# Uradni list L 106/2007

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 106 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5024. april 2007 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 106

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5024. april 2007

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 442/2007 z dne 19. aprila 2007 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Ukrajine po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 384/96 | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 443/2007 z dne 23. aprila 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 20 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 444/2007 z dne 23. aprila 2007 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 41/2007 glede omejitve ribolova za stalež sleda v conah ICES I in II | 22 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 445/2007 z dne 23. aprila 2007 o nekaterih podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2991/94 o določitvi standardov za mazave maščobe in Uredbe Sveta (EGS) št. 1898/87 o zaščiti poimenovanj, uporabljenih pri trženju mleka in mlečnih proizvodov (Kodificirana različica) | 24 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 446/2007 z dne 23. aprila 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 2273/2002 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 glede ugotavljanja cen nekaterih govejih živali na reprezentativnih trgih Skupnosti | 30 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 447/2007 z dne 23. aprila 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 1043/2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 glede sistema dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in meril za določanje višine teh nadomestil | 31 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije 2007/25/ES z dne 23. aprila 2007 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS zaradi vključitve dimetoata, dimetomorfa, glufosinata, metribuzina, fosmeta in propamokarba kot aktivnih snovi (
  1
  ) | 34 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (ES) št. 442/2007 z dne 19. aprila 2007 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Ukrajine po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 384/96

1

Uredba Komisije (ES) št. 443/2007 z dne 23. aprila 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

20

*

Uredba Komisije (ES) št. 444/2007 z dne 23. aprila 2007 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 41/2007 glede omejitve ribolova za stalež sleda v conah ICES I in II

22

*

Uredba Komisije (ES) št. 445/2007 z dne 23. aprila 2007 o nekaterih podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2991/94 o določitvi standardov za mazave maščobe in Uredbe Sveta (EGS) št. 1898/87 o zaščiti poimenovanj, uporabljenih pri trženju mleka in mlečnih proizvodov (Kodificirana različica)

24

*

Uredba Komisije (ES) št. 446/2007 z dne 23. aprila 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 2273/2002 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 glede ugotavljanja cen nekaterih govejih živali na reprezentativnih trgih Skupnosti

30

*

Uredba Komisije (ES) št. 447/2007 z dne 23. aprila 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 1043/2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 glede sistema dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in meril za določanje višine teh nadomestil

31

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije 2007/25/ES z dne 23. aprila 2007 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS zaradi vključitve dimetoata, dimetomorfa, glufosinata, metribuzina, fosmeta in propamokarba kot aktivnih snovi (
  1
  )

1

34

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Svet |
| | | 2007/241/ES |
| | * | Sklep Sveta z dne 27. marca 2007 o sklenitvi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Koreje | 43 |
| Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Koreje | 44 |
| | | 2007/242/ES |
| | * | Sklep Sveta z dne 23. aprila 2007 o izvajanju člena 7(2) Uredbe (ES) št. 423/2007 o omejevalnih ukrepih proti Iranu | 51 |
| | | Komisija |
| | | 2007/243/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 18. aprila 2007 o izključitvi nekaterih izdatkov držav članic iz naslova Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) iz financiranja Skupnosti
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1663)

   (
  1
  ) | 55 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

2007/241/ES

*

Sklep Sveta z dne 27. marca 2007 o sklenitvi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Koreje

43

Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Koreje

44

2007/242/ES

*

Sklep Sveta z dne 23. aprila 2007 o izvajanju člena 7(2) Uredbe (ES) št. 423/2007 o omejevalnih ukrepih proti Iranu

51

Komisija

2007/243/ES

*

Odločba Komisije z dne 18. aprila 2007 o izključitvi nekaterih izdatkov držav članic iz naslova Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) iz financiranja Skupnosti
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1663)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1663)

1

55

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU |
| | * | Sklep Sveta 2007/244/SZVP z dne 23. aprila 2007 o izvedbi Skupnega ukrepa 2005/557/SZVP o civilno-vojaškem podpornem ukrepu Evropske unije za misijo Afriške unije v regiji Darfur v Sudanu | 63 |
| | * | Skupni ukrep Sveta 2007/245/SZVP z dne 23. aprila 2007 o spremembi Skupnega ukrepa 2005/557/SZVP o civilno-vojaškem podpornem ukrepu Evropske unije za misijo Afriške unije v regiji Darfur v Sudanu v zvezi z vključitvijo elementa vojaške podpore za zagotavljanje pomoči pri vzpostavljanju misije Afriške unije v Somaliji (AMISOM) | 65 |
| | * | Skupno stališče Sveta 2007/246/SZVP z dne 23. aprila 2007 o spremembi Skupnega stališča 2007/140/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Iranu | 67 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

*

Sklep Sveta 2007/244/SZVP z dne 23. aprila 2007 o izvedbi Skupnega ukrepa 2005/557/SZVP o civilno-vojaškem podpornem ukrepu Evropske unije za misijo Afriške unije v regiji Darfur v Sudanu

63

*

Skupni ukrep Sveta 2007/245/SZVP z dne 23. aprila 2007 o spremembi Skupnega ukrepa 2005/557/SZVP o civilno-vojaškem podpornem ukrepu Evropske unije za misijo Afriške unije v regiji Darfur v Sudanu v zvezi z vključitvijo elementa vojaške podpore za zagotavljanje pomoči pri vzpostavljanju misije Afriške unije v Somaliji (AMISOM)

65

*

Skupno stališče Sveta 2007/246/SZVP z dne 23. aprila 2007 o spremembi Skupnega stališča 2007/140/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Iranu

67

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 24.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 106/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 106/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 442/2007

z dne 19. aprila 2007

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Ukrajine po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 384/96

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Z Uredbo (ES) št. 132/2001 (2) je Svet 22. januarja 2001 uvedel dokončno protidampinško dajatev („obstoječi ukrepi“) v višini 33,25 EUR/tono na uvoz amonijevega nitrata („AN“), ki se uvršča pod oznaki KN 3102 30 90 in 3102 40 90 ter s poreklom, med drugim, iz Ukrajine. Preiskava, ki je privedla do teh ukrepov, se bo imenovala „prvotna preiskava“. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (ES) št. 132/2001 (2) je Svet 22. januarja 2001 uvedel dokončno protidampinško dajatev („obstoječi ukrepi“) v višini 33,25 EUR/tono na uvoz amonijevega nitrata („AN“), ki se uvršča pod oznaki KN 3102 30 90 in 3102 40 90 ter s poreklom, med drugim, iz Ukrajine. Preiskava, ki je privedla do teh ukrepov, se bo imenovala „prvotna preiskava“.

| (2) | Po delnem vmesnem pregledu je Svet 17. maja 2004 z Uredbo (ES) št. 993/2004 (3) uvoz zadevnega izdelka v Skupnost, ki ga proizvajajo družbe, od katerih bi Komisija sprejela zaveze, oprostil protidampinških dajatev, uvedenih z Uredbo (ES) št. 132/2001. Z Uredbo Komisije (ES) št. 1001/2004 (4), je Komisija sprejela zaveze za obdobje do 20. maja 2005. Namen teh zavez je bil upoštevati nekatere posledice širitve Evropske unije na 25 držav članic. |
| --- | --- |

(2)

Po delnem vmesnem pregledu je Svet 17. maja 2004 z Uredbo (ES) št. 993/2004 (3) uvoz zadevnega izdelka v Skupnost, ki ga proizvajajo družbe, od katerih bi Komisija sprejela zaveze, oprostil protidampinških dajatev, uvedenih z Uredbo (ES) št. 132/2001. Z Uredbo Komisije (ES) št. 1001/2004 (4), je Komisija sprejela zaveze za obdobje do 20. maja 2005. Namen teh zavez je bil upoštevati nekatere posledice širitve Evropske unije na 25 držav članic.

| (3) | Svet je z Uredbo (ES) št. 945/2005 na podlagi opravljenega vmesnega pregleda, po obsegu omejenega na opredelitev zadevnega izdelka, sklenil, da je treba opredelitev zadevnega izdelka razjasniti in da se obstoječi ukrepi v zvezi z zadevnim izdelkom uporabljajo, kadar je ta vključen v druga gnojila, sorazmerno njihovemu deležu amonijevega nitrata in drugih nepomembnih snovi in hranil. |
| --- | --- |

(3)

Svet je z Uredbo (ES) št. 945/2005 na podlagi opravljenega vmesnega pregleda, po obsegu omejenega na opredelitev zadevnega izdelka, sklenil, da je treba opredelitev zadevnega izdelka razjasniti in da se obstoječi ukrepi v zvezi z zadevnim izdelkom uporabljajo, kadar je ta vključen v druga gnojila, sorazmerno njihovemu deležu amonijevega nitrata in drugih nepomembnih snovi in hranil.

2.   Zahtevek za pregled

| (4) | Po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnosti ukrepov z dne 5. maja 2005 (5) je bil 25. oktobra 2005 vložen zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je vložilo Združenje evropskih proizvajalcev gnojil (EFMA) („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje AN v Skupnosti. |
| --- | --- |

(4)

Po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnosti ukrepov z dne 5. maja 2005 (5) je bil 25. oktobra 2005 vložen zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je vložilo Združenje evropskih proizvajalcev gnojil (EFMA) („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje AN v Skupnosti.

| (5) | Vložnik je trdil in predložil zadostne prima facie dokaze, da obstaja verjetnost ponovnega pojava dampinga in škode industriji Skupnosti v zvezi z uvozom AN s poreklom iz Ukrajine („zadevna država“). |
| --- | --- |

(5)

Vložnik je trdil in predložil zadostne prima facie dokaze, da obstaja verjetnost ponovnega pojava dampinga in škode industriji Skupnosti v zvezi z uvozom AN s poreklom iz Ukrajine („zadevna država“).

| (6) | Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov, in zato 25. januarja 2006 z obvestilom o začetku, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (6), napovedala pregled zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov, in zato 25. januarja 2006 z obvestilom o začetku, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (6), napovedala pregled zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

3.   Preiskava

3.1   Obdobje preiskave

| (7) | Preiskava nadaljevanja ali ponovnega pojava škode je zajela obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučevanje gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava škode, je zajelo obdobje od leta 2002 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(7)

Preiskava nadaljevanja ali ponovnega pojava škode je zajela obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučevanje gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava škode, je zajelo obdobje od leta 2002 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“).

3.2   Stranke, ki jih zadeva preiskava

| (8) | Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepov uradno obvestila proizvajalce izvoznike, uvoznike in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, in njihova združenja, predstavnike države izvoznice, vložnika in proizvajalce Skupnosti. Zainteresiranim strankam je bilo omogočeno, da v pisni obliki predstavijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepov uradno obvestila proizvajalce izvoznike, uvoznike in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, in njihova združenja, predstavnike države izvoznice, vložnika in proizvajalce Skupnosti. Zainteresiranim strankam je bilo omogočeno, da v pisni obliki predstavijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka.

| (9) | Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(9)

Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

| (10) | Glede na veliko število proizvajalcev Skupnosti in uvoznikov v Skupnost se je zdelo primerno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe prouči potreba po vzorčenju. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in če je, da bi lahko izbrala vzorec, je vse zgoraj navedene strani pozvala, da se v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe v 15 dneh od začetka pregleda javijo Komisiji in ji predložijo informacije, zahtevane v obvestilih o začetku. |
| --- | --- |

(10)

Glede na veliko število proizvajalcev Skupnosti in uvoznikov v Skupnost se je zdelo primerno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe prouči potreba po vzorčenju. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in če je, da bi lahko izbrala vzorec, je vse zgoraj navedene strani pozvala, da se v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe v 15 dneh od začetka pregleda javijo Komisiji in ji predložijo informacije, zahtevane v obvestilih o začetku.

| (11) | Po proučitvi predloženih informacij in glede na to, da je deset proizvajalcev Skupnosti izrazilo pripravljenost za sodelovanje, je bilo sklenjeno, da je vzorčenje v zvezi s proizvajalci Skupnosti potrebno. Informacije, zahtevane v obvestilu o začetku, pa je predložil le en uvoznik in izrazil pripravljenost za nadaljnje sodelovanje s službami Komisije. Vendar pa je imel ta uvoznik sedež zunaj Skupnosti in zadevnega izdelka v OPP ni uvažal na trg Skupnosti. Zato je bilo sklenjeno, da vzorčenje v zvezi z uvozniki ni potrebno. |
| --- | --- |

(11)

Po proučitvi predloženih informacij in glede na to, da je deset proizvajalcev Skupnosti izrazilo pripravljenost za sodelovanje, je bilo sklenjeno, da je vzorčenje v zvezi s proizvajalci Skupnosti potrebno. Informacije, zahtevane v obvestilu o začetku, pa je predložil le en uvoznik in izrazil pripravljenost za nadaljnje sodelovanje s službami Komisije. Vendar pa je imel ta uvoznik sedež zunaj Skupnosti in zadevnega izdelka v OPP ni uvažal na trg Skupnosti. Zato je bilo sklenjeno, da vzorčenje v zvezi z uvozniki ni potrebno.

| (12) | Deset proizvajalcev Skupnosti je obrazec za vzorčenje pravilno izpolnilo v roku in se uradno strinjalo, da bodo pri preiskavi še naprej sodelovali. Glede navedenih deset proizvajalcev Skupnosti je Komisija v skladu s členom 17 osnovne uredbe izbrala vzorec, ki je temeljil na največjem reprezentativnem obsegu proizvodnje in prodaje AN v Skupnosti, ki se lahko primerno prouči v razpoložljivem času. Štirje vzorčeni proizvajalci Skupnosti so v OPP predstavljali 76 % celotne proizvodnje industrije Skupnosti, kot je opredeljeno v uvodni izjavi 51, deset zgoraj navedenih proizvajalcev Skupnosti pa je predstavljalo 70 % celotne proizvodnje Skupnosti v OPP. |
| --- | --- |

(12)

Deset proizvajalcev Skupnosti je obrazec za vzorčenje pravilno izpolnilo v roku in se uradno strinjalo, da bodo pri preiskavi še naprej sodelovali. Glede navedenih deset proizvajalcev Skupnosti je Komisija v skladu s členom 17 osnovne uredbe izbrala vzorec, ki je temeljil na največjem reprezentativnem obsegu proizvodnje in prodaje AN v Skupnosti, ki se lahko primerno prouči v razpoložljivem času. Štirje vzorčeni proizvajalci Skupnosti so v OPP predstavljali 76 % celotne proizvodnje industrije Skupnosti, kot je opredeljeno v uvodni izjavi 51, deset zgoraj navedenih proizvajalcev Skupnosti pa je predstavljalo 70 % celotne proizvodnje Skupnosti v OPP.

| (13) | V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe se je Komisija posvetovala z zadevnimi strankami, ki pa niso imele pripomb na izbran vzorec. |
| --- | --- |

(13)

V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe se je Komisija posvetovala z zadevnimi strankami, ki pa niso imele pripomb na izbran vzorec.

| (14) | Vprašalniki so bili poslani štirim vzorčenim proizvajalcem Skupnosti in vsem znanim proizvajalcem izvoznikom. |
| --- | --- |

(14)

Vprašalniki so bili poslani štirim vzorčenim proizvajalcem Skupnosti in vsem znanim proizvajalcem izvoznikom.

| (15) | Izpolnjene vprašalnike so predložili štirje vzorčeni proizvajalci Skupnosti in trije proizvajalci iz zadevne države, od tega dva proizvajalca izvoznika ter en povezan trgovec. |
| --- | --- |

(15)

Izpolnjene vprašalnike so predložili štirje vzorčeni proizvajalci Skupnosti in trije proizvajalci iz zadevne države, od tega dva proizvajalca izvoznika ter en povezan trgovec.

| (16) | Izpolnjen vprašalnik je predložil tudi en proizvajalec v primerljivi državi. |
| --- | --- |

(16)

Izpolnjen vprašalnik je predložil tudi en proizvajalec v primerljivi državi.

| (17) | Komisija je poiskala in preverila vse informacije, potrebne za ugotovitev verjetnosti ponovnega pojava dampinga in posledične škode ter interesa Skupnosti. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:






  (a) | Trgovec, povezan z ukrajinskim proizvajalcem Stirol






  — | IBE Trading, New York, New York, ZDA; |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Komisija je poiskala in preverila vse informacije, potrebne za ugotovitev verjetnosti ponovnega pojava dampinga in posledične škode ter interesa Skupnosti. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

(a)

Trgovec, povezan z ukrajinskim proizvajalcem Stirol

—

IBE Trading, New York, New York, ZDA;

| (b) | Proizvajalec v primerljivi državi






  — | Terra Industries, Sioux City, Iowa, ZDA; |
| --- | --- | --- |

(b)

Proizvajalec v primerljivi državi

—

Terra Industries, Sioux City, Iowa, ZDA;

| (c) | Vzorčeni proizvajalci Skupnosti






  — | Terra Nitrogen Limited, Stockton, Združeno kraljestvo, |
| --- | --- | --- |

(c)

Vzorčeni proizvajalci Skupnosti

—

Terra Nitrogen Limited, Stockton, Združeno kraljestvo,

| — | Grande Paroisse SA, Pariz, Francija, |
| --- | --- |

—

Grande Paroisse SA, Pariz, Francija,

| — | Zakłady Azotowe Anwil SA, Poljska, |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe Anwil SA, Poljska,

| — | Yara SA, Bruselj, Belgija in njegov povezan proizvajalec Yara Sluiskil bv, Sluiskil, Nizozemska. |
| --- | --- |

—

Yara SA, Bruselj, Belgija in njegov povezan proizvajalec Yara Sluiskil bv, Sluiskil, Nizozemska.

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (18) | Zadevni izdelek zajema trdna gnojila, ki vsebujejo več kot 80 mas. % amonijevega nitrata s poreklom iz Ukrajine, trenutno uvrščena pod oznake KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 in ex 3105 90 91. Amonijev nitrat („AN“) je trdno dušikovo gnojilo, ki se ga v kmetijstvu pogosto uporablja. Pridobiva se iz amoniaka in dušikove kisline, delež dušika pa presega 28 mas. % v obliki kristalov in granul. |
| --- | --- |

(18)

Zadevni izdelek zajema trdna gnojila, ki vsebujejo več kot 80 mas. % amonijevega nitrata s poreklom iz Ukrajine, trenutno uvrščena pod oznake KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 in ex 3105 90 91. Amonijev nitrat („AN“) je trdno dušikovo gnojilo, ki se ga v kmetijstvu pogosto uporablja. Pridobiva se iz amoniaka in dušikove kisline, delež dušika pa presega 28 mas. % v obliki kristalov in granul.

| (19) | Treba je opozoriti, da je bil obseg zadevnega izdelka opredeljen v Uredbi (ES) št. 945/2005. |
| --- | --- |

(19)

Treba je opozoriti, da je bil obseg zadevnega izdelka opredeljen v Uredbi (ES) št. 945/2005.

2.   Podobni izdelek

| (20) | Kot je navedeno v prvotni preiskavi, je ta preiskava v zvezi s pregledom potrdila, da je AN čist izdelek, njegova kakovost in osnovne fizikalne lastnosti pa so enake ne glede na poreklo. Za zadevni izdelek, izdelke, ki jih je proizvedel in prodal proizvajalec izvoznik na svojem domačem trgu in v tretjih državah, in izdelki, ki so jih proizvajalci Skupnosti proizvedli in prodali na trgu Skupnosti, proizvajalci v primerljivi državi pa na svojem domačem trgu, je bilo ugotovljeno, da imajo enake osnovne fizikalne in kemijske lastnosti in v glavnem enako uporabo in se zato štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(20)

Kot je navedeno v prvotni preiskavi, je ta preiskava v zvezi s pregledom potrdila, da je AN čist izdelek, njegova kakovost in osnovne fizikalne lastnosti pa so enake ne glede na poreklo. Za zadevni izdelek, izdelke, ki jih je proizvedel in prodal proizvajalec izvoznik na svojem domačem trgu in v tretjih državah, in izdelki, ki so jih proizvajalci Skupnosti proizvedli in prodali na trgu Skupnosti, proizvajalci v primerljivi državi pa na svojem domačem trgu, je bilo ugotovljeno, da imajo enake osnovne fizikalne in kemijske lastnosti in v glavnem enako uporabo in se zato štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVNEGA POJAVA DAMPINGA

1.   Splošno

| (21) | Trije ukrajinski proizvajalci zadevnega izdelka so sodelovali v preiskavi. Dva od sodelujočih proizvajalcev sta v OPP izvažala zadevni izdelek. V Ukrajini je vsaj eden znan nesodelujoči proizvajalec zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(21)

Trije ukrajinski proizvajalci zadevnega izdelka so sodelovali v preiskavi. Dva od sodelujočih proizvajalcev sta v OPP izvažala zadevni izdelek. V Ukrajini je vsaj eden znan nesodelujoči proizvajalec zadevnega izdelka.

| (22) | Primerjava podatkov v zvezi z izvozom v Skupnost, ki so jih predložili proizvajalci izvozniki, in celotnega obsega uvoza, pridobljenega iz podatkov Eurostata, je pokazala, da sta dva proizvajalca izvoznika predstavljala približno 60 % celotnega uvoza Skupnosti iz Ukrajine v OPP. Vendar je bilo mogoče ugotoviti, da je bila velika večina preostalih 40 % uvoza zadevnega izdelka zaračunana decembra 2004 (in zato sodelujoči proizvajalci o njem niso poročali), na trg Skupnosti pa je ta uvoz vstopil v OPP (in je bil zato vključen v statistiko o uvozu). Izvoz, ki je bil zaračunan decembra 2005 in je v Skupnost vstopil januarja 2006, ni bil znaten. Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da so 85 %–90 % vsega uvoza Skupnosti iz Ukrajine v OPP opravili sodelujoči proizvajalci. Torej je raven sodelovanja visoka. |
| --- | --- |

(22)

Primerjava podatkov v zvezi z izvozom v Skupnost, ki so jih predložili proizvajalci izvozniki, in celotnega obsega uvoza, pridobljenega iz podatkov Eurostata, je pokazala, da sta dva proizvajalca izvoznika predstavljala približno 60 % celotnega uvoza Skupnosti iz Ukrajine v OPP. Vendar je bilo mogoče ugotoviti, da je bila velika večina preostalih 40 % uvoza zadevnega izdelka zaračunana decembra 2004 (in zato sodelujoči proizvajalci o njem niso poročali), na trg Skupnosti pa je ta uvoz vstopil v OPP (in je bil zato vključen v statistiko o uvozu). Izvoz, ki je bil zaračunan decembra 2005 in je v Skupnost vstopil januarja 2006, ni bil znaten. Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da so 85 %–90 % vsega uvoza Skupnosti iz Ukrajine v OPP opravili sodelujoči proizvajalci. Torej je raven sodelovanja visoka.

| (23) | Celoten uvoz zadevnega izdelka iz Ukrajine je bil majhen, tj. manj kot 1 % v primerjavi s Skupnostjo kot celoto. |
| --- | --- |

(23)

Celoten uvoz zadevnega izdelka iz Ukrajine je bil majhen, tj. manj kot 1 % v primerjavi s Skupnostjo kot celoto.

2.   Damping uvoza med obdobjem preiskave

2.1   Primerljiva država

| (24) | Ker se Ukrajina v času vložitve zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepov (7) še ni štela za državo s tržnim gospodarstvom, je bilo treba normalno vrednost določiti na podlagi podatkov proizvajalca iz tretje države s tržnim gospodarstvom v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe. V obvestilu o začetku sta bili ZDA in Romunija predvideni za primerni primerljivi državi. Treba je opozoriti, da je bila v prvotni preiskavi za primerljivo državo izbrana Poljska. Vendar ta ne more biti več primerljiva država, saj je 1. maja 2004 pristopila k Evropski uniji. Vsem zainteresiranim strankam je bilo omogočeno predložiti pripombe na izbiro ZDA in Romunije kot primerljivih držav. |
| --- | --- |

(24)

Ker se Ukrajina v času vložitve zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepov (7) še ni štela za državo s tržnim gospodarstvom, je bilo treba normalno vrednost določiti na podlagi podatkov proizvajalca iz tretje države s tržnim gospodarstvom v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe. V obvestilu o začetku sta bili ZDA in Romunija predvideni za primerni primerljivi državi. Treba je opozoriti, da je bila v prvotni preiskavi za primerljivo državo izbrana Poljska. Vendar ta ne more biti več primerljiva država, saj je 1. maja 2004 pristopila k Evropski uniji. Vsem zainteresiranim strankam je bilo omogočeno predložiti pripombe na izbiro ZDA in Romunije kot primerljivih držav.

| (25) | Vendar je analiza, izvedena po objavi obvestila o začetku, pokazala, da je na romunskem trgu AN prevladoval uvoz iz Ukrajine in Rusije, romunski proizvajalci pa so bili zelo izvozno usmerjeni, saj so na svojem domačem trgu prodajali le neznatne količine. Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da se zaradi zgoraj opisane strukture domačega trga Romunija ne more šteti za najprimernejšo primerljivo državo. |
| --- | --- |

(25)

Vendar je analiza, izvedena po objavi obvestila o začetku, pokazala, da je na romunskem trgu AN prevladoval uvoz iz Ukrajine in Rusije, romunski proizvajalci pa so bili zelo izvozno usmerjeni, saj so na svojem domačem trgu prodajali le neznatne količine. Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da se zaradi zgoraj opisane strukture domačega trga Romunija ne more šteti za najprimernejšo primerljivo državo.

| (26) | Pripombe je predložil le en sodelujoči proizvajalec. Ta je predlagal Alžirijo kot boljšo izbiro, saj ima dostop do glavne surovine, plina. V zvezi s tem je treba poudariti, da dejstvo, ali ima država dostop do nahajališč zemeljskega plina ali ne, ni odločilno za izbiro primerljive države. Bistveno vprašanje je, ali cene plina odražajo tržno vrednost. Sistem dvojnih cen za plin v Alžiriji jasno dokazuje, da to za Alžirijo ne velja, zato je ta država manj primerna izbira za primerljivo državo. Opozoriti je treba še, da sta tako ZDA kot Ukrajina proizvajalki in neto uvoznici zemeljskega plina, Alžirija pa je neto izvoznica zemeljskega plina. V tem pogledu je ZDA bolj podobna Ukrajini kot Alžiriji. |
| --- | --- |

(26)

Pripombe je predložil le en sodelujoči proizvajalec. Ta je predlagal Alžirijo kot boljšo izbiro, saj ima dostop do glavne surovine, plina. V zvezi s tem je treba poudariti, da dejstvo, ali ima država dostop do nahajališč zemeljskega plina ali ne, ni odločilno za izbiro primerljive države. Bistveno vprašanje je, ali cene plina odražajo tržno vrednost. Sistem dvojnih cen za plin v Alžiriji jasno dokazuje, da to za Alžirijo ne velja, zato je ta država manj primerna izbira za primerljivo državo. Opozoriti je treba še, da sta tako ZDA kot Ukrajina proizvajalki in neto uvoznici zemeljskega plina, Alžirija pa je neto izvoznica zemeljskega plina. V tem pogledu je ZDA bolj podobna Ukrajini kot Alžiriji.

| (27) | Navedeno je bilo tudi, da ZDA ni primerna primerljiva država, saj so bile njene domače cene zemeljskega plina v OPP pretirano visoke. V zadnjem četrtletju OPP so bile cene zaradi naravnih nesreč dejansko visoke. Glede tega je treba pojasniti, da je mogoče to odstopanje zlahka prilagoditi, kot je opisano v uvodni izjavi 39. |
| --- | --- |

(27)

Navedeno je bilo tudi, da ZDA ni primerna primerljiva država, saj so bile njene domače cene zemeljskega plina v OPP pretirano visoke. V zadnjem četrtletju OPP so bile cene zaradi naravnih nesreč dejansko visoke. Glede tega je treba pojasniti, da je mogoče to odstopanje zlahka prilagoditi, kot je opisano v uvodni izjavi 39.

| (28) | Izbiro ZDA kot primerljivo državo je izpodbijal tudi zaradi proizvodnega procesa. Alžirski proizvodni proces naj bi bil bolj podoben ukrajinskemu proizvodnemu procesu. Vendar proizvajalec trditev ni mogel utemeljiti. |
| --- | --- |

(28)

Izbiro ZDA kot primerljivo državo je izpodbijal tudi zaradi proizvodnega procesa. Alžirski proizvodni proces naj bi bil bolj podoben ukrajinskemu proizvodnemu procesu. Vendar proizvajalec trditev ni mogel utemeljiti.

| (29) | Trdil pa je še, da je Alžirija bolj podobna Ukrajini, kar zadeva raven proizvodnje, potrošnje in povpraševanje potrošnika. Glede na razpoložljive informacije sta tako alžirska proizvodnja (8) kot domača potrošnja (9) neznatni. Po drugi strani pa imata tako Ukrajina kot ZDA znatno proizvodnjo in velika domača trga. |
| --- | --- |

(29)

Trdil pa je še, da je Alžirija bolj podobna Ukrajini, kar zadeva raven proizvodnje, potrošnje in povpraševanje potrošnika. Glede na razpoložljive informacije sta tako alžirska proizvodnja (8) kot domača potrošnja (9) neznatni. Po drugi strani pa imata tako Ukrajina kot ZDA znatno proizvodnjo in velika domača trga.

| (30) | Kljub temu, da so v ZDA veljali protidampinški ukrepi za uvoz AN s poreklom iz zadevne države, je bilo ugotovljeno, da gre za odprt konkurenčen trg, saj se veliko število domačih proizvajalcev sooča z močno konkurenco zaradi tujega uvoza s poreklom iz drugih tretjih držav. Poleg tega imajo ameriški proizvajalci reprezentativno domačo prodajo, in kar zadeva dostop do surovin, podobne možnosti kot ukrajinski proizvajalci. |
| --- | --- |

(30)

Kljub temu, da so v ZDA veljali protidampinški ukrepi za uvoz AN s poreklom iz zadevne države, je bilo ugotovljeno, da gre za odprt konkurenčen trg, saj se veliko število domačih proizvajalcev sooča z močno konkurenco zaradi tujega uvoza s poreklom iz drugih tretjih držav. Poleg tega imajo ameriški proizvajalci reprezentativno domačo prodajo, in kar zadeva dostop do surovin, podobne možnosti kot ukrajinski proizvajalci.

| (31) | Preiskava je torej pokazala, da je treba ZDA uporabiti kot ustrezno primerljivo državo. Zato so izračuni temeljili na preverjenih informacijah edinega ameriškega sodelujočega proizvajalca, ki je v celoti izpolnil vprašalnik. |
| --- | --- |

(31)

Preiskava je torej pokazala, da je treba ZDA uporabiti kot ustrezno primerljivo državo. Zato so izračuni temeljili na preverjenih informacijah edinega ameriškega sodelujočega proizvajalca, ki je v celoti izpolnil vprašalnik.

