6,7 | 6,5 | 6,5 |
| CPI inflation (2)

  (%) | KP dec. 2004 | 6,2 | 4,3 | 3,0 | 3,0 |
| KOM okt. 2004 | 6,8 | 4,7 | 3,5 | — |
| KP maj 2004 | 4,5 | 3,7 | 3,0 | 3,0 |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2004 | – 1,7 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,4 |
| KOM okt. 2004 | – 2,0 | – 2,8 | – 2,9 | — |
| KP maj 2004 | – 2,1 | – 2,2 | – 2,0 | – 2,0 |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2004 | – 0,9 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,7 |
| KOM okt. 2004 | – 1,2 | – 2,0 | – 2,0 | — |
| KP maj 2004 | – 1,2 | – 1,3 | – 1,2 | – 1,2 |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP dec. 2004 | 14,2 | 14,5 | 15,8 | 15,0 |
| KOM okt. 2004 | 14,6 | 15,4 | 16,6 | — |
| KP maj 2004 | 16,2 | 16,8 | 17,3 | 17,7 |
| Konvergensprogram (KP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2004 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2004

2005

2006

2007

Real BNP-vækst

(% ændring)

KP dec. 2004

8,1

6,7

6,5

6,5

KOM okt. 2004

7,5

6,7

6,7

—

KP maj 2004

6,7

6,7

6,5

6,5

CPI inflation (2)

(%)

KP dec. 2004

6,2

4,3

3,0

3,0

KOM okt. 2004

6,8

4,7

3,5

—

KP maj 2004

4,5

3,7

3,0

3,0

Offentlig saldo

(% af BNP)

KP dec. 2004

– 1,7

– 1,6

– 1,5

– 1,4

KOM okt. 2004

– 2,0

– 2,8

– 2,9

—

KP maj 2004

– 2,1

– 2,2

– 2,0

– 2,0

Primær saldo

(% af BNP)

KP dec. 2004

– 0,9

– 0,9

– 0,8

– 0,7

KOM okt. 2004

– 1,2

– 2,0

– 2,0

—

KP maj 2004

– 1,2

– 1,3

– 1,2

– 1,2

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP dec. 2004

14,2

14,5

15,8

15,0

KOM okt. 2004

14,6

15,4

16,6

—

KP maj 2004

16,2

16,8

17,3

17,7

Konvergensprogram (KP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2004 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  I programmet oplyses kun fremskrivninger af inflationen udtrykt ved forbrugerprisindekset og ikke HICP-inflationen.

Kilder:

Konvergensprogram (KP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2004 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 19.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/10

---

RÅDETS UDTALELSE

af 8. marts 2005

om Litauens opdaterede konvergensprogram 2004-2007

(2005/C 177/04)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| 1) | Den 8. marts 2005 gennemgik Rådet Litauens opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2007. Programmet opfylder i det store og hele kravene i den reviderede adfærdskodeks for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form. Visse påkrævede data vedrørende eksterne forudsætninger foreligger ikke, og der mangler også nogle valgfrie oplysninger, selv om dette ikke vanskeliggør vurderingen af programmet. Litauen opfordres derfor til at opfylde datakravene i adfærdskodeksen. |
| --- | --- |

1)

Den 8. marts 2005 gennemgik Rådet Litauens opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2007. Programmet opfylder i det store og hele kravene i den reviderede adfærdskodeks for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form. Visse påkrævede data vedrørende eksterne forudsætninger foreligger ikke, og der mangler også nogle valgfrie oplysninger, selv om dette ikke vanskeliggør vurderingen af programmet. Litauen opfordres derfor til at opfylde datakravene i adfærdskodeksen.

| 2) | I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes den reale BNP-vækst at falde fra 6,5 % i 2004 til 6,2 % i gennemsnit i resten af programperioden. På grundlag af de aktuelt foreliggende oplysninger synes scenariet at afspejle troværdige vækstantagelser. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer også realistiske, selv om tallet for 2006 forekommer noget lavt. |
| --- | --- |

2)

I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes den reale BNP-vækst at falde fra 6,5 % i 2004 til 6,2 % i gennemsnit i resten af programperioden. På grundlag af de aktuelt foreliggende oplysninger synes scenariet at afspejle troværdige vækstantagelser. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer også realistiske, selv om tallet for 2006 forekommer noget lavt.

| 3) | Hovedmålsætningen for den mellemfristede budgetstrategi, der er fastsat i programmet, er en tilnærmelse til et konjunkturmæssigt afbalanceret offentligt budget. I programmet forventes det offentlige underskud at forblive på 2,5 % af BNP i 2005 og derefter gradvis at falde til 1,5 % i 2007. Det primære underskud forventes forbedret marginalt fra 1,5 % af BNP i 2004 til 1,4 % i 2005 og derefter at falde gradvis til 0,5 % i 2007. Konsolideringen skal hovedsagelig opnås gennem en forøgelse af indtægtskvoten fra et lavt udgangspunkt, men efter 2005 vil udgiftssiden også bidrage. Indtægterne ventes at stige fra 33 % af BNP i 2004 til 34,5 % i 2007 efter at være toppet i 2006. Udgifterne forventes i første omgang at stige fra 35,5 % af BNP i 2004 til 36,9 % i 2005 og derefter at falde gradvis til 36 % i 2007. Et omfattende offentligt investeringsprogram er ved at blive gennemført, hvilket vil hæve de offentlige investeringer fra 3,4 % af BNP i 2004 til 5 % i 2007 og give en gennemsnitlig offentlig investeringskvote for programperioden på ca. 4,6 % af BNP mod et EU-gennemsnit på 2,4 % af BNP i 2004. Sammenlignet med programmet fra maj 2004 anslås underskuddet for 2004 at blive lavere end budgetteret. Målene for 2005-2007 opretholdes på trods af en betydelig nedadgående revision af BNP-væksten. |
| --- | --- |

3)

Hovedmålsætningen for den mellemfristede budgetstrategi, der er fastsat i programmet, er en tilnærmelse til et konjunkturmæssigt afbalanceret offentligt budget. I programmet forventes det offentlige underskud at forblive på 2,5 % af BNP i 2005 og derefter gradvis at falde til 1,5 % i 2007. Det primære underskud forventes forbedret marginalt fra 1,5 % af BNP i 2004 til 1,4 % i 2005 og derefter at falde gradvis til 0,5 % i 2007. Konsolideringen skal hovedsagelig opnås gennem en forøgelse af indtægtskvoten fra et lavt udgangspunkt, men efter 2005 vil udgiftssiden også bidrage. Indtægterne ventes at stige fra 33 % af BNP i 2004 til 34,5 % i 2007 efter at være toppet i 2006. Udgifterne forventes i første omgang at stige fra 35,5 % af BNP i 2004 til 36,9 % i 2005 og derefter at falde gradvis til 36 % i 2007. Et omfattende offentligt investeringsprogram er ved at blive gennemført, hvilket vil hæve de offentlige investeringer fra 3,4 % af BNP i 2004 til 5 % i 2007 og give en gennemsnitlig offentlig investeringskvote for programperioden på ca. 4,6 % af BNP mod et EU-gennemsnit på 2,4 % af BNP i 2004. Sammenlignet med programmet fra maj 2004 anslås underskuddet for 2004 at blive lavere end budgetteret. Målene for 2005-2007 opretholdes på trods af en betydelig nedadgående revision af BNP-væksten.

| 4) | Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. På den ene side har regeringen i de senere år kunnet fremvise gode resultater med hensyn til at nå sine finanspolitiske mål. De nye vækstantagelser er forsigtige, og risiciene for en negativ makroøkonomisk udvikling forekommer begrænsede. Den største risiko for de finanspolitiske fremskrivninger er usikkerheden om gennemførelsen af de budgetforanstaltninger, der er bebudet i programmet. Det kan især blive vanskeligt at nå målet for skatteindtægterne i 2005, hvis der ikke træffes foranstaltninger for at udligne afskaffelsen af omsætningsafgiften. Gennemføres de planlagte foranstaltninger for at begrænse udgiftsoverskridelser ikke, kan det true budgetmålene i programperioden. Andre risici er den forholdsvis store usikkerhed om omkostningerne ved pensionsreformen, de omfattende udestående eventualforpligtelser, budgetrestancer, udestående forpligtelser i forbindelse med restitution af opsparing og fast ejendom og udgifter i forbindelse med nedlukningen af atomkraftværket Ignalina. |
| --- | --- |

4)

Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. På den ene side har regeringen i de senere år kunnet fremvise gode resultater med hensyn til at nå sine finanspolitiske mål. De nye vækstantagelser er forsigtige, og risiciene for en negativ makroøkonomisk udvikling forekommer begrænsede. Den største risiko for de finanspolitiske fremskrivninger er usikkerheden om gennemførelsen af de budgetforanstaltninger, der er bebudet i programmet. Det kan især blive vanskeligt at nå målet for skatteindtægterne i 2005, hvis der ikke træffes foranstaltninger for at udligne afskaffelsen af omsætningsafgiften. Gennemføres de planlagte foranstaltninger for at begrænse udgiftsoverskridelser ikke, kan det true budgetmålene i programperioden. Andre risici er den forholdsvis store usikkerhed om omkostningerne ved pensionsreformen, de omfattende udestående eventualforpligtelser, budgetrestancer, udestående forpligtelser i forbindelse med restitution af opsparing og fast ejendom og udgifter i forbindelse med nedlukningen af atomkraftværket Ignalina.

| 5) | I lyset af denne risikovurdering synes budgetstillingen i programmet ikke at give en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride grænseværdien på 3 % af BNP med normale makroøkonomiske udsving i hele programperioden, især i 2005. Den er også utilstrækkelig til at sikre, at stabilitets- og vækstpagtens mellemfristede målsætning om en budgetstilling tæt på balance kan nås. På baggrund af de gode økonomiske resultater og det store underskud på de løbende poster er en forsigtig budgetpolitik nødvendig, også for at forebygge risici for overophedning. |
| --- | --- |

5)

I lyset af denne risikovurdering synes budgetstillingen i programmet ikke at give en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride grænseværdien på 3 % af BNP med normale makroøkonomiske udsving i hele programperioden, især i 2005. Den er også utilstrækkelig til at sikre, at stabilitets- og vækstpagtens mellemfristede målsætning om en budgetstilling tæt på balance kan nås. På baggrund af de gode økonomiske resultater og det store underskud på de løbende poster er en forsigtig budgetpolitik nødvendig, også for at forebygge risici for overophedning.

| 6) | Gældskvoten anslås at være nået op på 20,1 % af BNP i 2004, altså langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programmet ventes gældskvoten at være på samme niveau i 2007 efter at være toppet med 20,9 % i 2005. |
| --- | --- |

6)

Gældskvoten anslås at være nået op på 20,1 % af BNP i 2004, altså langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programmet ventes gældskvoten at være på samme niveau i 2007 efter at være toppet med 20,9 % i 2005.

| 7) | Litauens synes at stå ret stærkt med hensyn til holdbarheden på lang sigt af de offentlige finanser med de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning som et vigtigt element. Den forholdsvis lave gældskvote og de gennemførte foranstaltninger i forbindelse med pensionsreformen, herunder indførelsen af de finansierede søjler, vil medvirke til at mindske budgetvirkningerne af den aldrende befolkning. Den strategi, der er skitseret i programmet, bygger på et begrænset budgetunderskud på mellemlang sigt og de langfristede budgetvirkninger af pensionsreformen. Der skal dog holdes et vågent øje med risici i forbindelse med omkostningerne ved pensionsreformen. Endvidere kan reformforanstaltninger inden for sundhedssektoren medføre højere udgifter. Litauen har dog en forholdsvis lav skattekvote. Det holdbarhedsgab, der opstår på lang sigt, kan modvirkes ved at hæve denne kvote. |
| --- | --- |

7)

Litauens synes at stå ret stærkt med hensyn til holdbarheden på lang sigt af de offentlige finanser med de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning som et vigtigt element. Den forholdsvis lave gældskvote og de gennemførte foranstaltninger i forbindelse med pensionsreformen, herunder indførelsen af de finansierede søjler, vil medvirke til at mindske budgetvirkningerne af den aldrende befolkning. Den strategi, der er skitseret i programmet, bygger på et begrænset budgetunderskud på mellemlang sigt og de langfristede budgetvirkninger af pensionsreformen. Der skal dog holdes et vågent øje med risici i forbindelse med omkostningerne ved pensionsreformen. Endvidere kan reformforanstaltninger inden for sundhedssektoren medføre højere udgifter. Litauen har dog en forholdsvis lav skattekvote. Det holdbarhedsgab, der opstår på lang sigt, kan modvirkes ved at hæve denne kvote.

| 8) | Alt i alt er den økonomiske politik, der er skitseret i opdateringen, stort set forenelig med de landespecifikke overordnede økonomiske retningslinjer med hensyn til de offentlige finanser. Der er truffet foranstaltninger for at anvende uventet store indtægter og besparelser i budgetteret EU-samfinansiering til at nedbringe underskuddet og begrænse udgiftsoverskridelser. De bebudede foranstaltninger er ikke udvidet til at omfatte besparelser i poster, der ikke vedrører EU-samfinansiering. |
| --- | --- |

8)

Alt i alt er den økonomiske politik, der er skitseret i opdateringen, stort set forenelig med de landespecifikke overordnede økonomiske retningslinjer med hensyn til de offentlige finanser. Der er truffet foranstaltninger for at anvende uventet store indtægter og besparelser i budgetteret EU-samfinansiering til at nedbringe underskuddet og begrænse udgiftsoverskridelser. De bebudede foranstaltninger er ikke udvidet til at omfatte besparelser i poster, der ikke vedrører EU-samfinansiering.

På baggrund af ovenstående vurdering er Rådet af den opfattelse, at Litauen bør:

| i) | gennemføre de fiskale foranstaltninger i tide, som regeringen har bebudet i konvergensprogrammet (ejendomsskat, motorkøretøjsafgift) for at gøre yderligere fremskridt i retning af en budgetstilling tæt på balance. Dette er især nødvendigt for at klare presset fra den indenlandske efterspørgsel, der for øjeblikket stimuleres af en kraftig stigning i låntagningen, så man undgår en forværring af underskuddet på betalingsbalancens løbende poster og en stigning i den underliggende inflation |
| --- | --- |

i)

gennemføre de fiskale foranstaltninger i tide, som regeringen har bebudet i konvergensprogrammet (ejendomsskat, motorkøretøjsafgift) for at gøre yderligere fremskridt i retning af en budgetstilling tæt på balance. Dette er især nødvendigt for at klare presset fra den indenlandske efterspørgsel, der for øjeblikket stimuleres af en kraftig stigning i låntagningen, så man undgår en forværring af underskuddet på betalingsbalancens løbende poster og en stigning i den underliggende inflation

| ii) | gennemføre budgettet for 2005 konsekvent for at mindske risikoen for at overskride referenceværdien på 3 % og |
| --- | --- |

ii)

gennemføre budgettet for 2005 konsekvent for at mindske risikoen for at overskride referenceværdien på 3 % og

| iii) | anvende uventet store eller ekstra indtægter og uudnyttede udgiftsposter til at nedbringe underskuddet. |
| --- | --- |

iii)

anvende uventet store eller ekstra indtægter og uudnyttede udgiftsposter til at nedbringe underskuddet.