2.2   Normalna vrednost

| (32) | Ker se Ukrajina v času vložitve zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepov še ni štela za državo s tržnim gospodarstvom, je bilo treba normalno vrednost za Ukrajino določiti na podlagi podatkov ameriškega proizvajalca, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 31. |
| --- | --- |

(32)

Ker se Ukrajina v času vložitve zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepov še ni štela za državo s tržnim gospodarstvom, je bilo treba normalno vrednost za Ukrajino določiti na podlagi podatkov ameriškega proizvajalca, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 31.

| (33) | Reprezentativnost domače prodaje edinega sodelujočega proizvajalca podobnega izdelka v primerljivi državi je bila ocenjena na podlagi izvoza dveh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Skupnost. Treba je opozoriti, da se je v Skupnost izvažala le ena vrsta izdelka. Zato ni bila izvedena analiza vsake vrste izdelka posebej. |
| --- | --- |

(33)

Reprezentativnost domače prodaje edinega sodelujočega proizvajalca podobnega izdelka v primerljivi državi je bila ocenjena na podlagi izvoza dveh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Skupnost. Treba je opozoriti, da se je v Skupnost izvažala le ena vrsta izdelka. Zato ni bila izvedena analiza vsake vrste izdelka posebej.

| (34) | Domača prodaja edinega sodelujočega proizvajalca podobnega izdelka v primerljivi državi se je štela za reprezentativno, saj je znatno presegla obseg AN, ki sta ga dva ukrajinska sodelujoča proizvajalca izvoznika izvozila v Skupnost. |
| --- | --- |

(34)

Domača prodaja edinega sodelujočega proizvajalca podobnega izdelka v primerljivi državi se je štela za reprezentativno, saj je znatno presegla obseg AN, ki sta ga dva ukrajinska sodelujoča proizvajalca izvoznika izvozila v Skupnost.

| (35) | Za ugotovitev, ali je bila domača prodaja ameriškega proizvajalca izvedena v okviru običajnega poteka trgovine, so se domače prodajne cene primerjale s stroški proizvodnje. Pri oceni stroškov proizvodnje ameriškega proizvajalca je bilo ugotovljeno, da so v zadnjem četrtletju nanje vplivale naravne nesreče. Po informacijah, ki jih je objavil ta proizvajalec, so orkani, ki so pustošili na obali Mehiškega zaliva v tretjem četrtletju, povzročili hude posledice za trg zemeljskega plina in so negativno vplivali na rezultate zadnjega četrtletja in celotnega leta (10). Dejansko so se ameriške cene plina (11) med avgustom (12) in oktobrom (13) podvojile, tj. med orkanoma Katrina (23.–31. avgusta 2005) in Rita (17.–26. septembra 2005), ki sta zajela obalo Mehiškega zaliva. Ker je zemeljski plin glavni del stroškov proizvodnje AN, je bil učinek znaten in bi povzročil umetno konstruirane visoke normalne vrednosti. Zato je bilo sklenjeno, da se stroški proizvodnje za zadnje četrtletje 2005 določijo na podlagi povprečne cene plina, ki jo je proizvajalec plačeval v prvih treh četrtletjih 2005. |
| --- | --- |

(35)

Za ugotovitev, ali je bila domača prodaja ameriškega proizvajalca izvedena v okviru običajnega poteka trgovine, so se domače prodajne cene primerjale s stroški proizvodnje. Pri oceni stroškov proizvodnje ameriškega proizvajalca je bilo ugotovljeno, da so v zadnjem četrtletju nanje vplivale naravne nesreče. Po informacijah, ki jih je objavil ta proizvajalec, so orkani, ki so pustošili na obali Mehiškega zaliva v tretjem četrtletju, povzročili hude posledice za trg zemeljskega plina in so negativno vplivali na rezultate zadnjega četrtletja in celotnega leta (10). Dejansko so se ameriške cene plina (11) med avgustom (12) in oktobrom (13) podvojile, tj. med orkanoma Katrina (23.–31. avgusta 2005) in Rita (17.–26. septembra 2005), ki sta zajela obalo Mehiškega zaliva. Ker je zemeljski plin glavni del stroškov proizvodnje AN, je bil učinek znaten in bi povzročil umetno konstruirane visoke normalne vrednosti. Zato je bilo sklenjeno, da se stroški proizvodnje za zadnje četrtletje 2005 določijo na podlagi povprečne cene plina, ki jo je proizvajalec plačeval v prvih treh četrtletjih 2005.

| (36) | Na podlagi zgoraj navedenega je bilo za veliko večino domače prodaje ugotovljeno, da je dobičkonosna, zato je bila normalna vrednost določena na podlagi domačih prodajnih cen prvi neodvisni domači stranki. Ker so ukrajinski proizvajalci izvozniki v OPP v Skupnost izvažali le eno vrsto izdelka, je bila analiza omejena le na to vrsto izdelka. |
| --- | --- |

(36)

Na podlagi zgoraj navedenega je bilo za veliko večino domače prodaje ugotovljeno, da je dobičkonosna, zato je bila normalna vrednost določena na podlagi domačih prodajnih cen prvi neodvisni domači stranki. Ker so ukrajinski proizvajalci izvozniki v OPP v Skupnost izvažali le eno vrsto izdelka, je bila analiza omejena le na to vrsto izdelka.

2.3   Izvozna cena

| (37) | V skladu s členom 2(8) osnovne uredbe je bila izvozna cena določena glede na ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje za zadevni izdelek pri izvozu v Skupnost. Vsa prodaja sodelujočih proizvajalcev izvoznikov je bila izvedena neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti. |
| --- | --- |

(37)

V skladu s členom 2(8) osnovne uredbe je bila izvozna cena določena glede na ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje za zadevni izdelek pri izvozu v Skupnost. Vsa prodaja sodelujočih proizvajalcev izvoznikov je bila izvedena neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti.

2.4   Primerjava

| (38) | Normalna vrednost in izvozna cena sta se primerjali na podlagi cene izdelka franko tovarna. Za zagotovitev poštene primerjave so bile v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe izvedene ustrezne prilagoditve za razlike, ki so vplivale na primerljivost cen. Kjer je bilo to potrebno ter podprto s preverjenimi dokazi, so bile zato izvedene prilagoditve za razlike v prevoznih in manipulativnih stroških, stroških natovarjanja in drugih tozadevnih stroških, stroških kreditov ter provizij. |
| --- | --- |

(38)

Normalna vrednost in izvozna cena sta se primerjali na podlagi cene izdelka franko tovarna. Za zagotovitev poštene primerjave so bile v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe izvedene ustrezne prilagoditve za razlike, ki so vplivale na primerljivost cen. Kjer je bilo to potrebno ter podprto s preverjenimi dokazi, so bile zato izvedene prilagoditve za razlike v prevoznih in manipulativnih stroških, stroških natovarjanja in drugih tozadevnih stroških, stroških kreditov ter provizij.

2.5   Stopnja dampinga

| (39) | Ker se za namen te preiskave Ukrajina ne šteje za državo s tržnim gospodarstvom, je bila stopnja dampinga na ravni države v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe ugotovljena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno. Kot je navedeno v uvodni izjavi 22 je bila raven sodelovanja visoka. |
| --- | --- |

(39)

Ker se za namen te preiskave Ukrajina ne šteje za državo s tržnim gospodarstvom, je bila stopnja dampinga na ravni države v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe ugotovljena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno. Kot je navedeno v uvodni izjavi 22 je bila raven sodelovanja visoka.

| (40) | Zgornja primerjava je pokazala, da se je (približno 30 %–40 %) dampinga v OPP izvajalo na nekoliko nižji stopnji kot v prvotni preiskavi. Glede na omejen ukrajinski izvoz v Skupnost v OPP se je analiza osredotočila predvsem na verjetnost nadaljevanja ali ponovnega pojava dampinga. |
| --- | --- |

(40)

Zgornja primerjava je pokazala, da se je (približno 30 %–40 %) dampinga v OPP izvajalo na nekoliko nižji stopnji kot v prvotni preiskavi. Glede na omejen ukrajinski izvoz v Skupnost v OPP se je analiza osredotočila predvsem na verjetnost nadaljevanja ali ponovnega pojava dampinga.

3.   Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov

3.1   Prosta zmogljivost

| (41) | Proizvodnja treh sodelujočih proizvajalcev je ostala v obravnavanem obdobju stabilna. Tudi proizvodna zmogljivost je v istem obdobju ostala stabilna. Imajo 600 000–700 000 ton prostih zmogljivosti (8 %–10 % potrošnje Skupnosti) za povečanje izvoza na trg Skupnosti v znatnih količinah, če bi bili ukrepi razveljavljeni. Poleg tega je vsaj še en znan ukrajinski proizvajalec zadevnega izdelka, ki v preiskavi ni sodeloval. Čeprav proste zmogljivosti tega nesodelujočega proizvajalca niso znane, ni mogoče izključiti, da so te znatne, saj so imeli trije sodelujoči proizvajalci v poprečju 30-odstotne proste zmogljivosti. |
| --- | --- |

(41)

Proizvodnja treh sodelujočih proizvajalcev je ostala v obravnavanem obdobju stabilna. Tudi proizvodna zmogljivost je v istem obdobju ostala stabilna. Imajo 600 000–700 000 ton prostih zmogljivosti (8 %–10 % potrošnje Skupnosti) za povečanje izvoza na trg Skupnosti v znatnih količinah, če bi bili ukrepi razveljavljeni. Poleg tega je vsaj še en znan ukrajinski proizvajalec zadevnega izdelka, ki v preiskavi ni sodeloval. Čeprav proste zmogljivosti tega nesodelujočega proizvajalca niso znane, ni mogoče izključiti, da so te znatne, saj so imeli trije sodelujoči proizvajalci v poprečju 30-odstotne proste zmogljivosti.

| (42) | Domača prodaja treh sodelujočih proizvajalcev je v obravnavanem obdobju predstavljala v povprečju 30–40 % proizvodnih zmogljivosti. Zato se zdi, da bi ukrajinski domači trg težko absorbiral večino te proste proizvodne zmogljivosti, zato se bo vsa povečana proizvodnja verjetno izvozila. |
| --- | --- |

(42)

Domača prodaja treh sodelujočih proizvajalcev je v obravnavanem obdobju predstavljala v povprečju 30–40 % proizvodnih zmogljivosti. Zato se zdi, da bi ukrajinski domači trg težko absorbiral večino te proste proizvodne zmogljivosti, zato se bo vsa povečana proizvodnja verjetno izvozila.

| (43) | V primeru razveljavitve ukrepov bi se lahko znatni del te proste zmogljivosti izvozil v Skupnost. |
| --- | --- |

(43)

V primeru razveljavitve ukrepov bi se lahko znatni del te proste zmogljivosti izvozil v Skupnost.

3.2   Povezava med ukrajinskimi prodajnimi cenami na drugih trgih in prodajnimi cenami v Skupnosti

| (44) | Analiza izvoza sodelujočih ukrajinskih proizvajalcev v tretje države je pokazala, da je bil ta izvoz v Skupnost v primerjavi z ravnema DAF/FOB ukrajinska meja v OPP v povprečju opravljen po 20 %–30 % nižjih prodajnih cenah. Poleg tega so bile cene domače prodaje 20 %–30 % nižje od prodajnih cen v Skupnost. Glede na informacije v zvezi z OPP se zdi, da bi se v primeru razveljavitve ukrepov pojavila pobuda za izvoz v tretje države, od koder bi bili izdelki preusmerjeni v Skupnost, in bi imeli s tem korist od višjih cen in boljših stopenj. |
| --- | --- |

(44)

Analiza izvoza sodelujočih ukrajinskih proizvajalcev v tretje države je pokazala, da je bil ta izvoz v Skupnost v primerjavi z ravnema DAF/FOB ukrajinska meja v OPP v povprečju opravljen po 20 %–30 % nižjih prodajnih cenah. Poleg tega so bile cene domače prodaje 20 %–30 % nižje od prodajnih cen v Skupnost. Glede na informacije v zvezi z OPP se zdi, da bi se v primeru razveljavitve ukrepov pojavila pobuda za izvoz v tretje države, od koder bi bili izdelki preusmerjeni v Skupnost, in bi imeli s tem korist od višjih cen in boljših stopenj.

| (45) | Vendar je treba opozoriti, da so se ukrajinske uvozne cene zemeljskega plina v OPP znatno zvišale. Ker je zemeljski plin glavni del stroška pri proizvodnji AN, ni mogoče izključiti, da bodo morali ukrajinski proizvajalci zvišati svoje izvozne cene v tretje države, s čimer bi znatno zmanjšali razliko v ceni med prodajo v tretje države in prodajo v Skupnost, navedeno v uvodni izjavi 44. Glede na prvotna spoznanja (14) se zdi, da se razlike zmanjšujejo. |
| --- | --- |

(45)

Vendar je treba opozoriti, da so se ukrajinske uvozne cene zemeljskega plina v OPP znatno zvišale. Ker je zemeljski plin glavni del stroška pri proizvodnji AN, ni mogoče izključiti, da bodo morali ukrajinski proizvajalci zvišati svoje izvozne cene v tretje države, s čimer bi znatno zmanjšali razliko v ceni med prodajo v tretje države in prodajo v Skupnost, navedeno v uvodni izjavi 44. Glede na prvotna spoznanja (14) se zdi, da se razlike zmanjšujejo.

4.   Sklep o verjetnosti nadaljevanja in ponovnega pojava dampinga

| (46) | Preiskava je pokazala, da sta dva od sodelujočih proizvajalcev kljub ukrepom nadaljevala s svojimi dampinškimi praksami. Prav tako ni mogoče izključiti preusmeritve količin, ki se trenutno prodajo v tretjih državah, v Skupnost. |
| --- | --- |

(46)

Preiskava je pokazala, da sta dva od sodelujočih proizvajalcev kljub ukrepom nadaljevala s svojimi dampinškimi praksami. Prav tako ni mogoče izključiti preusmeritve količin, ki se trenutno prodajo v tretjih državah, v Skupnost.

| (47) | Poleg tega so tehtane povprečne izvozne cene sodelujočih proizvajalcev izvoznikov na trge tretjih držav tudi znatno nižje od prevladujoče ravni cene v Skupnosti. Zaradi tega in zaradi znatnih prostih zmogljivosti bi se lahko ukrajinski proizvajalci izvozniki v primeru razveljavitve ukrepov preusmerili na trg Skupnosti, verjetno po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(47)

Poleg tega so tehtane povprečne izvozne cene sodelujočih proizvajalcev izvoznikov na trge tretjih držav tudi znatno nižje od prevladujoče ravni cene v Skupnosti. Zaradi tega in zaradi znatnih prostih zmogljivosti bi se lahko ukrajinski proizvajalci izvozniki v primeru razveljavitve ukrepov preusmerili na trg Skupnosti, verjetno po dampinških cenah.

D.   OPREDELITEV INDUSTRIJE SKUPNOSTI

| (48) | V Skupnosti podoben izdelek izdeluje 14 proizvajalcev, katerih proizvodnja sestavlja celotno proizvodnjo Skupnosti podobnega izdelka v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(48)

V Skupnosti podoben izdelek izdeluje 14 proizvajalcev, katerih proizvodnja sestavlja celotno proizvodnjo Skupnosti podobnega izdelka v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

| (49) | Treba je opozoriti, da se je od prvotne preiskave družba „Hydro Agri“ preimenoval v „Yara“. Pet od štirinajstih družb je s širitvijo Evropske unije leta 2004 postalo del industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(49)

Treba je opozoriti, da se je od prvotne preiskave družba „Hydro Agri“ preimenoval v „Yara“. Pet od štirinajstih družb je s širitvijo Evropske unije leta 2004 postalo del industrije Skupnosti.

| (50) | Od 14 proizvajalcev Skupnosti je deset družb sodelovalo v preiskavi, vsi so navedeni v vmesnem pregledu. Preostali štirje proizvajalci („ostali proizvajalci Skupnosti“) so se javili v roku in predložili zahtevane informacije, potrebne za vzorčenje. Vendar niso ponudili nadaljnjega sodelovanja. Sodelovanje je ponudilo naslednjih deset proizvajalcev:






  — | Achema AB (Litva), |
| --- | --- | --- |

(50)

Od 14 proizvajalcev Skupnosti je deset družb sodelovalo v preiskavi, vsi so navedeni v vmesnem pregledu. Preostali štirje proizvajalci („ostali proizvajalci Skupnosti“) so se javili v roku in predložili zahtevane informacije, potrebne za vzorčenje. Vendar niso ponudili nadaljnjega sodelovanja. Sodelovanje je ponudilo naslednjih deset proizvajalcev:

—

Achema AB (Litva),

| — | Zakłady Azotowe Anwil SA (Poljska), |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe Anwil SA (Poljska),

| — | BASF AG (Nemčija), |
| --- | --- |

—

BASF AG (Nemčija),

| — | DSM Agro (Nizozemska), |
| --- | --- |

—

DSM Agro (Nizozemska),

| — | Fertiberia SA (Španija), |
| --- | --- |

—

Fertiberia SA (Španija),

| — | Grande Paroisse SA (Francija), |
| --- | --- |

—

Grande Paroisse SA (Francija),

| — | Nitrogénművek Rt (Madžarska), |
| --- | --- |

—

Nitrogénművek Rt (Madžarska),

| — | Terra Nitrogen Limited (Združeno kraljestvo), |
| --- | --- |

—

Terra Nitrogen Limited (Združeno kraljestvo),

| — | Yara (Nemčija, Italija, Nizozemska in Združeno kraljestvo), |
| --- | --- |

—

Yara (Nemčija, Italija, Nizozemska in Združeno kraljestvo),

| — | Zakłady Azotowe w Tarnowie (Poljska). |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe w Tarnowie (Poljska).

| (51) | Ker je teh deset proizvajalcev Skupnosti predstavljalo 70 % celotne proizvodnje Skupnosti v OPP, se šteje, da predstavlja deset zgoraj navedenih proizvajalcev Skupnosti večji delež celotne industrije Skupnosti podobnega izdelka. Zato se zanje šteje, da predstavljajo industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe in bodo v nadaljevanju imenovani „industrija Skupnosti“. |
| --- | --- |

(51)

Ker je teh deset proizvajalcev Skupnosti predstavljalo 70 % celotne proizvodnje Skupnosti v OPP, se šteje, da predstavlja deset zgoraj navedenih proizvajalcev Skupnosti večji delež celotne industrije Skupnosti podobnega izdelka. Zato se zanje šteje, da predstavljajo industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe in bodo v nadaljevanju imenovani „industrija Skupnosti“.

| (52) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah 11 in 14, je bil izbran vzorec štirih družb. Vsi vzorčeni proizvajalci Skupnosti so sodelovali in poslali izpolnjene vprašalnike v rokih. Preostalih šest sodelujočih proizvajalcev pa je bilo pozvanih, da predložijo nekatere splošne podatke za analizo škode. |
| --- | --- |

(52)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah 11 in 14, je bil izbran vzorec štirih družb. Vsi vzorčeni proizvajalci Skupnosti so sodelovali in poslali izpolnjene vprašalnike v rokih. Preostalih šest sodelujočih proizvajalcev pa je bilo pozvanih, da predložijo nekatere splošne podatke za analizo škode.

E.   STANJE NA TRGU SKUPNOSTI

1.   Potrošnja na trgu Skupnosti

| (53) | Očitna potrošnja Skupnosti je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti, obsega prodaje ostalih proizvajalcev Skupnosti na trgu Skupnosti in podatkov Eurostata za celoten uvoz EU. Glede na širitev Evropske unije leta 2004 je bila zaradi jasnosti in skladnosti analize potrošnja v obravnavanem obdobju določena na podlagi trga EU-25. |
| --- | --- |

(53)

Očitna potrošnja Skupnosti je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti, obsega prodaje ostalih proizvajalcev Skupnosti na trgu Skupnosti in podatkov Eurostata za celoten uvoz EU. Glede na širitev Evropske unije leta 2004 je bila zaradi jasnosti in skladnosti analize potrošnja v obravnavanem obdobju določena na podlagi trga EU-25.

| (54) | Med letom 2002 in OPP se je potrošnja Skupnosti zmanjšala le neznatno, in sicer za 1 %. 4-odstotno povečanje, zabeleženo leta 2003, se je leta 2004 umirilo, nadaljnje znižanje (– 1 %), zabeleženo v OPP, pa kaže nekoliko padajoči trend. | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupna potrošnja v ES (v tonah) | 7 757 697 | 8 099 827 | 7 775 470 | 7 641 817 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 104 | 100 | 99 |

(54)

Med letom 2002 in OPP se je potrošnja Skupnosti zmanjšala le neznatno, in sicer za 1 %. 4-odstotno povečanje, zabeleženo leta 2003, se je leta 2004 umirilo, nadaljnje znižanje (– 1 %), zabeleženo v OPP, pa kaže nekoliko padajoči trend.

2002

2003

2004

OPP

Skupna potrošnja v ES (v tonah)

7 757 697

8 099 827

7 775 470

7 641 817

Indeks (2002 = 100)

100

104

100

99

2.   Obseg, tržni delež in cene uvoza iz Ukrajine

| (55) | Obseg, tržni deleži in povprečne cene uvoza iz Ukrajine so se razvijali tako, kot je navedeno v nadaljevanju. Naslednje količine in cenovna gibanja temeljijo na podatkih Eurostata. | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza (v tonah) | 212 827 | 123 477 | 51 031 | 62 077 |
| Tržni delež | 2,7 % | 1,5 % | 0,7 % | 0,8 % |
| Cene uvoza (EUR/tono) | 88 | 83 | 112 | 122 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 94 | 127 | 139 |

(55)

Obseg, tržni deleži in povprečne cene uvoza iz Ukrajine so se razvijali tako, kot je navedeno v nadaljevanju. Naslednje količine in cenovna gibanja temeljijo na podatkih Eurostata.

2002

2003

2004

OPP

Obseg uvoza (v tonah)

212 827

123 477

51 031

62 077

Tržni delež

2,7 %

1,5 %

0,7 %

0,8 %

Cene uvoza (EUR/tono)

88

83

112

122

Indeks (2002 = 100)

100

94

127

139

| (56) | Obseg uvoza iz Ukrajine se je v obravnavanem obdobju znatno zmanjšal. Njihov tržni delež se je zmanjšal z 2,7 % leta 2002 na 0,8 % v OPP. Cene so se v obravnavanem obdobju zvišale, in sicer z 88 na 122 EUR/tono. Ta razvoj odraža ugodne tržne pogoje, opisane tudi v uvodni izjavi 73. |
| --- | --- |

(56)

Obseg uvoza iz Ukrajine se je v obravnavanem obdobju znatno zmanjšal. Njihov tržni delež se je zmanjšal z 2,7 % leta 2002 na 0,8 % v OPP. Cene so se v obravnavanem obdobju zvišale, in sicer z 88 na 122 EUR/tono. Ta razvoj odraža ugodne tržne pogoje, opisane tudi v uvodni izjavi 73.

| (57) | Za izračun ravni nelojalnega nižanja cen v OPP so se cene franko tovarna industrije Skupnosti, zaračunane nepovezanim strankam, primerjale z uvoznimi cenami CIF meja Skupnosti sodelujočih proizvajalcev izvoznikov zadevne države, ki so bile ustrezno prilagojene, da odražajo ceno z vsemi stroški, vključno z raztovarjanjem. Primerjava je pokazala, da je uvoz iz Ukrajine nelojalno nižal cene industrije Skupnosti za 10 %–15 %. |
| --- | --- |

(57)

Za izračun ravni nelojalnega nižanja cen v OPP so se cene franko tovarna industrije Skupnosti, zaračunane nepovezanim strankam, primerjale z uvoznimi cenami CIF meja Skupnosti sodelujočih proizvajalcev izvoznikov zadevne države, ki so bile ustrezno prilagojene, da odražajo ceno z vsemi stroški, vključno z raztovarjanjem. Primerjava je pokazala, da je uvoz iz Ukrajine nelojalno nižal cene industrije Skupnosti za 10 %–15 %.

3.   Uvoz iz drugih držav

| (58) | Obseg uvoza iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju je prikazan v spodnji preglednici. Naslednje količine in cenovna gibanja temeljijo na podatkih Eurostata. | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Rusije (v tonah) | 690 233 | 528 609 | 504 026 | 257 921 |
| Tržni delež | 8,9 % | 6,5 % | 6,5 % | 3,4 % |
| Cene uvoza iz Rusije (EUR/tono) | 79 | 77 | 106 | 123 |
| Obseg uvoza iz Gruzije (v tonah) | 86 517 | 100 025 | 132 457 | 153 844 |
| Tržni delež | 1,1 % | 1,2 % | 1,7 % | 2,0 % |
| Cene uvoza iz Gruzije (EUR/tono) | 103 | 113 | 137 | 164 |
| Obseg uvoza iz Romunije (v tonah) | 186 834 | 14 114 | 107 585 | 111 126 |
| Tržni delež | 2,4 % | 0,2 % | 1,4 % | 1,5 % |
| Cene uvoza iz Romunije (EUR/tono) | 117 | 113 | 126 | 144 |
| Obseg uvoza iz Bolgarije (v tonah) | 160 423 | 140 677 | 79 716 | 73 441 |
| Tržni delež | 2,1 % | 1,7 % | 1,0 % | 1,0 % |
| Cene uvoza iz Bolgarije (EUR/tono) | 133 | 139 | 157 | 176 |
| Obseg uvoza iz Egipta (v tonah) | 63 368 | 133 427 | 16 508 | 46 249 |
| Tržni delež | 0,8 % | 1,6 % | 0,2 % | 0,6 % |
| Cene uvoza iz Egipta (EUR/tono) | 148 | 142 | 193 | 199 |
| Obseg uvoza iz vseh drugih držav (v tonah) | 94 915 | 128 213 | 54 510 | 17 752 |
| Tržni delež | 1,2 % | 1,6 % | 0,7 % | 0,2 % |
| Cene uvoza iz vseh drugih držav (v tonah) | 124 | 124 | 141 | 169 |

(58)

Obseg uvoza iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju je prikazan v spodnji preglednici. Naslednje količine in cenovna gibanja temeljijo na podatkih Eurostata.

2002

2003

2004

OPP

Obseg uvoza iz Rusije (v tonah)

690 233

528 609

504 026

257 921

Tržni delež

8,9 %

6,5 %

6,5 %

3,4 %

Cene uvoza iz Rusije (EUR/tono)

79

77

106

123

Obseg uvoza iz Gruzije (v tonah)

86 517

100 025

132 457

153 844

Tržni delež

1,1 %

1,2 %

1,7 %

2,0 %

Cene uvoza iz Gruzije (EUR/tono)

103

113

137

164

Obseg uvoza iz Romunije (v tonah)

186 834

14 114

107 585

111 126

Tržni delež

2,4 %

0,2 %

1,4 %

1,5 %

Cene uvoza iz Romunije (EUR/tono)

117

113

126

144

Obseg uvoza iz Bolgarije (v tonah)

160 423

140 677

79 716

73 441

Tržni delež

2,1 %

1,7 %

1,0 %

1,0 %

Cene uvoza iz Bolgarije (EUR/tono)

133

139

157

176

Obseg uvoza iz Egipta (v tonah)

63 368

133 427

16 508

46 249

Tržni delež

0,8 %

1,6 %

0,2 %

0,6 %

Cene uvoza iz Egipta (EUR/tono)

148

142

193

199

Obseg uvoza iz vseh drugih držav (v tonah)

94 915

128 213

54 510

17 752

Tržni delež

1,2 %

1,6 %

0,7 %

0,2 %

Cene uvoza iz vseh drugih držav (v tonah)

124

124

141

169

| (59) | Najprej je treba opozoriti, da so vse zgoraj navedene države med letom 2002 in OPP zmanjšale svoj obseg izvoza, razen Gruzije, ki je svoj tržni delež v Skupnosti rahlo povečala, in sicer z 1,1 % leta 2002 na 2 % v OPP. Vse zgoraj navedene države so v OPP, v nekaterih primerih v obravnavanem obdobju, v Skupnost izvažale po cenah, ki so višje od cen industrije Skupnosti, razen Rusije in Romunije. Za uvoz iz Rusije velja od aprila 2002 protidampinška dajatev v višini 47,07 EUR/tono, uvedena z Uredbo Sveta (ES) št. 658/2002 (15). V zvezi s tem je treba opozoriti, da so bile uvozne cene v obravnavanem obdobju znatno nižje od cen uvoza iz Ukrajine, razen v OPP. Romunske cene so bile nižje od cen industrije Skupnosti, vendar se je obseg izvoza zmanjšal z 187 000 ton leta 2002 na 111 000 ton v OPP, kar pomeni zmanjšanje z majhnega tržnega deleža v višini 2,4 % leta 2002 na 1,5 % v OPP. |
| --- | --- |

(59)

Najprej je treba opozoriti, da so vse zgoraj navedene države med letom 2002 in OPP zmanjšale svoj obseg izvoza, razen Gruzije, ki je svoj tržni delež v Skupnosti rahlo povečala, in sicer z 1,1 % leta 2002 na 2 % v OPP. Vse zgoraj navedene države so v OPP, v nekaterih primerih v obravnavanem obdobju, v Skupnost izvažale po cenah, ki so višje od cen industrije Skupnosti, razen Rusije in Romunije. Za uvoz iz Rusije velja od aprila 2002 protidampinška dajatev v višini 47,07 EUR/tono, uvedena z Uredbo Sveta (ES) št. 658/2002 (15). V zvezi s tem je treba opozoriti, da so bile uvozne cene v obravnavanem obdobju znatno nižje od cen uvoza iz Ukrajine, razen v OPP. Romunske cene so bile nižje od cen industrije Skupnosti, vendar se je obseg izvoza zmanjšal z 187 000 ton leta 2002 na 111 000 ton v OPP, kar pomeni zmanjšanje z majhnega tržnega deleža v višini 2,4 % leta 2002 na 1,5 % v OPP.

4.   Gospodarsko stanje industrije Skupnosti

| (60) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je Komisija proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalnike, ki zadevajo industrijo Skupnosti. |
| --- | --- |

(60)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je Komisija proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalnike, ki zadevajo industrijo Skupnosti.

4.1   Uvodne opombe

| (61) | Za tri sodelujoče proizvajalce industrije Skupnosti je bilo ugotovljeno, da uporabljajo podobni izdelek za nadaljnjo predelavo v mešana ali sintetična gnojila, torej v dušikova gnojila, ki se jim v postopku na koncu proizvodne verige primešajo dušik, vodotopni fosfor, in/ali vodotopni kalij, tj. druga primarna hranila. Ti izdelki z vsebnostjo amonijevega nitrata manj kakor 80 mas. % na trgu ne konkurirajo s podobnim izdelkom. |
| --- | --- |

(61)

Za tri sodelujoče proizvajalce industrije Skupnosti je bilo ugotovljeno, da uporabljajo podobni izdelek za nadaljnjo predelavo v mešana ali sintetična gnojila, torej v dušikova gnojila, ki se jim v postopku na koncu proizvodne verige primešajo dušik, vodotopni fosfor, in/ali vodotopni kalij, tj. druga primarna hranila. Ti izdelki z vsebnostjo amonijevega nitrata manj kakor 80 mas. % na trgu ne konkurirajo s podobnim izdelkom.

| (62) | Takšne notranje transakcije proizvodnje AN ne vstopajo na odprti trg in torej uvozu zadevnega izdelka ne konkurirajo neposredno. Zato se je proučilo, ali in v kolikšni meri bi bilo treba nadaljnjo uporabo proizvodnje podobnega izdelka industrije Skupnosti upoštevati pri analizi. Ker je preiskava pokazala, da predstavlja lastna uporaba znatni delež proizvodnje industrije Skupnosti, tj. do 2 %, se ni zdelo potrebno razlikovati med prostim in lastnim trgom. Zaradi jasnosti in transparentnosti pa je količina AN, ki jo je proizvedla industrija Skupnosti in uporabila za lastne namene, navedena v uvodni izjavi 64. |
| --- | --- |

(62)

Takšne notranje transakcije proizvodnje AN ne vstopajo na odprti trg in torej uvozu zadevnega izdelka ne konkurirajo neposredno. Zato se je proučilo, ali in v kolikšni meri bi bilo treba nadaljnjo uporabo proizvodnje podobnega izdelka industrije Skupnosti upoštevati pri analizi. Ker je preiskava pokazala, da predstavlja lastna uporaba znatni delež proizvodnje industrije Skupnosti, tj. do 2 %, se ni zdelo potrebno razlikovati med prostim in lastnim trgom. Zaradi jasnosti in transparentnosti pa je količina AN, ki jo je proizvedla industrija Skupnosti in uporabila za lastne namene, navedena v uvodni izjavi 64.

| (63) | Kadar je bilo v skladu z ustaljeno prakso uporabljeno vzorčenje, so bili analizirani nekateri kazalniki škode (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, zaloge, prodaja, tržni delež, rast in zaposlovanje) za industrijo Skupnosti kot celoto („IS“ v preglednicah), tisti kazalniki škode, ki so povezani s poslovanjem posameznih družb, to so cene, stroški proizvodnje, dobičkonosnost, plače, naložbe, donosnost naložb, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala, pa so bili proučeni na podlagi informacij, zbranih na ravni vzorčenih proizvajalcev Skupnosti („VP“ v preglednicah). |
| --- | --- |

(63)

Kadar je bilo v skladu z ustaljeno prakso uporabljeno vzorčenje, so bili analizirani nekateri kazalniki škode (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, zaloge, prodaja, tržni delež, rast in zaposlovanje) za industrijo Skupnosti kot celoto („IS“ v preglednicah), tisti kazalniki škode, ki so povezani s poslovanjem posameznih družb, to so cene, stroški proizvodnje, dobičkonosnost, plače, naložbe, donosnost naložb, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala, pa so bili proučeni na podlagi informacij, zbranih na ravni vzorčenih proizvajalcev Skupnosti („VP“ v preglednicah).