Sammenligning af de centrale makroøkonomiske og budgetmæssige prognoser

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP-vækst
  (procentvis ændring) | KP januar 2005 | 6,5 | 6,5 | 6,2 | 6,0 |
| KOM oktober 2004 | 7,1 | 6,4 | 5,9 | — |
| KP maj 2004 | 7,0 | 7,3 | 6,6 | 6,3 |
| HICP (2) inflation
  (%) | KP januar 2005 | 1,2 | 2,9 | 2,5 | 2,9 |
| KOM oktober 2004 | 1,2 | 2,9 | 2,8 | — |
| KP maj 2004 | 0,9 | 2,0 | 2,1 | 2,5 |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | KP januar 2005 | – 2,5 | – 2,5 | – 1,8 | – 1,5 |
| KOM oktober 2004 | – 2,6 | – 2,5 | – 1,9 | — |
| KP maj 2004 | – 2,7 | – 2,5 | – 1,8 | – 1,5 |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP januar 2005 | – 1,5 | – 1,4 | – 0,8 | – 0,5 |
| KOM oktober 2004 | – 1,4 | – 1,4 | – 0,9 | – 0,5 |
| KP maj 2004 | – 1,3 | – 1,2 | – 0,6 | – 0,4 |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP januar 2005 | 20,1 | 20,9 | 20,3 | 20,1 |
| KOM oktober 2004 | 21,1 | 21,7 | 21,3 | — |
| KP maj 2004 | 22,4 | 22,2 | 21,4 | 21,0 |
| Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004 (KOM). |

2004

2005

2006

2007

Real BNP-vækst

(procentvis ændring)

KP januar 2005

6,5

6,5

6,2

6,0

KOM oktober 2004

7,1

6,4

5,9

—

KP maj 2004

7,0

7,3

6,6

6,3

HICP (2) inflation

(%)

KP januar 2005

1,2

2,9

2,5

2,9

KOM oktober 2004

1,2

2,9

2,8

—

KP maj 2004

0,9

2,0

2,1

2,5

Offentlig saldo

(% af BNP)

KP januar 2005

– 2,5

– 2,5

– 1,8

– 1,5

KOM oktober 2004

– 2,6

– 2,5

– 1,9

—

KP maj 2004

– 2,7

– 2,5

– 1,8

– 1,5

Primær saldo

(% af BNP)

KP januar 2005

– 1,5

– 1,4

– 0,8

– 0,5

KOM oktober 2004

– 1,4

– 1,4

– 0,9

– 0,5

KP maj 2004

– 1,3

– 1,2

– 0,6

– 0,4

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP januar 2005

20,1

20,9

20,3

20,1

KOM oktober 2004

21,1

21,7

21,3

—

KP maj 2004

22,4

22,2

21,4

21,0

Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004 (KOM).

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  I konvergensprogrammet er inflationen udtrykt ved forbrugerprisindekset.

Kilder:

Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004 (KOM).

---

| 19.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/13

---

RÅDETS UDTALELSE

af 8. marts 2005

om Ungarns opdaterede konvergensprogram, 2004-2008

(2005/C 177/05)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

Den 8. marts 2005 gennemgik Rådet Ungarns konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2008. Programmet opfylder datakravene i »adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form«. Det indeholder alle de obligatoriske data (2), men et valgfrit data (om de langsigtede sundhedsudgifter) mangler.

Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for opdateringen, forventer, at den reale BNP-vækst gradvis vil stige fra 3,9 % i 2004 til 4,6 % frem til udgangen af programperioden. Vurderet med udgangspunkt i de oplysninger, der foreligger på nuværende tidspunkt, synes dette scenario at afspejle forholdsvis favorable vækstantagelser. Opdateringens inflationsfremskrivninger forekommer realistiske.

Den 5. juli 2004 vedtog Rådet en beslutning om, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Ungarn, og henstillede, at dette blev korrigeret senest i 2008. Opdateringen forventer følgende udvikling i det offentlige underskud: 4,4 % af BNP i 2004, 3,6 % i 2005, 2,9 % i 2006, 2,2 % i 2007 og 1,6 % af BNP i 2008. Disse tal afspejler Eurostats beslutning af 23. september 2004, som åbner mulighed for midlertidigt frem til finansindberetningen i marts 2007 at omklassificere pensionsfonde under anden søjle inden for den offentlige sektor. De ungarske myndigheder har besluttet at benytte sig af denne mulighed og har fremlagt tal for de offentlige underskud, hvori den byrde under anden søjle, som pensionsreformen fra 1998 medfører, ikke er medregnet. (3) Opdateringen overholder således måldatoen for korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. Efter den anslåede konsolidering på 0,9 procentpoint af BNP i 2004 forventer det opdaterede program en årlig justering på omkring 0,6-0,7 procentpoint i de følgende år. Opdateringens konsolideringsstrategi er baseret på en nedbringelse af udgiftskvoten, der understøttes af strukturreformer og kædes sammen med et mere beskedent fald i indtægtskvoten. Den største udgiftsreduktion vil finde sted i 2005, primært som følge af et fald på 0,5 procentpoint i rentebyrden og en reduktion af de offentlige investeringsudgifter på 1,7 procentpoint. Faldet i de offentlige investeringsudgifter vil blive opvejet af øget anvendelse af OPP-projekter (offentlig-private partnerskaber). Der gives ikke tilstrækkeligt detaljerede oplysninger om den påtænkte tidsramme, og der sættes heller ikke tal på de udgiftsreducerende foranstaltninger i programmets sidste år. Tilpasningskursen for underskuddet på primærsaldoen svarer til kursen for nedbringelse af det offentlige underskud. Underskuddet på primærsaldoen vil blive vendt til et mindre overskud i 2008 (pensionsreformbyrden er medregnet heri).

Den tilpasningskurs, der beskrives i programmet, navnlig underskudsmålet for 2005 samt en yderligere tilpasning på 2 % af BNP kan betragtes som passende til at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2008, forudsat at den bakkes op af tilstrækkelige foranstaltninger. Det endelige mål på 2,8 % af BNP (inklusive pensionsreformbyrden) giver imidlertid kun en lille sikkerhedsmargin, som kan blive formindsket yderligere som følge af en ændring i udgangspunktet, da der stadig knytter sig usikkerhedsmomenter til resultatet af 2004-budgettet (4). Budgetfremskrivningerne i programmet forekommer højt sat: (i) Som det blev anført i prognosen fra efteråret 2004 fra Kommissionens tjenestegrene, synes underskudsmålene for 2005 og 2006 at være underlagt risici, der trækker i opadgående retning. For 2005 tager denne forventning højde for, at regeringen har oprettet en »nødreserve« på 0,5 % af BNP til at afbøde virkningen af, at 2005-målet eventuelt ikke nås. Selv om eksistensen af denne nødreserve er en god ting, synes dens størrelse at være utilstrækkelig i betragtning af de risici, der knytter sig til 2005-budgettet. Endvidere er der bekymring for, at frigivelsen af disse reserver kunne ske for tidligt på året, hvilket vil mindske incitamentet til at gennemføre 2005-budgettet strengt. Hvis målene for 2005 og 2006 ikke nås, vil dette øge presset på tilpasningsindsatsen i årene 2007 og 2008. (ii) Udgiftsnedskæringerne er behæftet med risici, idet de reformforanstaltninger, der er inkluderet i 2005-budgettet ikke er inkorporeret i en bred reformstrategi. (iii) Der er også bekymringer for, om udgifts- og indtægtsmålene kan nås, idet målsætningerne fra de foregående år langt fra blev nået. En eventuel nedsættelse af momssatserne som led i de løbende skattereformer kunne øge risiciene for indtægterne, selv om det var hensigten at opveje den med forhøjelser af andre satser; timingen heraf må derfor overvejes nøje, og et sådant tiltag skal være betinget af, at underskudsmålene opfyldes fuldt ud. (iv) Der kunne også være en risiko ved, at momsrefusionerne vedrørende økonomiske aktiviteter i 2004 er blevet forsinket, men myndighederne har givet tilsagn om at øge tempoet i disse refusioner, således at de ikke belaster 2005-budgettet. På den anden side vil denne styrkede kontrol med momsrefusionerne, der blev indledt i slutningen af 2004, også kunne bidrage til at reducere den forventede manko i momsprovenuet, hvilket udgør en risiko, der trækker i nedadgående retning.

På baggrund af denne vurdering er der risiko for, at budgetresultatet kunne blive værre end forventet i opdateringen. Selv om den tilpasningskurs, der er indeholdt i programmet, navnlig underskudsmålet for 2005 samt en yderligere tilpasning på 2 % af BNP forekommer tilstrækkelig til at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2008, synes budgetstillingen i programmet derfor ikke at være tilstrækkelig til at gennemføre denne kurs og vil muligvis ikke kunne sikre, at underskuddet reduceres til under 3 % af BNP senest i 2008. For at gøre tilpasningskursen troværdig er der behov for supplerende foranstaltninger. Navnlig er det af afgørende betydning, at det nye 2005-mål nås. På baggrund af ovenstående vurdering bør der træffes supplerende foranstaltninger på mindst 0,5 % af BNP

Den offentlige gældskvote skønnes at ligge på 56,7 % af BNP i 2004 (59,9 % af BNP inklusive pensionsreformbyrden, lige under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP). Programmet forventer, at gældskvoten vil falde med omkring 7 procentpoint igennem programperioden. De risici, der knytter sig til gældskvoten, er de samme som dem, der knytter sig til underskudsfremskrivningerne.

Hvad angår holdbarheden i de offentlige finanser på lang sigt, synes Ungarn at stå over for en vis risiko på grund af de store forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning. Risiciene udspringer dels af den usikkerhed, der knytter sig til den langsigtede budgetudvikling på grund af manglende oplysninger om fremskrivningerne for sundhedsudgifterne. Strategien i programmet er primært baseret på budgetkonsolidering igennem de næste par år og på gennemførelse af supplerende reformforanstaltninger i fremtiden. Det reformerede pensionssystem, herunder indførelsen af den bidragsbaserede anden søjle, medvirker på konsekvent vis til at afbøde budgetvirkningerne af aldringen og til at reducere risikoen for uholdbare offentlige finanser. Det er dog afgørende, at der gennemføres andre reformer, navnlig inden for sundhedssektoren, samt at den planlagte budgetkonsolidering på mellemlang sigt gennemføres beslutsomt.

Den økonomiske politik, der er skitseret i programmet, er delvis forenelig med de landespecifikke generelle økonomiske retningslinjer med hensyn til de offentlige finanser. Det offentlige underskud skulle nedbringes »på troværdig og holdbar vis inden for flerårige rammer i overensstemmelse med de beslutninger, der vil blive vedtaget af Rådet som led i budgetovervågningen«. Selv om Ungarn har gennemført en konsolidering af de offentlige finanser i 2004, har det ikke efterkommet Rådets henstillinger af 5. juli 2004 i henhold til artikel 104, stk. 7, som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, jf. Rådets beslutning af 18. januar 2005 på grundlag af traktatens artikel 104, stk. 8.

På baggrund af ovenstående vurdering og i lyset af Rådets henstillinger af 8. marts 2005 i henhold til artikel 104, stk. 7, er Rådet af den opfattelse, at Ungarn bør:

| i) | tage skridt til på mellemlang sigt at reducere underskuddet inklusive pensionsreformbyrden til under 3 % af BNP senest i 2008 på troværdig og holdbar vis, bl.a. ved at træffe supplerende foranstaltninger for at nå underskudsmålet for 2005 samt en yderligere tilpasning på 2 % af BNP for senest i 2008 at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud og ved at udnytte enhver mulighed for at fremskynde den finanspolitiske justering |
| --- | --- |

i)

tage skridt til på mellemlang sigt at reducere underskuddet inklusive pensionsreformbyrden til under 3 % af BNP senest i 2008 på troværdig og holdbar vis, bl.a. ved at træffe supplerende foranstaltninger for at nå underskudsmålet for 2005 samt en yderligere tilpasning på 2 % af BNP for senest i 2008 at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud og ved at udnytte enhver mulighed for at fremskynde den finanspolitiske justering

| (ii) | gøre timingen og gennemførelsen af eventuelle skattelettelser betinget af, at underskudsmålene i det opdaterede konvergensprogram, der blev forelagt i december 2004, opfyldes |
| --- | --- |

(ii)

gøre timingen og gennemførelsen af eventuelle skattelettelser betinget af, at underskudsmålene i det opdaterede konvergensprogram, der blev forelagt i december 2004, opfyldes

| iii) | gøre fremskridt med de påtænkte reformer af den offentlige forvaltning, sundhedssystemet og uddannelsessystemet, således som der er givet tilsagn om, også med henblik på at forbedre holdbarheden i de offentlige finanser på lang sigt. |
| --- | --- |

iii)

gøre fremskridt med de påtænkte reformer af den offentlige forvaltning, sundhedssystemet og uddannelsessystemet, således som der er givet tilsagn om, også med henblik på at forbedre holdbarheden i de offentlige finanser på lang sigt.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP-vækst
  (% ændring) | KP dec. 2004 | 3,9 | 4,0 | 4,2 | 4,3 | 4,6 |
| KOM | 3,9 | 3,7 | 3,8 | — | — |
| KP maj 2004 | 3,3-3,5 | 3,5-4,0 | ca. 4 | 4-4,5 | 4,5-5,0 |
| HICP-inflation
  (%) | KP dec. 2004 | 6,8 | 4,5 | 4,0 | 3,5 | 3,0 |
| KOM | 6,9 | 4,6 | 4,2 | — | — |
| KP maj 2004 | ca. 6,5 | ca. 4,5 | ca. 4 | ca. 3,5 | ca. 3 |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2004 (5) | – 4,4 | – 3,6 | – 2,9 | – 2,2 | – 1,6 |
| Med pensionsreform (6) | – 5,3 | – 4,7 | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 |
| KOM (7) | – 5,5 | – 5,2 | – 4,7 | — | — |
| KP maj 2004 (8) | – 4,6 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,1 | – 2,7 |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2004 (5) | – 0,4 | 0,0 | 0,2 | 0,6 | 1,0 |
| Med pensionsreform (6) | – 1,1 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,3 | 0,1 |
| KOM (7) | – 1,1 | – 1,2 | – 1,1 | — | — |
| KP maj 2004 (8) | – 0,5 | – 0,2 | 0,1 | 0,3 | 0,4 |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP dec. 2004 (5) | 56,7 | 55,5 | 53,0 | 50,6 | 48,3 |
| Med pensionsreform (6) | 59,9 | 58,6 | 56,8 | 54,9 | 53,2 |
| KOM (7) | 59,7 | 59,5 | 58,9 | — | — |
| KP maj 2004 (8) | 59,4 | 57,9 | 56,8 | 55,6 | 53,7 |
| Konvergensprogrammet (KP); Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2004

2005

2006

2007

2008

Real BNP-vækst

(% ændring)

KP dec. 2004

3,9

4,0

4,2

4,3

4,6

KOM

3,9

3,7

3,8

—

—

KP maj 2004

3,3-3,5

3,5-4,0

ca. 4

4-4,5

4,5-5,0

HICP-inflation

(%)

KP dec. 2004

6,8

4,5

4,0

3,5

3,0

KOM

6,9

4,6

4,2

—

—

KP maj 2004

ca. 6,5

ca. 4,5

ca. 4

ca. 3,5

ca. 3

Offentlig saldo

(% af BNP)

KP dec. 2004 (5)

– 4,4

– 3,6

– 2,9

– 2,2

– 1,6

Med pensionsreform (6)

– 5,3

– 4,7

– 4,1

– 3,4

– 2,8

KOM (7)

– 5,5

– 5,2

– 4,7

—

—

KP maj 2004 (8)

– 4,6

– 4,1

– 3,6

– 3,1

– 2,7

Primær saldo

(% af BNP)

KP dec. 2004 (5)

– 0,4

0,0

0,2

0,6

1,0

Med pensionsreform (6)

– 1,1

– 0,9

– 0,7

– 0,3

0,1

KOM (7)

– 1,1

– 1,2

– 1,1

—

—

KP maj 2004 (8)

– 0,5

– 0,2

0,1

0,3

0,4

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP dec. 2004 (5)

56,7

55,5

53,0

50,6

48,3

Med pensionsreform (6)

59,9

58,6

56,8

54,9

53,2

KOM (7)

59,7

59,5

58,9

—

—

KP maj 2004 (8)

59,4

57,9

56,8

55,6

53,7

Konvergensprogrammet (KP); Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

(2)  Den primære balance er ikke beregnet ud fra den sædvanlige definition.