4.2   Podatki v zvezi industrijo Skupnosti kot celoto

(a)   Proizvodnja

| (64) | Proizvodnja industrije Skupnosti se je med letom 2002 in OPP povečala za 7 %, tj. s približno 5,1 milijon ton leta 2002 na 5,4 milijone ton v OPP. Proizvodnja za lastno uporabo ostaja v obravnavanem obdobju praktično nespremenjena in izredno nizka, kar kaže, da ne more vplivati na škodo industrije Skupnosti. | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izkoriščenost zmogljivosti IS (v tonah) | 5 075 456 | 5 424 732 | 5 358 283 | 5 446 307 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 107 | 106 | 107 |
| Proizvodnja IS za lastno uporabo | 83 506 | 83 911 | 93 187 | 107 461 |
| V % celotne proizvodnje | 1,6 % | 1,5 % | 1,7 % | 2,0 % |
| Vir: Pritožniki, izpolnjeni vprašalniki za vzorčenje in preverjeni odgovori na vprašalnike. |

(64)

Proizvodnja industrije Skupnosti se je med letom 2002 in OPP povečala za 7 %, tj. s približno 5,1 milijon ton leta 2002 na 5,4 milijone ton v OPP. Proizvodnja za lastno uporabo ostaja v obravnavanem obdobju praktično nespremenjena in izredno nizka, kar kaže, da ne more vplivati na škodo industrije Skupnosti.

2002

2003

2004

OPP

Izkoriščenost zmogljivosti IS (v tonah)

5 075 456

5 424 732

5 358 283

5 446 307

Indeks (2002 = 100)

100

107

106

107

Proizvodnja IS za lastno uporabo

83 506

83 911

93 187

107 461

V % celotne proizvodnje

1,6 %

1,5 %

1,7 %

2,0 %

Vir: Pritožniki, izpolnjeni vprašalniki za vzorčenje in preverjeni odgovori na vprašalnike.

(b)   Zmogljivost in stopnje izkoriščenosti zmogljivosti

| (65) | Proizvodna zmogljivost se je v obravnavanem obdobju postopno povečevala. Glede na rast proizvodnje se je posledična izkoriščenost zmogljivosti povečala, in sicer z 52 % leta 2002 na 56 % v OPP. Kot je že navedeno v prvotni preiskavi, lahko na izkoriščenost zmogljivosti za to vrsto proizvodnje in industrije vpliva proizvodnja drugih izdelkov, ki se lahko proizvajajo z isto proizvodno opremo, in zato ni tako pomemben kazalnik škode. | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodna zmogljivost IS (v tonah) | 9 813 156 | 9 843 266 | 9 681 968 | 9 718 866 |
| Izkoriščenost zmogljivosti IS | 52 % | 55 % | 55 % | 56 % |

(65)

Proizvodna zmogljivost se je v obravnavanem obdobju postopno povečevala. Glede na rast proizvodnje se je posledična izkoriščenost zmogljivosti povečala, in sicer z 52 % leta 2002 na 56 % v OPP. Kot je že navedeno v prvotni preiskavi, lahko na izkoriščenost zmogljivosti za to vrsto proizvodnje in industrije vpliva proizvodnja drugih izdelkov, ki se lahko proizvajajo z isto proizvodno opremo, in zato ni tako pomemben kazalnik škode.

2002

2003

2004

OPP

Proizvodna zmogljivost IS (v tonah)

9 813 156

9 843 266

9 681 968

9 718 866

Izkoriščenost zmogljivosti IS

52 %

55 %

55 %

56 %

(c)   Zaloge

| (66) | Raven končnih zalog industrije Skupnosti se je med letom 2002 in OPP znižala za deset odstotnih točk. Do znatnega znižanja v letih 2003 in 2004 je prišlo predvsem zaradi povečanja prodaje, zlasti izvoza industrije Skupnosti (glej uvodno izjavo v nadaljevanju), in ne obsega proizvodnje. | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge IS (v tonah) | 312 832 | 216 857 | 163 824 | 282 942 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 69 | 52 | 90 |

(66)

Raven končnih zalog industrije Skupnosti se je med letom 2002 in OPP znižala za deset odstotnih točk. Do znatnega znižanja v letih 2003 in 2004 je prišlo predvsem zaradi povečanja prodaje, zlasti izvoza industrije Skupnosti (glej uvodno izjavo v nadaljevanju), in ne obsega proizvodnje.

2002

2003

2004

OPP

Končne zaloge IS (v tonah)

312 832

216 857

163 824

282 942

Indeks (2002 = 100)

100

69

52

90

(d)   Obseg prodaje

| (67) | Prodaja industrije Skupnosti na trgu Skupnosti se je med letom 2002 in OPP povečala za 13 %. Pri tem je treba upoštevati, da se je potrošnja na trgu Skupnosti nekoliko zmanjšala. | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje IS ES (v tonah) | 4 499 898 | 5 045 582 | 4 975 864 | 5 074 188 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 112 | 111 | 113 |
| Obseg prodaje v tretje države VP (v tonah) | 420 588 | 528 437 | 522 349 | 373 106 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 126 | 124 | 89 |

(67)

Prodaja industrije Skupnosti na trgu Skupnosti se je med letom 2002 in OPP povečala za 13 %. Pri tem je treba upoštevati, da se je potrošnja na trgu Skupnosti nekoliko zmanjšala.

2002

2003

2004

OPP

Obseg prodaje IS ES (v tonah)

4 499 898

5 045 582

4 975 864

5 074 188

Indeks (2002 = 100)

100

112

111

113

Obseg prodaje v tretje države VP (v tonah)

420 588

528 437

522 349

373 106

Indeks (2002 = 100)

100

126

124

89

(e)   Tržni delež

| (68) | Tržni delež industrije Skupnosti se je med letom 2002 in OPP povečal. Industrija Skupnosti je v obravnavnem obdobju pridobila več kot 8 odstotnih točk tržnega deleža. | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržni delež industrije Skupnosti | 58,0 % | 62,3 % | 64,0 % | 66,4 % |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 107 | 110 | 114 |

(68)

Tržni delež industrije Skupnosti se je med letom 2002 in OPP povečal. Industrija Skupnosti je v obravnavnem obdobju pridobila več kot 8 odstotnih točk tržnega deleža.

2002

2003

2004

OPP

Tržni delež industrije Skupnosti

58,0 %

62,3 %

64,0 %

66,4 %

Indeks (2002 = 100)

100

107

110

114

(f)   Rast

| (69) | Industrija Skupnosti je v obravnavanem obdobju pridobila tržni delež na trgu, ki se je nekoliko zmanjšal. |
| --- | --- |

(69)

Industrija Skupnosti je v obravnavanem obdobju pridobila tržni delež na trgu, ki se je nekoliko zmanjšal.

(g)   Zaposlenost

| (70) | Raven zaposlenosti industrije Skupnosti se je med letom 2002 in OPP znižala za 5 %, proizvodnja pa se je povečala, kar kaže na to, da si industrija prizadeva za nenehno povečevanje svoje produktivnosti in konkurenčnosti. | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlenost IS v zvezi z zadevnim izdelkom | 1 653 | 1 613 | 1 593 | 1 572 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 98 | 96 | 95 |

(70)

Raven zaposlenosti industrije Skupnosti se je med letom 2002 in OPP znižala za 5 %, proizvodnja pa se je povečala, kar kaže na to, da si industrija prizadeva za nenehno povečevanje svoje produktivnosti in konkurenčnosti.

2002

2003

2004

OPP

Zaposlenost IS v zvezi z zadevnim izdelkom

1 653

1 613

1 593

1 572

Indeks (2002 = 100)

100

98

96

95

(h)   Produktivnost

| (71) | Proizvodnja na osebo, zaposleno v industriji Skupnosti, na leto se je znatno povečala med letom 2002 in OPP, kar kaže na pozitiven učinek zmanjšanja zaposlenosti ob hkratnem povečanju proizvodnje industrije Skupnosti. | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivnost IS (v tonah na zaposlenega) | 3 071 | 3 362 | 3 364 | 3 464 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 109 | 110 | 113 |

(71)

Proizvodnja na osebo, zaposleno v industriji Skupnosti, na leto se je znatno povečala med letom 2002 in OPP, kar kaže na pozitiven učinek zmanjšanja zaposlenosti ob hkratnem povečanju proizvodnje industrije Skupnosti.

2002

2003

2004

OPP

Produktivnost IS (v tonah na zaposlenega)

3 071

3 362

3 364

3 464

Indeks (2002 = 100)

100

109

110

113

(i)   Višina stopnje dampinga

| (72) | Za vpliv višine dejanske stopnje dampinga na industrijo Skupnosti se glede na trenuten majhen obseg uvoza iz Ukrajine šteje, da ni znaten in zato ni pomemben kazalnik škode. |
| --- | --- |

(72)

Za vpliv višine dejanske stopnje dampinga na industrijo Skupnosti se glede na trenuten majhen obseg uvoza iz Ukrajine šteje, da ni znaten in zato ni pomemben kazalnik škode.

4.3   Podatki v zvezi z vzorčnimi proizvajalci Skupnosti

(a)   Prodajne cene in dejavniki, ki vplivajo na domače cene

| (73) | Povprečne neto prodajne cene vzorčenih proizvajalcev industrije Skupnosti so se znatno zvišale leta 2004 in v OPP, kar kaže na ugodne pogoje na mednarodnem trgu AN v istem obdobju. | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena na enoto na trgu ES VP (EUR/tono) | 132 | 133 | 146 | 167 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 101 | 111 | 127 |

(73)

Povprečne neto prodajne cene vzorčenih proizvajalcev industrije Skupnosti so se znatno zvišale leta 2004 in v OPP, kar kaže na ugodne pogoje na mednarodnem trgu AN v istem obdobju.

2002

2003

2004

OPP

Cena na enoto na trgu ES VP (EUR/tono)

132

133

146

167

Indeks (2002 = 100)

100

101

111

127

(b)   Plače

| (74) | Kot je razvidno iz spodnje preglednice, se je povprečna plača na zaposlenega med letom 2002 in OPP zvišala za 9 %. Glede na stopnjo inflacije in splošno zmanjšanje zaposlenosti se to zvišanje plač šteje za neznatno. | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Letni stroški dela na zaposlenega VP (000 EUR) | 46,5 | 46,8 | 46,7 | 50,5 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 101 | 100 | 109 |

(74)

Kot je razvidno iz spodnje preglednice, se je povprečna plača na zaposlenega med letom 2002 in OPP zvišala za 9 %. Glede na stopnjo inflacije in splošno zmanjšanje zaposlenosti se to zvišanje plač šteje za neznatno.

2002

2003

2004

OPP

Letni stroški dela na zaposlenega VP (000 EUR)

46,5

46,8

46,7

50,5

Indeks (2002 = 100)

100

101

100

109

(c)   Naložbe

| (75) | Letne naložbe štirih vzorčenih proizvajalcev v podobni izdelek so se v obravnavanem obdobju razvijale pozitivno, tj. povečale so se za 69 %, čeprav je prišlo do nekaterih nihanj. Te naložbe so bile večinoma namenjene posodobitvi strojev. To kaže na prizadevanja industrije Skupnosti za nenehno izboljševanje lastne produktivnosti in konkurenčnosti. Rezultati se odražajo v razvoju produktivnosti, ki se je v istem obdobju znatno povečala (glej uvodno izjavo 71). | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto naložbe VP (000 EUR) | 21 079 | 16 751 | 22 287 | 35 546 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 79 | 106 | 169 |

(75)

Letne naložbe štirih vzorčenih proizvajalcev v podobni izdelek so se v obravnavanem obdobju razvijale pozitivno, tj. povečale so se za 69 %, čeprav je prišlo do nekaterih nihanj. Te naložbe so bile večinoma namenjene posodobitvi strojev. To kaže na prizadevanja industrije Skupnosti za nenehno izboljševanje lastne produktivnosti in konkurenčnosti. Rezultati se odražajo v razvoju produktivnosti, ki se je v istem obdobju znatno povečala (glej uvodno izjavo 71).

2002

2003

2004

OPP

Neto naložbe VP (000 EUR)

21 079

16 751

22 287

35 546

Indeks (2002 = 100)

100

79

106

169

(d)   Dobičkonosnost in donosnost naložb

| (76) | Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev se je postopno izboljšala zlasti po letu 2003, v OPP pa je dosegla 8,2-odstotno stopnjo. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bila v prvotni preiskavi ugotovljena 8-odstotna stopnja dobička, ki jo je mogoče doseči brez škodljivega dampinga. Donosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, je sledila gibanju dobičkonosnosti čez celo zadevno obdobje. | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje ES VP nepovezanim kupcem (% neto prodaje) | 3,9 % | 5,5 % | 7,6 % | 8,2 % |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 139 | 194 | 209 |
| Donosnost naložb VP (dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb) | 10,1 % | 14,0 % | 20,0 % | 25,5 % |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 139 | 197 | 252 |

(76)

Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev se je postopno izboljšala zlasti po letu 2003, v OPP pa je dosegla 8,2-odstotno stopnjo. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bila v prvotni preiskavi ugotovljena 8-odstotna stopnja dobička, ki jo je mogoče doseči brez škodljivega dampinga. Donosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, je sledila gibanju dobičkonosnosti čez celo zadevno obdobje.

2002

2003

2004

OPP

Dobičkonosnost prodaje ES VP nepovezanim kupcem (% neto prodaje)

3,9 %

5,5 %

7,6 %

8,2 %

Indeks (2002 = 100)

100

139

194

209

Donosnost naložb VP (dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb)

10,1 %

14,0 %

20,0 %

25,5 %

Indeks (2002 = 100)

100

139

197

252

(e)   Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala

| (77) | V obravnavanem obdobju se je denarni tok povečal za 13 odstotnih točk. Ta razvoj je v skladu z razvojem celotne dobičkonosnosti v obravnavanem obdobju. | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Denarni tok VP (v 000 EUR) | 59 631 | 61 446 | 69 848 | 67 216 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 103 | 117 | 113 |

(77)

V obravnavanem obdobju se je denarni tok povečal za 13 odstotnih točk. Ta razvoj je v skladu z razvojem celotne dobičkonosnosti v obravnavanem obdobju.

2002

2003

2004

OPP

Denarni tok VP (v 000 EUR)

59 631

61 446

69 848

67 216

Indeks (2002 = 100)

100

103

117

113

| (78) | Preiskava ni pokazala nobenih težav vzorčenih proizvajalcev Skupnosti pri zbiranju kapitala. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je več teh družb del velikih skupin in zato svoje dejavnosti financirajo znotraj skupin, ki jim pripadajo, prek sistemov denarnega združevanja ali prek posojil znotraj skupin, ki jih odobrijo matične družbe. |
| --- | --- |

(78)

Preiskava ni pokazala nobenih težav vzorčenih proizvajalcev Skupnosti pri zbiranju kapitala. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je več teh družb del velikih skupin in zato svoje dejavnosti financirajo znotraj skupin, ki jim pripadajo, prek sistemov denarnega združevanja ali prek posojil znotraj skupin, ki jih odobrijo matične družbe.

5.   Sklep

| (79) | Med letom 2002 in OPP so se vsi kazalniki razvijali pozitivno: obseg proizvodnje industrije Skupnosti se je povečal, prodajne cene na enoto in obseg prodaje industrije Skupnosti so se zvišali, dobičkonosnost pa se je glede na cene znatno izboljšala. Tudi donosnost naložb in denarni tok sta se razvijala pozitivno. Plače so se razvijale zmerno, industrija Skupnosti pa je še naprej vlagala. |
| --- | --- |

(79)

Med letom 2002 in OPP so se vsi kazalniki razvijali pozitivno: obseg proizvodnje industrije Skupnosti se je povečal, prodajne cene na enoto in obseg prodaje industrije Skupnosti so se zvišali, dobičkonosnost pa se je glede na cene znatno izboljšala. Tudi donosnost naložb in denarni tok sta se razvijala pozitivno. Plače so se razvijale zmerno, industrija Skupnosti pa je še naprej vlagala.

| (80) | Poleg tega se je tržni delež Skupnosti na trgu, ki se je nekoliko manjšal, povečal za 9 %. Tudi produktivnost se je znatno povečala, kar kaže na pozitiven razvoj proizvodnje in prizadevanja industrije Skupnosti, da jo z naložbami izboljša. |
| --- | --- |

(80)

Poleg tega se je tržni delež Skupnosti na trgu, ki se je nekoliko manjšal, povečal za 9 %. Tudi produktivnost se je znatno povečala, kar kaže na pozitiven razvoj proizvodnje in prizadevanja industrije Skupnosti, da jo z naložbami izboljša.

| (81) | Na splošno se je stanje industrije Skupnosti v primerjavi s stanjem pred uvedbo protidampinških ukrepov za uvoz AN iz zadevnih držav leta 2001 znatno izboljšalo. Zato so ti ukrepi jasno pozitivno vplivali na gospodarsko stanje industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(81)

Na splošno se je stanje industrije Skupnosti v primerjavi s stanjem pred uvedbo protidampinških ukrepov za uvoz AN iz zadevnih držav leta 2001 znatno izboljšalo. Zato so ti ukrepi jasno pozitivno vplivali na gospodarsko stanje industrije Skupnosti.

| (82) | Zato se sklene, da se je začelo stanje industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju v primerjavi z obdobjem pred uvedbo ukrepov postopoma izboljševati. |
| --- | --- |

(82)

Zato se sklene, da se je začelo stanje industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju v primerjavi z obdobjem pred uvedbo ukrepov postopoma izboljševati.

F.   VERJETNOST PONOVNEGA POJAVA ŠKODE

1.   Splošno

| (83) | Ker izvoz iz zadevnih držav ni povzročil nadaljnje znatne škode, se je analiza osredotočila na verjetnost ponovnega pojava škode. V zvezi s tem sta bila analizirana dva glavna parametra: (i) možen obseg izvoza in cene zadevne države ter (ii) učinek tega predvidenega obsega in cen iz zadevne države na industrijo Skupnosti. |
| --- | --- |

(83)

Ker izvoz iz zadevnih držav ni povzročil nadaljnje znatne škode, se je analiza osredotočila na verjetnost ponovnega pojava škode. V zvezi s tem sta bila analizirana dva glavna parametra: (i) možen obseg izvoza in cene zadevne države ter (ii) učinek tega predvidenega obsega in cen iz zadevne države na industrijo Skupnosti.

2.   Možen obseg izvoza in cene zadevne države

| (84) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 41, znašajo znane proste zmogljivosti sodelujočih ukrajinskih proizvajalcev 600 000–700 000 ton, kar pomeni 8 %–10 % trga Skupnosti. Ta presežek zmogljivosti kaže, da bi ukrajinski proizvajalci lahko povečali svojo trenutno proizvodnjo in torej tudi svoj izvoz AN. |
| --- | --- |

(84)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 41, znašajo znane proste zmogljivosti sodelujočih ukrajinskih proizvajalcev 600 000–700 000 ton, kar pomeni 8 %–10 % trga Skupnosti. Ta presežek zmogljivosti kaže, da bi ukrajinski proizvajalci lahko povečali svojo trenutno proizvodnjo in torej tudi svoj izvoz AN.

| (85) | Glede na sorazmerno majhen domač trg pa so ukrajinski proizvajalci tudi zelo odvisni od izvoza v tretje države. Kot kaže spodnja preglednica, je ukrajinski izvoz v tretje države leta 2005 znašal skupno več kot 847 000 ton, kar je približno 11 % trga Skupnosti.








  Ukrajinski izvoz v tretje države: | | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Turčija | Obseg v tonah | 295 436 | 292 943 |
| Cena v EUR/tono (16) | 98 | 98 |
| Egipt | Obseg v tonah | 81 522 | 183 248 |
| Cena v EUR/tono (16) | 95 | 97 |
| Maroko | Obseg v tonah | 92 541 | 62 879 |
| Cena v EUR/tono (16) | 96 | 94 |
| Indija | Obseg v tonah | 42 456 | 48 256 |
| Cena v EUR/tono (16) | 77 | 106 |
| Sirija | Obseg v tonah | 50 851 | 41 143 |
| Cena v EUR/tono (16) | 100 | 110 |
| Brazilija | Obseg v tonah | 8 000 | 38 870 |
| Cena v EUR/tono (16) | 74 | 91 |
| Malezija | Obseg v tonah | — | 35 913 |
| Cena v EUR/tono (16) | | 101 |
| Argentina | Obseg v tonah | 28 790 | 28 815 |
| Cena v EUR/tono (16) | 99 | 97 |
| Druge države | Obseg v tonah | 140 225 | 114 783 |
| Cena v EUR/tono (16) | 90 | 106 |
| Celoten izvoz v tretje države | Obseg v tonah | 739 821 | 846 849 |
| Cena v EUR/tono (16) | 95 | 99 |
| Vir: Ukrajinska statistika |

(85)

Glede na sorazmerno majhen domač trg pa so ukrajinski proizvajalci tudi zelo odvisni od izvoza v tretje države. Kot kaže spodnja preglednica, je ukrajinski izvoz v tretje države leta 2005 znašal skupno več kot 847 000 ton, kar je približno 11 % trga Skupnosti.

Ukrajinski izvoz v tretje države:

2004

2005

Turčija

Obseg v tonah

295 436

292 943

Cena v EUR/tono (16)

98

98

Egipt

Obseg v tonah

81 522

183 248

Cena v EUR/tono (16)

95

97

Maroko

Obseg v tonah

92 541

62 879

Cena v EUR/tono (16)

96

94

Indija

Obseg v tonah

42 456

48 256

Cena v EUR/tono (16)

77

106

Sirija

Obseg v tonah

50 851

41 143

Cena v EUR/tono (16)

100

110

Brazilija

Obseg v tonah

8 000

38 870

Cena v EUR/tono (16)

74

91

Malezija

Obseg v tonah

—

35 913

Cena v EUR/tono (16)

101

Argentina

Obseg v tonah

28 790

28 815

Cena v EUR/tono (16)

99

97

Druge države

Obseg v tonah

140 225

114 783

Cena v EUR/tono (16)

90

106

Celoten izvoz v tretje države

Obseg v tonah

739 821

846 849

Cena v EUR/tono (16)

95

99

Vir: Ukrajinska statistika

| (86) | Iz preglednice je razvidno, da je Ukrajina med letoma 2004 in 2005 povečala svoj obseg izvoza AN v tretje države. Ta izvoz je bil opravljen po znatno nižjih cenah od izvoza v Skupnost. |
| --- | --- |

(86)

Iz preglednice je razvidno, da je Ukrajina med letoma 2004 in 2005 povečala svoj obseg izvoza AN v tretje države. Ta izvoz je bil opravljen po znatno nižjih cenah od izvoza v Skupnost.

| (87) | Glede na zgoraj navedeno se zdi, da je trg Skupnosti v primerjavi z vsemi drugimi izvoznimi trgi za ukrajinske proizvajalce izvoznike zaradi cen privlačen. Zato se upravičeno pričakuje, da se bo v primeru odprave ukrepov po vsej verjetnosti znatni del izvoza v tretje države preusmeril na trge Skupnosti, kljub napovedim zmanjševanja razlik v ceni med prodajo v tretje države in prodajo v Skupnost, navedenih v uvodni izjavi 45. Drugi razlog za večjo privlačnost trga Skupnosti v primerjavi z drugimi izvoznimi trgi in za preusmeritve sedanjega izvoza ukrajinskih proizvajalcev s trga tretjih držav je geografska bližina Skupnosti in Ukrajine v primerjavi z drugimi izvoznimi trgi. |
| --- | --- |

(87)

Glede na zgoraj navedeno se zdi, da je trg Skupnosti v primerjavi z vsemi drugimi izvoznimi trgi za ukrajinske proizvajalce izvoznike zaradi cen privlačen. Zato se upravičeno pričakuje, da se bo v primeru odprave ukrepov po vsej verjetnosti znatni del izvoza v tretje države preusmeril na trge Skupnosti, kljub napovedim zmanjševanja razlik v ceni med prodajo v tretje države in prodajo v Skupnost, navedenih v uvodni izjavi 45. Drugi razlog za večjo privlačnost trga Skupnosti v primerjavi z drugimi izvoznimi trgi in za preusmeritve sedanjega izvoza ukrajinskih proizvajalcev s trga tretjih držav je geografska bližina Skupnosti in Ukrajine v primerjavi z drugimi izvoznimi trgi.

| (88) | Glede na trenutno šibek položaj ukrajinskih izdelkov v ES bi morali ukrajinski izvozniki ponovno pridobiti izgubljen tržni delež ali razširiti krog strank, in to bodo, kot je bilo ugotovljeno v OPP, po vsej verjetnosti storili po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(88)

Glede na trenutno šibek položaj ukrajinskih izdelkov v ES bi morali ukrajinski izvozniki ponovno pridobiti izgubljen tržni delež ali razširiti krog strank, in to bodo, kot je bilo ugotovljeno v OPP, po vsej verjetnosti storili po dampinških cenah.

| (89) | Vložnik je trdil, da je bil dobiček industrije Skupnost v obravnavanem obdobju dejansko zelo majhen, le v OPP je dosegel raven v višini 8 %. Nadalje je trdil, da kapitalno intenzivna industrija, kot je industrija gnojil, dolgoročno ni mogla preživeti, tj. ohraniti in nadomestiti kapitala in vseh poslov pri takšnem dobičku. V zvezi s tem je treba opozoriti, da se je v prvotni preiskavi ugotovljena 8-odstotna neškodljiva stopnja dobička štela za normalen dobiček, ki bi jo lahko industrija Skupnosti pričakovala, če ne bi bilo škodljivega dampinga. Vendar je bilo tudi v prvotni preiskavi ugotovljeno, da se je zaradi škodljivega dampinga, med drugim iz Ukrajine, dobičkonosnost zmanjšala na 12,4 %. Zato obstaja v primeru razveljavitve ukrepov resna nevarnost, da se dobičkonosnost zmanjša na raven, znatno pod neškodljivo stopnjo. |
| --- | --- |

(89)

Vložnik je trdil, da je bil dobiček industrije Skupnost v obravnavanem obdobju dejansko zelo majhen, le v OPP je dosegel raven v višini 8 %. Nadalje je trdil, da kapitalno intenzivna industrija, kot je industrija gnojil, dolgoročno ni mogla preživeti, tj. ohraniti in nadomestiti kapitala in vseh poslov pri takšnem dobičku. V zvezi s tem je treba opozoriti, da se je v prvotni preiskavi ugotovljena 8-odstotna neškodljiva stopnja dobička štela za normalen dobiček, ki bi jo lahko industrija Skupnosti pričakovala, če ne bi bilo škodljivega dampinga. Vendar je bilo tudi v prvotni preiskavi ugotovljeno, da se je zaradi škodljivega dampinga, med drugim iz Ukrajine, dobičkonosnost zmanjšala na 12,4 %. Zato obstaja v primeru razveljavitve ukrepov resna nevarnost, da se dobičkonosnost zmanjša na raven, znatno pod neškodljivo stopnjo.

| (90) | Treba je opozoriti, da je v OPP približno 80 % celotnega ukrajinskega izvoza na trg Skupnosti nelojalno nižalo cene. Kljub temu so bile cene 20–25 % nad minimalno uvozno ceno te zaveze. Vendar je treba opozoriti, da je cenovna zaveza vezana na količinsko zgornjo mejo in da zato ni bilo mogoče sprejeti splošnega sklepa o tem, kakšne cene bi izvozniki določili, če količinske zgornje meje ne bi bilo. |
| --- | --- |

(90)

Treba je opozoriti, da je v OPP približno 80 % celotnega ukrajinskega izvoza na trg Skupnosti nelojalno nižalo cene. Kljub temu so bile cene 20–25 % nad minimalno uvozno ceno te zaveze. Vendar je treba opozoriti, da je cenovna zaveza vezana na količinsko zgornjo mejo in da zato ni bilo mogoče sprejeti splošnega sklepa o tem, kakšne cene bi izvozniki določili, če količinske zgornje meje ne bi bilo.

| (91) | Na podlagi zgoraj navedenega se zdi verjetno, da bi bile znatne količine AN, proizvedene v Ukrajini, preusmerjene v Skupnost po dampinških cenah, ki bi v primeru razveljavitve ukrepov znatno nelojalno znižale cene industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(91)

Na podlagi zgoraj navedenega se zdi verjetno, da bi bile znatne količine AN, proizvedene v Ukrajini, preusmerjene v Skupnost po dampinških cenah, ki bi v primeru razveljavitve ukrepov znatno nelojalno znižale cene industrije Skupnosti.