(3)  Hvis pensionsreformbyrden medregnes heri, vil det offentlige underskud blive på 5,3 %, 4,7 %, 4,1 %, 3,4 % og 2,8 % af BNP i årene 2004-2008.

(4)  Der knytter sig regnskabsmæssige usikkerhedsmomenter til betalingerne af landbrugstilskud, som kunne reducere forskellen mellem underskuddet opgjort efter kasseregnskabsprincippet og efter periodiseringsprincippet og derved øge underskuddet opgjort efter periodiseringsprincippet i 2004. Hvis tempoet i momsrefusionerne sættes op, som det blev anført af de ungarske myndigheder, vil dette kunne øge underskuddet i 2004 med næsten 0,7 procentpoint.

(5)  De ungarske myndigheder har besluttet at benytte den overgangsperiode, som Eurostat har indrømmet til at omklassificere pensionsfonde under anden søjle inden for den offentlige sektor. I forhold til programmet fra maj 2004 reducerer dette det offentliges årlige underskud med 0,9-1,2 % procentpoint i perioden 2004-2008. Overgangsperioden udløber med notifikation i marts 2007.

(6)  Disse tal er ikke korrigeret, dvs. pensionsreformbyrden er indregnet heri. De anføres, så man kan sammenligne med det foregående program og med Kommissionens prognose fra efteråret 2004, fordi det endelige 2007- og 2008-mål ikke vil nyde godt af denne omklassificering af pensionsfondene under anden søjle.

(7)  Disse overslag fra Kommissionen er ikke-korrigerede, dvs. pensionsreformbyrden er indregnet heri.

(8)  Pensionsreformbyrden er medregnet i disse tal, som er medtaget i Ungarns konvergensprogram for maj 2004

Kilder:

Konvergensprogrammet (KP); Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 19.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/17

---

RÅDETS UDTALELSE

af 8. marts 2005

om Sloveniens opdaterede konvergensprogram 2004-2007

(2005/C 177/06)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling, og

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 8. marts 2005 gennemgik Rådet Sloveniens opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2007. Programmet opfylder delvis kravene i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form. Statsbudgettet overholder ikke fuldstændig ENS95-standarderne, hvilket fremgår af den store andel, som »øvrige« indtægter og udgifter udgør af BNP. Slovenien opfordres derfor til at opfylde disse datakrav fuldt ud. |
| --- | --- |

(1)

Den 8. marts 2005 gennemgik Rådet Sloveniens opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2007. Programmet opfylder delvis kravene i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form. Statsbudgettet overholder ikke fuldstændig ENS95-standarderne, hvilket fremgår af den store andel, som »øvrige« indtægter og udgifter udgør af BNP. Slovenien opfordres derfor til at opfylde disse datakrav fuldt ud.

| (2) | På grundlag af de aktuelt foreliggende oplysninger synes det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, at afspejle troværdige vækstantagelser. Programmet regner med, at den reale BNP-vækst på omkring 4,0 % i 2004 fortsat vil ligge omkring dette niveau i hele resten af programperioden. Inflationsfremskrivningerne synes at være realistiske, men der består dog visse risici. |
| --- | --- |

(2)

På grundlag af de aktuelt foreliggende oplysninger synes det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, at afspejle troværdige vækstantagelser. Programmet regner med, at den reale BNP-vækst på omkring 4,0 % i 2004 fortsat vil ligge omkring dette niveau i hele resten af programperioden. Inflationsfremskrivningerne synes at være realistiske, men der består dog visse risici.

| (3) | Den budgetstrategi, der ligger til grund for programmet, tager sigte på at opnå sunde offentlige finanser, dvs. en budgetstilling tæt på balance, men ikke i programperioden. I programmet planlægger man en gradvis nedbringelse af det offentlige underskud i den omfattede periode, hvilket stemmer overens med en varig nedskæring af udgifternes procentandel af BNP. Indtægtskvoten vil falde støt indtil 2006 og derefter igen stige kraftigt hen imod slutningen af programperioden som følge af den positive budgetmæssige nettovirkning af EU-medlemskabet. Ifølge denne tilpasningskurs vil underskuddet blive halveret gennem de næste fire år og nå ned på lige over 1 % af BNP i 2007. I forhold til det tidligere program bekræfter denne opdatering i det store og hele den planlagte justering på baggrund af et lidt mere gunstigt makroøkonomisk scenario. |
| --- | --- |

(3)

Den budgetstrategi, der ligger til grund for programmet, tager sigte på at opnå sunde offentlige finanser, dvs. en budgetstilling tæt på balance, men ikke i programperioden. I programmet planlægger man en gradvis nedbringelse af det offentlige underskud i den omfattede periode, hvilket stemmer overens med en varig nedskæring af udgifternes procentandel af BNP. Indtægtskvoten vil falde støt indtil 2006 og derefter igen stige kraftigt hen imod slutningen af programperioden som følge af den positive budgetmæssige nettovirkning af EU-medlemskabet. Ifølge denne tilpasningskurs vil underskuddet blive halveret gennem de næste fire år og nå ned på lige over 1 % af BNP i 2007. I forhold til det tidligere program bekræfter denne opdatering i det store og hele den planlagte justering på baggrund af et lidt mere gunstigt makroøkonomisk scenario.

| (4) | Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. På den ene side støtter et troværdigt makroøkonomisk scenario underskudsmålene. Endvidere kan regeringen vælge at afvise yderligere udgifter for at beskytte underskudsmålet, hvis det skulle blive truet af ugunstige forhold, som det skete i 2004. Desuden kan det årlige tab af momsindtægter på 0,3 % af BNP, som er budgetteret for 2005-2007, være anslået for højt, hvilket vil gøre fremskrivningerne af skatteindtægterne overdrevent forsigtige. På den anden side kan der være usikkerhed med hensyn til indtægterne fra direkte skatter efter den vedtagne skattereform. Samtidig er udfaldet for 2007 delvis afhængigt af EU's nye finansielle overslag for 2007-2013, hvor man venter en betydelig stigning i nettobudgettilskuddet fra EU's budget. Der er endvidere en risiko for udgiftsoverskridelser, især med hensyn til pensionsudgifter, hvis den revision af den nuværende pensionsindeksering, der skal finde sted i 2006, fører til, at kravene slækkes. |
| --- | --- |

(4)

Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. På den ene side støtter et troværdigt makroøkonomisk scenario underskudsmålene. Endvidere kan regeringen vælge at afvise yderligere udgifter for at beskytte underskudsmålet, hvis det skulle blive truet af ugunstige forhold, som det skete i 2004. Desuden kan det årlige tab af momsindtægter på 0,3 % af BNP, som er budgetteret for 2005-2007, være anslået for højt, hvilket vil gøre fremskrivningerne af skatteindtægterne overdrevent forsigtige. På den anden side kan der være usikkerhed med hensyn til indtægterne fra direkte skatter efter den vedtagne skattereform. Samtidig er udfaldet for 2007 delvis afhængigt af EU's nye finansielle overslag for 2007-2013, hvor man venter en betydelig stigning i nettobudgettilskuddet fra EU's budget. Der er endvidere en risiko for udgiftsoverskridelser, især med hensyn til pensionsudgifter, hvis den revision af den nuværende pensionsindeksering, der skal finde sted i 2006, fører til, at kravene slækkes.

| (5) | I lyset af denne risikovurdering vil budgetstillingen i programmet måske ikke give en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride grænseværdien på 3 % af BNP med normale makroøkonomiske udsving undtagen i programmets sidste år. Den er også utilstrækkelig til at sikre, at stabilitets- og vækstpagtens mellemfristede målsætning om en budgetstilling tæt på balance kan nås i 2007. |
| --- | --- |

(5)

I lyset af denne risikovurdering vil budgetstillingen i programmet måske ikke give en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride grænseværdien på 3 % af BNP med normale makroøkonomiske udsving undtagen i programmets sidste år. Den er også utilstrækkelig til at sikre, at stabilitets- og vækstpagtens mellemfristede målsætning om en budgetstilling tæt på balance kan nås i 2007.

| (6) | Den offentlige bruttogæld er forholdsvis lav. Gældskvoten forventes at være steget til 30,2 % af BNP i 2004, altså langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP, og at nå 29,7 % i 2007. |
| --- | --- |

(6)

Den offentlige bruttogæld er forholdsvis lav. Gældskvoten forventes at være steget til 30,2 % af BNP i 2004, altså langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP, og at nå 29,7 % i 2007.

| (7) | Sloveniens offentlige finanser synes at være udsat for en vis risiko med hensyn til bæredygtighed på længere sigt, især på grund af de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning. Den igangværende pensionsreform har haft positive budgetvirkninger, men den forventede stigning i pensionsudgifter indtil efter 2020 er fortsat meget stor. På trods af en række rationaliseringsforanstaltninger i sundhedssystemet i 2004 ville en yderligere gennemgribende sundhedsreform desuden bidrage til at forbedre de offentlige finansers bæredygtighed på lang sigt. |
| --- | --- |

(7)

Sloveniens offentlige finanser synes at være udsat for en vis risiko med hensyn til bæredygtighed på længere sigt, især på grund af de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning. Den igangværende pensionsreform har haft positive budgetvirkninger, men den forventede stigning i pensionsudgifter indtil efter 2020 er fortsat meget stor. På trods af en række rationaliseringsforanstaltninger i sundhedssystemet i 2004 ville en yderligere gennemgribende sundhedsreform desuden bidrage til at forbedre de offentlige finansers bæredygtighed på lang sigt.

På baggrund af ovenstående vurdering er Rådet af den opfattelse, at Slovenien bør:

| i) | udnytte enhver mulighed for at fremskynde nedbringelsen af det offentlige underskud, og |
| --- | --- |

i)

udnytte enhver mulighed for at fremskynde nedbringelsen af det offentlige underskud, og

| ii) | gennemføre yderligere foranstaltninger for derigennem at styrke den langsigtede holdbarhed i de offentlige finanser, bl.a. ved reformer af pensions- og sundhedssystemet. |
| --- | --- |

ii)

gennemføre yderligere foranstaltninger for derigennem at styrke den langsigtede holdbarhed i de offentlige finanser, bl.a. ved reformer af pensions- og sundhedssystemet.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP-vækst
  (% ændring) | KP januar 2005 | 4,0 | 3,8 | 3,9 | 4,0 |
| KOM oktober 2004 | 4,0 | 3,6 | 3,8 | — |
| KP maj 2004 | 3,6 | 3,7 | 3,8 | 3,9 |
| HICP-inflation
  (%) | KP januar 2005 (2) | 3,6 | 3,0 | 2,7 | 2,6 |
| KOM oktober 2004 | 3,9 | 3,4 | 3,0 | — |
| KP maj 2004 (2) | 3,3 | 3,0 | 2,7 | 2,6 |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | KP januar 2005 | – 2,1 | – 2,1 | – 1,8 | – 1,1 |
| KOM oktober 2004 | – 2,3 | – 2,2 | – 1,9 | — |
| KP maj 2004 | – 1,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 0,9 |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP januar 2005 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,2 | 0,4 |
| KOM oktober 2004 | – 0,3 | – 0,2 | – 0,1 | — |
| KP maj 2004 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,2 | 0,4 |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP januar 2005 | 30,2 | 30,7 | 30,9 | 29,7 |
| KOM oktober 2004 | 30,9 | 30,8 | 30,6 | — |
| KP maj 2004 | 29,1 | 29,5 | 29,4 | 28,4 |
| Konvergensprogram (KP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2004 (KOM) |

2004

2005

2006

2007

Real BNP-vækst

(% ændring)

KP januar 2005

4,0

3,8

3,9

4,0

KOM oktober 2004

4,0

3,6

3,8

—

KP maj 2004

3,6

3,7

3,8

3,9

HICP-inflation

(%)

KP januar 2005 (2)

3,6

3,0

2,7

2,6

KOM oktober 2004

3,9

3,4

3,0

—

KP maj 2004 (2)

3,3

3,0

2,7

2,6

Offentlig saldo

(% af BNP)

KP januar 2005

– 2,1

– 2,1

– 1,8

– 1,1

KOM oktober 2004

– 2,3

– 2,2

– 1,9

—

KP maj 2004

– 1,9

– 1,8

– 1,5

– 0,9

Primær saldo

(% af BNP)

KP januar 2005

– 0,3

– 0,4

– 0,2

0,4

KOM oktober 2004

– 0,3

– 0,2

– 0,1

—

KP maj 2004

– 0,3

– 0,4

– 0,2

0,4

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP januar 2005

30,2

30,7

30,9

29,7

KOM oktober 2004

30,9

30,8

30,6

—

KP maj 2004

29,1

29,5

29,4

28,4

Konvergensprogram (KP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2004 (KOM)

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Inflationen udtrykt ved forbrugerprisindekset i konvergensprogrammet.

Kilder:

Konvergensprogram (KP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2004 (KOM)

---

| 19.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/19

---

RÅDETS UDTALELSE

af 8. marts 2005

om Det Forenede Kongeriges opdaterede konvergensprogram, 2003/04-2009/10

(2005/C 177/07)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 8. marts 2005 gennemgik Rådet Det Forenede Kongeriges opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2003/04-2009/10. Programmet er delvis i overensstemmelse med datakravene i den reviderede adfærdskodeks for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form. I forbindelse med dataene vedrørende de samlede udgifter og indtægter, som er baseret på ES 95-komponenter, anvendes der sammenlægningsmetoder, der afviger fra den harmoniserede foranstaltning; saldiene er ikke påvirket (2). I opdateringen behandles indtægterne fra salget af UMTS-licenser også fortsat som en årlig indtægtsstrøm snarere end som et salg af et aktiv. Det Forenede Kongerige opfordres derfor til at overholde datakravene fuldt ud. |
| --- | --- |

(1)

Den 8. marts 2005 gennemgik Rådet Det Forenede Kongeriges opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2003/04-2009/10. Programmet er delvis i overensstemmelse med datakravene i den reviderede adfærdskodeks for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form. I forbindelse med dataene vedrørende de samlede udgifter og indtægter, som er baseret på ES 95-komponenter, anvendes der sammenlægningsmetoder, der afviger fra den harmoniserede foranstaltning; saldiene er ikke påvirket (2). I opdateringen behandles indtægterne fra salget af UMTS-licenser også fortsat som en årlig indtægtsstrøm snarere end som et salg af et aktiv. Det Forenede Kongerige opfordres derfor til at overholde datakravene fuldt ud.

| (2) | Programmet indeholder to forskellige scenarier for de makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger, nemlig et centralt makroøkonomisk scenario og et scenario med lavere vækst, der bygger på en formodning om en trendvækst, der er et kvart procentpoint lavere end i den centrale prognose. Det er sidstnævnte scenario, der ligger til grund for fremskrivningerne af de offentlige finanser. Lavvækstscenariet betragtes derfor som referencegrundlaget for vurderingen af de budgetmæssige fremskrivninger og afspejler stort set plausible antagelser. Ifølge dette scenario forventes der i 2005 en real BNP-vækst på 3 %, dvs. blot en anelse lavere end væksten på 3

  % i 2004, før den aftager til 2

  % i 2007/08. Vurderet med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger kan BNP-væksten i 2005 blive langsommere end forventet. På det mellemlange sigt vil forventningen om trendvækst, der danner grundlag for fremskrivningerne af de offentlige finanser, dog sandsynligvis vise sig at være et forsigtigt skøn. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer også realistiske. |
| --- | --- |

(2)

Formula

Formula

| (3) | Rammerne for finanspolitikken i Det Forenede Kongerige er baseret på to interne finanspolitiske regler for den offentlige sektor, nemlig »den gyldne regel«, hvorefter regeringen over konjunkturcyklen kun optager lån til finansiering af nettoinvesteringer og ikke til afholdelse af løbende udgifter, og »reglen om holdbare investeringer«, hvorefter den offentlige sektors nettogæld skal holdes på »et stabilt og forsigtigt niveau« under 40 % af BNP over konjunkturcyklen. Med udgangspunkt heri forventes der ifølge opdateringen et fald i underskuddet fra skønsmæssigt 3,2 % af BNP i finansåret 2003/04 til under referenceværdien på 3 % i 2004/05 (idet finansåret er den referenceperiode, der benyttes til vurdering af Det Forenede Kongeriges offentlige finanser efter stabilitets- og vækstpagten). Derefter forventes underskuddet ifølge opdateringen at blive reduceret gradvist på mellemlang sigt til et niveau på 1,7 % i 2008/09. Udgiftstrykket vil i overensstemmelse med regeringens politiske prioriteringer fortsætte med at vokse, men den forventede stigning i indtægtstrykket vil, hvis den slår igennem, resultere i en samlet forbedring af den offentlige saldo. Inden for det samlede udgiftsloft skal der gennemføres et omfattende offentligt investeringsprogram, der skal løfte de offentlige nettoinvesteringer fra 1,9 % af BNP i 2004/05 til 2,4 % i 2007/08. I forhold til 2003-opdateringen er fremskrivningerne af underskuddet i både dette finansår og det næste blevet opjusteret. Ifølge opdateringens mellemfristede fremskrivninger vil konsolideringen af de offentlige finanser efter 2005/06 blive lidt hurtigere end den, der blev bebudet i den foregående opdatering. |
| --- | --- |

(3)

Rammerne for finanspolitikken i Det Forenede Kongerige er baseret på to interne finanspolitiske regler for den offentlige sektor, nemlig »den gyldne regel«, hvorefter regeringen over konjunkturcyklen kun optager lån til finansiering af nettoinvesteringer og ikke til afholdelse af løbende udgifter, og »reglen om holdbare investeringer«, hvorefter den offentlige sektors nettogæld skal holdes på »et stabilt og forsigtigt niveau« under 40 % af BNP over konjunkturcyklen. Med udgangspunkt heri forventes der ifølge opdateringen et fald i underskuddet fra skønsmæssigt 3,2 % af BNP i finansåret 2003/04 til under referenceværdien på 3 % i 2004/05 (idet finansåret er den referenceperiode, der benyttes til vurdering af Det Forenede Kongeriges offentlige finanser efter stabilitets- og vækstpagten). Derefter forventes underskuddet ifølge opdateringen at blive reduceret gradvist på mellemlang sigt til et niveau på 1,7 % i 2008/09. Udgiftstrykket vil i overensstemmelse med regeringens politiske prioriteringer fortsætte med at vokse, men den forventede stigning i indtægtstrykket vil, hvis den slår igennem, resultere i en samlet forbedring af den offentlige saldo. Inden for det samlede udgiftsloft skal der gennemføres et omfattende offentligt investeringsprogram, der skal løfte de offentlige nettoinvesteringer fra 1,9 % af BNP i 2004/05 til 2,4 % i 2007/08. I forhold til 2003-opdateringen er fremskrivningerne af underskuddet i både dette finansår og det næste blevet opjusteret. Ifølge opdateringens mellemfristede fremskrivninger vil konsolideringen af de offentlige finanser efter 2005/06 blive lidt hurtigere end den, der blev bebudet i den foregående opdatering.

| (4) | Der optræder en klar risiko for, at budgetresultatet kan blive dårligere end forventet i programmet på kort sigt. På både kort og mellemlang sigt optræder der risici med hensyn til, i hvilket omfang stigningen i indtægterne fra selskabsbeskatningen fortsætter. Især i perioden med en langsommere vækst i de offentlige udgifter, der ifølge fremskrivningerne vil indtræffe fra 2006/07, vil ministerierne skulle tilpasse sig stramme budgetter og eventuelt gøre brug af akkumulerede uudnyttede saldi. Fra 2006/07 modvirkes de negative risici imidlertid af de forholdsvis forsigtige makroøkonomiske fremskrivninger. |
| --- | --- |

(4)

Der optræder en klar risiko for, at budgetresultatet kan blive dårligere end forventet i programmet på kort sigt. På både kort og mellemlang sigt optræder der risici med hensyn til, i hvilket omfang stigningen i indtægterne fra selskabsbeskatningen fortsætter. Især i perioden med en langsommere vækst i de offentlige udgifter, der ifølge fremskrivningerne vil indtræffe fra 2006/07, vil ministerierne skulle tilpasse sig stramme budgetter og eventuelt gøre brug af akkumulerede uudnyttede saldi. Fra 2006/07 modvirkes de negative risici imidlertid af de forholdsvis forsigtige makroøkonomiske fremskrivninger.

| (5) | I betragtning af denne risikovurdering synes den budgetpolitiske linje, der er beskrevet i programmet, ikke at give en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride referenceværdien på 3 % af BNP under historiske makroøkonomiske udsving på noget tidspunkt i fremskrivningsperioden. På grund af den mindre volatilitet i UK's økonomi i de seneste år og den forsigtige holdning til den vækst, der danner grundlag for fremskrivningerne af de offentlige finanser, ser risikoen dog ud til at være lille i de sidste år. Nævnte linje er ikke tilstrækkelig til at sikre, at stabilitets- og vækstpagtens mellemfristede målsætning om en budgetsaldo, der ligger tæt på balance, vil være opfyldt i 2009/2010. Samtidig skal det imidlertid bemærkes, at gældskvoten er forholdsvis lav, og at de projicerede saldi påvirkes af gennemførelsen af førnævnte offentlige investeringsprogram. |
| --- | --- |

(5)

I betragtning af denne risikovurdering synes den budgetpolitiske linje, der er beskrevet i programmet, ikke at give en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride referenceværdien på 3 % af BNP under historiske makroøkonomiske udsving på noget tidspunkt i fremskrivningsperioden. På grund af den mindre volatilitet i UK's økonomi i de seneste år og den forsigtige holdning til den vækst, der danner grundlag for fremskrivningerne af de offentlige finanser, ser risikoen dog ud til at være lille i de sidste år. Nævnte linje er ikke tilstrækkelig til at sikre, at stabilitets- og vækstpagtens mellemfristede målsætning om en budgetsaldo, der ligger tæt på balance, vil være opfyldt i 2009/2010. Samtidig skal det imidlertid bemærkes, at gældskvoten er forholdsvis lav, og at de projicerede saldi påvirkes af gennemførelsen af førnævnte offentlige investeringsprogram.

| (6) | Bruttogældskvoten skønnes at have nået 39,5 % af BNP i 2003/04, og den ligger således et godt stykke under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Ifølge programmet forventes gældskvoten at stige moderat med under to procentpoint i perioden frem til 2009/10. |
| --- | --- |

(6)

Bruttogældskvoten skønnes at have nået 39,5 % af BNP i 2003/04, og den ligger således et godt stykke under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Ifølge programmet forventes gældskvoten at stige moderat med under to procentpoint i perioden frem til 2009/10.

| (7) | Det Forenede Kongerige ser ud til at stå i en forholdsvis gunstig situation med hensyn til de offentlige finansers langsigtede holdbarhed trods de forventede omkostninger forbundet med befolkningens aldring. Den relativt lave gældskvote og den betydelige vægt, som de britiske myndigheder i forbindelse med de eksisterende politikker har lagt på den langsigtede holdbarhed i de offentlige finanser, er positive elementer i denne henseende. Det kan ikke udelukkes, at udgifterne forbundet med befolkningens aldring vil stige, eftersom de private pensionsordninger kan vise sig at være utilstrækkelige, hvilket kan få konsekvenser for de offentlige finanser, men myndighederne vil i april 2005 introducere en særlig pensionsbeskyttelsesfond, der skal beskytte medlemmerne af private pensionsordninger, hvis det kapitalindskydende selskab bliver insolvent, og der ikke er tilstrækkelige aktiver inden for ordningen til at opfylde forpligtelserne. Disse foranstaltninger hilses velkommen, skønt de endnu ikke har stået deres prøve. Det forholdsvis lave skattetryk i Forenede Kongeriges burde gøre det muligt at overvinde eventuelle uligevægte, der måtte opstå på længere sigt. |
| --- | --- |

(7)

Det Forenede Kongerige ser ud til at stå i en forholdsvis gunstig situation med hensyn til de offentlige finansers langsigtede holdbarhed trods de forventede omkostninger forbundet med befolkningens aldring. Den relativt lave gældskvote og den betydelige vægt, som de britiske myndigheder i forbindelse med de eksisterende politikker har lagt på den langsigtede holdbarhed i de offentlige finanser, er positive elementer i denne henseende. Det kan ikke udelukkes, at udgifterne forbundet med befolkningens aldring vil stige, eftersom de private pensionsordninger kan vise sig at være utilstrækkelige, hvilket kan få konsekvenser for de offentlige finanser, men myndighederne vil i april 2005 introducere en særlig pensionsbeskyttelsesfond, der skal beskytte medlemmerne af private pensionsordninger, hvis det kapitalindskydende selskab bliver insolvent, og der ikke er tilstrækkelige aktiver inden for ordningen til at opfylde forpligtelserne. Disse foranstaltninger hilses velkommen, skønt de endnu ikke har stået deres prøve. Det forholdsvis lave skattetryk i Forenede Kongeriges burde gøre det muligt at overvinde eventuelle uligevægte, der måtte opstå på længere sigt.

| (8) | De økonomiske politikker, der er skitseret i opdateringen, lever delvis op til den landespecifikke henstilling vedrørende udviklingen i de offentlige finanser, som blev rettet til Det Forenede Kongerige i 2004-opdateringen af de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer, og ifølge hvilken det blev henstillet til Det Forenede Kongerige »i bestræbelserne på at undgå et uforholdsmæssigt stort underskud at forbedre den konjunkturkorrigerede stilling for at konsolidere de offentlige finanser i overensstemmelse med en budgetsaldo, der er tæt på balance eller udviser overskud på det mellemlange sigt«. Der er en klar risiko for, at budgetresultatet kan blive dårligere end forventet i programmet på kort sigt. Desuden er den svagt ekspansive kurs, der er planer om at følge i 2005/06, og den mellemfristede finanspolitiske linje ikke i fuld overensstemmelse med henstillingen i de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer. |
| --- | --- |

(8)

De økonomiske politikker, der er skitseret i opdateringen, lever delvis op til den landespecifikke henstilling vedrørende udviklingen i de offentlige finanser, som blev rettet til Det Forenede Kongerige i 2004-opdateringen af de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer, og ifølge hvilken det blev henstillet til Det Forenede Kongerige »i bestræbelserne på at undgå et uforholdsmæssigt stort underskud at forbedre den konjunkturkorrigerede stilling for at konsolidere de offentlige finanser i overensstemmelse med en budgetsaldo, der er tæt på balance eller udviser overskud på det mellemlange sigt«. Der er en klar risiko for, at budgetresultatet kan blive dårligere end forventet i programmet på kort sigt. Desuden er den svagt ekspansive kurs, der er planer om at følge i 2005/06, og den mellemfristede finanspolitiske linje ikke i fuld overensstemmelse med henstillingen i de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer.

I betragtning af vurderingen ovenfor er Rådet af den opfattelse, at Det Forenede Kongerige bør

| i) | sikre, at underskuddet som planlagt holder sig under 3 % af BNP, og |
| --- | --- |

i)

sikre, at underskuddet som planlagt holder sig under 3 % af BNP, og

| ii) | forbedre den konjunkturkorrigerede saldo med henblik på at tilvejebringe og fastholde en mellemfristet budgetsaldo, der ligger tæt på balance eller udviser overskud. |
| --- | --- |

ii)

forbedre den konjunkturkorrigerede saldo med henblik på at tilvejebringe og fastholde en mellemfristet budgetsaldo, der ligger tæt på balance eller udviser overskud.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| 1. | Central makroøkonomisk prognose |
| --- | --- |

1.

2004

2005

2006

2007

2008

Realt BNP — central prognose

(% ændring)

KP 12/2004

3Formula

3–3Formula

2Formula–3

2Formula–2Formula

n.a.

KOM

3,3

2,8

2,8

n.a.

n.a.

KP 12/2003

3–3Formula

3–3Formula

2Formula–3

n.a.

n.a.