3.   Vpliv predvidenega obsega izvoza in cen na industrijo Skupnosti v primeru razveljavitve ukrepov

| (92) | Glede na zgoraj ugotovljeno verjetnost znatnega povečanja izvoza iz Ukrajine na trg Skupnost po dampinških cenah in takih, ki nelojalno nižajo cene v Skupnosti, bi morala industrija Skupnosti znatno znižati svoje prodajne cene, če bi želela ohraniti svoje stranke. To še zlasti velja, ker je AN nestabilno blago in lahko uvoz po dampinških cenah znatno vpliva na njegove cene in nelojalno zniža cene industrije Skupnosti. Zato bi se dobiček močno zmanjšal, saj je do trenutnega izboljšanja poslovanja prišlo zaradi ugodnih tržnih pogojev, zlasti leta 2004 in v OPP, ki se odražajo na prodajnih cenah. |
| --- | --- |

(92)

Glede na zgoraj ugotovljeno verjetnost znatnega povečanja izvoza iz Ukrajine na trg Skupnost po dampinških cenah in takih, ki nelojalno nižajo cene v Skupnosti, bi morala industrija Skupnosti znatno znižati svoje prodajne cene, če bi želela ohraniti svoje stranke. To še zlasti velja, ker je AN nestabilno blago in lahko uvoz po dampinških cenah znatno vpliva na njegove cene in nelojalno zniža cene industrije Skupnosti. Zato bi se dobiček močno zmanjšal, saj je do trenutnega izboljšanja poslovanja prišlo zaradi ugodnih tržnih pogojev, zlasti leta 2004 in v OPP, ki se odražajo na prodajnih cenah.

| (93) | V zvezi z ugodnimi tržnimi pogoji v zadnjih dveh letih obravnavanega obdobja je treba pojasniti, da so bile te poleg protidampinških ukrepov pomembne za ohranitev cen na visoki ravni. Dejansko je med navedenim obdobjem tesno ravnotežje med ponudbo in povpraševanjem po vsem svetu privedlo do visokih cen za vsa dušikova gnojila. AN je tako kot druga dušikova gnojila blago, pri katerem se cena določa glede na številne dejavnike, tj. nestanovitne cene plina, ki so najpomembnejši stroškovni element in znatno vplivajo na ponudbo, vremenske razmere, zaloge pridelka in žitnih zalog, kar povzroča zmanjšanje ali povečanje povpraševanja. Zlasti se pričakuje, da se bo povpraševanje po dušikovih gnojilih na trgu Skupnosti v naslednjih letih rahlo povečalo (17). Ohranitev tako visokih cen je zato odvisna od omejene ponudbe, ki pa je po rezultatih preiskave glede na proste izvozne zmogljivosti zadevne države in verjetnosti preusmeritve dela njihovega izvoza iz tretjih držav, kamor so izvažale v OPP, v primeru razveljavitve ukrepov precej neverjetna. Glede na to, da so ukrajinske cene znatno nelojalno nižale cene industrije Skupnosti, bo industrija Skupnosti zaradi domnevnega povečanja uvoza iz Ukrajine prisiljena znatno znižati svoje cene in s tem tudi ustvariti izgube ali pa bo izgubila znatni tržni delež in s tem prihodek, ali celo oboje. Uspešen postopek prestrukturiranja industrije Skupnosti bi verjetno le delno preprečil morebitno znižanje cene in bi ogrozil celoten postopek okrevanja. Zato bi se v primeru razveljavitve ukrepov celotno poslovanje industrije Skupnosti verjetno poslabšalo. |
| --- | --- |

(93)

V zvezi z ugodnimi tržnimi pogoji v zadnjih dveh letih obravnavanega obdobja je treba pojasniti, da so bile te poleg protidampinških ukrepov pomembne za ohranitev cen na visoki ravni. Dejansko je med navedenim obdobjem tesno ravnotežje med ponudbo in povpraševanjem po vsem svetu privedlo do visokih cen za vsa dušikova gnojila. AN je tako kot druga dušikova gnojila blago, pri katerem se cena določa glede na številne dejavnike, tj. nestanovitne cene plina, ki so najpomembnejši stroškovni element in znatno vplivajo na ponudbo, vremenske razmere, zaloge pridelka in žitnih zalog, kar povzroča zmanjšanje ali povečanje povpraševanja. Zlasti se pričakuje, da se bo povpraševanje po dušikovih gnojilih na trgu Skupnosti v naslednjih letih rahlo povečalo (17). Ohranitev tako visokih cen je zato odvisna od omejene ponudbe, ki pa je po rezultatih preiskave glede na proste izvozne zmogljivosti zadevne države in verjetnosti preusmeritve dela njihovega izvoza iz tretjih držav, kamor so izvažale v OPP, v primeru razveljavitve ukrepov precej neverjetna. Glede na to, da so ukrajinske cene znatno nelojalno nižale cene industrije Skupnosti, bo industrija Skupnosti zaradi domnevnega povečanja uvoza iz Ukrajine prisiljena znatno znižati svoje cene in s tem tudi ustvariti izgube ali pa bo izgubila znatni tržni delež in s tem prihodek, ali celo oboje. Uspešen postopek prestrukturiranja industrije Skupnosti bi verjetno le delno preprečil morebitno znižanje cene in bi ogrozil celoten postopek okrevanja. Zato bi se v primeru razveljavitve ukrepov celotno poslovanje industrije Skupnosti verjetno poslabšalo.

4.   Sklep o verjetnosti ponovnega pojava škode

| (94) | Na podlagi zgoraj navedenega je mogoče sklepati, da bi v primeru razveljavitve ukrepov po vsej verjetnosti prišlo do znatnega izvoza iz zadevnih držav po cenah, ki bi nelojalno nižale cene industrije Skupnosti. Vse to bi najverjetneje povečalo trend nižanja cen na trgu, kar bi po pričakovanjih negativno vplivalo na gospodarski položaj industrije Skupnosti. To bi zlasti preprečilo finančni zagon industrije Skupnosti, dosežen leta 2004 in v OPP, in bi verjetno privedlo do ponovnega pojava škode. |
| --- | --- |

(94)

Na podlagi zgoraj navedenega je mogoče sklepati, da bi v primeru razveljavitve ukrepov po vsej verjetnosti prišlo do znatnega izvoza iz zadevnih držav po cenah, ki bi nelojalno nižale cene industrije Skupnosti. Vse to bi najverjetneje povečalo trend nižanja cen na trgu, kar bi po pričakovanjih negativno vplivalo na gospodarski položaj industrije Skupnosti. To bi zlasti preprečilo finančni zagon industrije Skupnosti, dosežen leta 2004 in v OPP, in bi verjetno privedlo do ponovnega pojava škode.

G.   INTERES SKUPNOSTI

1.   Uvod

| (95) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe se je proučilo, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Skupnosti kot celote. Določitev interesa Skupnosti je temeljila na oceni vseh različnih vpletenih interesov. |
| --- | --- |

(95)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe se je proučilo, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Skupnosti kot celote. Določitev interesa Skupnosti je temeljila na oceni vseh različnih vpletenih interesov.

| (96) | Opozoriti je treba, da se v predhodni preiskavi ni štelo, da bi bilo sprejetje ukrepov v nasprotju z interesom Skupnosti. Ker je sedanja preiskava obenem pregled in analiza razmer, v katerih so se protidampinški ukrepi že uporabljali, je mogoča ocena morebitnega nepotrebnega negativnega učinka, ki ga imajo sedanji protidampinški ukrepi na zadevne stranke. |
| --- | --- |

(96)

Opozoriti je treba, da se v predhodni preiskavi ni štelo, da bi bilo sprejetje ukrepov v nasprotju z interesom Skupnosti. Ker je sedanja preiskava obenem pregled in analiza razmer, v katerih so se protidampinški ukrepi že uporabljali, je mogoča ocena morebitnega nepotrebnega negativnega učinka, ki ga imajo sedanji protidampinški ukrepi na zadevne stranke.

| (97) | Na podlagi tega se je proučilo, ali kljub ugotovitvam o verjetnosti ponovitve škodljivega dampinga obstajajo utemeljeni razlogi, na podlagi katerih bi bilo mogoče sklepati, da ohranitev ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Skupnosti. |
| --- | --- |

(97)

Na podlagi tega se je proučilo, ali kljub ugotovitvam o verjetnosti ponovitve škodljivega dampinga obstajajo utemeljeni razlogi, na podlagi katerih bi bilo mogoče sklepati, da ohranitev ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Skupnosti.

2.   Interes industrije Skupnosti

| (98) | Industrija Skupnosti je dokazala, da je strukturno sposobna preživeti. To je potrdil pozitiven razvoj njenega gospodarskega stanja po uvedbi protidampinških ukrepov leta 2001. Industrija Skupnosti je med letom 2002 in OPP zlasti povečala svoj dobiček in uspešno izvedla prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(98)

Industrija Skupnosti je dokazala, da je strukturno sposobna preživeti. To je potrdil pozitiven razvoj njenega gospodarskega stanja po uvedbi protidampinških ukrepov leta 2001. Industrija Skupnosti je med letom 2002 in OPP zlasti povečala svoj dobiček in uspešno izvedla prestrukturiranje.

| (99) | Upravičeno se lahko torej pričakuje, da bo imela industrija Skupnosti koristi od obstoječih ukrepov tudi v prihodnosti in bo še naprej okrevala, in sicer z ohranitvijo in stabilizacijo svoje dobičkonosnosti. V primeru razveljavitve ukrepov je verjetno, da se bo uvoz po dampinških cenah iz zadevne države povečal in s tem industriji Skupnosti povzročil škodo z izvajanjem pritiska na nižanje prodajnih cen, kar bo ogrozilo trenutno pozitivno finančno stanje industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(99)

Upravičeno se lahko torej pričakuje, da bo imela industrija Skupnosti koristi od obstoječih ukrepov tudi v prihodnosti in bo še naprej okrevala, in sicer z ohranitvijo in stabilizacijo svoje dobičkonosnosti. V primeru razveljavitve ukrepov je verjetno, da se bo uvoz po dampinških cenah iz zadevne države povečal in s tem industriji Skupnosti povzročil škodo z izvajanjem pritiska na nižanje prodajnih cen, kar bo ogrozilo trenutno pozitivno finančno stanje industrije Skupnosti.

3.   Interes uvoznikov

| (100) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 11, je le en uvoznik izrazil pripravljenost za sodelovanje v vzorcu in predložil osnovne informacije, ki se zahtevajo v obrazcu za vzorčenje. Vendar ta uvoznik v OPP ni uvažal. |
| --- | --- |

(100)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 11, je le en uvoznik izrazil pripravljenost za sodelovanje v vzorcu in predložil osnovne informacije, ki se zahtevajo v obrazcu za vzorčenje. Vendar ta uvoznik v OPP ni uvažal.

| (101) | Opozoriti je treba, da je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da bo vpliv uvedbe ukrepov do določene mere neučinkovit, saj bi se uvoz nadaljeval kljub neškodljivim cenam, uvozniki pa praviloma ne trgujejo le z AN, ampak v veliki meri tudi z drugimi gnojili. Glede na negativni trend uvoza iz zadevne države v obravnavanem obdobju je mogoče sklepati, da je uvedba ukrepov na nekatere izvoznike resnično vplivala negativno, kot je navedeno v uvodni izjavi 52 Uredbe Komisije (ES) št. 1629/2000 (18). Ker pa uvozniki niso sodelovali in torej ni bilo prepričljivih dokazov, ki bi omogočili oceno znatnega negativnega vpliva, je bilo sklenjeno, da je imela uvedba ukrepov najverjetneje na splošno omejen vpliv na večino uvoznikov/trgovcev. |
| --- | --- |

(101)

Opozoriti je treba, da je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da bo vpliv uvedbe ukrepov do določene mere neučinkovit, saj bi se uvoz nadaljeval kljub neškodljivim cenam, uvozniki pa praviloma ne trgujejo le z AN, ampak v veliki meri tudi z drugimi gnojili. Glede na negativni trend uvoza iz zadevne države v obravnavanem obdobju je mogoče sklepati, da je uvedba ukrepov na nekatere izvoznike resnično vplivala negativno, kot je navedeno v uvodni izjavi 52 Uredbe Komisije (ES) št. 1629/2000 (18). Ker pa uvozniki niso sodelovali in torej ni bilo prepričljivih dokazov, ki bi omogočili oceno znatnega negativnega vpliva, je bilo sklenjeno, da je imela uvedba ukrepov najverjetneje na splošno omejen vpliv na večino uvoznikov/trgovcev.

| (102) | Torej ni zanesljivih informacij, ki bi pokazale, da bo ohranitev ukrepov znatno negativno vplivala na uvoznike ali trgovce. |
| --- | --- |

(102)

Torej ni zanesljivih informacij, ki bi pokazale, da bo ohranitev ukrepov znatno negativno vplivala na uvoznike ali trgovce.

4.   Interes uporabnikov

| (103) | Uporabniki AN so kmetje v Skupnosti. V prvotni preiskavi je bilo ugotovljeno, da glede na majhen učinek stroškov AN na kmete ni verjetno, da bi kakršno koli povečanje teh stroškov zanje imelo znatne škodljive posledice. Dejstvo, da uporabniki ali združenja uporabnikov niso predložili nobenih informacij, ki bi nasprotovale zgornjim ugotovitvam v okviru sedanje preiskave v zvezi s pregledom, potrjuje, da: (i) predstavlja AN zelo majhen del celotnih proizvodnih stroškov za kmete; (ii) trenutno veljavni ukrepi niso znatno negativno vplivali na njihov gospodarski položaj; in (iii) nadaljevanje ukrepov ne bi negativno vplivalo na finančni interes kmetov. |
| --- | --- |

(103)

Uporabniki AN so kmetje v Skupnosti. V prvotni preiskavi je bilo ugotovljeno, da glede na majhen učinek stroškov AN na kmete ni verjetno, da bi kakršno koli povečanje teh stroškov zanje imelo znatne škodljive posledice. Dejstvo, da uporabniki ali združenja uporabnikov niso predložili nobenih informacij, ki bi nasprotovale zgornjim ugotovitvam v okviru sedanje preiskave v zvezi s pregledom, potrjuje, da: (i) predstavlja AN zelo majhen del celotnih proizvodnih stroškov za kmete; (ii) trenutno veljavni ukrepi niso znatno negativno vplivali na njihov gospodarski položaj; in (iii) nadaljevanje ukrepov ne bi negativno vplivalo na finančni interes kmetov.

5.   Sklepna ugotovitev o interesu Skupnosti

| (104) | Glede na zgoraj navedeno se sklene, da ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi obstoječih protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(104)

Glede na zgoraj navedeno se sklene, da ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi obstoječih protidampinških ukrepov.

H.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (105) | Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bil predviden predlog za razveljavitev obstoječih ukrepov. Po tem razkritju jim je bil odobren tudi rok za predložitev stališč. |
| --- | --- |

(105)

Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bil predviden predlog za razveljavitev obstoječih ukrepov. Po tem razkritju jim je bil odobren tudi rok za predložitev stališč.

| (106) | Kakor je določeno v členu 11(2) osnovne uredbe, je treba zato protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz AN s poreklom iz Ukrajine, ohraniti. Opozoriti je treba, da ti ukrepi vključujejo posebne dajatve. |
| --- | --- |

(106)

Kakor je določeno v členu 11(2) osnovne uredbe, je treba zato protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz AN s poreklom iz Ukrajine, ohraniti. Opozoriti je treba, da ti ukrepi vključujejo posebne dajatve.

| (107) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 45, so se ukrajinske uvozne cene zemeljskega plina po OPP znatno zvišale in se bodo v prihodnjih letih najverjetneje približale mednarodnim cenam. Kot je navedeno v uvodni izjavi 32, so ugotovitve v zvezi z dampingom temeljile na normalni vrednosti, določeni na podlagi podatkov proizvajalca iz tretje države s tržnim gospodarstvom. Po vložitvi zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepov je bil Ukrajini odobren status tržnega gospodarstva. Zato in glede na dejstvo, da je zemeljski plin glavni del stroška pri proizvodnji AN, je možno, da bi se v primeru poznejše ponovne proučitve dampinga na podlagi podatkov ukrajinskih proizvajalcev izvoznikov o uvozu ugotovitve razlikovale od obstoječih. Podobno velja tudi za morebitne škodljive učinke tega ponovno proučenega dampinga, ker bi povečanje stroškov proizvodnje zaradi razvoja domačih cen plina vplivalo tudi na izvozne cene. Zato se zdi primerno omejiti ukrepe na dve leti brez poseganja v druge določbe člena 11 osnovne uredbe – |
| --- | --- |

(107)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 45, so se ukrajinske uvozne cene zemeljskega plina po OPP znatno zvišale in se bodo v prihodnjih letih najverjetneje približale mednarodnim cenam. Kot je navedeno v uvodni izjavi 32, so ugotovitve v zvezi z dampingom temeljile na normalni vrednosti, določeni na podlagi podatkov proizvajalca iz tretje države s tržnim gospodarstvom. Po vložitvi zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepov je bil Ukrajini odobren status tržnega gospodarstva. Zato in glede na dejstvo, da je zemeljski plin glavni del stroška pri proizvodnji AN, je možno, da bi se v primeru poznejše ponovne proučitve dampinga na podlagi podatkov ukrajinskih proizvajalcev izvoznikov o uvozu ugotovitve razlikovale od obstoječih. Podobno velja tudi za morebitne škodljive učinke tega ponovno proučenega dampinga, ker bi povečanje stroškov proizvodnje zaradi razvoja domačih cen plina vplivalo tudi na izvozne cene. Zato se zdi primerno omejiti ukrepe na dve leti brez poseganja v druge določbe člena 11 osnovne uredbe –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz trdnih gnojil z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, ki se uvrščajo pod oznake KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 in ex 3105 90 91, s poreklom iz Ukrajine.

2.   Stopnja protidampinške dajatve je določena z zneskom v EUR na tono, kot je prikazano spodaj:

| Poimenovanje izdelka | Oznaka KN | Oznaka TARIC | Znesek dajatve
  (EUR/tono) |
| --- | --- | --- | --- |
| Amonijev nitrat razen v vodnih raztopinah | 3102 30 90 | — | 33,25 |
| Mešanice amonijevega nitrata s kalcijevim karbonatom ali drugimi anorganskimi negnojilnimi snovmi, pri katerih delež dušika presega 28 mas. % | 3102 40 90 | | 33,25 |
| Dvojne soli in mešanice amonijevega sulfata in amonijevega nitrata – trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % | 3102 29 00 | 10 | 33,25 |
| Dvojne soli in mešanice kalcijevega nitrata in amonijevega nitrata – trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % | 3102 60 00 | 10 | 33,25 |
| Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % | 3102 90 00 | 10 | 33,25 |
| Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, brez fosforja in brez kalija | 3105 10 00 | 10 | 33,25 |
| Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in/ali kalija, vrednotenega kot K2O, ki je manjši od 3 mas. % | 3105 10 00 | 20 | 32,25 |
| Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in/ali kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 3 mas. % ali več, vendar manj od 6 mas. % | 3105 10 00 | 30 | 31,25 |
| Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in/ali kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 6 mas. % ali več, vendar manj od 9 mas. % | 3105 10 00 | 40 | 30,26 |
| Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in/ali kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 9 mas. % ali več, vendar manj od 12 mas. % | 3105 10 00 | 50 | 29,26 |
| Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in kalija, vrednotenega kot K2O, ki je manjši od 3 mas. % | 3105 20 10 | 30 | 32,25 |
| Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 3 mas. % ali več, vendar manj od 6 mas. % | 3105 20 10 | 40 | 31,25 |
| Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 6 mas. % ali več, vendar manj od 9 mas. % | 3105 20 10 | 50 | 30,26 |
| Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 9 mas. % ali več, vendar ne presega 12 mas. % | 3105 20 10 | 60 | 29,26 |
| Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki je manjši od 3 mas. % | 3105 51 00 | 10 | 32,25 |
| Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 3 mas. % ali več, vendar manj od 6 mas. % | 3105 51 00 | 20 | 31,25 |
| Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 6 mas. % ali več, vendar manj od 9 mas. % | 3105 51 00 | 30 | 30,26 |
| Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 9 mas. % ali več, vendar ne presega 10,40 mas. % | 3105 51 00 | 40 | 29,79 |
| Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki je manjši od 3 mas. % | 3105 59 00 | 10 | 32,25 |
| Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 3 mas. % ali več, vendar manj od 6 mas. % | 3105 59 00 | 20 | 31,25 |
| Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 6 mas. % ali več, vendar manj od 9 mas. % | 3105 59 00 | 30 | 30,26 |
| Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 9 mas. % ali več, vendar ne presega 10,40 mas. % | 3105 59 00 | 40 | 29,79 |
| Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem kalija, vrednotenega kot K2O, ki je manjši od 3 mas. % | 3105 90 91 | 30 | 32,25 |
| Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 3 mas. % ali več, vendar manj od 6 mas. % | 3105 90 91 | 40 | 31,25 |
| Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 6 mas. % ali več, vendar manj od 9 mas. % | 3105 90 91 | 50 | 30,26 |
| Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 9 mas. % ali več, vendar ne presega 12 mas. % | 3105 90 91 | 60 | 29,26 |

Poimenovanje izdelka

Oznaka KN

Oznaka TARIC

Znesek dajatve

(EUR/tono)

Amonijev nitrat razen v vodnih raztopinah

3102 30 90

—

33,25

Mešanice amonijevega nitrata s kalcijevim karbonatom ali drugimi anorganskimi negnojilnimi snovmi, pri katerih delež dušika presega 28 mas. %

3102 40 90

33,25

Dvojne soli in mešanice amonijevega sulfata in amonijevega nitrata – trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %

3102 29 00

10

33,25

Dvojne soli in mešanice kalcijevega nitrata in amonijevega nitrata – trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %

3102 60 00

10

33,25

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %

3102 90 00

10

33,25

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, brez fosforja in brez kalija

3105 10 00

10

33,25

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in/ali kalija, vrednotenega kot K2O, ki je manjši od 3 mas. %

3105 10 00

20

32,25

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in/ali kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 3 mas. % ali več, vendar manj od 6 mas. %

3105 10 00

30

31,25

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in/ali kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 6 mas. % ali več, vendar manj od 9 mas. %

3105 10 00

40

30,26

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in/ali kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 9 mas. % ali več, vendar manj od 12 mas. %

3105 10 00

50

29,26

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in kalija, vrednotenega kot K2O, ki je manjši od 3 mas. %

3105 20 10

30

32,25

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 3 mas. % ali več, vendar manj od 6 mas. %

3105 20 10

40

31,25

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 6 mas. % ali več, vendar manj od 9 mas. %

3105 20 10

50

30,26

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 9 mas. % ali več, vendar ne presega 12 mas. %

3105 20 10

60

29,26

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki je manjši od 3 mas. %

3105 51 00

10

32,25

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 3 mas. % ali več, vendar manj od 6 mas. %

3105 51 00

20

31,25

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 6 mas. % ali več, vendar manj od 9 mas. %

3105 51 00

30

30,26

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 9 mas. % ali več, vendar ne presega 10,40 mas. %

3105 51 00

40

29,79

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki je manjši od 3 mas. %

3105 59 00

10

32,25

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 3 mas. % ali več, vendar manj od 6 mas. %

3105 59 00

20

31,25

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 6 mas. % ali več, vendar manj od 9 mas. %

3105 59 00

30

30,26

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 9 mas. % ali več, vendar ne presega 10,40 mas. %

3105 59 00

40

29,79

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem kalija, vrednotenega kot K2O, ki je manjši od 3 mas. %

3105 90 91

30

32,25

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 3 mas. % ali več, vendar manj od 6 mas. %

3105 90 91

40

31,25

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 6 mas. % ali več, vendar manj od 9 mas. %

3105 90 91

50

30,26

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 9 mas. % ali več, vendar ne presega 12 mas. %

3105 90 91

60

29,26

3.   V primerih, ko se blago uniči še pred vstopom v prost promet in se zato cena, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje, pri določanju carinske vrednosti porazdeli skladno s členom 145 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 (19), se znesek protidampinške dajatve, izračunan na podlagi zgoraj določenega zneska, zmanjša za odstotek, ki ustreza porazdelitvi cene, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne carinske določbe.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Velja dve leti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 19. aprila 2007

Za Svet

Predsednica

B. ZYPRIES

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL L 23, 25.1.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 945/2005 (UL L 160, 23.6.2005, str. 1).

2

(3)  UL L 182, 19.5.2004, str. 28.

3

(4)  UL L 183, 20.5.2004, str. 13.

4

(5)  UL C 110, 5.5.2005, str. 15.

5

(6)  UL C 18, 25.1.2006, str. 2.

6

(7)  Uredba (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17), člen 2.

7

(8)  Razen proizvodnja AN, ki ga vertikalno integrirani proizvajalci nadalje predelajo.

8

(9)  Vir: Spletna statistika IFADATA, Mednarodno združenje proizvajalcev umetnih gnojil.

9

(10)  Terra Industries, letno poročilo 2005 – iz 10-K, stran 6.

10

(11)  Nymex Gas Futures, po navedbah Heren EGM.

11

(12)  Posli v avgustu, zabeleženi 30. junija 2005, Nymex Gas Futures, Heren EGM.

12

(13)  Posli v oktobru, zabeleženi 29. septembra 2005, Nymex Gas Futures, Heren EGM.

13

(14)  Statistika o izvozu Ukrajine, 2005 in prvo polletje 2006.

14

(15)  UL L 102, 18.4.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 945/2005.

15

(16)  Cena na enoto temelji na carinski vrednosti izdelka na ukrajinski meji. Po podatkih Eurostata se za to vrednost lahko šteje, da je primerljiva z vrednostjo uvoza s poreklom iz Ukrajine v Skupnost.

16

(17)  Vir: „Global fertilisers and raw materials supply and supply/demand balances: 2005-2009“, A05/71b, junij 2005, Mednarodno združenje proizvajalcev umetnih gnojil „IFA“.

17

(18)  UL L 187, 26.7.2000, str. 12.

18

(19)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1.

19

---

| 24.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 106/20 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 106/20

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 443/2007

z dne 23. aprila 2007

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 24. aprila 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. aprila 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 23. aprila 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 65,3 |
| TN | 139,0 |
| TR | 136,5 |
| ZZ | 113,6 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| MA | 46,9 |
| TR | 138,4 |
| ZZ | 119,0 |
| 0709 90 70 | MA | 35,8 |
| TR | 114,1 |
| ZZ | 75,0 |
| 0709 90 80 | EG | 242,2 |
| ZZ | 242,2 |
| 0805 10 20 | CU | 40,0 |
| EG | 41,3 |
| IL | 68,4 |
| MA | 45,6 |
| TN | 52,2 |
| ZZ | 49,5 |
| 0805 50 10 | AR | 37,2 |
| IL | 54,7 |
| TR | 42,8 |
| ZZ | 44,9 |
| 0808 10 80 | AR | 82,2 |
| BR | 79,3 |
| CA | 105,7 |
| CL | 86,1 |
| CN | 84,0 |
| NZ | 127,3 |
| US | 128,3 |
| UY | 48,2 |
| ZA | 94,7 |
| ZZ | 92,9 |
| 0808 20 50 | AR | 75,9 |
| CL | 80,0 |
| CN | 36,6 |
| ZA | 85,5 |
| ZZ | 69,5 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

65,3

TN

139,0

TR

136,5

ZZ

113,6

0707 00 05

JO

171,8

MA

46,9

TR

138,4

ZZ

119,0

0709 90 70

MA

35,8

TR

114,1

ZZ

75,0

0709 90 80

EG

242,2

ZZ

242,2

0805 10 20

CU

40,0

EG

41,3

IL

68,4

MA

45,6

TN

52,2

ZZ

49,5

0805 50 10

AR

37,2

IL

54,7

TR

42,8

ZZ

44,9

0808 10 80

AR

82,2

BR

79,3

CA

105,7

CL

86,1

CN

84,0

NZ

127,3

US

128,3

UY

48,2

ZA

94,7

ZZ

92,9

0808 20 50

AR

75,9

CL

80,0

CN

36,6

ZA

85,5

ZZ

69,5

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 24.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 106/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 106/22

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 444/2007

z dne 23. aprila 2007

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 41/2007 glede omejitve ribolova za stalež sleda v conah ICES I in II

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 41/2007 z dne 21. decembra 2006 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2007 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (1), in zlasti Priloge IB k Uredbi,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 41/2007 določa ribolovne možnosti za leto 2007 in s tem povezane pogoje za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 41/2007 določa ribolovne možnosti za leto 2007 in s tem povezane pogoje za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova.

| (2) | V skladu s posvetovanji med Skupnostjo, Ferskimi otoki, Islandijo, Norveško in Rusko federacijo z dne 18. januarja 2007 je bil dosežen sporazum o ribolovnih možnostih atlantsko-skandskega (norveška spomladanska drstitev) staleža sleda v severovzhodnem Atlantiku. Skupna omejitev ribolova za leto 2007 je določena na ravni 1 280 000 ton v popolni skladnosti z znanstvenim mnenjem Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES). Navedeni sporazum je treba prenesti v zakonodajo Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s posvetovanji med Skupnostjo, Ferskimi otoki, Islandijo, Norveško in Rusko federacijo z dne 18. januarja 2007 je bil dosežen sporazum o ribolovnih možnostih atlantsko-skandskega (norveška spomladanska drstitev) staleža sleda v severovzhodnem Atlantiku. Skupna omejitev ribolova za leto 2007 je določena na ravni 1 280 000 ton v popolni skladnosti z znanstvenim mnenjem Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES). Navedeni sporazum je treba prenesti v zakonodajo Skupnosti.

| (3) | Uredbo (ES) št. 41/2007 je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 41/2007 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga IB k Uredbi (ES) št. 41/2007 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. aprila 2007

Za Komisijo

Joe BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 15, 20.1.2007, str. 1.

1

---

PRILOGA

V Prilogi IB k Uredbi (ES) št. 41/2007 se vpis v zvezi z vrsto sled v vodah ES in mednarodnih vodah con ICES I in II nadomesti z:

| „Vrsta | : | Sled

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

„Vrsta

:

Sled

Clupea harengus

| Cona | : | Vode ES in mednarodne vode con I in II HER/1/2. |
| --- | --- | --- |

Cona

:

Vode ES in mednarodne vode con I in II HER/1/2.

Belgija

30

Danska

28 550

Nemčija

5 000

Španija

94

Francija

1 232

Irska

7 391

Nizozemska

10 217

Poljska

1 445

Portugalska

94

Finska

442

Švedska

10 580

Združeno kraljestvo

18 253

ES

83 328

Norveška

74 995 (1)

TAC

1 280 000

Analitski TAC

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Uporablja se člen 5(2) Uredbe (ES) št. 847/96.

V mejah omenjenih kvot se v navedenih območjih ne sme uloviti več od naslednjih količin:

| | Norveške vode severno od 62 °N in ribolovno območje okrog Jan Mayena (HER/*2AJMN) |
| --- | --- |
| Belgija | 30 () |
| Danska | 28 550 () |
| Nemčija | 5 000 () |
| Španija | 94 () |
| Francija | 1 232 () |
| Irska | 7 391 () |
| Nizozemska | 10 217 () |
| Poljska | 1 445 () |
| Portugalska | 94 () |
| Finska | 442 () |
| Švedska | 10 580 () |
| Združeno kraljestvo | 18 253 () |
| ()  Kadar vsota ulova vseh držav članic doseže 74 995 ton, se ne dovoli nadaljnjega ulova.“ |

Norveške vode severno od 62 °N in ribolovno območje okrog Jan Mayena (HER/*2AJMN)

Belgija

30 ()

Danska

28 550 ()

Nemčija

5 000 ()

Španija

94 ()

Francija

1 232 ()

Irska

7 391 ()

Nizozemska

10 217 ()

Poljska

1 445 ()

Portugalska

94 ()

Finska

442 ()

Švedska

10 580 ()

Združeno kraljestvo

18 253 ()

()  Kadar vsota ulova vseh držav članic doseže 74 995 ton, se ne dovoli nadaljnjega ulova.“

---

(1)  Ulov v okviru te kvote je treba odšteti od norveškega deleža TAC (kvota za dostop). V okviru te kvote se lahko lovi v vodah ES severno od 62 °N.

1

Posebni pogoji:

V mejah omenjenih kvot se v navedenih območjih ne sme uloviti več od naslednjih količin:

| | Norveške vode severno od 62 °N in ribolovno območje okrog Jan Mayena (HER/*2AJMN) |
| --- | --- |
| Belgija | 30 () |
| Danska | 28 550 () |
| Nemčija | 5 000 () |
| Španija | 94 () |
| Francija | 1 232 () |
| Irska | 7 391 () |
| Nizozemska | 10 217 () |
| Poljska | 1 445 () |
| Portugalska | 94 () |
| Finska | 442 () |
| Švedska | 10 580 () |
| Združeno kraljestvo | 18 253 () |
| ()  Kadar vsota ulova vseh držav članic doseže 74 995 ton, se ne dovoli nadaljnjega ulova.“ |

Norveške vode severno od 62 °N in ribolovno območje okrog Jan Mayena (HER/*2AJMN)

Belgija

30 ()

Danska

28 550 ()

Nemčija

5 000 ()

Španija

94 ()

Francija

1 232 ()

Irska

7 391 ()

Nizozemska

10 217 ()

Poljska

1 445 ()

Portugalska

94 ()

Finska

442 ()

Švedska

10 580 ()

Združeno kraljestvo

18 253 ()

()  Kadar vsota ulova vseh držav članic doseže 74 995 ton, se ne dovoli nadaljnjega ulova.“

(2)  Kadar vsota ulova vseh držav članic doseže 74 995 ton, se ne dovoli nadaljnjega ulova.“

---

| 24.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 106/24 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 106/24

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 445/2007

z dne 23. aprila 2007

o nekaterih podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2991/94 o določitvi standardov za mazave maščobe in Uredbe Sveta (EGS) št. 1898/87 o zaščiti poimenovanj, uporabljenih pri trženju mleka in mlečnih proizvodov

(Kodificirana različica)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2991/94 z dne 5. decembra 1994 o določitvi standardov za mazave maščobe (1) in zlasti člena 8 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1898/87 z dne 2. julija 1987 o zaščiti poimenovanj, uporabljenih pri trženju mleka in mlečnih proizvodov (2), in zlasti člena 4(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 577/97 z dne 1. aprila 1997 o nekaterih podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2991/94 o določitvi standardov za mazave maščobe in Uredbe Sveta (EGS) št. 1898/87 o zaščiti poimenovanj, uporabljenih pri trženju mleka in mlečnih proizvodov (3), je bila večkrat (4) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno uredbo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 577/97 z dne 1. aprila 1997 o nekaterih podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2991/94 o določitvi standardov za mazave maščobe in Uredbe Sveta (EGS) št. 1898/87 o zaščiti poimenovanj, uporabljenih pri trženju mleka in mlečnih proizvodov (3), je bila večkrat (4) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno uredbo kodificirati.

| (2) | Uredba (ES) št. 2991/94 določa, da morajo biti poimenovanja za prodajo proizvodov iz člena 1 te uredbe taka, kot so navedena v Prilogi k tej uredbi. To pravilo ima izjeme. Pravilo se ne uporablja zlasti za oznake, kjer je točna narava proizvoda jasno razvidna iz tradicionalne uporabe in/ali kjer se oznaka jasno uporablja za opis značilne kakovosti proizvoda. Za uporabo te določbe je treba določiti nekatera podrobna pravila. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 2991/94 določa, da morajo biti poimenovanja za prodajo proizvodov iz člena 1 te uredbe taka, kot so navedena v Prilogi k tej uredbi. To pravilo ima izjeme. Pravilo se ne uporablja zlasti za oznake, kjer je točna narava proizvoda jasno razvidna iz tradicionalne uporabe in/ali kjer se oznaka jasno uporablja za opis značilne kakovosti proizvoda. Za uporabo te določbe je treba določiti nekatera podrobna pravila.

| (3) | Upoštevati je treba člen 1(3) Uredbe (ES) št. 2991/94, ki predpisuje, da se mora ta uredba uporabljati brez vpliva zlasti na Uredbo (EGS) št. 1898/87. Ti dve uredbi imata v glavnem isti namen izogniti se kakršnemu koli napačnemu potrošnikovemu razumevanju glede prave narave zadevnih proizvodov. Za zagotovitev doslednosti zakonodaje Skupnosti je treba določiti podrobna pravila za uporabo uredb (ES) št. 2991/94 in (EGS) št. 1898/87 o uporabi oznake „maslo“ v enem samem besedilu. |
| --- | --- |

(3)

Upoštevati je treba člen 1(3) Uredbe (ES) št. 2991/94, ki predpisuje, da se mora ta uredba uporabljati brez vpliva zlasti na Uredbo (EGS) št. 1898/87. Ti dve uredbi imata v glavnem isti namen izogniti se kakršnemu koli napačnemu potrošnikovemu razumevanju glede prave narave zadevnih proizvodov. Za zagotovitev doslednosti zakonodaje Skupnosti je treba določiti podrobna pravila za uporabo uredb (ES) št. 2991/94 in (EGS) št. 1898/87 o uporabi oznake „maslo“ v enem samem besedilu.

| (4) | Za jasno opredelitev obsega odstopanj iz Uredbe (ES) št. 2991/94 je treba sestaviti izčrpen seznam zadevnih oznak skupaj s poimenovanjem proizvodov, na katere se nanašajo. |
| --- | --- |

(4)

Za jasno opredelitev obsega odstopanj iz Uredbe (ES) št. 2991/94 je treba sestaviti izčrpen seznam zadevnih oznak skupaj s poimenovanjem proizvodov, na katere se nanašajo.

| (5) | Prvo merilo odstopanja, predvideno v prvi alinei tretjega pododstavka člena 2(2) Uredbe (ES) št. 2991/94 se nanaša na tradicionalno poimenovanje. Lahko se šteje, da je tradicionalen značaj dokazan, kadar se oznaka uporablja za obdobje pred 9. aprilom 1997, ki je vsaj enako času, ki se ga ponavadi pripiše človeški generaciji. Odstopanje mora biti omejeno na tiste proizvode, za katere se je oznaka dejansko uporabljala, tako da tak tradicionalen značaj ni izgubljen. |
| --- | --- |

(5)

Prvo merilo odstopanja, predvideno v prvi alinei tretjega pododstavka člena 2(2) Uredbe (ES) št. 2991/94 se nanaša na tradicionalno poimenovanje. Lahko se šteje, da je tradicionalen značaj dokazan, kadar se oznaka uporablja za obdobje pred 9. aprilom 1997, ki je vsaj enako času, ki se ga ponavadi pripiše človeški generaciji. Odstopanje mora biti omejeno na tiste proizvode, za katere se je oznaka dejansko uporabljala, tako da tak tradicionalen značaj ni izgubljen.

| (6) | Drugo merilo tega odstopanja se nanaša na uporabo oznak v Prilogi k Uredbi (ES) št. 2991/94 za opis posebnosti trženih proizvodov. V tem primeru se izjema nanaša logično na proizvode, ki niso navedeni kot taki v Prilogi. |
| --- | --- |

(6)

Drugo merilo tega odstopanja se nanaša na uporabo oznak v Prilogi k Uredbi (ES) št. 2991/94 za opis posebnosti trženih proizvodov. V tem primeru se izjema nanaša logično na proizvode, ki niso navedeni kot taki v Prilogi.

| (7) | To odstopanje bi moralo biti omejeno le na proizvode, ki se tržijo na dan 9. aprila 1997. Države članice so pred tem datumom poslale Komisiji seznam proizvodov, za katere velja, da izpolnjujejo merila za to odstopanje na njihovem ozemlju. |
| --- | --- |

(7)

To odstopanje bi moralo biti omejeno le na proizvode, ki se tržijo na dan 9. aprila 1997. Države članice so pred tem datumom poslale Komisiji seznam proizvodov, za katere velja, da izpolnjujejo merila za to odstopanje na njihovem ozemlju.

| (8) | Odločba Komisije 88/566/EGS z dne 28. oktobra 1988 o seznamu proizvodov iz drugega pododstavka člena 3(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 1898/87 (5) že vsebuje izjeme v zvezi z oznako „maslo“ in le-te je treba upoštevati. |
| --- | --- |

(8)

Odločba Komisije 88/566/EGS z dne 28. oktobra 1988 o seznamu proizvodov iz drugega pododstavka člena 3(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 1898/87 (5) že vsebuje izjeme v zvezi z oznako „maslo“ in le-te je treba upoštevati.

| (9) | V seznamu Skupnosti, predvidenem z Uredbo (ES) št. 2991/94, je treba navesti oznake zadevnih proizvodov le v jeziku Skupnosti, v katerem se te oznake smejo uporabljati. |
| --- | --- |

(9)

V seznamu Skupnosti, predvidenem z Uredbo (ES) št. 2991/94, je treba navesti oznake zadevnih proizvodov le v jeziku Skupnosti, v katerem se te oznake smejo uporabljati.

| (10) | Oznake na etiketah živil, ki vsebujejo proizvode, opredeljene v Prilogi k Uredbi (ES) št. 2991/94, ali zgoščene proizvode, kakor so opredeljeni v drugi alinei tretjega pododstavka člena 2(2) omenjene uredbe, se lahko nanašajo na ustrezne oznake, navedene v tej prilogi, če so v skladu z Direktivo 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil (6). Zato ni treba, da seznam zgoraj navedenih izjem omenja taka živila. |
| --- | --- |

(10)

Oznake na etiketah živil, ki vsebujejo proizvode, opredeljene v Prilogi k Uredbi (ES) št. 2991/94, ali zgoščene proizvode, kakor so opredeljeni v drugi alinei tretjega pododstavka člena 2(2) omenjene uredbe, se lahko nanašajo na ustrezne oznake, navedene v tej prilogi, če so v skladu z Direktivo 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil (6). Zato ni treba, da seznam zgoraj navedenih izjem omenja taka živila.

| (11) | Vsakršna obvezna navedba točne vsebnosti maščob brez dovoljenega odstopanja bi pomenila večje praktične težave zaradi sedanjih tehničnih razmer. Zato je treba določiti nekatera posebna pravila v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(11)

Vsakršna obvezna navedba točne vsebnosti maščob brez dovoljenega odstopanja bi pomenila večje praktične težave zaradi sedanjih tehničnih razmer. Zato je treba določiti nekatera posebna pravila v zvezi s tem.

| (12) | Uredbi (ES) št. 2991/94 in (EGS) št. 1898/87 zajemata sestavljene proizvode, katerih bistveni del je maslo, zato je treba te proizvode obravnavati dosledno, pri tem pa upoštevati pristop, uporabljen v členu 2(3) Uredbe (EGS) št. 1898/87. Področje uporabe zgoraj navedenega člena je treba jasneje opredeliti glede na sestavljene proizvode, katerih bistveni del je maslo, pri čemer se določi objektivno merilo za določanje, ali je bistveni del sestavljenih proizvodov dejansko maslo in ali je zato oznaka „maslo“ upravičena. Zdi se, da je najustreznejše merilo najmanjša vsebnost mlečne maščobe 75 % v končnem proizvodu. |
| --- | --- |

(12)

Uredbi (ES) št. 2991/94 in (EGS) št. 1898/87 zajemata sestavljene proizvode, katerih bistveni del je maslo, zato je treba te proizvode obravnavati dosledno, pri tem pa upoštevati pristop, uporabljen v členu 2(3) Uredbe (EGS) št. 1898/87. Področje uporabe zgoraj navedenega člena je treba jasneje opredeliti glede na sestavljene proizvode, katerih bistveni del je maslo, pri čemer se določi objektivno merilo za določanje, ali je bistveni del sestavljenih proizvodov dejansko maslo in ali je zato oznaka „maslo“ upravičena. Zdi se, da je najustreznejše merilo najmanjša vsebnost mlečne maščobe 75 % v končnem proizvodu.

| (13) | Drugi pododstavek člena 2(2) Uredbe (ES) št. 2991/94 določa, da je treba poimenovanja za prodajo proizvodov, navedena v tej prilogi k Uredbi, prihraniti za proizvode, ki ustrezajo merilom, navedenim v omenjeni prilogi, zato se blagovne znamke, ki uporabljajo te oznake, lahko še naprej uporabljajo izključno za proizvode, ki ustrezajo tem merilom. |
| --- | --- |

(13)

Drugi pododstavek člena 2(2) Uredbe (ES) št. 2991/94 določa, da je treba poimenovanja za prodajo proizvodov, navedena v tej prilogi k Uredbi, prihraniti za proizvode, ki ustrezajo merilom, navedenim v omenjeni prilogi, zato se blagovne znamke, ki uporabljajo te oznake, lahko še naprej uporabljajo izključno za proizvode, ki ustrezajo tem merilom.

| (14) | Dejanske razmere na trgu bodo pokazale, ali je ustrezno ali ne, da se pozneje določijo ukrepi v zvezi s sestavljenimi proizvodi, katerih glavna sestavina je margarina ali sestavljene maščobe. |
| --- | --- |

(14)

Dejanske razmere na trgu bodo pokazale, ali je ustrezno ali ne, da se pozneje določijo ukrepi v zvezi s sestavljenimi proizvodi, katerih glavna sestavina je margarina ali sestavljene maščobe.

| (15) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem zadevnih upravljalnih odborov – |
| --- | --- |

(15)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem zadevnih upravljalnih odborov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Seznam proizvodov, zajetih v odstopanju, predvidenem v prvi alinei tretjega pododstavka člena 2(2) Uredbe (ES) št. 2991/94, je tak, kot je prikazan v Prilogi I k tej uredbi.

2.   Ta uredba ne vpliva na oznake, navedene v Prilogi k Odločbi 88/566/EGS, ki vsebujejo besedo „maslo“ v enem od jezikov Skupnosti.

Člen 2

1.   Navedba o vsebnosti maščobe, kakor je predvidena v členu 3(1)(b) Uredbe (ES) št. 2991/94, je v skladu z naslednjimi pravili:

| (a) | povprečna vsebnost maščobe se označi brez uporabe decimalnih mest; |
| --- | --- |

(a)

povprečna vsebnost maščobe se označi brez uporabe decimalnih mest;

| (b) | povprečna vsebnost maščobe se ne sme razlikovati za več kot eno odstotno točko od navedenega odstotka. Posamezni vzorci se ne smejo razlikovati za več kot dve odstotni točki od navedenega odstotka; |
| --- | --- |

(b)

povprečna vsebnost maščobe se ne sme razlikovati za več kot eno odstotno točko od navedenega odstotka. Posamezni vzorci se ne smejo razlikovati za več kot dve odstotni točki od navedenega odstotka;

| (c) | v vseh primerih mora povprečna vsebnost maščobe ustrezati mejnim vrednostim, določenim v Prilogi k Uredbi (ES) št. 2991/94. |
| --- | --- |

(c)

v vseh primerih mora povprečna vsebnost maščobe ustrezati mejnim vrednostim, določenim v Prilogi k Uredbi (ES) št. 2991/94.

2.   Ne glede na odstavek 1 navedena vsebnost maščobe v zvezi s proizvodi iz delov A(1), B(1) in C(1) Priloge k Uredbi (ES) št. 2991/94 ustreza najmanjši vsebnosti maščobe proizvoda.

3.   Postopek, ki se uporablja za preverjanje usklajenosti z odstavkom 1, je takšen, kakor je določen v Prilogi II.

Člen 3

1.   Oznaka „maslo“ se lahko uporablja za sestavljene izdelke, katerih sestavni del v smislu člena 2(3) Uredbe (EGS) št. 1898/87 je maslo, če končni proizvod vsebuje vsaj 75 % mlečne maščobe in je bil izdelan izključno iz masla v smislu dela A(1) Priloge k Uredbi (ES) št. 2991/94 in drugih dodanih sestavin, omenjenih v opisu.

2.   Oznaka „maslo“ se lahko uporablja za sestavljene izdelke, ki vsebujejo manj kot 75 %, a vsaj 62 % maščobe, če so izpolnjene druge zahteve, opredeljene v odstavku 1, in če oznaka proizvoda vključuje izraz „pripravljeno z maslom“.

3.   Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 se oznaka „maslo“ lahko uporabi skupaj z besedo ali besedami za oznako proizvodov, navedenih v Prilogi III, ki vsebujejo vsaj 34 % mlečne maščobe.

4.   Pri uporabi oznake „maslo“ v smislu odstavkov 1, 2 in 3 velja zahteva, da mora biti pri etiketiranju in predstavitvi proizvodov navedena vsebnost mlečne maščobe, če druge dodane sestavine vsebujejo maščobo, pa še skupna vsebnost maščobe.

5.   Izraz „pripravljeno z maslom“ v odstavku 2 in navedbe v odstavku 4 morajo biti na očitnem mestu, lahko vidne in jasno čitljive.

Člen 4

Uredba (ES) št. 577/97 se razveljavi.

Sklici na razveljavljeno uredbo se upoštevajo kot sklici na to uredbo in se berejo v skladu s primerjalno tabelo v Prilogi V.

Člen 5

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. aprila 2007

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 316, 9.12.1994, str. 2.

1

(2)  UL L 182, 3.7.1987, str. 36. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 1994.

2

(3)  UL L 87, 2.4.1997, str. 3. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 568/1999 (UL L 70, 17.3.1999, str. 11).

3

(4)  Glej Prilogo IV.

4

(5)  UL L 310, 16.11.1988, str. 32. Odločba, kakor je bila spremenjena z Odločbo 98/144/ES (UL L 42, 14.2.1998, str. 61).

5

(6)  UL L 109, 6.5.2000, str. 29. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2006/142/ES (UL L 368, 23.12.2006, str. 110).

6

---

PRILOGA I

| I. | (španščina) | „Mantequilla de Soria“ ali „Mantequilla de Soria dulce“, „Mantequila de Soria azucarada“: za sladkani aromatizirani mlečni proizvod z minimalno vsebnostjo mlečne maščobe 39 % |
| --- | --- | --- |
| II. | (danščina) |
| III. | (nemščina) | — | „Butterkäse“: za mlečni sir iz kravjega mleka, polmehak, masten in z minimalno vsebnostjo mlečne maščobe v suhi snovi 45 % |

I.

(španščina)

„Mantequilla de Soria“ ali „Mantequilla de Soria dulce“, „Mantequila de Soria azucarada“: za sladkani aromatizirani mlečni proizvod z minimalno vsebnostjo mlečne maščobe 39 %

II.

(danščina)

III.

(nemščina)

—

„Butterkäse“: za mlečni sir iz kravjega mleka, polmehak, masten in z minimalno vsebnostjo mlečne maščobe v suhi snovi 45 %

| — | „Kräuterbutter“: za pripravek na osnovi masla z zelišči in minimalno vsebnostjo mlečne maščobe 62 % |
| --- | --- |

—

„Kräuterbutter“: za pripravek na osnovi masla z zelišči in minimalno vsebnostjo mlečne maščobe 62 %

| — | „Milchmargarine“ za margarino, ki vsebuje vsaj 5 % polnomastnega mleka, posnetega mleka ali drugih ustreznih mlečnih proizvodov |
| --- | --- |

—

„Milchmargarine“ za margarino, ki vsebuje vsaj 5 % polnomastnega mleka, posnetega mleka ali drugih ustreznih mlečnih proizvodov

IV.

(grščina)

V.

(angleščina)

| — | „Brandy butter“, „Sherry butter“ ali „Rum butter“: za proizvod, ki je sladkan in vsebuje alkohol, z najmanjšo vsebnostjo mlečne maščobe 20 % |
| --- | --- |

—

„Brandy butter“, „Sherry butter“ ali „Rum butter“: za proizvod, ki je sladkan in vsebuje alkohol, z najmanjšo vsebnostjo mlečne maščobe 20 %

| — | „Buttercream“ za sladkan proizvod z najmanjšo vsebnostjo mlečne maščobe 22,5 % |
| --- | --- |

—

„Buttercream“ za sladkan proizvod z najmanjšo vsebnostjo mlečne maščobe 22,5 %

VI.

(francoščina)

„Beurre d'anchois, de crevettes, de langouste, de homard, de crabe, de langoustine, de saumon, de saumon fumé, de coquile Saint-Jacques, de sardine“: za proizvode, ki vsebujejo morsko hrano in imajo najmanjšo vsebnost mlečne maščobe 10 %

VII.

(italijanščina)

VIII.

(nizozemščina)

IX.

(portugalščina)

X.

(finščina)

„Munavoi“: za proizvod, ki vsebuje jajca in najmanjšo vsebnost mlečne maščobe 35 %

XI.

(švedščina)

| — | „flytande margarin“: za proizvod, ki je tekoč, ki vsebuje vsaj 80 % rastlinskih maščob, kot je margarina, vendar je njegova sestava taka, da ni za mazanje |
| --- | --- |

—

„flytande margarin“: za proizvod, ki je tekoč, ki vsebuje vsaj 80 % rastlinskih maščob, kot je margarina, vendar je njegova sestava taka, da ni za mazanje

| — | „messmör“: za mlečni proizvod na osnovi sirotke, sladkan ali nesladkan, z minimalno vsebnostjo mlečne maščobe 2 % |
| --- | --- |

—

„messmör“: za mlečni proizvod na osnovi sirotke, sladkan ali nesladkan, z minimalno vsebnostjo mlečne maščobe 2 %

| — | „vitlökssmör“, „persiljesmör“ ali „pepparrotssmör“: za proizvod, ki vsebuje živila z aromatičnim učinkom in najmanjšo vsebnostjo mlečne maščobe 66 % |
| --- | --- |

—

„vitlökssmör“, „persiljesmör“ ali „pepparrotssmör“: za proizvod, ki vsebuje živila z aromatičnim učinkom in najmanjšo vsebnostjo mlečne maščobe 66 %

---

PRILOGA II

Preverjanje navedene vsebnosti maščobe pri mazavih maščobah

Iz serije, ki jo je treba pregledati in analizirati, se naključno vzame pet vzorcev. Uporabita se naslednja dva postopka:

| A. | Aritmetična sredina petih dobljenih rezultatov se primerja z navedeno vsebnostjo maščobe. Za prijavljeno vsebnost maščobe velja, da je ustrezna, če se aritmetična sredina vsebnosti ne razlikuje za več kot eno odstotno točko od navedene vsebnosti maščobe. |
| --- | --- |

A.

Aritmetična sredina petih dobljenih rezultatov se primerja z navedeno vsebnostjo maščobe. Za prijavljeno vsebnost maščobe velja, da je ustrezna, če se aritmetična sredina vsebnosti ne razlikuje za več kot eno odstotno točko od navedene vsebnosti maščobe.

| B. | Pet posameznih rezultatov se primerja z dovoljenim odstopanjem (± dve odstotni točki navedene vsebnosti maščobe), prikazanim v členu 2(1)(b). Če je razlika med največjo in najmanjšo vrednostjo petih posameznih rezultatov manjša ali enaka štirim odstotnim točkam, velja, da so zahteve iz člena 2(1)(b) izpolnjene. |
| --- | --- |

B.

Pet posameznih rezultatov se primerja z dovoljenim odstopanjem (± dve odstotni točki navedene vsebnosti maščobe), prikazanim v členu 2(1)(b). Če je razlika med največjo in najmanjšo vrednostjo petih posameznih rezultatov manjša ali enaka štirim odstotnim točkam, velja, da so zahteve iz člena 2(1)(b) izpolnjene.

Kadar se ugotovi usklajenost s pogoji, določenimi pod A in B, za pregledano serijo velja, da izpolnjuje zahteve iz člena 2(1)(b), tudi če je ena od petih vrednosti zunaj meje dovoljenega odstopanja ± dveh odstotnih točk.

---

PRILOGA III

Proizvodi, navedeni v členu 3(3)

| Vrsta proizvoda | Sestava proizvoda | Minimalna vsebnost mlečne maščobe |
| --- | --- | --- |
| Alkoholno maslo (maslo, ki vsebuje alkoholne pijače) | Maslo, alkoholna pijača, sladkor | 34 % |

Vrsta proizvoda

Sestava proizvoda

Minimalna vsebnost mlečne maščobe

Alkoholno maslo (maslo, ki vsebuje alkoholne pijače)

Maslo, alkoholna pijača, sladkor

34 %

---

PRILOGA IV

Razveljavljena uredba z njenimi zaporednimi spremembami

| Uredba Komisije (ES) št. 577/97 | (UL L 87, 2.4.1997, str. 3) |
| --- | --- |
| Uredba Komisije (ES) št. 1278/97 | (UL L 175, 3.7.1997, str. 6) |
| Uredba Komisije (ES) št. 2181/97 | (UL L 299, 4.11.1997, str. 1) |
| Uredba Komisije (ES) št. 623/98 | (UL L 85, 20.3.1998, str. 3) |
| Uredba Komisije (ES) št. 1298/98 | (UL L 180, 24.6.1998, str. 5) |
| Uredba Komisije (ES) št. 2521/98 | (UL L 315, 25.11.1998, str. 12) |
| Uredba Komisije (ES) št. 568/1999 | (UL L 70, 17.3.1999, str. 11) |

Uredba Komisije (ES) št. 577/97

(UL L 87, 2.4.1997, str. 3)

Uredba Komisije (ES) št. 1278/97

(UL L 175, 3.7.1997, str. 6)

Uredba Komisije (ES) št. 2181/97

(UL L 299, 4.11.1997, str. 1)

Uredba Komisije (ES) št. 623/98

(UL L 85, 20.3.1998, str. 3)

Uredba Komisije (ES) št. 1298/98

(UL L 180, 24.6.1998, str. 5)

Uredba Komisije (ES) št. 2521/98

(UL L 315, 25.11.1998, str. 12)

Uredba Komisije (ES) št. 568/1999

(UL L 70, 17.3.1999, str. 11)

---

PRILOGA V

Primerjalna tabela

| Uredba (ES) št. 577/97 | Ta uredba |
| --- | --- |
| Členi 1 do 3 | Členi 1 do 3 |
| Člen 5 | — |
| Člen 5a | — |
| — | Člen 4 |
| Člen 6 | Člen 5 |
| Priloge I do III | Priloge I do III |
| — | Priloga IV |
| — | Priloga V |

Uredba (ES) št. 577/97

Ta uredba

Členi 1 do 3

Členi 1 do 3

Člen 5

—

Člen 5a

—

—

Člen 4

Člen 6

Člen 5

Priloge I do III

Priloge I do III

—

Priloga IV

—

Priloga V

---

| 24.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 106/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 106/30

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 446/2007

z dne 23. aprila 2007

o spremembi Uredbe (ES) št. 2273/2002 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 glede ugotavljanja cen nekaterih govejih živali na reprezentativnih trgih Skupnosti

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso (1) in zlasti člena 41 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 2273/2002 (2) določa predpise o evidentiranju cen na reprezentativnih trgih držav članic za različne kategorije govejih živali. Podrobna pravila o podatkih, ki jih je treba predložiti za ugotavljanje cen za vsako od teh kategorij, so določena v prilogah k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 2273/2002 (2) določa predpise o evidentiranju cen na reprezentativnih trgih držav članic za različne kategorije govejih živali. Podrobna pravila o podatkih, ki jih je treba predložiti za ugotavljanje cen za vsako od teh kategorij, so določena v prilogah k navedeni uredbi.

| (2) | Na zahtevo Irske bi bilo treba prilogi I in II Uredbe (ES) št. 2273/2002 delno revidirati glede na to, kako se je razvilo trženje goveda v tej državi članici, ter pri tem zagotoviti, da ugotavljanje cen še vedno temelji na reprezentativnih trgih. |
| --- | --- |

(2)

Na zahtevo Irske bi bilo treba prilogi I in II Uredbe (ES) št. 2273/2002 delno revidirati glede na to, kako se je razvilo trženje goveda v tej državi članici, ter pri tem zagotoviti, da ugotavljanje cen še vedno temelji na reprezentativnih trgih.

| (3) | Uredbo (ES) št. 2273/2002 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 2273/2002 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za goveje in telečje meso – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za goveje in telečje meso –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 2273/2002 se spremeni:

| 1. | Točka 1 v delu E Priloge I se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Reprezentativni trgi
  najmanj 2 trga“. |
| --- | --- |

1.

Točka 1 v delu E Priloge I se nadomesti z naslednjim:

„1.   Reprezentativni trgi

najmanj 2 trga“.

| 2. | Točka 1 v delu D Priloge II se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Reprezentativni trgi
  najmanj 2 trga“. |
| --- | --- |

2.

Točka 1 v delu D Priloge II se nadomesti z naslednjim:

„1.   Reprezentativni trgi

najmanj 2 trga“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. aprila 2007

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 347, 20.12.2002, str. 15. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2172/2003 (UL L 326, 13.12.2003, str. 8).

2

---

| 24.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 106/31 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 106/31

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 447/2007

z dne 23. aprila 2007

o spremembi Uredbe (ES) št. 1043/2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 glede sistema dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in meril za določanje višine teh nadomestil

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 z dne 6. decembra 1993 o trgovinskih režimih za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov (1) in zlasti prvega pododstavka člena 8(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja (2) je bila razveljavljena, nadomestila pa jo je Uredba Sveta (ES) št. 318/2006 z dne 20. februarja 2006 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja (3). Primerno je spremeniti več določb Uredbe Komisije (ES) št. 1043/2005 (4), ki se še vedno sklicujejo na Uredbo (ES) št. 1260/2001, da bi se upošteval ta razvoj. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja (2) je bila razveljavljena, nadomestila pa jo je Uredba Sveta (ES) št. 318/2006 z dne 20. februarja 2006 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja (3). Primerno je spremeniti več določb Uredbe Komisije (ES) št. 1043/2005 (4), ki se še vedno sklicujejo na Uredbo (ES) št. 1260/2001, da bi se upošteval ta razvoj.

| (2) | Člen 3 Uredbe (ES) št. 1043/2005 določa osnovne proizvode, s katerimi so nekateri kmetijski proizvodi in proizvodi, pridobljeni s predelavo osnovnih proizvodov, izenačeni za namene dodeljevanja izvoznih nadomestil v skladu z navedeno uredbo. |
| --- | --- |

(2)

Člen 3 Uredbe (ES) št. 1043/2005 določa osnovne proizvode, s katerimi so nekateri kmetijski proizvodi in proizvodi, pridobljeni s predelavo osnovnih proizvodov, izenačeni za namene dodeljevanja izvoznih nadomestil v skladu z navedeno uredbo.

| (3) | Proizvodi, ki so enakovredni polnomastnemu mleku v prahu (skupina proizvodov 3), so navedeni v členu 3(4) Uredbe (ES) št. 1043/2005. Vendar pa drugi pododstavek člena 3(4) pristojnemu organu pri dodeljevanju nadomestila dovoljuje, da na zahtevo zadevne stranke proizvode s seznama v navedenem odstavku izenači s kombinacijo posnetega mleka v prahu (skupina proizvodov 2) glede nemaščobnega dela vsebnosti suhe snovi v proizvodu ali z maslom (skupina proizvodov 6) glede vsebnosti mlečnih maščob v proizvodu. |
| --- | --- |

(3)

Proizvodi, ki so enakovredni polnomastnemu mleku v prahu (skupina proizvodov 3), so navedeni v členu 3(4) Uredbe (ES) št. 1043/2005. Vendar pa drugi pododstavek člena 3(4) pristojnemu organu pri dodeljevanju nadomestila dovoljuje, da na zahtevo zadevne stranke proizvode s seznama v navedenem odstavku izenači s kombinacijo posnetega mleka v prahu (skupina proizvodov 2) glede nemaščobnega dela vsebnosti suhe snovi v proizvodu ali z maslom (skupina proizvodov 6) glede vsebnosti mlečnih maščob v proizvodu.

| (4) | Zaradi hitrega upadanja stopenj nadomestila za polnomastno mleko v prahu in posneto mleko v prahu glede na stopnjo nadomestila za maslo, je zelo verjetno, da bodo izvajalci vse pogosteje uporabljali določbe drugega pododstavka člena 3(4), da bi lahko zahtevali nadomestilo v zvezi z elementom mlečnih maščob v proizvodu, ki bi običajno bil enakovreden polnomastnemu mleku v prahu. Zaradi tega obstaja tveganje, da bo za kmetijske proizvode, ki se izvažajo kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I, znesek nadomestila višji kot za takšne proizvode, ki se izvažajo v nepredelani obliki, kar ni v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni organizaciji trga mleka in mlečnih izdelkov (5) ter zlasti z drugim pododstavkom člena 31(1) Uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi hitrega upadanja stopenj nadomestila za polnomastno mleko v prahu in posneto mleko v prahu glede na stopnjo nadomestila za maslo, je zelo verjetno, da bodo izvajalci vse pogosteje uporabljali določbe drugega pododstavka člena 3(4), da bi lahko zahtevali nadomestilo v zvezi z elementom mlečnih maščob v proizvodu, ki bi običajno bil enakovreden polnomastnemu mleku v prahu. Zaradi tega obstaja tveganje, da bo za kmetijske proizvode, ki se izvažajo kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I, znesek nadomestila višji kot za takšne proizvode, ki se izvažajo v nepredelani obliki, kar ni v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni organizaciji trga mleka in mlečnih izdelkov (5) ter zlasti z drugim pododstavkom člena 31(1) Uredbe.

| (5) | Zato je primerno črtati drugi pododstavek člena 3(4) Uredbe (ES) št. 1043/2005, ne da bi to vplivalo na možnost uvedbe podobnega ukrepa, če bo navedeno tveganje prenehalo obstajati. Kljub temu pa so nekatere države članice v primerih, v katerih je v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 61/2007 z dne 25. januarja 2007 o določitvi izvoznih nadomestil za mleko in mlečne izdelke (6) stopnja izvoznih nadomestil zmanjšana na nič, z veljavnostjo od 26. januarja 2007, morda že ocenile, da ni več primerno odobriti novih zahtev izvajalcev za uporabo odstopanja, določenega v drugem pododstavku člena 3(4) Uredbe (ES) št. 1043/2005. Zaradi usklajevanja odgovorov držav članic na zahteve, prejete od 26. januarja 2007, je primerno določiti natančen datum, po katerem države članice ne smejo odobriti novih zahtev za izenačitev v skladu z navedeno določbo. |
| --- | --- |

(5)

Zato je primerno črtati drugi pododstavek člena 3(4) Uredbe (ES) št. 1043/2005, ne da bi to vplivalo na možnost uvedbe podobnega ukrepa, če bo navedeno tveganje prenehalo obstajati. Kljub temu pa so nekatere države članice v primerih, v katerih je v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 61/2007 z dne 25. januarja 2007 o določitvi izvoznih nadomestil za mleko in mlečne izdelke (6) stopnja izvoznih nadomestil zmanjšana na nič, z veljavnostjo od 26. januarja 2007, morda že ocenile, da ni več primerno odobriti novih zahtev izvajalcev za uporabo odstopanja, določenega v drugem pododstavku člena 3(4) Uredbe (ES) št. 1043/2005. Zaradi usklajevanja odgovorov držav članic na zahteve, prejete od 26. januarja 2007, je primerno določiti natančen datum, po katerem države članice ne smejo odobriti novih zahtev za izenačitev v skladu z navedeno določbo.

| (6) | V skladu s členom 43 Uredbe (ES) št. 1043/2005 so zahtevki za izdajo potrdil o nadomestilu, razen za operacije pomoči v hrani, veljavni samo, če je bila položena varščina v višini 25 % zneska, za katerega je vložen zahtevek. Ta varščina je položena zaradi zagotovitve, da imetnik certifikata o nadomestilu vloži zahtevek za nadomestila v višini zneska, za katerega je bil izdan certifikat za blago, izvoženo v obdobju veljavnosti certifikata o nadomestilu. Stopnja zagotovila je bila določena v času, ko je bila količina zahtevkov za certifikate znatno višja od zneska, ki bi lahko bil odobren. Zaradi nenehnega zmanjševanja stopenj nadomestil, plačljivih za kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I, se je količina zahtevkov za certifikate znatno znižala. S tem se je zmanjšalo tveganje, da bi izvajalci vložili zahtevke iz špekulativnih razlogov. Zato je primerno zmanjšati stopnjo varščine. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 43 Uredbe (ES) št. 1043/2005 so zahtevki za izdajo potrdil o nadomestilu, razen za operacije pomoči v hrani, veljavni samo, če je bila položena varščina v višini 25 % zneska, za katerega je vložen zahtevek. Ta varščina je položena zaradi zagotovitve, da imetnik certifikata o nadomestilu vloži zahtevek za nadomestila v višini zneska, za katerega je bil izdan certifikat za blago, izvoženo v obdobju veljavnosti certifikata o nadomestilu. Stopnja zagotovila je bila določena v času, ko je bila količina zahtevkov za certifikate znatno višja od zneska, ki bi lahko bil odobren. Zaradi nenehnega zmanjševanja stopenj nadomestil, plačljivih za kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I, se je količina zahtevkov za certifikate znatno znižala. S tem se je zmanjšalo tveganje, da bi izvajalci vložili zahtevke iz špekulativnih razlogov. Zato je primerno zmanjšati stopnjo varščine.

| (7) | Priloga VIII k Uredbi (ES) št. 1043/2005 vključuje vnose v 21 od 23 jezikov Skupnosti. Navedena priloga mora prav tako vključevati vnose v preostalih dveh jezikih, in sicer v irščini in malteščini. |
| --- | --- |

(7)

Priloga VIII k Uredbi (ES) št. 1043/2005 vključuje vnose v 21 od 23 jezikov Skupnosti. Navedena priloga mora prav tako vključevati vnose v preostalih dveh jezikih, in sicer v irščini in malteščini.

| (8) | Uredbo (ES) št. 1043/2005 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Uredbo (ES) št. 1043/2005 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Upravljalni odbor za horizontalna vprašanja v zvezi s trgovino s predelanimi kmetijskimi proizvodi, ki niso navedeni v Prilogi I, ni predložil mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(9)

Upravljalni odbor za horizontalna vprašanja v zvezi s trgovino s predelanimi kmetijskimi proizvodi, ki niso navedeni v Prilogi I, ni predložil mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1043/2005 se spremeni:

| 1. | Odstavek 1 v členu 1 se spremeni:






  (a) | v prvem pododstavku se „Uredbe (ES) št. 1260/2001“ zamenja z:
  „Uredbe (ES) št. 318/2006 (7). |
| --- | --- | --- |

1.