HICP inflation

(%)

KP 12/2004

1Formula

1Formula

2

2

n.a.

KOM

1,4

1,9

2,0

n.a.

n.a.

KP 12/2003

1Formula

2

2

n.a.

n.a.

| 2. | Makroøkonomisk prognose, der danner grundlag for forventningerne til udviklingen i de offentlige finanser |
| --- | --- |

2.

2004/05

2005/06

2006/07

2007/08

2008/09

Realt BNP — offentlige finanser (4)

(% ændring)

KP 12/2004

3Formula

3

2Formula

2Formula

2Formula

KOM (5)

3,3

2,8

2,8

n.a.

n.a.

KP 12/2003

3Formula

2Formula

2Formula

2Formula

2Formula

HICP inflation

(%)

KP 12/2004

1Formula

1Formula

2

2

2

KOM (5)

1,4

1,9

2,0

n.a.

n.a.

KP 12/2003

1Formula

2

2

2

2

Offentlig saldo (6)

(% af BNP)

KP 12/2004

– 2,9

– 2,8

– 2,3

– 2,1

– 1,7

KOM (5)

– 2,8

– 2,6

– 2,4

n.a.

n.a.

KP 12/2003

– 2,7

– 2,5

– 2,2

– 2,1

– 1,9

Primær saldo (7)

(% af BNP)

KP 12/2004

– 0,9

– 0,7

– 0,2

– 0,1

n.a.

KOM (5)

– 0,9

– 0,6

– 0,4

n.a.

n.a.

KP 12/2003

– 0,5

– 0,4

n.a.

n.a.

n.a.

Konjunkturkorrigeret saldo

(% af BNP)

KP 12/2004 (3)

– 2,8

– 2,9

– 2,3

– 2,0

– 1,6

KOM (5)

– 2,7

– 2,4

– 2,1

n.a.

n.a.

KP 12/2003 (3)

– 2,4

– 2,4

– 2,2

– 2,0

– 1,8

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP 12/2004

40,9

41,8

42,4

42,8

42,8

KOM (5)

40,4

40,9

41,2

n.a.

n.a.

KP 12/2003

40,2

40,8

41,1

41,4

41,5

Konvergensprogram (KP). Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004. Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  UK's myndigheder har givet nyttige forklaringer vedrørende dataene under tekniske drøftelser med Kommissionen. Hvis disse tekniske forklaringer havde været angivet i opdateringen, ville programmet være blevet betragtet som stort set i overensstemmelse med datakravene i den reviderede adfærdskodeks for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form.

(3)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet.

(4)  BNP-prognose, der danner grundlag for myndighedernes fremskrivninger af de offentlige finanser, baseret på en skønnet trendvækst, der ligger et kvart procentpoint under myndighedernes centrale scenario.

(5)  Kommissionens data er angivet pr. kalenderår (eksempelvis svarer kalenderåret 2004 til finansåret 2004/05).

(6)  I deres fremskrivninger af den offentlige saldo medregner de britiske myndigheder årlige indtægter på omkring 1,0 mia. BGP fra salget af UMTS-licenser i 2000. Korrektionen herfor, der sker for at bringe fremskrivningerne i overensstemmelse med EDP-reglerne, bevirker, at saldoen fratrækkes omkring 0,1 procentpoint pr. år (hvorved underskuddet forøges). Samtlige tal i denne tabel er de korrigerede tal, som Kommissionens tjenestegrene har beregnet på basis af oplysningerne i opdateringen.

(7)  I opdateringen angiver de britiske myndigheder de primære saldi ekskl. nettorenter og ikke blot de sædvanlige rentebetalinger. Tallene i denne tabel er de tal, som Kommissionens tjenestegrene har genberegnet på basis af tallene i tabel 4.4 i det opdaterede program.

Kilder

Konvergensprogram (KP). Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004. Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

Kommissionen

| 19.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/22

---

Euroens vekselkurs (1)

18. juli 2005

(2005/C 177/08)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,2054 |
| JPY | japanske yen | 135,29 |
| DKK | danske kroner | 7,4604 |
| GBP | pund sterling | 0,68995 |
| SEK | svenske kroner | 9,373 |
| CHF | schweiziske franc | 1,5601 |
| ISK | islandske kroner | 78,65 |
| NOK | norske kroner | 7,9515 |
| BGN | bulgarske lev | 1,956 |
| CYP | cypriotiske pund | 0,5738 |
| CZK | tjekkiske koruna | 30,158 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 246,48 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,6961 |
| MTL | maltesiske lira | 0,4293 |
| PLN | polske zloty | 4,1141 |
| RON | rumænske lei | 3,5605 |
| SIT | slovenske tolar | 239,48 |
| SKK | slovakiske koruna | 38,989 |
| TRY | tyrkiske lira | 1,6089 |
| AUD | australske dollar | 1,6108 |
| CAD | canadiske dollar | 1,469 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,3736 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7904 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,0354 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 247,29 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 8,0343 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 9,9765 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,303 |
| IDR | indonesiske rupiah | 11 818,95 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,5805 |
| PHP | filippinske pesos | 66,99 |
| RUB | russiske rubler | 34,577 |
| THB | thailandske bath | 50,398 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,2054

JPY

japanske yen

135,29

DKK

danske kroner

7,4604

GBP

pund sterling

0,68995

SEK

svenske kroner

9,373

CHF

schweiziske franc

1,5601

ISK

islandske kroner

78,65

NOK

norske kroner

7,9515

BGN

bulgarske lev

1,956

CYP

cypriotiske pund

0,5738

CZK

tjekkiske koruna

30,158

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

246,48

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,6961

MTL

maltesiske lira

0,4293

PLN

polske zloty

4,1141

RON

rumænske lei

3,5605

SIT

slovenske tolar

239,48

SKK

slovakiske koruna

38,989

TRY

tyrkiske lira

1,6089

AUD

australske dollar

1,6108

CAD

canadiske dollar

1,469

HKD

hongkongske dollar

9,3736

NZD

newzealandske dollar

1,7904

SGD

singaporeanske dollar

2,0354

KRW

sydkoreanske won

1 247,29

ZAR

sydafrikanske rand

8,0343

CNY

kinesiske renminbi yuan

9,9765

HRK

kroatiske kuna

7,303

IDR

indonesiske rupiah

11 818,95

MYR

malaysiske ringgit

4,5805

PHP

filippinske pesos

66,99

RUB

russiske rubler

34,577

THB

thailandske bath

50,398

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 19.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/23

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(2005/C 177/09)

(EØS-relevant tekst)

Dato for vedtagelse af beslutningen:

Medlemsstat: Italien (Toscana)

Sag nr.: N 7/2004

Støtteordning: Interventioner til fordel for fiskeriet

Formål: Støtte til fiskeri og akvakultur

Retsgrundlag: Legge regionale del 23 dicembre 2003

Rammebeløb: 4,39 mio. EUR

Varighed: 3 år

Støtteintensitet: Jf. forordning (EF) nr. 2792/1999

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Grækenland

Sag nr.: N 105/2004

Støtteordning: Ændringer til TANEO-risikokapitalfonden

Formål: Finansiering af midler til investering sammen med investorer fra den private sektor i nye risikokapitalfonde, som vil investere i små og mellemstore virksomheder i den nye økonomi, navnlig i opstarten eller de tidlige faser.

Retsgrundlag: Ν.2843/2000 (ΦΕΚ, τεύχος Α' αρ. 219) περί εκσυγχρονισμού των χρηματιστηριακών συναλλαγών, εισαγωγή εταιριών επενδύσεων στην ποντοπόρο ναυτιλία στο Χρηματιστήριο Αξιών Αθηνών και άλλων

ΑΡΘΡΟ 28 (όπως τροποποιήθηκε από το άρθρο 8 του Ν.2992/2002 (ΦΕΚ, τεύχος Α' αρ. 54) περί ενίσχυσης της κεφαλαιαγοράς, ανάπτυξης της επιχειρηματικότητας και άλλων διατάξεων)

Rammebeløb: 45 mio. EUR

Varighed: Frem til 2016

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Italien

Sag nr.: N 180/2004

Støtteordning: F & U-støtte til investeringer i visse sektorer (metadistretti) i Lombardiet.

Formål: Ordningen ændrer den oprindelige støtteordning N 311/2003 og udvider dens anvendelsesområde ved 1) at tilføje en ny industrisektor (informations- og kommunikationsteknologi, ICT) og 2) omfatte et større antal støttemodtagere — der først var begrænset til SMV — men som nu omfatter offentlige/private konsortier af SMV, store virksomheder, universiteter, EU-forskningsorganer og nationale stiftelser.

Retsgrundlag: Legge regionale del 24.3.2003 n. 3 art. 2, comma 5 »Modifiche a leggi regionali in material di organizzazione, sviluppo economico, territorio e seervizi alla persona«

Rammebeløb: Ordningens samlede budget: ca. 90–110 mio. EUR

Støtteintensitet eller -beløb: Til grundforskning: højst 100 %; til industriel forskning: højst 50 %; til udvikling på prækonkurrencestadiet: højst 25 %; til undersøgelsesomkostninger forud for industriel forskning: højst 75 %; til undersøgelser forud for udvikling på prækonkurrencestadiet: højst 50 %.

Støtteintensiteten kan forhøjes med højst 10 procentpoints, hvis der ydes støtte til SMV; med 5 procentpoint, hvis støtten ydes til virksomheder i områder, der er omfattet af artikel 87(3)(c), 25 procentpoints, hvis projektet også indebærer et effektivt grænseoverskridende samarbejde og omfattende spredning af resultaterne; 15 % procentpoint, hvis forskningsprojektet opfylder et specifikt projekt eller program, der gennemføres som led i EU's rammeprogram for F & U; 10 procentpoint, hvis projektet omfatter effektivt grænseoverskridende samarbejde mellem uafhængige partnere og samarbejdsprojekter som anført i pkt 5.10.4 i F & U-rammeprogrammet.

Den samlede støtteintensitet, inkl. tillæg, må ikke overstige 75 % for industriel forskning og 50 % for udvikling på prækonkurrencestadiet.

Varighed: Ordningen løber i højst 10 år

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Nederlandene

Sag nr.: N 222/2004

Støtteordning: Ordning for unikke muligheder og demonstrationsprojekter

Formål: Fremme af omstillingseksperimenter og innoverende demonstrationsprojekter på energiområdet

Retsgrundlag: Kaderwet EZ-subsidies (Staatsblad 1997, 638)

Rammebeløb: 225 mio. EUR

Støtteintensitet eller -beløb: Op til 50 %

Varighed: 10 år til demonstrationsprojekter og 5 år til omstillingseksperimenter

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

| 19.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/25

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.3870 — Carlyle/Otor)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(2005/C 177/10)

(EØS-relevant tekst)

| 1. | Den 11.7.2005 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved virksomhederne Carlyle Luxembourg Holding 1 Sarl og Carlyle Luxemhbourg Holding 2 Sarl (tilsammen »Carlyle funds«, Luxembourg), der kontrolleres af Carlyle Group (»Carlyle«, USA) gennem konvertering af lån til aktier erhverver kontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele Otor Finance (»Otor«, Frankrig). |
| --- | --- |

1.

Den 11.7.2005 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved virksomhederne Carlyle Luxembourg Holding 1 Sarl og Carlyle Luxemhbourg Holding 2 Sarl (tilsammen »Carlyle funds«, Luxembourg), der kontrolleres af Carlyle Group (»Carlyle«, USA) gennem konvertering af lån til aktier erhverver kontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele Otor Finance (»Otor«, Frankrig).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Carlyle funds: investeringsfonde |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Carlyle funds: investeringsfonde

| — | Carlyle: investeringsgruppe |
| --- | --- |

—

Carlyle: investeringsgruppe

| — | Otor: bølgepapir og bølgepap til emballageformål. |
| --- | --- |

—

Otor: bølgepapir og bølgepap til emballageformål.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag muligvis vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter Rådets forordning (EØF) nr. 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag muligvis vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter Rådets forordning (EØF) nr. 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. De kan med angivelse af sag COMP/M.3870 — Carlyle/Otor, sendes til Kommissionen pr. fax (32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. De kan med angivelse af sag COMP/M.3870 — Carlyle/Otor, sendes til Kommissionen pr. fax (32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56 af 5.3.2005, s. 32.

---

| 19.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/26

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(2005/C 177/11)

(EØS-relevant tekst)

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Tyskland

Sag nr.: N 3/04

Støtteordning: F & U-programmet »WING«

Formål: Støtte til F & U-projekter inden for nye materialer

Retsgrundlag: Haushaltsgesetz, Einzelplan 30, Kapitel 3006

Rammebeløb: 85 mio. EUR om året

Støtteintensitet eller -beløb:

| | til grundforskning: højst 100 % |
| --- | --- |

til grundforskning: højst 100 %

| | til industriel forskning: højst 50 % |
| --- | --- |

til industriel forskning: højst 50 %

| | til udviklingsaktiviteter på prækonkurrencestadiet: højst 25 % |
| --- | --- |

til udviklingsaktiviteter på prækonkurrencestadiet: højst 25 %

| | plus yderligere 10 procentpoint til små og mellemstore virksomheder |
| --- | --- |

plus yderligere 10 procentpoint til små og mellemstore virksomheder

| | plus yderligere 10 procentpoint i form af regionale bonusser |
| --- | --- |

plus yderligere 10 procentpoint i form af regionale bonusser

| | plus yderligere 10 procentpoint i medfør af punkt 5.10.4 a), b) eller c) i rammeprogrammet for forskning og udvikling |
| --- | --- |

plus yderligere 10 procentpoint i medfør af punkt 5.10.4 a), b) eller c) i rammeprogrammet for forskning og udvikling

| | i alt, inklusive bonusser, højst 75 % til industriel forskning og 50 % til udviklingsaktiviteter på prækonkurrencestadiet |
| --- | --- |

i alt, inklusive bonusser, højst 75 % til industriel forskning og 50 % til udviklingsaktiviteter på prækonkurrencestadiet

Varighed: Indtil 31.12.2008

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Tyskland

Sag nr.: N 32/04

Støtteordning: Støtteprogram »støtte til brug af vedvarende energi«

Formål: Større effektivitet i produktionen og udnyttelsen af energi samt energibesparelse og miljøbeskyttelse

Retsgrundlag: Richtlinie des BMU zur Förderung von Maβnahmen zur Nutzung erneurbarer Energien i.V.m. Haushaltsgesetz des Bundes

Rammebeløb: Højst 40 mio. EUR pr. år for virksomheder

Støtteintensitet eller -beløb: Op til 40 % af berettigede omkostninger

Varighed: Indtil 31.12.2006

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Nederlandene

Sag nr.: N 101/2004

Støtteordning: EOS energiforskning

Formål: At støtte nationale og internationale F & U-projekter på energiområdet

Retsgrundlag: Kaderwet EZ subsidies (Staatsblad 1997, 638)

Rammebeløb: 106 mio. EUR

Støtteintensitet eller -beløb: 50-100 %

Varighed: 10 år

Andre oplysninger: Årlig indberetning

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Tyskland (Berlin)

Sag nr.: N 574/03

Støtteordning: F & U-programmet »ProFit«

Formål: At støtte F & U-projekter, som gennemføres i Berlin, og som følge deraf støtte strukturændringer i byens økonomi

Retsgrundlag: §§ 23 und 44 Landeshaushaltsordnung Berlin i.V.m. Programmrichtlinien

Rammebeløb: 10 mio. EUR om året

Støtteintensitet eller -beløb:

| | Til grundforskning: højst 100 %; |
| --- | --- |

Til grundforskning: højst 100 %;

| | til industriel forskning: højst 50 % |
| --- | --- |

til industriel forskning: højst 50 %

| | til udviklingsaktiviteter på prækonkurrencestadiet: højst 25 %; |
| --- | --- |

til udviklingsaktiviteter på prækonkurrencestadiet: højst 25 %;

| | plus 10 procentpoint til SMV; |
| --- | --- |

plus 10 procentpoint til SMV;

| | plus 5 procentpoint i regional bonus; |
| --- | --- |

plus 5 procentpoint i regional bonus;

| | plus 10 procentpoint i henhold til punkt 5.10.4.b) i F & U-rammebestemmelserne; |
| --- | --- |

plus 10 procentpoint i henhold til punkt 5.10.4.b) i F & U-rammebestemmelserne;

| | alt i alt inkl. bonus overstiger støtten ikke 75 % til industriel forskning og 50 % til udviklingsaktiviteter på prækonkurrencestadiet |
| --- | --- |

alt i alt inkl. bonus overstiger støtten ikke 75 % til industriel forskning og 50 % til udviklingsaktiviteter på prækonkurrencestadiet

Varighed: Indtil 31.12.2006

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Tyskland

Sag nr.: N 602/03

Støtteordning: F & U-programmet vedrørende mikrosystemer

Formål: Støtte til F & U-projekter inden for mikrosystemer

Retsgrundlag: Haushaltsgesetz, Einzelplan 30, Kapitel 3006

Rammebeløb: 53-60 mio. EUR om året

Støtteintensitet eller -beløb:

| | til grundforskning: højst 100 % |
| --- | --- |

til grundforskning: højst 100 %

| | til industriel forskning: højst 50 % |
| --- | --- |

til industriel forskning: højst 50 %

| | til udviklingsaktiviteter på prækonkurrencestadiet: højst 25 % |
| --- | --- |

til udviklingsaktiviteter på prækonkurrencestadiet: højst 25 %

| | plus yderligere 10 procentpoint til små og mellemstore virksomheder |
| --- | --- |

plus yderligere 10 procentpoint til små og mellemstore virksomheder

| | plus yderligere 10 procentpoint i form af regionale bonusser |
| --- | --- |

plus yderligere 10 procentpoint i form af regionale bonusser

| | plus yderligere 15 procentpoint i medfør af punkt 5.10.3, første afsnit |
| --- | --- |

plus yderligere 15 procentpoint i medfør af punkt 5.10.3, første afsnit

| | plus yderligere 10 procentpoint i medfør af punkt 5.10.4 a), b) eller c) i rammeprogrammet for forskning og udvikling |
| --- | --- |

plus yderligere 10 procentpoint i medfør af punkt 5.10.4 a), b) eller c) i rammeprogrammet for forskning og udvikling

| | i alt, inklusive bonusser, højst 75 % til industriel forskning og 50 % til udviklingsaktiviteter på prækonkurrencestadiet |
| --- | --- |

i alt, inklusive bonusser, højst 75 % til industriel forskning og 50 % til udviklingsaktiviteter på prækonkurrencestadiet

Varighed: Indtil 31.12.2009

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

| 19.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/28

---

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering i henhold til artikel 6, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2081/92 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser

(2005/C 177/12)

Med denne offentliggørelse åbnes der mulighed for at fremsætte indsigelser, jf. artikel 7 og 12d i nævnte forordning. Enhver indsigelse mod denne ansøgning skal fremsættes via myndighederne i en medlemsstat, i en WTO-medlemsstat eller i et tredjeland, der er anerkendt efter proceduren i artikel 12, stk. 3, senest seks måneder efter denne offentliggørelse. Offentliggørelsen er begrundet i de forhold, som er beskrevet nedenfor, navnlig under 4.6, der giver grundlag for at betragte ansøgningen som berettiget efter forordning (EØF) nr. 2081/92.

SAMMENFATNING

RÅDETS FORORDNING (EØF) Nr. 2081/92

»ANTEQUERA«

EF-nr.: ES/00327/26.11.2003

BOB (X) BGB ( )

Skemaet er udarbejdet til oplysningsformål. Fuldstændige oplysninger, herunder om producenterne af produkter af den pågældende BOB, findes i den fuldstændige udgave af varespecifikationen og kan fremskaffes i medlemsstaten eller hos Europa-Kommissionen (1).

1.   Medlemsstatens ansvarlige myndighed:

| Navn: | Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada. Dirección General de Alimentación. Secretaria General de Agricultura y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación de España. |
| --- | --- |
| Adresse: | Paseo Infanta Isabel, 1 E-28071 — Madrid |
| Tlf. | (34) 91 347 53 94 |
| Fax | (34) 91 347 54 10 |

Navn:

Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada. Dirección General de Alimentación. Secretaria General de Agricultura y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación de España.

Adresse:

Paseo Infanta Isabel, 1 E-28071 — Madrid

Tlf.

(34) 91 347 53 94

Fax

(34) 91 347 54 10

2.   Sammenslutning:

| 2.1 | Navn: |
| --- | --- |

2.1

Navn:

OLEICOLA HOJIBLANCA DE MALAGA, S.C.A. DE 2o GRADO.

| 2.2 | Adresse: |
| --- | --- |

2.2

Adresse:

| Carretera de Córdoba, s/n |
| --- |
| E-29200 Antequera (Málaga) |
| Aptdo. Correos no 172 |

Carretera de Córdoba, s/n

E-29200 Antequera (Málaga)

Aptdo. Correos no 172

Tlf.

(34) 52 84 14 51

Fax

(34) 52 84 03 59

| 2.3 | Sammensætning: |
| --- | --- |

2.3

Sammensætning:

producent/forarbejdningsvirksomhed (X) andet ( )

3.   Produktets art:

Ekstra jomfruolivenolie — Klasse 1.5: Fedtstoffer

4.   Varespecifikation:

(sammenfatning af betingelserne i artikel 4, stk. 2)

4.1   Navn: »Antequera«

4.2   Beskrivelse: Ekstra jomfruolivenolie, der er fremstillet af oliven fra oliventræet Olea europea, L., og af sorterne: Hojiblanca, Picual eller Marteño, Arbequina, Lechín de Sevilla eller Zorzaleño, Gordal de Archidona, Picudo, Verdial de Vélez-Málaga og Verdial de Huévar. Hojiblanca er den mest udbredte sort.

Olien er relativt stabil takket være den høje koncentration af tokoferol, som er en typisk egenskab, der kendetegner olie fra sorten Hojiblanca. Dette er således afgørende for, at olien fra Antequera er rig på E-vitaminer.

Olien har en fedtsyresammensætning, der gør den meget velegnet til madlavning. Fedtsyresammensætningen kan tilskrives både sorten Hojiblanca og det geografiske miljø. Indholdet af oliesyre er højt, indholdet af linolsyre er middel, og forholdet mellem de umættede og mættede fedtsyrer er højt.

Inden for den gruppe olier fra Antequera, der ikke kan omdannes til sæbe, er det høje indhold af methylsterol, der overstiger 30 mg/100 g olie, karakteristisk.

Organoleptisk set har olien en mild smag. Den kendetegnes ved sin vifte af frugtagtige aromaer, der strækker sig fra grønne oliven over andre modne frugter, mandler, bananer og krydderurter. De frugtagtige aromaers intensitet skal værre middel til høj. Den bitre og stærke smag fremtoner med en intensitet, der varierer mellem svag og middel, og som fungerer perfekt sammen med svagt sødlige aromaer.

Farven varierer fra gyldengul til grøngul afhængig af høstperioden og den geografiske placering i området.

Den olie, der er omfattet af den beskyttede oprindelsesbetegnelse, skal uden undtagelse være af typen ekstra jomfruolivenolie, og skal kunne katalogiseres under en af følgende typer i henhold til sine organoleptiske og fysisk-kemiske egenskaber:

Typen »Sabor Intenso« (intens smag), skal fremvise de mest intense organoleptiske egenskaber.

Intensiteten i de organoleptiske egenskaber for typen »Sabor Suave« (mild smag) skal være moderat.

Begge typer skal fremvise følgende analytiske specifikationer, der er udtrykt i maksimumværdier:

4.3   Geografisk område: Produktionsområdet ligger i naturområdet Depresión de Antequera, som er beliggende i den vestligste ende af de indre dalstrøg i Andalusien. Mod nord grænser området op til provinserne Córdoba og Sevilla, mod øst grænser det op til provinserne Sevilla og Cádiz, og mod vest grænser det op til provinsen Granada. Grænsen mod syd er dannet af en del af bjergkæden Penibética, som adskiller området fra Montes de Málaga, Hoyas del valle de Guadalhorce og comarca de la Serranía de Ronda, som alle er områder, der er beliggende i provinsen Málaga.

Området omfatter de jordområder, som er beliggende i følgende kommuner i provinsen Málaga: Alameda, Almargen, Antequera, Archidona, Campillos, Cañete La Real, Cuevas Bajas, Cuevas de San Marcos, Fuente de Piedra, Humilladero, Mollina, Sierra de Yeguas, Teba, Villanueva de Algaidas, Villanueva del Rosario, Villanueva del Trabuco og Villanueva de Tapia samt kommunen Palenciana i provinsen Córdoba.

Det område, hvori forarbejdningen og emballeringen finder sted, er sammenfaldende med produktionsområdet

4.4   Bevis for oprindelse: Olivenerne skal stamme fra de godkendte sorter fra de olivenlunde, der er opført i registret for oprindelsesbetegnelser. Olien skal fremstilles på oliemøller, der er beliggende i produktionsområdet, og som er opført i registret for oprindelsesbetegnelser, »Registros de la Denominación de Origen«. Olien skal desuden opbevares i registrerede oliemøller og emballagevirksomheder, som råder over egnede lagerforhold, der sikrer, at olien opbevares på bedste vis. Kontrolorganet skal udarbejde en tilsynsplan for hele processen indtil den endelige certificering af olien. En nummereret kontroletiket, der er udstedt af kontrolorganet, skal sikre, at den olie, der omfattet af betegnelsen, opfylder de krav, der er fastlagt i varespecifikationen.

4.5   Fremstillingsmetode: Plantagerne ligger rækkevis og er opdelt i firkantede stykker. Afstanden mellem disse stykker ligger sædvanligvis mellem 8 × 8 m og 12 × 12 m. Der er almindeligvis tre træer pr. stykke, men antallet varierer mellem 1 og 4. Størstedelen af olivenlundene er beliggende på jord uden overrisling. Der anvendes områdets traditionelle, miljøvenlige dyrkningsmetoder. Kun sunde og modne frugter høstes. Frugterne høstes direkte fra træet ved anvendelse af de traditionelle høstmetoder, der omfatter »vareo«, hvor der bankes på grenene med lange træstænger, mekanisk vibration eller en kombination af vareo og mekanisk vibration. Frugterne skal altid transporteres uemballerede til oliemøllen, på anhængere eller i faste beholdere. Frugterne skal males i de registrerede oliemøller, og dette skal ske inden for 48 timer, fra de er blevet høstet. Olivenerne males uafbrudt i hammermøller af inert materiale, der er godkendt til anvendelse i fødevareindustrien. Pulpens temperatur skal kontrolleres, og temperaturen må aldrig overstige 36 °C på det mest ugunstige sted. Det eneste hjælpestof, der er tilladt, er behørigt godkendt talkum til levnedsmidler, som højest må anvendes i et omfang, der svarer til 2,5 %. Faseadskillelsen sker hovedsagelig ved hjælp af centrifugering. Den olie, der opnås ved den anden centrifugering af pulpen (dobbeltcentrifugeret olie), må ikke blive certificeret med oprindelsesbetegnelsen »Antequera«. Temperaturen på vandet, der tilsættes dekanteringsbeholderne (vandrette centrifuger), må aldrig overstige 35 °C. Temperaturen på vandet, der tilsættes de lodrette centrifuger, må aldrig overstige 35 °C. Dekanteringen af olien skal vare mindst seks timer, hvis der anvendes centrifugering, og 36 timer, hvis der anvendes tyngdedekantering. Ekstra jomfruolivenolie skal oplagres i kældre, i rustfri reservoirer, olivenmøller eller i metaltanke, der indvendigt er beklædt med materiale, der er egnet til opbevaring af fødevarer. Beholderne i kældrene skal være fuldstændigt lukkede, og der skal være adgang til hjælpemidler, som kan anvendes til korrekt rengøring af beholderne. Der skal desuden forefindes et system, der muliggør regelmæssig tømning af beholderne, samt et prøveudtagningsaggregat. Kældrene skal have en passende temperatur, således at olien kan opbevares korrekt. Med henblik på at sikre, at produktet kan spores og oprindelsen garanteres, er transport af uemballeret olie, der er omfattet af beskyttelsen, kun tilladt inden for produktionsområdets geografiske grænser. Det område, hvori forarbejdningen og emballeringen finder sted, skal være sammenfaldende med produktionsområdet. Olien skal emballeres i registrerede emballeringsvirksomheder, der skal være beliggende inden for produktionsområdets geografiske grænser.

Kravet om emballering i oprindelsesområdet har det klare formål at beskytte produktets kvalitet og ægthed bedst muligt og som følge heraf oprindelsesbetegnelsens omdømme. Alle producenterne bærer det fulde og kollektive ansvar herfor, og der hersker ingen tvivl om, at den kontrol, der udføres i produktionsområdet, og som producenterne, der drager fordel af oprindelsesbetegnelsen, bærer ansvaret for, er minutiøs og systematisk og udføres af professionelle med et særligt kendskab til produktets egenskaber.

Det er ikke sandsynligt, at de nødvendige kontroller, der skal foretages for at sikre produktet, kan udføres effektivt uden for produktionsområdet. De registrerede emballeringsvirksomheders emballeringsanlæg skal være fysisk adskilt fra virksomhedens øvrige aktiviteter og skal være forsynet med kvalitetssikringssystemer, som sikrer kvaliteten fra modtagelsen af den uemballerede olie til forsendelsen af den emballerede olie, og som skal være certificeret i henhold til ISO-9001:2000-standarden og senere versioner.

Produktet emballeres i glasbeholdere, metalbeholdere, der er beklædt indvendigt, eller i keramiske beholdere, der er velegnede til opbevaring af fødevarer.