Odstavek 1 v členu 1 se spremeni:

(a)

v prvem pododstavku se „Uredbe (ES) št. 1260/2001“ zamenja z:

„Uredbe (ES) št. 318/2006 (7).

| (b) | točka (c) v drugem pododstavku se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | v Prilogi VII k Uredbi (ES) št. 318/2006;“. |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (c) v drugem pododstavku se nadomesti z naslednjim:

„(c)

v Prilogi VII k Uredbi (ES) št. 318/2006;“.

| 2. | Člen 3 se spremeni:






  (a) | drugi pododstavek v odstavku 4 se črta; |
| --- | --- | --- |

2.

Člen 3 se spremeni:

(a)

drugi pododstavek v odstavku 4 se črta;

| (b) | odstavek 8 se spremeni:






  (i) | v uvodnih besedah se „v Uredbi (ES) št. 1260/2001“ nadomesti z „v Uredbi (ES) št. 318/2006“; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 8 se spremeni:

(i)

v uvodnih besedah se „v Uredbi (ES) št. 1260/2001“ nadomesti z „v Uredbi (ES) št. 318/2006“;

| (ii) | točki (c) in (d) se nadomestita z naslednjim:






  „(c) | proizvodi iz člena 1(1)(c) Uredbe (ES) št. 318/2006, razen mešanic, pridobljenih z delno uporabo proizvodov, zajetih v Uredbi (ES) št. 1784/2003; |
| --- | --- | --- |

(ii)

točki (c) in (d) se nadomestita z naslednjim:

„(c)

proizvodi iz člena 1(1)(c) Uredbe (ES) št. 318/2006, razen mešanic, pridobljenih z delno uporabo proizvodov, zajetih v Uredbi (ES) št. 1784/2003;

| (d) | proizvodi iz člena 1(1)(d) in (g) Uredbe (ES) št. 318/2006, razen mešanic, pridobljenih z delno uporabo proizvodov, zajetih v Uredbi (ES) št. 1784/2003.“. |
| --- | --- |

(d)

proizvodi iz člena 1(1)(d) in (g) Uredbe (ES) št. 318/2006, razen mešanic, pridobljenih z delno uporabo proizvodov, zajetih v Uredbi (ES) št. 1784/2003.“.

| 3. | V prvem pododstavku člena 43 se „25 %“ nadomesti s „15 %“. |
| --- | --- |

3.

V prvem pododstavku člena 43 se „25 %“ nadomesti s „15 %“.

| 4. | V prvem pododstavku člena 44(4) se „25 %“ nadomesti s „15 %“. |
| --- | --- |

4.

V prvem pododstavku člena 44(4) se „25 %“ nadomesti s „15 %“.

| 5. | V Prilogi II se opomba 4 v zvezi s stolpcem 6, „Sladkor, melase ali izoglukoza“, nadomesti z naslednjim:






  „(4) | Uredba Sveta (ES) št. 318/2006 (UL L 58, 28.2.2006, str. 1)“. |
| --- | --- | --- |

5.

V Prilogi II se opomba 4 v zvezi s stolpcem 6, „Sladkor, melase ali izoglukoza“, nadomesti z naslednjim:

„(4)

Uredba Sveta (ES) št. 318/2006 (UL L 58, 28.2.2006, str. 1)“.

| 6. | Prvi odstavek pod poimenovanjem za oznako KN 2905 43 00 manitol v Prilogi III se nadomesti z naslednjim:
  „pridobljen iz saharoze iz Uredbe (ES) št. 318/2006“. |
| --- | --- |

6.

Prvi odstavek pod poimenovanjem za oznako KN 2905 43 00 manitol v Prilogi III se nadomesti z naslednjim:

„pridobljen iz saharoze iz Uredbe (ES) št. 318/2006“.

| 7. | Priloga VIII se spremeni:






  (a) | po vnosu za francoščino se vstavi naslednja alinea:






  „— | v irščini: cearta arna n-aistriú ar ais chuig an sealbhóir ainmniúil ar an [dáta]“; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Priloga VIII se spremeni:

(a)

po vnosu za francoščino se vstavi naslednja alinea:

„—

v irščini: cearta arna n-aistriú ar ais chuig an sealbhóir ainmniúil ar an [dáta]“;

| (b) | po vnosu za madžarščino se vstavi naslednja alinea:






  „— | v malteščini: drittijiet li jkunu trasferiti lura lid-detentur titulari fid- [data]“. |
| --- | --- | --- |

(b)

po vnosu za madžarščino se vstavi naslednja alinea:

„—

v malteščini: drittijiet li jkunu trasferiti lura lid-detentur titulari fid- [data]“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Vendar pa je drugi pododstavek člena 3(4) Uredbe (ES) št. 1043/2005 še naprej v uporabi za proizvode, ki so bili s soglasjem zadevnih pristojnih organov izenačeni v skladu z navedeno določbo pred 17. februarjem 2007 in izvoženi v skladu s certifikati za nadomestila, za katere se v skladu s členom 29 navedene uredbe zahteva vnaprejšnja določitev pred 1. marcem 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. aprila 2007

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 318, 20.12.1993, str. 18. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2580/2000 (UL L 298, 25.11.2000, str. 5).

1

(2)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1.

2

(3)  UL L 58, 28.2.2006, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 247/2007 (UL L 69, 9.3.2007, str. 3).

3

(4)  UL L 172, 5.7.2005, str. 24. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1792/2006 (UL L 362, 20.12.2006, str. 1).

4

(5)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

5

(6)  UL L 19, 26.1.2007, str. 8.

6

(7)  UL L 58, 28.2.2006, str. 1“;

7

---

DIREKTIVE

| 24.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 106/34 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 106/34

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2007/25/ES

z dne 23. aprila 2007

o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS zaradi vključitve dimetoata, dimetomorfa, glufosinata, metribuzina, fosmeta in propamokarba kot aktivnih snovi

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (1) in zlasti člena 6(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredbi Komisije (ES) št. 451/2000 (2) in (ES) št. 703/2001 (3) določata podrobna pravila za izvajanje druge faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS in seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam vključuje dimetoat, dimetomorf, glufosinat, metribuzin, fosmet in propamokarb. |
| --- | --- |

(1)

Uredbi Komisije (ES) št. 451/2000 (2) in (ES) št. 703/2001 (3) določata podrobna pravila za izvajanje druge faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS in seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam vključuje dimetoat, dimetomorf, glufosinat, metribuzin, fosmet in propamokarb.

| (2) | Vplivi navedenih aktivnih snovi na zdravje ljudi in okolje so bili ocenjeni v skladu z določbami uredb (ES) št. 451/2000 in (ES) št. 703/2001 za vrste uporab, ki jih je predlagal prijavitelj. Poleg tega navedeni uredbi določata države članice poročevalke, ki morajo Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA) v skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 451/2000 predložiti ustrezna poročila o oceni in priporočila. Država članica poročevalka za dimetoat je bilo Združeno kraljestvo, vse ustrezne informacije pa so bile predložene 4. avgusta 2004. Država članica poročevalka za dimetomorf in metribuzin je bila Nemčija, vse ustrezne informacije pa so bile predložene 11. junija 2004 za dimetomorf in 23. avgusta 2004 za metribuzin. Država članica poročevalka za glufosinat je bila Švedska, vse ustrezne informacije pa so bile predložene 3. januarja 2003. Država članica poročevalka za fosmet je bila Španija, vse ustrezne informacije pa so bile predložene 23. avgusta 2004. Država članica poročevalka za propamokarb je bila Irska, vse ustrezne informacije pa so bile predložene 5. oktobra 2004. |
| --- | --- |

(2)

Vplivi navedenih aktivnih snovi na zdravje ljudi in okolje so bili ocenjeni v skladu z določbami uredb (ES) št. 451/2000 in (ES) št. 703/2001 za vrste uporab, ki jih je predlagal prijavitelj. Poleg tega navedeni uredbi določata države članice poročevalke, ki morajo Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA) v skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 451/2000 predložiti ustrezna poročila o oceni in priporočila. Država članica poročevalka za dimetoat je bilo Združeno kraljestvo, vse ustrezne informacije pa so bile predložene 4. avgusta 2004. Država članica poročevalka za dimetomorf in metribuzin je bila Nemčija, vse ustrezne informacije pa so bile predložene 11. junija 2004 za dimetomorf in 23. avgusta 2004 za metribuzin. Država članica poročevalka za glufosinat je bila Švedska, vse ustrezne informacije pa so bile predložene 3. januarja 2003. Država članica poročevalka za fosmet je bila Španija, vse ustrezne informacije pa so bile predložene 23. avgusta 2004. Država članica poročevalka za propamokarb je bila Irska, vse ustrezne informacije pa so bile predložene 5. oktobra 2004.

| (3) | Poročila o oceni so pregledali strokovnjaki držav članic in EFSA ter jih predstavili Komisiji v obliki znanstvenih poročil EFSA, in sicer 14. marca 2005 za glufosinat, 12. maja 2006 za fosmet in propamokarb, 23. junija 2006 za dimetoat in dimetomorf ter 28. julija 2006 za metribuzin (4). Ta poročila so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 24. novembra 2006 v obliki poročila Komisije o pregledu glede dimetoata, dimetomorfa, glufosinata, metribuzina, fosmeta in propamokarba. |
| --- | --- |

(3)

Poročila o oceni so pregledali strokovnjaki držav članic in EFSA ter jih predstavili Komisiji v obliki znanstvenih poročil EFSA, in sicer 14. marca 2005 za glufosinat, 12. maja 2006 za fosmet in propamokarb, 23. junija 2006 za dimetoat in dimetomorf ter 28. julija 2006 za metribuzin (4). Ta poročila so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 24. novembra 2006 v obliki poročila Komisije o pregledu glede dimetoata, dimetomorfa, glufosinata, metribuzina, fosmeta in propamokarba.

| (4) | Različne preiskave so pokazale, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo dimetoat, dimetomorf, glufosinat, metribuzin, fosmet in propamokarb, pričakuje, da na splošno izpolnjujejo zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS, zlasti v zvezi z uporabami, ki so bile proučene in podrobno opisane v poročilih Komisije o pregledu. Zato je primerno te aktivne snovi vključiti v Prilogo I, da se v vseh državah članicah v skladu z določbami navedene direktive lahko odobri registracija fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo te aktivne snovi. |
| --- | --- |

(4)

Različne preiskave so pokazale, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo dimetoat, dimetomorf, glufosinat, metribuzin, fosmet in propamokarb, pričakuje, da na splošno izpolnjujejo zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS, zlasti v zvezi z uporabami, ki so bile proučene in podrobno opisane v poročilih Komisije o pregledu. Zato je primerno te aktivne snovi vključiti v Prilogo I, da se v vseh državah članicah v skladu z določbami navedene direktive lahko odobri registracija fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo te aktivne snovi.

| (5) | Brez poseganja v navedeni sklep je primerno pridobiti dodatne informacije o nekaterih posameznih točkah glede dimetoata, glufosinata, metribuzina in fosmeta. Člen 6(1) Direktive 91/414/EGS določa, da za vključitev posamezne snovi v Prilogo I lahko veljajo nekateri pogoji. Zato je primerno zahtevati, da se v nekaterih primerih za potrditev ocene tveganja opravijo dodatna testiranja za dimetoat, glufosinat, metribuzin in fosmet in da takšne študije predložijo prijavitelji. |
| --- | --- |

(5)

Brez poseganja v navedeni sklep je primerno pridobiti dodatne informacije o nekaterih posameznih točkah glede dimetoata, glufosinata, metribuzina in fosmeta. Člen 6(1) Direktive 91/414/EGS določa, da za vključitev posamezne snovi v Prilogo I lahko veljajo nekateri pogoji. Zato je primerno zahtevati, da se v nekaterih primerih za potrditev ocene tveganja opravijo dodatna testiranja za dimetoat, glufosinat, metribuzin in fosmet in da takšne študije predložijo prijavitelji.

| (6) | Pred vključitvijo aktivne snovi v Prilogo I je treba predvideti primeren rok, v katerem se države članice in zainteresirane strani lahko pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, ki bodo posledica vključitve. |
| --- | --- |

(6)

Pred vključitvijo aktivne snovi v Prilogo I je treba predvideti primeren rok, v katerem se države članice in zainteresirane strani lahko pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, ki bodo posledica vključitve.

| (7) | Brez poseganja v obveznosti iz Direktive 91/414/EGS, ki izhajajo iz vključitve aktivne snovi v Prilogo I, je državam članicam treba omogočiti, da v šestih mesecih po vključitvi snovi pregledajo obstoječe registracije za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo dimetoat, dimetomorf, glufosinat, metribuzin, fosmet in propamokarb, da zagotovijo izpolnjevanje zahtev iz Direktive 91/414/EGS, zlasti iz člena 13 Direktive in ustreznih pogojev iz Priloge I. Države članice v skladu z določbami Direktive 91/414/EGS obstoječe registracije po potrebi spremenijo, nadomestijo ali prekličejo. Z odstopanjem od zgoraj navedenega roka je treba določiti daljše obdobje za predložitev in oceno celotne dokumentacije iz Priloge III vsakega fitofarmacevtskega sredstva za vsako nameravano uporabo v skladu z enotnimi načeli iz Direktive 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(7)

Brez poseganja v obveznosti iz Direktive 91/414/EGS, ki izhajajo iz vključitve aktivne snovi v Prilogo I, je državam članicam treba omogočiti, da v šestih mesecih po vključitvi snovi pregledajo obstoječe registracije za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo dimetoat, dimetomorf, glufosinat, metribuzin, fosmet in propamokarb, da zagotovijo izpolnjevanje zahtev iz Direktive 91/414/EGS, zlasti iz člena 13 Direktive in ustreznih pogojev iz Priloge I. Države članice v skladu z določbami Direktive 91/414/EGS obstoječe registracije po potrebi spremenijo, nadomestijo ali prekličejo. Z odstopanjem od zgoraj navedenega roka je treba določiti daljše obdobje za predložitev in oceno celotne dokumentacije iz Priloge III vsakega fitofarmacevtskega sredstva za vsako nameravano uporabo v skladu z enotnimi načeli iz Direktive 91/414/EGS.

| (8) | Izkušnje iz prejšnjih vključitev aktivnih snovi, ocenjenih na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 3600/92 (5), v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, so pokazale, da lahko pride do težav pri razlagi dolžnosti imetnikov obstoječih registracij v zvezi z dostopom do podatkov. V izogib nadaljnjim težavam, se zato zdi nujno razjasniti dolžnosti držav članic, zlasti dolžnost, da preverijo, ali ima imetnik registracije dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje pogoje iz Priloge II k navedeni direktivi. Vendar pa ta razjasnitev državam članicam ali imetnikom registracij ne nalaga nikakršnih novih obveznosti v primerjavi z doslej sprejetimi direktivami o spremembah Priloge I. |
| --- | --- |

(8)

Izkušnje iz prejšnjih vključitev aktivnih snovi, ocenjenih na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 3600/92 (5), v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, so pokazale, da lahko pride do težav pri razlagi dolžnosti imetnikov obstoječih registracij v zvezi z dostopom do podatkov. V izogib nadaljnjim težavam, se zato zdi nujno razjasniti dolžnosti držav članic, zlasti dolžnost, da preverijo, ali ima imetnik registracije dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje pogoje iz Priloge II k navedeni direktivi. Vendar pa ta razjasnitev državam članicam ali imetnikom registracij ne nalaga nikakršnih novih obveznosti v primerjavi z doslej sprejetimi direktivami o spremembah Priloge I.

| (9) | Zato je primerno Direktivo 91/414/EGS ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Zato je primerno Direktivo 91/414/EGS ustrezno spremeniti.

| (10) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga I k Direktivi 91/414/EGS se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 31. marca 2008. Komisiji takoj sporočijo besedila navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Navedene predpise uporabljajo od 1. aprila 2008.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Člen 3

1.   Države članice v skladu z Direktivo 91/414/EGS do 31. marca 2008 po potrebi spremenijo ali prekličejo obstoječe registracije za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo dimetoat, dimetomorf, glufosinat, metribuzin, fosmet in propamokarb kot aktivne snovi.

Do navedenega datuma zlasti preverijo, ali so pogoji iz Priloge I k navedeni direktivi v zvezi z dimetoatom, dimetomorfom, glufosinatom, metribuzinom, fosmetom in propamokarbom, z izjemo tistih iz dela B besedila o navedenih aktivnih snoveh, izpolnjeni in ali ima imetnik registracije dokumentacijo ali dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge II k navedeni direktivi v skladu s pogoji iz člena 13 navedene direktive.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 države članice znova ocenijo vsako registrirano fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje dimetoat, dimetomorf, glufosinat, metribuzin, fosmet in propamokarb kot edino aktivno snov ali kot eno od več aktivnih snovi, vključenih v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS najpozneje do 30. septembra 2007, v skladu z enotnimi načeli iz Priloge VI k Direktivi 91/414/EGS na podlagi dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge III k navedeni direktivi, in ob upoštevanju dela B besedila o dimetoatu, dimetomorfu, glufosinatu, metribuzinu, fosmetu in propamokarbu iz Priloge I k navedeni direktivi. Na podlagi navedene ocene države članice presodijo, ali sredstvo izpolnjuje pogoje iz člena 4(1)(b), (c), (d) in (e) Direktive 91/414/EGS.

Države članice nato:

| (a) | če sredstvo vsebuje dimetoat, dimetomorf, glufosinat, metribuzin, fosmet in propamokarb kot edino aktivno snov, najpozneje do 30. septembra 2011 po potrebi spremenijo ali prekličejo registracijo; ali |
| --- | --- |

(a)

če sredstvo vsebuje dimetoat, dimetomorf, glufosinat, metribuzin, fosmet in propamokarb kot edino aktivno snov, najpozneje do 30. septembra 2011 po potrebi spremenijo ali prekličejo registracijo; ali

| (b) | če sredstvo vsebuje dimetoat, dimetomorf, glufosinat, metribuzin, fosmet in propamokarb kot eno izmed več aktivnih snovi, registracijo po potrebi spremenijo ali prekličejo najpozneje do 30. septembra 2011 ali do datuma, določenega za takšno spremembo ali preklic v ustrezni direktivi ali direktivah, ki so zadevno snov ali snovi dodale v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, pri čemer se upošteva poznejši datum. |
| --- | --- |

(b)

če sredstvo vsebuje dimetoat, dimetomorf, glufosinat, metribuzin, fosmet in propamokarb kot eno izmed več aktivnih snovi, registracijo po potrebi spremenijo ali prekličejo najpozneje do 30. septembra 2011 ali do datuma, določenega za takšno spremembo ali preklic v ustrezni direktivi ali direktivah, ki so zadevno snov ali snovi dodale v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, pri čemer se upošteva poznejši datum.

Člen 4

Ta direktiva začne veljati 1. oktobra 2007.

Člen 5

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 23. aprila 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2007/21/ES (UL L 97, 12.4.2007, str. 42).

1

(2)  UL L 55, 29.2.2000, str. 25. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1044/2003 (UL L 151, 19.6.2003, str. 32).

2

(3)  UL L 98, 7.4.2001, str. 6.

3

(4)  EFSA Scientific Report (2005) 27, 1-81, Conclusion regarding the Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance glufosinate (finalised: 14 March 2005).

4

EFSA Scientific Report (2005) 27, 1-81, Conclusion regarding the Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance glufosinate (finalised: 14 March 2005).

EFSA Scientific Report (2006) 75, 1-72, Conclusion regarding the Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance phosmet (finalised: 12 May 2006).

EFSA Scientific Report (2006) 75, 1-72, Conclusion regarding the Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance phosmet (finalised: 12 May 2006).

EFSA Scientific Report (2006) 78, 1-72, Conclusion regarding the Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance propamocarb (finalised: 12 May 2006).

EFSA Scientific Report (2006) 78, 1-72, Conclusion regarding the Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance propamocarb (finalised: 12 May 2006).

EFSA Scientific Report (2006) 84, 1-102, Conclusions on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance dimethoate (finalised: 23 June 2006).

EFSA Scientific Report (2006) 84, 1-102, Conclusions on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance dimethoate (finalised: 23 June 2006).

EFSA Scientific Report (2006) 82, 1-69, Conclusions on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance dimethomorph (finalised: 23 June 2006).

EFSA Scientific Report (2006) 82, 1-69, Conclusions on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance dimethomorph (finalised: 23 June 2006).

EFSA Scientific Report (2006) 88, 1-74, Conclusions on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance metribuzin (finalised: 28 July 2006).

EFSA Scientific Report (2006) 88, 1-74, Conclusions on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance metribuzin (finalised: 28 July 2006).

(5)  UL L 366, 15.12.1992, str. 10. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2266/2000 (UL L 259, 13.10.2000, str. 27).

5

---

PRILOGA

Na koncu razpredelnice v Prilogi I k Direktivi 91/414/EGS se doda naslednje besedilo:

| Št. | Splošno ime, identifikacijske številke | Ime po IUPAC | Čistost (1) | Začetek veljavnosti | Potek veljavnosti | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „155 | dimetoat
  št. CAS 60-51-5
  št. CIPAC 59 | O,O-Dimetil-S-(N-metilkarbamoilmetil) fosforoditioat; 2-Dimetoksi-fosfinotioiltio-N-metilacetamid | ≥ 950 g/kg
  Nečistoče:






  — | ometoat: največ 2 g/kg |

Št.

Splošno ime, identifikacijske številke

Ime po IUPAC

Čistost (1)

Začetek veljavnosti

Potek veljavnosti

Posebne določbe

„155

dimetoat

št. CAS 60-51-5

št. CIPAC 59

O,O-Dimetil-S-(N-metilkarbamoilmetil) fosforoditioat; 2-Dimetoksi-fosfinotioiltio-N-metilacetamid

≥ 950 g/kg

Nečistoče:

—

ometoat: največ 2 g/kg

| — | izodimetoat: največ 3 g/kg |
| --- | --- |

—

izodimetoat: največ 3 g/kg

1. oktober 2007

30. september 2017

Del A

Registrira se lahko samo kot insekticid.

Del B

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za dimetoat ter zlasti dodatkov I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 24. novembra 2006.

V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na:

| — | zaščito ptic, sesalcev, vodnih organizmov in drugih neciljnih členonožcev. Pogoji registracije morajo po potrebi vključevati ukrepe za zmanjšanje tveganja, npr. varnostne pasove ter zmanjševanje odtekanja in drenaže vode v površinske vode, |
| --- | --- |

—

zaščito ptic, sesalcev, vodnih organizmov in drugih neciljnih členonožcev. Pogoji registracije morajo po potrebi vključevati ukrepe za zmanjšanje tveganja, npr. varnostne pasove ter zmanjševanje odtekanja in drenaže vode v površinske vode,

| — | izpostavljenost potrošnikov prek vnosa hrane, |
| --- | --- |

—

izpostavljenost potrošnikov prek vnosa hrane,

| — | varnost izvajalcev tretiranja ter zagotoviti, da je v pogojih uporabe predpisana uporaba ustrezne osebne zaščitne opreme. |
| --- | --- |

—

varnost izvajalcev tretiranja ter zagotoviti, da je v pogojih uporabe predpisana uporaba ustrezne osebne zaščitne opreme.

Zadevne države članice zahtevajo predložitev nadaljnjih študij za potrditev dolgoročne ocene tveganja za ptice, sesalce in neciljne členonožce ter za potrditev toksikološke ocene metabolitov, ki bi lahko bili prisotni v pridelkih.

Zadevne države članice zagotovijo, da prijavitelj, ki je zahteval vključitev dimetoata v to prilogo, predloži te študije Komisiji v dveh letih od začetka veljavnosti te direktive.

156

dimetomorf

št. CAS 110488-70-5

št. CIPAC 483

(E,Z) 4-[3-(4-klorofenil)-3-(3,4-dimetoksifenil)akriloil]morfolin

≥ 965 g/kg

1. oktober 2007

30. september 2017

Del A

Registrira se lahko samo kot fungicid.

Del B

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za dimetomorf, in zlasti dodatkov I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 24. novembra 2006.

V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na:

| — | varnost izvajalcev tretiranja in delavcev. V registriranih pogojih uporabe mora biti predpisana uporaba ustrezne osebne zaščitne opreme, |
| --- | --- |

—

varnost izvajalcev tretiranja in delavcev. V registriranih pogojih uporabe mora biti predpisana uporaba ustrezne osebne zaščitne opreme,

| — | zaščito ptic, sesalcev in vodnih organizmov. |
| --- | --- |

—

zaščito ptic, sesalcev in vodnih organizmov.

Pogoji registracije morajo po potrebi vključevati ukrepe za zmanjšanje tveganja.

157

glufosinat

št. CAS 77182-82-2

št. CIPAC 437.007

amonij(DL)-homoalanin-4-il(metil)fosfinat

950 g/kg

1. oktober 2007

30. september 2017

Del A

Registrira se lahko samo kot herbicid.

Del B

Pri ocenjevanju vlog za registracijo fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo glufosinat, za druge načine uporabe kot za nasade jablan, zlasti v zvezi z izpostavljenostjo izvajalcev tretiranja in potrošnikov, so države članice zlasti pozorne na merila iz člena 4(1)(b) in zagotovijo, da se pred odobritvijo takšne registracije predložijo vsi potrebni podatki in informacije.

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za glufosinat, in zlasti dodatkov I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 24. novembra 2006. V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na:

| — | varnost izvajalcev tretiranja, delavcev in navzočih. Pogoji registracije morajo po potrebi vključevati zaščitne ukrepe, |
| --- | --- |

—

varnost izvajalcev tretiranja, delavcev in navzočih. Pogoji registracije morajo po potrebi vključevati zaščitne ukrepe,

| — | možnost onesnaženja podzemne vode, kadar se aktivna snov uporablja na območjih z občutljivimi tlemi in/ali podnebnimi razmerami, |
| --- | --- |

—

možnost onesnaženja podzemne vode, kadar se aktivna snov uporablja na območjih z občutljivimi tlemi in/ali podnebnimi razmerami,

| — | zaščito sesalcev, neciljnih členonožcev in neciljnih rastlin. |
| --- | --- |

—

zaščito sesalcev, neciljnih členonožcev in neciljnih rastlin.

Pogoji registracije morajo po potrebi vključevati ukrepe za zmanjšanje tveganja.

Zadevne države članice zahtevajo predložitev nadaljnjih študij za potrditev ocene tveganja za sesalce in neciljne členonožce v nasadih jablan. Zadevne države članice zagotovijo, da prijavitelj, ki je zahteval vključitev glufosinata v to prilogo, predloži te študije Komisiji v dveh letih od začetka veljavnosti te direktive.

158

metribuzin

št. CAS 21087-64-9

št. CIPAC 283

4-amino-6-tert-butil-3-metiltio-1,2,4-triazin-5(4H)-one

≥ 910 g/kg

1. oktober 2007

30. september 2017

Del A

Registrira se lahko samo kot herbicid.

Del B

Pri ocenjevanju vlog za registracijo fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo metribuzin, za druge načine uporabe kot selektivni herbicid po vzniku krompirja, so države članice zlasti pozorne na merila iz člena 4(1)(b) in zagotovijo, da se pred odobritvijo takšne registracije predložijo vsi potrebni podatki in informacije.