4.6   Tilknytning: Naturområdet Antequera er beliggende i den vestlige ende af de indre dalstrøg i Andalusien. Området har særlige geomorfologiske og klimatiske karakteristika. Regionen omfatter et lavtliggende område med en blød topografi (400-600 m.o.h.), der er omkranset af en række bjergsystemer, der er beliggende mod nord (Sierras Subbéticas) og syd (Sistema Penibético), hvilket giver området særlige mikroklimatiske betingelser og jordbundsforhold, der er gunstige for olivendyrkningen.

Olivenlundene er beliggende i områder, der ligger mellem 450 og 600 m.o.h., og i middeldyb, meget kalkholdig jord (karbonatindhold: 20-70 %). Sorten Hojiblanca er særdeles velegnet til denne kalkholdige jordtype, da den kræver meget kalkholdig jord. Som følge af naturforholdene i Depresión de Antequera, hvor mange vandløb udmunder i søer, hvilket har skabt flodskråninger på mange forskellige niveauer, findes der desuden mange aflejringer fra tertiærperioden, herunder det miopliocæne rødler, som tilfører oliventræerne meget kalium og holder længe på fugtigheden. Dette fremmer oliventræernes dyrkningsbetingelser, da over 90 % af overfladen, hvor denne afgrøde dyrkes, er jord uden overrisling.

Regionen Antequera har et tempereret-varmt middelhavsklima, der minder lidt om fastlandsklima på grund af beliggenheden i Andalusiens indre dalstrøg. Disse klimaforhold indebærer kraftige temperatursvingninger mellem vinter og sommer og nat og dag. De lave temperaturer i vinterperioden forsinker olivenernes modning, navnlig for så vidt angår sorten Hojiblanca, hvilket ændrer oliens syrebalance, idet indholdet af oliesyre øges, og indholdet af mættede og umættede fedtsyrer falder.

Sorten Hojiblanca, der er den mest udbredte sort og udgør over 90 % af det samlede antal oliventræer, har tilpasset sig klimaforholdene perfekt, og regionen er i dag centrum for udbredelsen af denne sort i Andalusien.

Fremstillingen af jomfruolivenolie i regionen Antequera dateres tilbage til romertiden, nærmere bestemt det 1.-3. århundrede e. Kr., hvor der var udviklet et landbrugssystem, der bestod af næsten et halvt hundrede villae olearias, der var fordelt over hele området. De arkæologiske rester af disse villae olearias blev i 1998 undersøgt af M. Romero (rådhuset i Antequera), og dette gav anledning til at restaurere romerske møller med alle de dele, der var blevet beskrevet af agronomerne i den klassiske historieskrivning, Plinio og Columella. I tilknytning til disse romerske møller blev der fundet forstenede olivenkerner, der af Escuela Técnica Superior de Ingenieros Agrónomos y Montes under Universidad de Córdoba blev identificeret som værende af sorten Hojiblanca, hvilket beviser, at sorten Hojiblanca er blevet dyrket i det område, der er omfattet af oprindelsesbetegnelsen, i næsten 2 000 år. Dette vigtige fund er et bevis på, at oprindelsen af sorten Hojiblanca kan være knyttet til Antequera-regionen.

I Antequeras historiske arkiv findes følgende dokument fra det 16. århundrede: »Kommunale forordninger om oliemøller og oliemøllere«, der vedtoges af Consejo del Cabildo de Antequera i 1537 og blev bekræftet af kong Carlos den 1. og 5. af Tyskland adskillige år senere. Der er fundet andre lignende forordninger fra 1598 i en anden kommune i regionen, Archidona. I 1679 var der i kommunen Antequera registreret 2 400 ha olivenlunde og 61 oliemøller i henhold til den jordebog, der blev ført af fader Francisco Cabrera fra Augustinerordenen.

Slutningen af det 19. århundrede og den første tredjedel af det 20. århundrede var gyldne tider for olivendyrkningen i Antequera, da dyrkningsarealet blev forøget betragteligt, således at det voksede fra 26 755 ha i 1888 til 44 007 ha i 1922 i henhold til de oplysninger, som Dirección General de Agricultura de España er i besiddelse af for denne periode. Den kraftige ekspansion inden for olivendyrkningen medførte dengang, at der blev etableret en oliemøllefabrik (presser, møller, hydrauliske pumper osv.), takket være den valencianske ingeniør Beltrán de Lis' ophold i Antequera i 1870'erne. Beltrán de Lis' efterfølgere (Luna, Alcaide, Herrera og Rodas), der specialiserede sig i produktionen af disse maskiner, støbte maskiner til adskillige oliemøller og oliefabrikker i det sydlige Spanien i begyndelsen af det 20. århundrede. Betegnelsen »Antequera« fremgik altid ved siden af producentens mærke på det oliemøllemaskineri, der var blevet produceret.

4.7   Kontrolstruktur:

| Navn: | Consejo Regulador de la denominación de origen »Antequera«. |
| --- | --- |
| Adresse: | C/ Carrera, no 9. |
| E-29300 Archidona (Málaga) |
| Aptdo. Correos no 36 |

Navn:

Consejo Regulador de la denominación de origen »Antequera«.

Adresse:

C/ Carrera, no 9.

E-29300 Archidona (Málaga)

Aptdo. Correos no 36

Kontrolorganet opfylder EN-45011-standarden.

4.8   Mærkning: Produktet skal obligatorisk være forsynet med teksten: »Denominación de Origen ANTEQUERA«. Etiketterne skal være godkendt af kontrolorganet. Kontroletiketterne skal være nummererede og udstedt af kontrolorganet.

4.9   Nationale krav: Ley 25/1970, de 2 de Diciembre, Estatuto de la Viña, el Vino y los Alcoholes (lov om vindyrkning, vin og alkohol). Decreto 835/1972, de 23 de marzo, por el que se aprueba el reglamento de la Ley 25/1970 (gennemførelsesdekret til ovennævnte lov). Orden de 25 de enero de 1994, por la que se precisa la correspondencia entre la legislación española y el reglamento CEE 2081/92, en materia de denominaciones de origen e indicaciones geográficas de productos agrícolas y alimentarios (bekendtgørelse om sammenhæng mellem den spanske lovgivning og forordning (EØF) nr. 2081/92).

---

(1)  Europa-Kommissionen, Generaldirektorat for Landbrug — Kvalitetspolitik for landbrugsprodukter — B-1049 Bruxelles.

---

| 19.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/33

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.3789 — Johnson Controls/Robert Bosch/Delphi SLI )

(2005/C 177/13)

(EØS-relevant tekst)

Den 29. juni 2005 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32005M3789. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32005M3789. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 19.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/33

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.3809 — Siemens/Flender)

(2005/C 177/14)

(EØS-relevant tekst)

Den 29. juni 2005 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32005M3809. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32005M3809. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

III Oplysninger

Kommissionen

| 19.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/34

---

Indkaldelse af forslag til indirekte FTU-aktioner under særprogrammet for forskning, teknologisk udvikling og demonstration inden for »Integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum«

Udvalgt forskningstema/område: »Globale miljøændringer og økosystemer«

Indkaldelsens referencenummer: FP6-2005-Global-4

(2005/C 177/15)

| 1. | I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1513/2002/EF af 27. juni 2002 om Det Europæiske Fællesskabs sjette rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration som bidrag til virkeliggørelsen af det europæiske forskningsrum og til innovation (2002-2006) (1) vedtog Rådet den 30. september 2002 særprogrammet for forskning, teknologisk udvikling og demonstration om »Integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum« (2002-2006) (2) (herefter benævnt »særprogrammet«).
  I overensstemmelse med særprogrammets artikel 5, stk. 1, vedtog Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (herefter benævnt »Kommissionen«) den 9. december 2002 et arbejdsprogram (3) (herefter benævnt »arbejdsprogrammet«), som indeholder en nærmere redegørelse for målene og de videnskabelige og teknologiske prioriteter i det pågældende særprogram samt en tidsplan for gennemførelsen.
  I henhold til artikel 9, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 16. december 2002 om deltagelsesregler for virksomheder, forskningscentre og universiteter og regler for formidling af forskningsresultater gældende under gennemførelsen af De Europæiske Fællesskabers sjette rammeprogram (2002-2006) (4) (herefter benævnt »regler for deltagelse«), skal forslag til indirekte FTU-aktioner indhentes med indkaldelser af forslag. |
| --- | --- |

1.

I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1513/2002/EF af 27. juni 2002 om Det Europæiske Fællesskabs sjette rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration som bidrag til virkeliggørelsen af det europæiske forskningsrum og til innovation (2002-2006) (1) vedtog Rådet den 30. september 2002 særprogrammet for forskning, teknologisk udvikling og demonstration om »Integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum« (2002-2006) (2) (herefter benævnt »særprogrammet«).

I overensstemmelse med særprogrammets artikel 5, stk. 1, vedtog Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (herefter benævnt »Kommissionen«) den 9. december 2002 et arbejdsprogram (3) (herefter benævnt »arbejdsprogrammet«), som indeholder en nærmere redegørelse for målene og de videnskabelige og teknologiske prioriteter i det pågældende særprogram samt en tidsplan for gennemførelsen.

I henhold til artikel 9, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 16. december 2002 om deltagelsesregler for virksomheder, forskningscentre og universiteter og regler for formidling af forskningsresultater gældende under gennemførelsen af De Europæiske Fællesskabers sjette rammeprogram (2002-2006) (4) (herefter benævnt »regler for deltagelse«), skal forslag til indirekte FTU-aktioner indhentes med indkaldelser af forslag.

| 2. | Nærværende indkaldelse af forslag til indirekte FTU-aktioner (herefter benævnt »indkaldelsen« omfatter denne generelle del samt de specifikke betingelser, der er beskrevet i bilaget(bilagene). Bilaget indeholder bl.a. fristerne for indsendelse af forslag til indirekte FTU-aktioner, en dato for, hvornår evalueringen af forslagene forventes afsluttet, det vejledende budget, de berørte instrumenter og forskningsområder, kriterierne for evaluering af forslag til indirekte FTU-aktioner, det mindste antal deltagere og eventuelle gældende begrænsninger. |
| --- | --- |

2.

Nærværende indkaldelse af forslag til indirekte FTU-aktioner (herefter benævnt »indkaldelsen« omfatter denne generelle del samt de specifikke betingelser, der er beskrevet i bilaget(bilagene). Bilaget indeholder bl.a. fristerne for indsendelse af forslag til indirekte FTU-aktioner, en dato for, hvornår evalueringen af forslagene forventes afsluttet, det vejledende budget, de berørte instrumenter og forskningsområder, kriterierne for evaluering af forslag til indirekte FTU-aktioner, det mindste antal deltagere og eventuelle gældende begrænsninger.

| 3. | Fysiske eller juridiske personer, der ikke er omfattet af en af udelukkelsesgrundene i deltagelsesreglerne eller i artikel 114, stk. 2, i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (5), (herefter benævnt »forslagsstillere«) er velkomne til at indsende forslag til indirekte FTU-aktioner til Kommissionen med forbehold af, at de opfylder betingelserne i deltagelsesreglerne og indkaldelsen.
  I forbindelse med forhandlingerne om de indirekte FTU-aktioner vil det blive kontrolleret, om forslagsstillerne opfylder betingelserne for deltagelse. Inden da skal forslagsstillerne imidlertid underskrive en erklæring om, at de ikke befinder sig i en af de situationer, der nævnes i finansforordningens artikel 93, stk. 1. De skal også have forelagt Kommissionen de oplysninger, der er opstillet i artikel 173, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (6).
  Det Europæiske Fællesskab fører ligestillingspolitik og opfordrer derfor særlig kvinder til enten selv at indsende forslag til indirekte FTU-aktioner eller til at deltage i indsendelse af forslag til indirekte FTU-aktioner. |
| --- | --- |

3.

Fysiske eller juridiske personer, der ikke er omfattet af en af udelukkelsesgrundene i deltagelsesreglerne eller i artikel 114, stk. 2, i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (5), (herefter benævnt »forslagsstillere«) er velkomne til at indsende forslag til indirekte FTU-aktioner til Kommissionen med forbehold af, at de opfylder betingelserne i deltagelsesreglerne og indkaldelsen.

I forbindelse med forhandlingerne om de indirekte FTU-aktioner vil det blive kontrolleret, om forslagsstillerne opfylder betingelserne for deltagelse. Inden da skal forslagsstillerne imidlertid underskrive en erklæring om, at de ikke befinder sig i en af de situationer, der nævnes i finansforordningens artikel 93, stk. 1. De skal også have forelagt Kommissionen de oplysninger, der er opstillet i artikel 173, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (6).

Det Europæiske Fællesskab fører ligestillingspolitik og opfordrer derfor særlig kvinder til enten selv at indsende forslag til indirekte FTU-aktioner eller til at deltage i indsendelse af forslag til indirekte FTU-aktioner.

| 4. | I forbindelse med indkaldelsen udarbejder Kommissionen vejledninger for forslagsstillere med oplysninger om udarbejdelse og indsendelse af et forslag til indirekte FTU-aktion. Kommissionen stiller ligeledes retningslinjer for evaluering af forslag og udvælgelsesprocedurer (7) til rådighed. Disse vejledninger og retningslinjer samt arbejdsprogrammet og andre oplysninger vedrørende indkaldelsen kan fås ved henvendelse til Kommissionen på en af følgende adresser:





  European Commission |
| --- | --- |
| The FP6 Information Desk |
| Directorate General RTD |
| B-1049 Brussels |
| Internet address: http://fp6.cordis.lu/fp6/call_details.cfm?CALL_ID=211 |
| Email address: rtd-sustainable@cec.eu.int |

4.

I forbindelse med indkaldelsen udarbejder Kommissionen vejledninger for forslagsstillere med oplysninger om udarbejdelse og indsendelse af et forslag til indirekte FTU-aktion. Kommissionen stiller ligeledes retningslinjer for evaluering af forslag og udvælgelsesprocedurer (7) til rådighed. Disse vejledninger og retningslinjer samt arbejdsprogrammet og andre oplysninger vedrørende indkaldelsen kan fås ved henvendelse til Kommissionen på en af følgende adresser:

European Commission

The FP6 Information Desk

Directorate General RTD

B-1049 Brussels

Internet address: http://fp6.cordis.lu/fp6/call_details.cfm?CALL_ID=211

Email address: rtd-sustainable@cec.eu.int

| 5. | Forslag til indirekte FTU-aktioner kan normalt kun indsendes i en elektronisk udgave via systemet til elektronisk indsendelse af forslag (EPSS (8)). Under særlige omstændigheder kan en koordinator få Kommissionens tilladelse til at indsende en papirudgave forud for indkaldelsesfristen. Der skal isåfald ansøges skriftligt til en af de følgende adresser:





  European Commission |
| --- | --- |
| Mr Thierry Prost |
| Directorate General RTD |
| CDMA 3/133 |
| B-1049 Brussels |
| Email address: Thierry.Prost@cec.eu.int |

5.

Forslag til indirekte FTU-aktioner kan normalt kun indsendes i en elektronisk udgave via systemet til elektronisk indsendelse af forslag (EPSS (8)). Under særlige omstændigheder kan en koordinator få Kommissionens tilladelse til at indsende en papirudgave forud for indkaldelsesfristen. Der skal isåfald ansøges skriftligt til en af de følgende adresser:

European Commission

Mr Thierry Prost

Directorate General RTD

CDMA 3/133

B-1049 Brussels

Email address: Thierry.Prost@cec.eu.int

Anmodningen skal ledsages af en begrundelse for, hvorfor der ansøges om en undtagelse. Forslagsstillere, som ønsker at indsende papirudgaver, bærer ansvaret for at sikre, at sådanne anmodninger om undtagelse og de tilknyttede procedurer afsluttes i så god tid, at de kan overholde indsendelsesfristen.

Alle forslag til indirekte FTU-aktioner skal indeholde to dele: formularerne (Del A) og beskrivelsen (Del B).

Forslag til indirekte FTU-aktioner kan forberedes offline eller online og indsendes online. Del B af forslaget til indirekte FTU-aktioner skal indsendes i PDF (»portable document format«, kompatibelt med Adobe Version 3 eller senere med indlejret skrifttype). Komprimerede (»zip«) filer vil ikke komme i betragtning.

EPSS edb-værktøjet (til anvendelse offline eller online) vil være tilgængeligt via webstedet Cordis www.cordis.lu

Forslag til indirekte FTU-aktioner, der indsendes online, og som er ufuldstændige, ulæselige eller indeholder virus, vil ikke komme i betragtning.

Udgaver af forslag til indirekte FTU-aktioner, der indsendes på et datalagringsmedie (f.eks. CD-ROM, diskette), via e-mail eller fax vil ikke komme i betragtning.

Forslag til indirekte FTU-aktioner, der efter givet tilladelse indsendes som papirudgave, og som er ufuldstændige, vil ikke komme i betragtning.

Der findes yderligere oplysninger om de forskellige procedurer for indgivelse af forslag i bilag J til retningslinjerne for evaluering af forslag og udvælgelsesprocedurer.

| 6. | Forslag til indirekte FTU-aktioner skal være Kommissionen i hænde senest på den dato og det klokkeslæt, der er fastsat som frist i den relevante indkaldelse. Forslag til indirekte FTU-aktioner, som modtages efter dette tidspunkt, vil ikke komme i betragtning.
  Forslag til indirekte FTU-aktioner, som ikke opfylder betingelserne til det mindste antal deltagere som anført i den relevante indkaldelse, vil ikke komme i betragtning.
  Dette gælder også eventuelle yderligere berettigelseskriterier nævnt i arbejdsprogrammet. |
| --- | --- |

6.

Forslag til indirekte FTU-aktioner skal være Kommissionen i hænde senest på den dato og det klokkeslæt, der er fastsat som frist i den relevante indkaldelse. Forslag til indirekte FTU-aktioner, som modtages efter dette tidspunkt, vil ikke komme i betragtning.

Forslag til indirekte FTU-aktioner, som ikke opfylder betingelserne til det mindste antal deltagere som anført i den relevante indkaldelse, vil ikke komme i betragtning.

Dette gælder også eventuelle yderligere berettigelseskriterier nævnt i arbejdsprogrammet.

| 7. | I tilfælde af, at det samme forslag til indirekte FTU-aktion indsendes flere gange, vil Kommissionen anvende den seneste udgave, der er modtaget før datoen og klokkeslættet for fristen for indsendelse i den pågældende indkaldelse. |
| --- | --- |

7.

I tilfælde af, at det samme forslag til indirekte FTU-aktion indsendes flere gange, vil Kommissionen anvende den seneste udgave, der er modtaget før datoen og klokkeslættet for fristen for indsendelse i den pågældende indkaldelse.

| 8. | Forslagsstillerne opfordres til at anføre indkaldelsens referencenummer i al korrespondance vedrørende indkaldelsen (f.eks. anmodning om oplysninger eller indsendelse af et forslag til indirekte FTU-aktioner). |
| --- | --- |

8.

Forslagsstillerne opfordres til at anføre indkaldelsens referencenummer i al korrespondance vedrørende indkaldelsen (f.eks. anmodning om oplysninger eller indsendelse af et forslag til indirekte FTU-aktioner).

---

(1)  EFT L 232 af 29.8.2002, s. 1.

(2)  EFT L 294 af 29.10.2002, s. 1.

(3)  Kommissionens dokument C(2002) 4789, ændret ved C(2003) 577, C(2003) 955, C(2003) 1952, C(2003) 3543, C(2003) 3555, C(2003) 4609, C(2003(5183), C(2004)433, C(2004)2002, C(2004)2727, C(2004)3324, C(2004)4178, C(2004)5286, C(2005)27, C(2005)961, C(2005)2076 og C(2005)2747, Ingen af disse er offentliggjort.

(4)  EFT L 355 af 30.12.2002, s. 23.

(5)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

(6)  EFT L 357 af 31.12.2002, s. 1.

(7)  C(2003)883 af 27.3.2003, senest ændret ved C(2004)1855 af 18.5.2004.

(8)  EPSS er et værktøj, der kan bistå forslagsstillere med at udarbejde og forelægge deres forslag elektronisk.

---

BILAG

FP6-2005-Global-4

Oplysninger om forslagsindkaldelser

1.   Særprogram: Integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum

2.   Aktivitet: Udvalgt forskningstema »Bæredygtig udvikling, globale miljøændringer og økosystemer« Sekundært tema »Globale miljøændringer og økosystemer«

3.   Indkaldelsens titel: Temaindkaldelse inden for »Globale miljøændringer og økosystemer«

4.   Indkaldelsens referencenummer: FP6-2005-Global-4

5.   Dato for offentliggørelse (1):

6.   Sidste frist(er) for indsendelse: For IP og NE: 3. november 2005 (første fase) kl. 17.00 (lokal tid i Bruxelles) For STREP og CA: 3. november 2005, kl.17.00 (lokal tid i Bruxelles). For SSA: 3. november 2005, kl. 17.00 (lokal tid i Bruxelles) (se venligst også pkt. 12: procedure for indsendelse og evaluering af forslag).

7.   Samlet vejledende budget: 205 mio. EUR

8.   Områder omfattet af indkaldelsen samt instrumenter:

| Område | Emne | Instrument | Vejledende bidrag fra Fællesskabet
  (mio. EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Område 6.3.I: | Klimavirkninger af drivhusgasemissioner og luftforurenende stoffer, ozonlagsnedbrydning og kulstofdræn, og mekanismerne bag dem |

Område

Emne

Instrument

Vejledende bidrag fra Fællesskabet

(mio. EUR)

Område 6.3.I:

Klimavirkninger af drivhusgasemissioner og luftforurenende stoffer, ozonlagsnedbrydning og kulstofdræn, og mekanismerne bag dem

I.1.1

STREP, CA

—

I.2.1

STREP, CA

—

I.2.2

IP

10

I.3.1

IP

10

I.3.2

STREP, CA

—

| Område 6.3.II: | Vandets kredsløb, herunder jordbundsrelaterede aspekter |
| --- | --- |

Område 6.3.II:

Vandets kredsløb, herunder jordbundsrelaterede aspekter

II.1.1

IP

10

II.1.2

STREP, CA

—

II.2.1

STREP, CA

—

II.3.1

STREP, CA

—

II.3.2

STREP

—

II.3.3

STREP, CA

—

II.3.4

STREP, CA

—

II.3.5

STREP, CA

—

II.3.6

STREP, CA

—

II.3.7

STREP, CA

—

II.3.8

CA

—

II.4.1

IP

7

| Område 6.3.III: | Biodiversitet og økosystemer |
| --- | --- |

Område 6.3.III:

Biodiversitet og økosystemer

III.1.1

IP

7

III.1.2

IP

10

III.2.1

CA

—

| Område 6.3.IV: | Mekanismer bag ørkendannelse og naturkatastrofer |
| --- | --- |

Område 6.3.IV:

Mekanismer bag ørkendannelse og naturkatastrofer

IV.1.1

IP

7

IV.2.1

STREP, CA

—

IV.2.2

STREP, CA

—

| Område 6.3.V: | Strategier for bæredygtig arealforvaltning, herunder kystzoner, landbrugsjord og skove |
| --- | --- |

Område 6.3.V:

Strategier for bæredygtig arealforvaltning, herunder kystzoner, landbrugsjord og skove

V.1.1

IP

7

V.1.2

STREP, CA

—

V.1.3

IP

10

| Område 6.3.VI: | Operationelle forudsigelser og modellering, herunder systemer til observation af globale klimaændringer |
| --- | --- |

Område 6.3.VI:

Operationelle forudsigelser og modellering, herunder systemer til observation af globale klimaændringer

VI.1.1

NoE

7

VI.1.2

IP

7

VI.1.3

IP

7

VI.1.4

STREP, CA

—

| Område 6.3.VII: | Supplerende forskning |
| --- | --- |

Område 6.3.VII:

Supplerende forskning

VII.1.1

IP

10

VII.1.2

CA

—

VII.2.1

CA

—

VII.2.2

IP

5

VII.2.3

IP

5

| Område 6.3.VIII: | Tværgående emne: Koncepter og værktøjer for bæredygtig udvikling |
| --- | --- |

Område 6.3.VIII:

Tværgående emne: Koncepter og værktøjer for bæredygtig udvikling

VIII.1.1

IP

5

VIII.1.2

STREP, CA

—

| Område 6.3.IX: | Specifikke støtteaktioner |
| --- | --- |

Område 6.3.IX:

Specifikke støtteaktioner

IX

SSA

—

9.   Mindste antal deltagere (3):

| Instrument | Mindste antal deltagere |
| --- | --- |
| IP, NE, STREP og CA | Tre uafhængige juridiske enheder etableret i tre forskellige MS eller AS med mindst to MS eller ACC. |
| SSA | En juridisk enhed fra en MS eller AS |

Instrument

Mindste antal deltagere

IP, NE, STREP og CA

Tre uafhængige juridiske enheder etableret i tre forskellige MS eller AS med mindst to MS eller ACC.

SSA

En juridisk enhed fra en MS eller AS

10.   Begrænsninger for deltagelse: Ingen.

11.   Konsortieaftaler:

| — | Deltagere i IP og NE, der gennemføres som resultat af denne indkaldelse, skal indgå en konsortieaftale. |
| --- | --- |

—

Deltagere i IP og NE, der gennemføres som resultat af denne indkaldelse, skal indgå en konsortieaftale.

| — | Deltagere i STREP, CA, og SSA, der gennemføres som følge af denne indkaldelse, tilskyndes til at indgå en konsortieaftale, men dette er ikke obligatorisk. |
| --- | --- |

—

Deltagere i STREP, CA, og SSA, der gennemføres som følge af denne indkaldelse, tilskyndes til at indgå en konsortieaftale, men dette er ikke obligatorisk.

12.   Procedure for indsendelse og evaluering af forslag:

| — | Evalueringen af IP og NE følger en procedure i to faser. Første fase: En forslagsskitse bestående af en del A (4), og en del B på højst 15 sider (skriftstørrelse 12), der alene har henblik på en begrænset del af evalueringskriterierne dvs.:






  — | For IP: [relevans, potentiel indvirkning samt videnskabelig og teknisk ekspertise] |
| --- | --- | --- |

—

Evalueringen af IP og NE følger en procedure i to faser. Første fase: En forslagsskitse bestående af en del A (4), og en del B på højst 15 sider (skriftstørrelse 12), der alene har henblik på en begrænset del af evalueringskriterierne dvs.:

—

For IP: [relevans, potentiel indvirkning samt videnskabelig og teknisk ekspertise]

| — | For NE: [relevans, integrationsgrad og det fælles aktivitetsprogram] |
| --- | --- |

—

For NE: [relevans, integrationsgrad og det fælles aktivitetsprogram]

skal indsendes inden for den frist, som anføres under pkt. 6 ovenfor. Forslag, som opfylder minimumstærsklerne i første fase (12 ud af 15 for IP og 8 ud af 10 for NE), antages til anden fase.

Anden fase: Koordinatorer af forslag, der har bestået første fase, anmodes om at indsende et fuldstændigt forslag bestående af del A og B, som evalueres i forhold til de samlede evalueringskriterier. Tidsfristen for indsendelse af det fuldstændige forslag angives i opfordringen til indsendelse af dette forslag (vejledende tidsfrist: den 2. marts 2006).

| — | Hvad angår andre instrumenter, gennemføres evalueringsproceduren i en enkelt fase. |
| --- | --- |

—

Hvad angår andre instrumenter, gennemføres evalueringsproceduren i en enkelt fase.

| — | Evalueringsprocessen kan omfatte »fjernevaluering« af forslag foretaget af medlemmer af evalueringspanelet, og ansøgere kan eventuelt blive inviteret til at drøfte deres forslag med evalueringspanelet. |
| --- | --- |

—

Evalueringsprocessen kan omfatte »fjernevaluering« af forslag foretaget af medlemmer af evalueringspanelet, og ansøgere kan eventuelt blive inviteret til at drøfte deres forslag med evalueringspanelet.

| — | Forslagene evalueres ikke anonymt. |
| --- | --- |

—

Forslagene evalueres ikke anonymt.

13.   Evalueringskriterier: De kriterier, der gælder for hvert enkelt instrument, (samt de enkelte kriteriers vægt og tærskler og den overordnede tærskel) fremgår af arbejdsprogrammets bilag B.

14.   Vejledende tidsplan for evaluering og kontraktindgåelse:

| — | Evalueringsresultater forventes at foreligge to til tre måneder efter indsendelsesfristen. |
| --- | --- |

—

Evalueringsresultater forventes at foreligge to til tre måneder efter indsendelsesfristen.

| — | Indgåelse af de første kontrakter: De første kontrakter i relation til denne indkaldelse forventes underskrevet fra:






  — | juni 2006 for STREP, CA og SSA; |
| --- | --- | --- |

—

Indgåelse af de første kontrakter: De første kontrakter i relation til denne indkaldelse forventes underskrevet fra:

—

juni 2006 for STREP, CA og SSA;

| — | oktober 2006 for IP og NE. |
| --- | --- |

—

oktober 2006 for IP og NE.

---

(1)  Den for indkaldelsen ansvarlige generaldirektør kan offentliggøre indkaldelsen højst en måned før eller efter den planlagte dato for offentliggørelsen.

(2)  IP = integreret projekt; NE = ekspertisenetværk; STREP = specifikt målrettet forskningsprojekt; CA = koordinerende aktion; SSA = Specifik støtteaktion.

(3)  MS = EU's medlemsstater; AS (inkl. ACC) = associerede stater; ACC = Associerede kandidatlande.

Enhver juridisk enhed, som er etableret i en medlemsstat eller en associeret stat, og som har det påkrævede antal deltagere, kan være enedeltager i en indirekte aktion.

(4)  I IP- og NE-forslagsskitsernes del A er det udelukkende koordinatoren, som udfylder de ønskede formularer med nærmere oplysninger om organisationen og det overordnede budget for projektet.

---