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za metribuzin, in zlasti dodatkov I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 24. novembra 2006.

V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na:

| — | zaščito alg, vodnih rastlin, neciljnih rastlin zunaj tretiranih območij ter zagotoviti, da pogoji registracije po potrebi vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja, |
| --- | --- |

—

zaščito alg, vodnih rastlin, neciljnih rastlin zunaj tretiranih območij ter zagotoviti, da pogoji registracije po potrebi vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja,

| — | varnost izvajalcev tretiranja ter zagotoviti, da je v pogojih uporabe predpisana uporaba ustrezne osebne zaščitne opreme. |
| --- | --- |

—

varnost izvajalcev tretiranja ter zagotoviti, da je v pogojih uporabe predpisana uporaba ustrezne osebne zaščitne opreme.

Zadevne države članice zahtevajo predložitev nadaljnjih podatkov za potrditev ocene o podzemni vodi. Zadevne države članice zagotovijo, da prijavitelj, ki je zahteval vključitev metribuzina v to prilogo, predloži te študije Komisiji v dveh letih od začetka veljavnosti te direktive.

159

fosmet

št. CAS 732-11-6

št. CIPAC 318

O,O-dimetil S-ftalimidometil fosforoditioat; N- (dimetoksifosfinotioiltiometil)ftalimid

≥ 950 g/kg

Nečistoče:

| — | fosmet okson: največ 0,8 g/kg |
| --- | --- |

—

fosmet okson: največ 0,8 g/kg

| — | izo fosmet: največ 0,4 g/kg |
| --- | --- |

—

izo fosmet: največ 0,4 g/kg

1. oktober 2007

30. september 2017

Del A

Registrira se lahko samo kot insekticid in akaricid.

Del B

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za fosmet, in zlasti dodatkov I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 24. novembra 2006.

V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na:

| — | zaščito ptic, sesalcev, vodnih organizmov, čebel in drugih neciljnih členonožcev. Pogoji registracije morajo po potrebi vključevati ukrepe za zmanjšanje tveganja, npr. varnostne pasove ter zmanjševanje odtekanja in drenaže vode v površinske vode, |
| --- | --- |

—

zaščito ptic, sesalcev, vodnih organizmov, čebel in drugih neciljnih členonožcev. Pogoji registracije morajo po potrebi vključevati ukrepe za zmanjšanje tveganja, npr. varnostne pasove ter zmanjševanje odtekanja in drenaže vode v površinske vode,

| — | varnost izvajalcev tretiranja ter zagotoviti, da je v pogojih uporabe predpisana uporaba ustrezne osebne in dihalne zaščitne opreme. |
| --- | --- |

—

varnost izvajalcev tretiranja ter zagotoviti, da je v pogojih uporabe predpisana uporaba ustrezne osebne in dihalne zaščitne opreme.

Zadevne države članice zahtevajo predložitev nadaljnjih študij za potrditev ocene tveganja za ptice (akutno tveganje) in rastlinojede sesalce (dolgoročno tveganje). Zadevne države članice zagotovijo, da prijavitelj, na zahtevo katerega je bil fosmet vključen v to prilogo, takšne študije predloži Komisiji v dveh letih od začetka veljavnosti te direktive.

160

propamokarb

št. CAS 24579-73-5

št. CIPAC 399

Propil 3-(dimetilamino)propilkarbamat

≥ 920 g/kg

1. oktober 2007

30. september 2017

Del A

Registrira se lahko samo kot fungicid.

Del B

Pri ocenjevanju vlog za registracijo fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo propamokarb, za druge načine uporabe kot listno uporabo, so države članice v zvezi z izpostavljenostjo delavcev zlasti pozorne na merila iz člena 4(1)(b) in zagotovijo, da se pred odobritvijo takšne registracije predložijo vsi potrebni podatki in informacije.

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za propamokarb, in zlasti dodatkov I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 24. novembra 2006.

V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na:

| — | varnost izvajalcev tretiranja in delavcev. Pogoji registracije morajo po potrebi vključevati zaščitne ukrepe, |
| --- | --- |

—

varnost izvajalcev tretiranja in delavcev. Pogoji registracije morajo po potrebi vključevati zaščitne ukrepe,

| — | prenos ostankov, prisotnih v zemlji, za posevke v kolobarju ali naslednje posevke, |
| --- | --- |

—

prenos ostankov, prisotnih v zemlji, za posevke v kolobarju ali naslednje posevke,

| — | zaščito površinskih voda in podzemne vode na občutljivih območjih, |
| --- | --- |

—

zaščito površinskih voda in podzemne vode na občutljivih območjih,

| — | zaščito ptic, sesalcev in vodnih organizmov. Pogoji registracije morajo po potrebi vključevati ukrepe za zmanjšanje tveganja.“ |
| --- | --- |

—

zaščito ptic, sesalcev in vodnih organizmov. Pogoji registracije morajo po potrebi vključevati ukrepe za zmanjšanje tveganja.“

---

(1)  Več podrobnosti o aktivni snovi in njenih lastnostih je v poročilu o pregledu.

1

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

| 24.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 106/43 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 106/43

---

SKLEP SVETA

z dne 27. marca 2007

o sklenitvi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Koreje

(2007/241/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti člena 170 v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Koreje je bil podpisan v imenu Skupnosti dne 22. novembra 2006 ob upoštevanju njegove morebitne poznejše sklenitve v skladu s Sklepom Sveta o podpisu Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Koreje (2). |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Koreje je bil podpisan v imenu Skupnosti dne 22. novembra 2006 ob upoštevanju njegove morebitne poznejše sklenitve v skladu s Sklepom Sveta o podpisu Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Koreje (2).

| (2) | Ta sporazum je treba odobriti – |
| --- | --- |

(2)

Ta sporazum je treba odobriti –

SKLENIL:

Člen 1

Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Koreje se odobri v imenu Skupnosti.

Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu (3).

Člen 2

Predsednik Sveta v imenu Skupnosti poda uradno obvestilo iz člena 12(1) Sporazuma (4).

V Bruslju, 27. marca 2007

Za Svet

Predsednik

P. STEINBRÜCK

---

(1)  Mnenje z dne 1. februarja 2007 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Glej stran 44 tega Uradnega lista.

2

(3)  Glej stran 44 tega Uradnega lista.

3

(4)  Datum začetka veljavnosti Sporazuma bo objavil Generalni sekretariat Sveta v Uradnem listu Evropske unije.

4

Uradnem listu Evropske unije

---

SPORAZUM

o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Koreje

EVROPSKA SKUPNOST

(v nadaljnjem besedilu „Skupnost“) in

VLADA REPUBLIKE KOREJE

(v nadaljnjem besedilu „Koreja“)

(v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“) STA SE –

OB UPOŠTEVANJU dejstva, da Skupnost in Koreja izvajata raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti na številnih področjih v skupnem interesu, ter zavedajoč se hitrega širjenja znanstvenih spoznanj in njihovega pozitivnega prispevka pri spodbujanju dvostranskega in mednarodnega sodelovanja,

V ŽELJI, da razširita področje uporabe znanstvenega in tehnološkega sodelovanja na številnih področjih v skupnem interesu z oblikovanjem produktivnega partnerstva v miroljubne namene in obojestransko korist,

OB UGOTOVITVI, da bosta tako sodelovanje in uporaba rezultatov takega sodelovanja prispevala h gospodarskemu in družbenemu razvoju pogodbenic, in

V ŽELJI, da vzpostavita uradni okvir za izvajanje splošnih dejavnosti sodelovanja, ki bodo okrepile sodelovanje na področju „znanosti in tehnologije“ med pogodbenicama –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

Namen in načela

1.   Pogodbenici spodbujata, razvijata in omogočata dejavnosti sodelovanja na podlagi tega sporazuma na področjih znanosti in tehnologije v miroljubne namene v skladu s tem sporazumom ter zakoni in predpisi obeh pogodbenic.

2.   Dejavnosti sodelovanja na podlagi tega sporazuma potekajo na podlagi naslednjih načel:

| (a) | obojestranski in enakovredni prispevki in koristi; |
| --- | --- |

(a)

obojestranski in enakovredni prispevki in koristi;

| (b) | vzajemni dostop do raziskovalnih in tehnološko-razvojnih programov, projektov in zmogljivosti vsake pogodbenice s strani gostujočih raziskovalcev druge pogodbenice; |
| --- | --- |

(b)

vzajemni dostop do raziskovalnih in tehnološko-razvojnih programov, projektov in zmogljivosti vsake pogodbenice s strani gostujočih raziskovalcev druge pogodbenice;

| (c) | pravočasna izmenjava informacij, ki bi lahko vplivale na dejavnosti sodelovanja; |
| --- | --- |

(c)

pravočasna izmenjava informacij, ki bi lahko vplivale na dejavnosti sodelovanja;

| (d) | spodbujanje družbe znanja v korist gospodarskega in družbenega razvoja pogodbenic; ter |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje družbe znanja v korist gospodarskega in družbenega razvoja pogodbenic; ter

| (e) | varstvo pravic intelektualne lastnine v skladu s Prilogo II k temu sporazumu. |
| --- | --- |

(e)

varstvo pravic intelektualne lastnine v skladu s Prilogo II k temu sporazumu.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tem sporazumu:

| 1. | „neposredne dejavnosti sodelovanja“ pomenijo dejavnosti sodelovanja med pogodbenicama; |
| --- | --- |

1.

„neposredne dejavnosti sodelovanja“ pomenijo dejavnosti sodelovanja med pogodbenicama;

| 2. | „posredne dejavnosti sodelovanja“ pomenijo dejavnosti med pravnimi subjekti s sedežem v Koreji in Skupnosti prek sodelovanja korejskih pravnih subjektov v okvirnem programu Skupnosti na podlagi člena 166 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (v nadaljnjem besedilu „okvirni program“) in vzajemnega sodelovanja pravnih subjektov s sedežem v Skupnosti v korejskih raziskovalnih programih ali projektih na področjih znanosti in tehnologije, podobnih tistim, ki jih zajema okvirni program; |
| --- | --- |

2.

„posredne dejavnosti sodelovanja“ pomenijo dejavnosti med pravnimi subjekti s sedežem v Koreji in Skupnosti prek sodelovanja korejskih pravnih subjektov v okvirnem programu Skupnosti na podlagi člena 166 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (v nadaljnjem besedilu „okvirni program“) in vzajemnega sodelovanja pravnih subjektov s sedežem v Skupnosti v korejskih raziskovalnih programih ali projektih na področjih znanosti in tehnologije, podobnih tistim, ki jih zajema okvirni program;

| 3. | „dejavnosti sodelovanja“ vključujejo neposredne in posredne dejavnosti sodelovanja; |
| --- | --- |

3.

„dejavnosti sodelovanja“ vključujejo neposredne in posredne dejavnosti sodelovanja;

| 4. | „pravni subjekt“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ustanovljeno v skladu z nacionalno zakonodajo v kraju ustanovitve ali v skladu z zakonodajo Skupnosti, ki ima pravno osebnost in ima v svojem imenu kakršne koli pravice in obveznosti. |
| --- | --- |

4.

„pravni subjekt“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ustanovljeno v skladu z nacionalno zakonodajo v kraju ustanovitve ali v skladu z zakonodajo Skupnosti, ki ima pravno osebnost in ima v svojem imenu kakršne koli pravice in obveznosti.

Člen 3

Dejavnosti sodelovanja

1.   Neposredne dejavnosti sodelovanja na podlagi tega Sporazuma lahko vključujejo:

| (a) | različne oblike srečanj, vključno s srečanji strokovnjakov, za obravnavo in izmenjavo informacij o znanstvenih in tehnoloških temah splošne ali posebne narave ter opredelitev raziskovalnih in razvojnih projektov in programov, ki bi jih bilo mogoče izvesti na podlagi sodelovanja; |
| --- | --- |

(a)

različne oblike srečanj, vključno s srečanji strokovnjakov, za obravnavo in izmenjavo informacij o znanstvenih in tehnoloških temah splošne ali posebne narave ter opredelitev raziskovalnih in razvojnih projektov in programov, ki bi jih bilo mogoče izvesti na podlagi sodelovanja;

| (b) | izmenjavo informacij o dejavnostih, politikah, praksah, zakonih in predpisih na področju raziskav in razvoja; |
| --- | --- |

(b)

izmenjavo informacij o dejavnostih, politikah, praksah, zakonih in predpisih na področju raziskav in razvoja;

| (c) | obiske in izmenjave znanstvenikov, strokovnega osebja in drugih strokovnjakov za splošne ali posebne teme; |
| --- | --- |

(c)

obiske in izmenjave znanstvenikov, strokovnega osebja in drugih strokovnjakov za splošne ali posebne teme;

| (d) | izvajanje projektov in programov sodelovanja, o katerih lahko odloči Skupni odbor iz člena 6 v skladu z zadevnimi zakoni in predpisi pogodbenic; in |
| --- | --- |

(d)

izvajanje projektov in programov sodelovanja, o katerih lahko odloči Skupni odbor iz člena 6 v skladu z zadevnimi zakoni in predpisi pogodbenic; in

| (e) | druge oblike dejavnosti na področjih znanosti in tehnologije, o katerih lahko odloči Skupni odbor iz člena 6 v skladu z zadevnimi zakoni in predpisi pogodbenic. |
| --- | --- |

(e)

druge oblike dejavnosti na področjih znanosti in tehnologije, o katerih lahko odloči Skupni odbor iz člena 6 v skladu z zadevnimi zakoni in predpisi pogodbenic.

2.   Za razvoj posrednih dejavnosti sodelovanja in ob upoštevanju prilog k temu sporazumu lahko vsak pravni subjekt s sedežem v Koreji ali Skupnosti sodeluje v raziskovalnih programih ali projektih, ki jih vodi druga pogodbenica in so odprti njenim pravnim subjektom, v skladu z zadevnimi zakoni in predpisi pogodbenic.

Člen 4

Postopki izvajanja

1.   Pogodbenici se lahko dogovorita o izvajanju dogovorov, ki določajo podrobnosti in postopke dejavnosti sodelovanja na podlagi tega sporazuma.

2.   Vsaka pogodbenica lahko prenese izvajanje znanstvenih in tehnoloških dejavnosti sodelovanja pogodbenic na posebne ustanove za neposredno izvajanje ali podporo znanstvenim in tehnološkim dejavnostim sodelovanja med pogodbenicama.

3.   Znanstvene in tehnološke dejavnosti sodelovanja, ki ne temeljijo na posebnih sporazumih, ki sta jih spodbudili, razvili in omogočili pogodbenici ter ki so se začele in niso bile zaključene do datuma začetka veljavnosti tega sporazuma, se s tem datumom vključijo v ta sporazum.

Člen 5

Okrepitev sodelovanja

1.   Vsaka pogodbenica si prizadeva, da se s pravnimi subjekti, ki izvajajo dejavnosti sodelovanja na podlagi tega sporazuma, dogovori o vseh morebitnih zmogljivostih, da bi olajšala delo in obiske raziskovalcev, ki sodelujejo v teh dejavnostih sodelovanja, ter o vstopu in izstopu materiala, podatkov in opreme, namenjenih uporabi v teh dejavnostih sodelovanja, na njeno ozemlje oziroma z njega.

2.   V zvezi z dejavnostmi sodelovanja na podlagi tega sporazuma lahko pogodbenici dovolita, če je to ustrezno in v miroljubne namene, sodelovanje raziskovalcev in organizacij iz vseh sektorjev raziskovalne stroke, vključno z zasebnim sektorjem.

Člen 6

Skupni odbor

1.   Usklajevanje in omogočanje dejavnosti sodelovanja na podlagi tega sporazuma v imenu Koreje izvajajo korejska ministrstva, pristojna za znanost in tehnologijo, v imenu Skupnosti pa službe Komisije Evropskih skupnosti (Generalni direktorat za znanost, raziskave in razvoj), ki delujejo kot izvršilni zastopniki.

2.   Za zagotovitev učinkovitega izvajanja tega sporazuma izvršilni zastopniki ustanovijo Skupni odbor za znanstveno in tehnološko sodelovanje (v nadaljnjem besedilu „Skupni odbor“). Skupni odbor sestavljajo uradni predstavniki vsake pogodbenice, sopredsedujejo pa mu predstavniki obeh pogodbenic. Skupni odbor sporazumno sprejme svoj poslovnik.

3.   Naloge Skupnega odbora so:

| 1. | izmenjava stališč in informacij o vprašanjih znanstvene in tehnološke politike; |
| --- | --- |

1.

izmenjava stališč in informacij o vprašanjih znanstvene in tehnološke politike;

| 2. | pregled in obravnava dejavnosti in dosežkov sodelovanja na podlagi tega sporazuma; |
| --- | --- |

2.

pregled in obravnava dejavnosti in dosežkov sodelovanja na podlagi tega sporazuma;

| 3. | izdelava priporočil za pogodbenici v zvezi z izvajanjem tega sporazuma, ki lahko vključujejo opredelitev in predloge dejavnosti sodelovanja na podlagi tega sporazuma ter spodbujanje njihovega izvajanja; |
| --- | --- |

3.

izdelava priporočil za pogodbenici v zvezi z izvajanjem tega sporazuma, ki lahko vključujejo opredelitev in predloge dejavnosti sodelovanja na podlagi tega sporazuma ter spodbujanje njihovega izvajanja;

| 4. | priprava poročila za pogodbenici o stanju, dosežkih in učinkovitosti dejavnosti sodelovanja na podlagi tega sporazuma. To poročilo se pošlje Skupnemu odboru EU in Koreje, ustanovljenemu z Okvirnim sporazumom o trgovini in sodelovanju. |
| --- | --- |

4.

priprava poročila za pogodbenici o stanju, dosežkih in učinkovitosti dejavnosti sodelovanja na podlagi tega sporazuma. To poročilo se pošlje Skupnemu odboru EU in Koreje, ustanovljenemu z Okvirnim sporazumom o trgovini in sodelovanju.

4.   Odločitve Skupnega odbora se sprejemajo z medsebojnim soglasjem.

5.   Stroške svojih udeležencev na sestankih Skupnega odbora, kot so potni stroški in stroški nastanitve, krijeta pogodbenici. Vse druge stroške, povezane s temi sestanki, krije pogodbenica gostiteljica.

6.   Skupni odbor se sestaja izmenično v Koreji in Skupnosti, po možnosti letno, o datumu sestankov pa se pogodbenici medsebojno dogovorita.

Člen 7

Financiranje

1.   Izvajanje tega sporazuma je odvisno od razpoložljivosti odobrenih sredstev ter veljavnih zakonov in predpisov vsake pogodbenice.

2.   Stroški dejavnosti sodelovanja na podlagi tega sporazuma se krijejo, kakor se določi z medsebojnim soglasjem.

3.   Kadar posebni programi sodelovanja ene pogodbenice zagotavljajo finančno podporo za udeležence iz druge pogodbenice, se za kakršne koli donacije in finančne ali druge prispevke iz ene pogodbenice za udeležence iz druge pogodbenice v podporo teh dejavnosti odobri oprostitev davkov in carin v skladu z ustreznimi zakoni in predpisi, ki veljajo na ozemljih pogodbenic v času, ko se take donacije in finančni ali drugi prispevki izplačajo.

Člen 8

Informacije in pravice intelektualne lastnine

1.   Nelastniške znanstvene in tehnološke informacije, ki izhajajo iz neposrednih dejavnosti sodelovanja, lahko vsaka pogodbenica da na voljo javnosti po običajnih poteh in v skladu s svojimi splošnimi postopki.

2.   Pravice intelektualne lastnine in druge lastninske pravice, ustvarjene ali uvedene med dejavnostmi sodelovanja na podlagi tega sporazuma, se obravnavajo v skladu z določbami Priloge II k temu sporazumu.

Člen 9

Teritorialna uporaba

Ta sporazum se uporablja na eni strani za ozemlja, na katerih se uporablja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, in pod pogoji, določenimi v navedeni pogodbi, ter na drugi strani na ozemlju Koreje. To ne preprečuje izvajanja dejavnosti sodelovanja na odprtem morju, v vesolju ali na ozemlju tretjih držav v skladu z mednarodnim pravom.

Člen 10

Reševanje sporov

1.   Določbe tega sporazuma ne vplivajo na pravice in obveznosti obstoječih in/ali prihodnjih sporazumov o sodelovanju med pogodbenicama ali med vlado katere koli države članice Skupnosti in korejsko vlado.

2.   Vsa vprašanja ali spore, povezane z razlago ali izvajanjem tega sporazuma, pogodbenici rešujeta s posvetovanjem.

Člen 11

Prilogi

Priloga I (o pogojih za sodelovanje) in Priloga II (o pravicah intelektualne lastnine) sta sestavni del tega sporazuma.

Člen 12

Začetek veljavnosti in prenehanje

1.   Ta sporazum začne veljati na dan, ko si pogodbenici izmenjata diplomatski noti, v katerih druga drugo obvestita, da so zaključeni njuni notranji postopki, potrebni za začetek veljavnosti tega sporazuma.

2.   Ta sporazum velja pet let in ostane v veljavi tudi po tem, razen če ga ena ali druga pogodbenica ne odpove.

3.   Po koncu začetnega petletnega obdobja ali kadar koli pozneje se ta sporazum lahko odpove s pisnim uradnim obvestilom drugi pogodbenici vsaj šest mesecev vnaprej.

4.   Vsaka pogodbenica lahko vsakih pet let ovrednoti vpliv in dejavnosti tega sporazuma. Vsaka pogodbenica si prizadeva olajšati vrednotenje, ki ga izvaja druga pogodbenica, pogodbenica, ki izvaja vrednotenje, pa obvesti drugo pogodbenico o rezultatih vrednotenja.

5.   Pogodbenici lahko sporazumno spremenita ta sporazum z izmenjavo diplomatskih not. Spremembe začnejo veljati po istem postopku, kot je naveden v odstavku 1, razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače.

6.   Prenehanje veljavnosti tega sporazuma ne vpliva na dejavnosti sodelovanja, ki so se začele na podlagi tega sporazuma in v času njegovega prenehanja še niso v celoti zaključene, ali na katere koli posebne pravice in obveznosti, ki so nastale v skladu s prilogama k temu sporazumu.

V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani, ki sta jih Evropska skupnost in Vlada Republike Koreje za to pravilno pooblastili, podpisali ta sporazum.

SESTAVLJENO v dveh izvodih v Bruslju, dne dvaindvajsetega novembra leta dva tisoč šest, v angleškem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in korejskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Kominità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Communidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

Image

Image

Por el Gobierno de la República de Corea

Za vládu Korejské republiky

For Republikken Koreas regering

Für die Regierung der Republik Korea

Korea Vabariigi Valitsuse nimel

Για την Κυβέρνηση της Δημοκρατίας της Κορέας

For the Government of the Republic of Korea

Pour le gouvernement de la République de Corée

Per il governo della Repubblica di Corea

Korejas Republikas vārdā

Korėjos Respublikos Vyriausybės vardu

A Koreai Köztársaság kormánya részéről

Għall-Gvern tar-Repubblíka tal-Korea

Voor de Regering van de Republiek Korea

W imieniu Rządu Republiki Korei

Pelo Governo da República da Coreia

Za vládu Kórejskej republiky

Za Vlado Republike Koreje

Korean tasavallan hallituksen puolesta

På Republiken Koreas regerings vägnar

Image

Image

PRILOGA I

Pogoji za sodelovanje pravnih subjektov s sedežem v Evropski skupnosti in Koreji

Če v okviru tega sporazuma pogodbenica sklene pogodbo s pravnim subjektom druge pogodbenice za posredno dejavnost sodelovanja, si druga pogodbenica na zahtevo prizadeva zagotoviti vsakršno primerno in izvedljivo pomoč, ki bi jo lahko prva pogodbenica potrebovala ali bi ji koristila pri tekočem izvajanju take pogodbe.

1.   POGOJI ZA SODELOVANJE PRAVNIH SUBJEKTOV S SEDEŽEM V KOREJI V POSREDNIH DEJAVNOSTIH SODELOVANJA NA PODLAGI OKVIRNEGA RAZISKOVALNEGA PROGRAMA SKUPNOSTI (V NADALJNJEM BESEDILU „OKVIRNI PROGRAM“)

| (a) | Pravni subjekti s sedežem v Koreji lahko sodelujejo v posrednih dejavnostih sodelovanja na podlagi okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti ob upoštevanju pogojev in omejitev, določenih v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz ter za razširjanje rezultatov raziskav za izvajanje okvirnega programa Evropske skupnosti. |
| --- | --- |

(a)

Pravni subjekti s sedežem v Koreji lahko sodelujejo v posrednih dejavnostih sodelovanja na podlagi okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti ob upoštevanju pogojev in omejitev, določenih v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz ter za razširjanje rezultatov raziskav za izvajanje okvirnega programa Evropske skupnosti.

| (b) | Brez poseganja v odstavek (a) mora biti sodelovanje pravnih subjektov s sedežem v Koreji v posrednih dejavnostih sodelovanja na podlagi okvirnih programov v skladu s pravili. |
| --- | --- |

(b)

Brez poseganja v odstavek (a) mora biti sodelovanje pravnih subjektov s sedežem v Koreji v posrednih dejavnostih sodelovanja na podlagi okvirnih programov v skladu s pravili.

2.   POGOJI ZA SODELOVANJE PRAVNIH SUBJEKTOV S SEDEŽEM V EVROPSKI SKUPNOSTI V RAZISKOVALNIH PROGRAMIH IN PROJEKTIH KOREJE

| (a) | Pravni subjekti s sedežem v Skupnosti lahko sodelujejo v raziskovalnih in razvojnih projektih ali programih, ki jih financira korejska vlada. |
| --- | --- |

(a)

Pravni subjekti s sedežem v Skupnosti lahko sodelujejo v raziskovalnih in razvojnih projektih ali programih, ki jih financira korejska vlada.

| (b) | Pravni subjekti s sedežem v Skupnosti sodelujejo v raziskovalnih in razvojnih projektih ali programih Koreje v skladu z ustreznimi zakoni in predpisi Koreje ter ustreznimi pravili za sodelovanje v takih projektih ali programih. |
| --- | --- |

(b)

Pravni subjekti s sedežem v Skupnosti sodelujejo v raziskovalnih in razvojnih projektih ali programih Koreje v skladu z ustreznimi zakoni in predpisi Koreje ter ustreznimi pravili za sodelovanje v takih projektih ali programih.

PRILOGA II

Načela za podelitev pravic intelektualne lastnine

1.   OPREDELITEV

V tem sporazumu ima „intelektualna lastnina“ pomen, opredeljen v členu 2 Konvencije o ustanovitvi Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, podpisane v Stockholmu 14. julija 1967.

2.   PRAVICE INTELEKTUALNE LASTNINE POGODBENIC V NEPOSREDNIH DEJAVNOSTIH SODELOVANJA

| (a) | Razen če se pogodbenici izrecno ne dogovorita drugače, se za pravice intelektualne lastnine, razen za avtorske pravice in povezane pravice, ki jih ustvarita pogodbenici med neposrednimi dejavnostmi sodelovanja na podlagi člena 3.1 tega sporazuma, uporabljajo naslednja pravila:






  1. | Pogodbenica, ki ustvari intelektualno lastnino, ima popolno lastništvo. Če je bila intelektualna lastnina ustvarjena skupaj in zadevnega deleža dela posamezne pogodbenice ni mogoče določiti, imata pogodbenici skupno lastništvo intelektualne lastnine. |
| --- | --- | --- |

(a)

Razen če se pogodbenici izrecno ne dogovorita drugače, se za pravice intelektualne lastnine, razen za avtorske pravice in povezane pravice, ki jih ustvarita pogodbenici med neposrednimi dejavnostmi sodelovanja na podlagi člena 3.1 tega sporazuma, uporabljajo naslednja pravila:

1.

Pogodbenica, ki ustvari intelektualno lastnino, ima popolno lastništvo. Če je bila intelektualna lastnina ustvarjena skupaj in zadevnega deleža dela posamezne pogodbenice ni mogoče določiti, imata pogodbenici skupno lastništvo intelektualne lastnine.

| 2. | Pogodbenica, ki je lastnica intelektualne lastnine, drugi pogodbenici odobri dostop do pravic za izvajanje kakršnih koli neposrednih dejavnosti sodelovanja. Take pravice do dostopa se odobrijo brezplačno. |
| --- | --- |

2.

Pogodbenica, ki je lastnica intelektualne lastnine, drugi pogodbenici odobri dostop do pravic za izvajanje kakršnih koli neposrednih dejavnosti sodelovanja. Take pravice do dostopa se odobrijo brezplačno.

| (b) | Razen če se pogodbenici izrecno ne dogovorita drugače, se za avtorske pravice in povezane pravice pogodbenic uporabljajo naslednja pravila:






  1. | Če pogodbenica objavi znanstvene in tehnične podatke, informacije ali rezultate, ki izhajajo iz dejavnosti sodelovanja na podlagi tega sporazuma ali so povezani z njimi, v revijah, člankih, poročilih, knjigah ali v drugih oblikah, vključno z video posnetki in programsko opremo, se pogodbenica po svojih najboljših močeh potrudi, da za drugo pogodbenico pridobi neizključne, nepreklicne in brezplačne licence v vseh državah, kjer je na voljo zaščita avtorskih pravic, za prevajanje, kopiranje, prirejanje, prenašanje in javno razširjanje takih del. |
| --- | --- | --- |

(b)

Razen če se pogodbenici izrecno ne dogovorita drugače, se za avtorske pravice in povezane pravice pogodbenic uporabljajo naslednja pravila:

1.

Če pogodbenica objavi znanstvene in tehnične podatke, informacije ali rezultate, ki izhajajo iz dejavnosti sodelovanja na podlagi tega sporazuma ali so povezani z njimi, v revijah, člankih, poročilih, knjigah ali v drugih oblikah, vključno z video posnetki in programsko opremo, se pogodbenica po svojih najboljših močeh potrudi, da za drugo pogodbenico pridobi neizključne, nepreklicne in brezplačne licence v vseh državah, kjer je na voljo zaščita avtorskih pravic, za prevajanje, kopiranje, prirejanje, prenašanje in javno razširjanje takih del.

| 2. | Vsi javno distribuirani izvodi avtorskega dela na podlagi določb odstavka (b)(1) navajajo ime(-na) avtorja(-ev) dela, razen če avtor(-ji) izrecno ne odkloni(-jo) objave svojega imena. Na izvodih mora biti tudi jasno razvidna skupna podpora pogodbenic. |
| --- | --- |

2.

Vsi javno distribuirani izvodi avtorskega dela na podlagi določb odstavka (b)(1) navajajo ime(-na) avtorja(-ev) dela, razen če avtor(-ji) izrecno ne odkloni(-jo) objave svojega imena. Na izvodih mora biti tudi jasno razvidna skupna podpora pogodbenic.

| (c) | Razen če se pogodbenici izrecno ne dogovorita drugače, se za nerazkrite informacije pogodbenic uporabljajo naslednja pravila:






  1. | Pri sporočanju informacij, potrebnih za izvajanje neposrednih dejavnosti sodelovanja, vsaka pogodbenica drugi pogodbenici opredeli informacije, za katere želi, da ostanejo nerazkrite. |
| --- | --- | --- |

(c)

Razen če se pogodbenici izrecno ne dogovorita drugače, se za nerazkrite informacije pogodbenic uporabljajo naslednja pravila:

1.

Pri sporočanju informacij, potrebnih za izvajanje neposrednih dejavnosti sodelovanja, vsaka pogodbenica drugi pogodbenici opredeli informacije, za katere želi, da ostanejo nerazkrite.

| 2. | Pogodbenica, ki prejme informacije, lahko na lastno odgovornost posreduje nerazkrite informacije svojim agencijam ali osebam, zaposlenim v teh agencijah, za posebne namene izvajanja tega sporazuma. |
| --- | --- |

2.

Pogodbenica, ki prejme informacije, lahko na lastno odgovornost posreduje nerazkrite informacije svojim agencijam ali osebam, zaposlenim v teh agencijah, za posebne namene izvajanja tega sporazuma.

| 3. | S predhodnim pisnim soglasjem pogodbenice, ki zagotovi nerazkrite informacije, lahko druga pogodbenica te nerazkrite informacije razširja širše, kot je sicer dovoljeno v odstavku (c)(2). Pogodbenici sodelujeta pri oblikovanju postopkov za zahtevo in pridobitev predhodnega pisnega soglasja za širšo distribucijo, vsaka od njiju pa izda tako dovoljenje v okviru, ki ga dovoljujejo njeni zakoni in predpisi. |
| --- | --- |

3.

S predhodnim pisnim soglasjem pogodbenice, ki zagotovi nerazkrite informacije, lahko druga pogodbenica te nerazkrite informacije razširja širše, kot je sicer dovoljeno v odstavku (c)(2). Pogodbenici sodelujeta pri oblikovanju postopkov za zahtevo in pridobitev predhodnega pisnega soglasja za širšo distribucijo, vsaka od njiju pa izda tako dovoljenje v okviru, ki ga dovoljujejo njeni zakoni in predpisi.

| 4. | Informacije s seminarjev in sestankov ter informacije, ki izhajajo iz nalog osebja in uporabe zmogljivosti, pripravljenih na podlagi tega sporazuma, ostanejo zaupne, če pošiljatelj teh informacij v času sporočanja zaprosi prejemnika, da obvaruje njihov zaupen ali privilegiran značaj v skladu z odstavkom (c)(1). |
| --- | --- |

4.

Informacije s seminarjev in sestankov ter informacije, ki izhajajo iz nalog osebja in uporabe zmogljivosti, pripravljenih na podlagi tega sporazuma, ostanejo zaupne, če pošiljatelj teh informacij v času sporočanja zaprosi prejemnika, da obvaruje njihov zaupen ali privilegiran značaj v skladu z odstavkom (c)(1).

| 5. | Če pogodbenica ugotovi, da ne bo mogla izpolnjevati omejitev in pogojev razširjanja iz člena 2(c), ali če utemeljeno pričakuje, da jih ne bo mogla izpolnjevati, o tem nemudoma obvesti drugo pogodbenico. Pogodbenici se nato posvetujeta o določitvi primernega poteka dejavnosti. |
| --- | --- |

5.

Če pogodbenica ugotovi, da ne bo mogla izpolnjevati omejitev in pogojev razširjanja iz člena 2(c), ali če utemeljeno pričakuje, da jih ne bo mogla izpolnjevati, o tem nemudoma obvesti drugo pogodbenico. Pogodbenici se nato posvetujeta o določitvi primernega poteka dejavnosti.

3.   PRAVICE INTELEKTUALNE LASTNINE PRAVNIH SUBJEKTOV POGODBENIC V POSREDNIH DEJAVNOSTIH SODELOVANJA

| (a) | Vsaka pogodbenica zagotovi, da so pravice intelektualne lastnine pravnih subjektov ene pogodbenice, ki sodelujejo v raziskovalnih in razvojnih programih, ki jih vodi druga pogodbenica, ter povezane pravice in obveznosti, ki izhajajo iz takega sodelovanja, v skladu z ustreznimi zakoni in predpisi ter mednarodnimi konvencijami, vključno s Sporazumom o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine, Prilogo 1C k Marakeškemu sporazumu o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije ter s Pariškim aktom Bernske konvencije za varstvo književnih in umetniških del z dne 24. julija 1971 in Stockholmskim aktom Pariške konvencije za varstvo industrijske lastnine z dne 14. julija 1967. |
| --- | --- |

(a)

Vsaka pogodbenica zagotovi, da so pravice intelektualne lastnine pravnih subjektov ene pogodbenice, ki sodelujejo v raziskovalnih in razvojnih programih, ki jih vodi druga pogodbenica, ter povezane pravice in obveznosti, ki izhajajo iz takega sodelovanja, v skladu z ustreznimi zakoni in predpisi ter mednarodnimi konvencijami, vključno s Sporazumom o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine, Prilogo 1C k Marakeškemu sporazumu o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije ter s Pariškim aktom Bernske konvencije za varstvo književnih in umetniških del z dne 24. julija 1971 in Stockholmskim aktom Pariške konvencije za varstvo industrijske lastnine z dne 14. julija 1967.

| (b) | Vsaka pogodbenica zagotovi, da imajo na podlagi njenih veljavnih zakonov in predpisov pravni subjekti pogodbenice, ki sodelujejo v raziskovalnih in razvojnih programih, ki jih vodi druga pogodbenica, enake pravice in obveznosti v zvezi z intelektualno lastnino, kot jih imajo pravni subjekti druge pogodbenice v isti posredni dejavnosti sodelovanja. |
| --- | --- |

(b)

Vsaka pogodbenica zagotovi, da imajo na podlagi njenih veljavnih zakonov in predpisov pravni subjekti pogodbenice, ki sodelujejo v raziskovalnih in razvojnih programih, ki jih vodi druga pogodbenica, enake pravice in obveznosti v zvezi z intelektualno lastnino, kot jih imajo pravni subjekti druge pogodbenice v isti posredni dejavnosti sodelovanja.

---

| 24.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 106/51 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 106/51

---

SKLEP SVETA

z dne 23. aprila 2007

o izvajanju člena 7(2) Uredbe (ES) št. 423/2007 o omejevalnih ukrepih proti Iranu

(2007/242/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 423/2007 (1) z dne 19. aprila 2007 in zlasti člena 15(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 19. aprila 2007 sprejel Uredbo (ES) št. 423/2007 o omejevalnih ukrepih proti Iranu. Člen 15(2) te uredbe določa, da Svet sestavi, pregleda in spremeni seznam oseb, subjektov in organov iz člena 7(2) te uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 19. aprila 2007 sprejel Uredbo (ES) št. 423/2007 o omejevalnih ukrepih proti Iranu. Člen 15(2) te uredbe določa, da Svet sestavi, pregleda in spremeni seznam oseb, subjektov in organov iz člena 7(2) te uredbe.

| (2) | Svet je ugotovil, da določene osebe, subjekti in organi izpolnjujejo pogoje, določene v členu 7(2) Uredbe (ES) št. 423/2007 in da bi morali biti zato uvrščeni na seznam v Prilogi V k tej uredbi, in sicer iz posameznih in posebnih razlogov, ki so v njej določeni – |
| --- | --- |

(2)

Svet je ugotovil, da določene osebe, subjekti in organi izpolnjujejo pogoje, določene v členu 7(2) Uredbe (ES) št. 423/2007 in da bi morali biti zato uvrščeni na seznam v Prilogi V k tej uredbi, in sicer iz posameznih in posebnih razlogov, ki so v njej določeni –

SKLENIL:

Člen 1

Osebe, subjekti in organi iz priloge k temu sklepu se uvrstijo na seznam v Prilogi V k Uredbi (ES) št. 423/2007.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati na dan objave.

Člen 3

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 23. aprila 2007

Za Svet

Predsednik

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  UL L 103, 20.4.2007, str. 1.

1

---

PRILOGA

„A.   Pravne osebe, subjekti in organi

| | Ime | Podatki za identifikacijo | Razlogi |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Organizacija za vesoljsko industrijo (AIO) | AIO, 28 Shian 5, Lavizan, Teheran | AIO nadzira iransko proizvodnjo izstrelkov, vključno z Industrijsko skupino Shahid Hemmat, Industrijsko skupino Shahid Bagheri in Industrijsko skupino Fajr, ki imajo vse pristojnosti v okviru Resolucije VS ZN 1737 (2006). Pristojnosti iz Resolucije VS ZN 1737 (2006) imajo tudi vodja AIO in dva druga visoka uradnika. |
| 2. | Oborožitvena industrija | Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Teheran | Podružnica DIO (Organizacija obrambnih industrij). |
| 3. | Raziskovalni center za obrambno tehnologijo in znanost (DTSRC) – znan tudi pod nazivom Raziskovalni center za izobraževanje/Moassese Amozeh Va Tahgiaghati (ERI/MAVT Co.). | Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Teheran | Pristojen za raziskave in razvoj. Podružnica DIO. DTSRC ustvari velik del dobička DIO. |
| 4. | Jaber Ibn Hayan | AEOI-JIHRD P.O.Box: 11365-8486; Teheran; 84, 20th Av. Entehaye Karegar Shomali Street; Teheran | Jaber Ibn Hayan je laboratorij Iranske organizacije za atomsko energijo (AEOI), ki se ukvarja z dejavnostmi v zvezi z gorivnim krogom. Laboratorij je v Centru za jedrske raziskave v Teheranu (TNRC), Iran ga do leta 2003 ni prijavil v skladu s sporazumom o jamstvu, medtem ko je predelava urana v njem potekala. |
| 5. | Pomorska industrija | Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Teheran | Podružnica DIO. |
| 6. | Podjetje za proizvodnjo in dobavo jedrskega goriva (NFPC) | AEOI-NFPDP.O.Box: 11365-8486, Teheran/Iran | Oddelek za proizvodnjo jedrskega goriva (NFPD) AEOI je zadolžen za raziskave in razvoj na področju ciklusa jedrskega goriva, vključno z raziskovanjem urana, izkopavanjem uranove rude, mletjem, predelavo urana in ravnanjem z jedrskimi odpadki. NFPC je naslednik NFPD, odvisna družba v okviru AEOI, ki vodi raziskave in razvoj na področju ciklusa jedrskega goriva, vključno s predelavo in bogatitvijo urana. |
| 7. | Skupina za specialno industrijo | Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Teheran | Podružnica DIO. |
| 8. | Podjetje TAMAS | | Podjetje TAMAS je vpleteno v dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana, Svet guvernerjev IAEA in Varnostni svet pa od Irana zahtevata, da jih prekine. TAMAS je najpomembnejši organ, v okviru katerega so bile ustanovljene štiri hčerinske družbe, od katerih ena izvaja ekstrakcijo urana za pridobivanje koncentriranega urana, druga pa je zadolžena za obdelavo in bogatitev urana ter uranove odpadke. |

Ime

Podatki za identifikacijo

Razlogi

1.

Organizacija za vesoljsko industrijo (AIO)

AIO, 28 Shian 5, Lavizan, Teheran

AIO nadzira iransko proizvodnjo izstrelkov, vključno z Industrijsko skupino Shahid Hemmat, Industrijsko skupino Shahid Bagheri in Industrijsko skupino Fajr, ki imajo vse pristojnosti v okviru Resolucije VS ZN 1737 (2006). Pristojnosti iz Resolucije VS ZN 1737 (2006) imajo tudi vodja AIO in dva druga visoka uradnika.

2.

Oborožitvena industrija

Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Teheran

Podružnica DIO (Organizacija obrambnih industrij).

3.

Raziskovalni center za obrambno tehnologijo in znanost (DTSRC) – znan tudi pod nazivom Raziskovalni center za izobraževanje/Moassese Amozeh Va Tahgiaghati (ERI/MAVT Co.).

Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Teheran

Pristojen za raziskave in razvoj. Podružnica DIO. DTSRC ustvari velik del dobička DIO.

4.

Jaber Ibn Hayan

AEOI-JIHRD P.O.Box: 11365-8486; Teheran; 84, 20th Av. Entehaye Karegar Shomali Street; Teheran

Jaber Ibn Hayan je laboratorij Iranske organizacije za atomsko energijo (AEOI), ki se ukvarja z dejavnostmi v zvezi z gorivnim krogom. Laboratorij je v Centru za jedrske raziskave v Teheranu (TNRC), Iran ga do leta 2003 ni prijavil v skladu s sporazumom o jamstvu, medtem ko je predelava urana v njem potekala.

5.

Pomorska industrija

Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Teheran

Podružnica DIO.

6.

Podjetje za proizvodnjo in dobavo jedrskega goriva (NFPC)

AEOI-NFPDP.O.Box: 11365-8486, Teheran/Iran

Oddelek za proizvodnjo jedrskega goriva (NFPD) AEOI je zadolžen za raziskave in razvoj na področju ciklusa jedrskega goriva, vključno z raziskovanjem urana, izkopavanjem uranove rude, mletjem, predelavo urana in ravnanjem z jedrskimi odpadki. NFPC je naslednik NFPD, odvisna družba v okviru AEOI, ki vodi raziskave in razvoj na področju ciklusa jedrskega goriva, vključno s predelavo in bogatitvijo urana.

7.

Skupina za specialno industrijo

Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Teheran

Podružnica DIO.

8.

Podjetje TAMAS

Podjetje TAMAS je vpleteno v dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana, Svet guvernerjev IAEA in Varnostni svet pa od Irana zahtevata, da jih prekine. TAMAS je najpomembnejši organ, v okviru katerega so bile ustanovljene štiri hčerinske družbe, od katerih ena izvaja ekstrakcijo urana za pridobivanje koncentriranega urana, druga pa je zadolžena za obdelavo in bogatitev urana ter uranove odpadke.

B.   Fizične osebe

| | Ime | Podatki za identifikacijo | Razlogi |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Reza AGHAZADEH | D.r.: 15.3.1949, številka potnega lista: S4409483, veljavnost: 26.4.2000–27.4.2010, izdan v Teheranu, kraj rojstva: Khoy | Vodja Iranske organizacije za atomsko energijo (AEOI). AEOI, ki nadzira iranski jedrski program, ima pristojnosti v okviru Resolucije VS ZN 1737 (2006). |
| 2. | Amir Moayyed ALAI | | Vpleten v vodenje montaže in inženiring centrifug. Svet guvernerjev IAEA in Varnostni svet od Irana zahtevata, da prekine vse dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana. To vključuje vsa dela, povezana s centrifugami. 27. avgusta 2006 je Alai od predsednika Ahmadinedžada prejel posebno nagrado za svojo vlogo pri vodenju montaže in inženiringa centrifug. |
| 3. | Mohammed Fedai ASHIANI | | Vpleten v proizvodnjo amonijevega uranil karbonata (AUC) in vodenje obrata za bogatitev urana v Natanzu. Od Irana se zahteva, da prekine vse dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana. 27. avgusta 2006 je Ashiani od predsednika Ahmadinedžada prejel posebno nagrado za svojo vlogo pri postopku proizvodnje AUC ter upravljanju in tehničnem projektiranju obrata za bogatitev urana v Natanzu (Kashan). |
| 4. | Haleh BAKHTIAR | | Vpletena v proizvodnjo magnezija v koncentraciji 99,9 %. 27. avgusta 2006 je Haleh Bakhtiar od predsednika Ahmadinedžada prejela posebno nagrado za svojo vlogo pri proizvodnji magnezija v koncentraciji 99,9 %. Magnezij v taki čistosti se uporablja za proizvodnjo kovinskega urana, ki se ga lahko doda v snov za izdelavo jedrskega orožja. Iran je zavrnil dostop IAEA do dokumentov o proizvodnji polobel kovinskega urana, ki se jih uporablja le za jedrsko orožje. |
| 5. | Morteza BEHZAD | | Vpleten v izdelovanje sestavnih delov za centrifuge. Od Irana se zahteva, da prekine vse dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana. To vključuje vsa dela, povezana s centrifugami. 27. avgusta 2006 je Behzad od predsednika Ahmadinedžada prejel posebno nagrado za svojo vlogo pri izdelovanju zapletenih in občutljivih sestavnih delov za centrifuge. |
| 6. | Dr Hoseyn (Hossein) FAQIHIAN | Naslov NFPC: AEOI-NFPD P.O.Box: 11365-8486, Teheran/Iran. | Namestnik in generalni direktor Podjetja za proizvodnjo in dobavo jedrskega goriva (NFPC), dela AEOI. AEOI, ki nadzira iranski jedrski program, ima pristojnosti v okviru Resolucije VS ZN 1737 (2006). Svet guvernerjev IAEA in Varnostni svet od Irana zahtevata, da prekine dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana, v katere je vpletena NFPC. |
| 7. | Seyyed Hussein (Hossein) HUSSEINI (HOSSEINI) | | Uradnik AEOI, vpleten v raziskovalni projekt o uporabi težke vode v reaktorju (IR40) v Araku. RVSZN 1737 (2006) zahteva od Irana, da prekine vse projekte, povezane s težko vodo. |
| 8. | G. Javad KARIMI SABET | | Predsednik Podjetja za energijo Novin. Med drugim je Karimi Sabet avgusta 2006 od predsednika Ahmadinejada prejel nagrado za svojo vlogo pri oblikovanju, proizvodnji, namestitvi in uporabi jedrske opreme v obratu v Natanzu. |
| 9. | Said Esmail KHALILIPOUR | | Namestnik vodje AEOI. AEOI, ki nadzira iranski jedrski program, ima pristojnosti v okviru Resolucije VS ZN 1737 (2006). |
| 10. | Ali Reza KHANCHI | Naslov NRC: AEOI-NRC P.O.Box: 11365-8486 Teheran/Iran; Faks: (+9821) 8021412 | Vodja Centra za jedrske raziskave AEOI v Teheranu. IAEA še naprej zahteva pojasnilo Irana o poskusih ločevanja plutonija, izvedenih v TNRC, in o sledovih delcev visoko obogatenega urana (HEU) v vzorcih iz okolja, vzetih v skladišču odpadkov v Karaju, kjer so našli zabojnike za skladiščenje tarč z osiromašenim uranom, uporabljenih v teh poskusih. AEOI, ki nadzira iranski jedrski program, ima pristojnosti v okviru Resolucije VS ZN 1737 (2006). |
| 11. | Hamid-Reza MOHAJERANI | | Vpleten v vodenje proizvodnje v Obratu za predelovanje urana (UCF) v Esfahanu. 27. avgusta 2006 je Mohajerani od predsednika Ahmadinedžada prejel posebno nagrado za svojo vlogo pri vodenju proizvodnje v UFC ter za načrtovanje, gradnjo in namestitev UF6 naprav (UF6 je plin, ki se ga dovaja pri bogatitvi urana). |
| 12. | Houshang NOBARI | | Vpleten v upravljanje obrata za bogatitev urana v Natanzu. Svet guvernerjev IAEA in Varnostni svet od Irana zahtevata, da prekine vse dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana. To vključuje dejavnosti v obratu za bogatitev urana v Natanzu (Kashan). 27. avgusta 2006 je Nobari od predsednika Ahmadinedžada prejel posebno nagrado za svojo vlogo pri uspešnem upravljanju in izvajanju načrta za obrat v Natanzu (Kashan). |
| 13. | Dr. Javad RAHIQI | | Vodja Centra za jedrsko tehnologijo AEOI v Esfahanu. Center nadzoruje Obrat za predelovanje urana v Esfahanu. Svet guvernerjev IAEA in Varnostni svet od Irana zahtevata, da prekine vse dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana. To vključuje vse dejavnosti v zvezi s predelovanjem urana. AEOI, ki nadzira iranski jedrski program, ima pristojnosti v okviru Resolucije VS ZN 1737 (2006). |
| 14. | Abbas RASHIDI | | Vpleten v bogatitev urana v Natanzu. Svet guvernerjev IAEA in Varnostni svet od Irana zahtevata, da prekine vse dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana. 27. avgusta 2006 je Rashidi od predsednika Ahmadinedžada prejel posebno nagrado za pomembno vlogo pri uspešnem delovanju kaskad za bogatitev uranas po 164 centrifug in njihovo upravljanje v obratu v Natanzu. |
| 15. | Abdollah SOLAT SANA | | Glavni direktor obrata za predelovanje urana (UCF) v Esfahanu. Ta obrat izdeluje plin za dovajanje (UF6) za obrat za bogatitev urana v Natanzu. 27. avgusta 2006 je Solat Sana od predsednika Ahmadinedžada prejel posebno nagrado za svoj prispevek.“ |

Ime

Podatki za identifikacijo

Razlogi

1.

Reza AGHAZADEH

D.r.: 15.3.1949, številka potnega lista: S4409483, veljavnost: 26.4.2000–27.4.2010, izdan v Teheranu, kraj rojstva: Khoy

Vodja Iranske organizacije za atomsko energijo (AEOI). AEOI, ki nadzira iranski jedrski program, ima pristojnosti v okviru Resolucije VS ZN 1737 (2006).

2.

Amir Moayyed ALAI

Vpleten v vodenje montaže in inženiring centrifug. Svet guvernerjev IAEA in Varnostni svet od Irana zahtevata, da prekine vse dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana. To vključuje vsa dela, povezana s centrifugami. 27. avgusta 2006 je Alai od predsednika Ahmadinedžada prejel posebno nagrado za svojo vlogo pri vodenju montaže in inženiringa centrifug.

3.

Mohammed Fedai ASHIANI

Vpleten v proizvodnjo amonijevega uranil karbonata (AUC) in vodenje obrata za bogatitev urana v Natanzu. Od Irana se zahteva, da prekine vse dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana. 27. avgusta 2006 je Ashiani od predsednika Ahmadinedžada prejel posebno nagrado za svojo vlogo pri postopku proizvodnje AUC ter upravljanju in tehničnem projektiranju obrata za bogatitev urana v Natanzu (Kashan).

4.

Haleh BAKHTIAR

Vpletena v proizvodnjo magnezija v koncentraciji 99,9 %. 27. avgusta 2006 je Haleh Bakhtiar od predsednika Ahmadinedžada prejela posebno nagrado za svojo vlogo pri proizvodnji magnezija v koncentraciji 99,9 %. Magnezij v taki čistosti se uporablja za proizvodnjo kovinskega urana, ki se ga lahko doda v snov za izdelavo jedrskega orožja. Iran je zavrnil dostop IAEA do dokumentov o proizvodnji polobel kovinskega urana, ki se jih uporablja le za jedrsko orožje.

5.

Morteza BEHZAD

Vpleten v izdelovanje sestavnih delov za centrifuge. Od Irana se zahteva, da prekine vse dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana. To vključuje vsa dela, povezana s centrifugami. 27. avgusta 2006 je Behzad od predsednika Ahmadinedžada prejel posebno nagrado za svojo vlogo pri izdelovanju zapletenih in občutljivih sestavnih delov za centrifuge.

6.

Dr Hoseyn (Hossein) FAQIHIAN

Naslov NFPC: AEOI-NFPD P.O.Box: 11365-8486, Teheran/Iran.

Namestnik in generalni direktor Podjetja za proizvodnjo in dobavo jedrskega goriva (NFPC), dela AEOI. AEOI, ki nadzira iranski jedrski program, ima pristojnosti v okviru Resolucije VS ZN 1737 (2006). Svet guvernerjev IAEA in Varnostni svet od Irana zahtevata, da prekine dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana, v katere je vpletena NFPC.

7.

Seyyed Hussein (Hossein) HUSSEINI (HOSSEINI)

Uradnik AEOI, vpleten v raziskovalni projekt o uporabi težke vode v reaktorju (IR40) v Araku. RVSZN 1737 (2006) zahteva od Irana, da prekine vse projekte, povezane s težko vodo.

8.

G. Javad KARIMI SABET

Predsednik Podjetja za energijo Novin. Med drugim je Karimi Sabet avgusta 2006 od predsednika Ahmadinejada prejel nagrado za svojo vlogo pri oblikovanju, proizvodnji, namestitvi in uporabi jedrske opreme v obratu v Natanzu.

9.

Said Esmail KHALILIPOUR

Namestnik vodje AEOI. AEOI, ki nadzira iranski jedrski program, ima pristojnosti v okviru Resolucije VS ZN 1737 (2006).

10.

Ali Reza KHANCHI

Naslov NRC: AEOI-NRC P.O.Box: 11365-8486 Teheran/Iran; Faks: (+9821) 8021412

Vodja Centra za jedrske raziskave AEOI v Teheranu. IAEA še naprej zahteva pojasnilo Irana o poskusih ločevanja plutonija, izvedenih v TNRC, in o sledovih delcev visoko obogatenega urana (HEU) v vzorcih iz okolja, vzetih v skladišču odpadkov v Karaju, kjer so našli zabojnike za skladiščenje tarč z osiromašenim uranom, uporabljenih v teh poskusih. AEOI, ki nadzira iranski jedrski program, ima pristojnosti v okviru Resolucije VS ZN 1737 (2006).

11.

Hamid-Reza MOHAJERANI

Vpleten v vodenje proizvodnje v Obratu za predelovanje urana (UCF) v Esfahanu. 27. avgusta 2006 je Mohajerani od predsednika Ahmadinedžada prejel posebno nagrado za svojo vlogo pri vodenju proizvodnje v UFC ter za načrtovanje, gradnjo in namestitev UF6 naprav (UF6 je plin, ki se ga dovaja pri bogatitvi urana).

12.

Houshang NOBARI

Vpleten v upravljanje obrata za bogatitev urana v Natanzu. Svet guvernerjev IAEA in Varnostni svet od Irana zahtevata, da prekine vse dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana. To vključuje dejavnosti v obratu za bogatitev urana v Natanzu (Kashan). 27. avgusta 2006 je Nobari od predsednika Ahmadinedžada prejel posebno nagrado za svojo vlogo pri uspešnem upravljanju in izvajanju načrta za obrat v Natanzu (Kashan).

13.

Dr. Javad RAHIQI

Vodja Centra za jedrsko tehnologijo AEOI v Esfahanu. Center nadzoruje Obrat za predelovanje urana v Esfahanu. Svet guvernerjev IAEA in Varnostni svet od Irana zahtevata, da prekine vse dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana. To vključuje vse dejavnosti v zvezi s predelovanjem urana. AEOI, ki nadzira iranski jedrski program, ima pristojnosti v okviru Resolucije VS ZN 1737 (2006).

14.

Abbas RASHIDI

Vpleten v bogatitev urana v Natanzu. Svet guvernerjev IAEA in Varnostni svet od Irana zahtevata, da prekine vse dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana. 27. avgusta 2006 je Rashidi od predsednika Ahmadinedžada prejel posebno nagrado za pomembno vlogo pri uspešnem delovanju kaskad za bogatitev uranas po 164 centrifug in njihovo upravljanje v obratu v Natanzu.

15.

Abdollah SOLAT SANA

Glavni direktor obrata za predelovanje urana (UCF) v Esfahanu. Ta obrat izdeluje plin za dovajanje (UF6) za obrat za bogatitev urana v Natanzu. 27. avgusta 2006 je Solat Sana od predsednika Ahmadinedžada prejel posebno nagrado za svoj prispevek.“

---

Komisija

| 24.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 106/55 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 106/55

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 18. aprila 2007

o izključitvi nekaterih izdatkov držav članic iz naslova Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) iz financiranja Skupnosti

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1663)

(besedilo v španskem, danskem, nemškem, grškem, angleškem, francoskem, italijanskem, nizozemskem, portugalskem, finskem in švedskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/243/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 729/70 z dne 21. aprila 1970 o financiranju skupne kmetijske politike (1) in zlasti člena 5(2)(c) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1258/1999 z dne 17. maja 1999 o financiranju skupne kmetijske politike (2) in zlasti člena 7(4) Uredbe,

po posvetovanju z Odborom za kmetijske sklade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 5 Uredbe (EGS) št. 729/70 in člen 7 Uredbe (ES) št. 1258/1999 ter člen 8(1) in (2) Uredbe Komisije (ES) št. 1663/95 z dne 7. julija 1995 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe (EGS) št. 729/70 v zvezi s postopkom za potrditev obračuna Jamstvenega oddelka EKUJS (3) določajo, da Komisija izvede potrebna preverjanja, sporoči državam članicam rezultate svojih preverjanj, upošteva pripombe držav članic, začne dvostranske pogovore za dosego dogovora z zadevnimi državami članicami in slednjim uradno sporoči svoje sklepe. |
| --- | --- |

(1)

Člen 5 Uredbe (EGS) št. 729/70 in člen 7 Uredbe (ES) št. 1258/1999 ter člen 8(1) in (2) Uredbe Komisije (ES) št. 1663/95 z dne 7. julija 1995 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe (EGS) št. 729/70 v zvezi s postopkom za potrditev obračuna Jamstvenega oddelka EKUJS (3) določajo, da Komisija izvede potrebna preverjanja, sporoči državam članicam rezultate svojih preverjanj, upošteva pripombe držav članic, začne dvostranske pogovore za dosego dogovora z zadevnimi državami članicami in slednjim uradno sporoči svoje sklepe.

| (2) | Države članice so imele možnost zahtevati sprožitev spravnega postopka. Ta možnost je bila v nekaterih primerih uporabljena in Komisija je pregledala poročilo, ki je bilo sestavljeno ob koncu postopka. |
| --- | --- |

(2)

Države članice so imele možnost zahtevati sprožitev spravnega postopka. Ta možnost je bila v nekaterih primerih uporabljena in Komisija je pregledala poročilo, ki je bilo sestavljeno ob koncu postopka.

| (3) | Člena 2 in 3 Uredbe (EGS) št. 729/70 ter člen 2 Uredbe (ES) št. 1258/1999 določajo, da se lahko financirajo le nadomestila za izvoz v tretje države in intervencije, namenjene ureditvi kmetijskih trgov, ki se dodelijo oziroma izvedejo skladno s predpisi Skupnosti v okviru skupne ureditve kmetijskih trgov. |
| --- | --- |

(3)

Člena 2 in 3 Uredbe (EGS) št. 729/70 ter člen 2 Uredbe (ES) št. 1258/1999 določajo, da se lahko financirajo le nadomestila za izvoz v tretje države in intervencije, namenjene ureditvi kmetijskih trgov, ki se dodelijo oziroma izvedejo skladno s predpisi Skupnosti v okviru skupne ureditve kmetijskih trgov.

| (4) | Opravljena preverjanja, rezultati dvostranskih razprav in spravni postopki so pokazali, da del izdatkov, ki so jih prijavile države članice, ne izpolnjuje teh pogojev in torej ne more biti financiran iz Jamstvenega oddelka EKUJS. |
| --- | --- |

(4)

Opravljena preverjanja, rezultati dvostranskih razprav in spravni postopki so pokazali, da del izdatkov, ki so jih prijavile države članice, ne izpolnjuje teh pogojev in torej ne more biti financiran iz Jamstvenega oddelka EKUJS.

| (5) | Treba je navesti zneske, ki se jim ne priznava upravičenost do kritja iz Jamstvenega oddelka EKUJS in se ne nanašajo na izdatke, ki so nastali več kot štiriindvajset mesecev pred pisnim sporočilom, v katerem je Komisija države članice obvestila o rezultatih preverjanj. |
| --- | --- |

(5)

Treba je navesti zneske, ki se jim ne priznava upravičenost do kritja iz Jamstvenega oddelka EKUJS in se ne nanašajo na izdatke, ki so nastali več kot štiriindvajset mesecev pred pisnim sporočilom, v katerem je Komisija države članice obvestila o rezultatih preverjanj.

| (6) | V primerih, na katere se nanaša ta odločba, je Komisija oceno zneskov, ki bodo izključeni, ker ne ustrezajo predpisom Skupnosti, državam članicam sporočila v zbirnem poročilu. |
| --- | --- |

(6)

V primerih, na katere se nanaša ta odločba, je Komisija oceno zneskov, ki bodo izključeni, ker ne ustrezajo predpisom Skupnosti, državam članicam sporočila v zbirnem poročilu.

| (7) | Ta odločba ne vpliva na finančne posledice, ki bi jih Komisija lahko imela zaradi sodb Sodišča v primerih, ki so bili 25. januarja 2007 še nerešeni in se nanašajo na zadeve iz te odločbe – |
| --- | --- |

(7)

Ta odločba ne vpliva na finančne posledice, ki bi jih Komisija lahko imela zaradi sodb Sodišča v primerih, ki so bili 25. januarja 2007 še nerešeni in se nanašajo na zadeve iz te odločbe –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Izdatki pooblaščenih plačilnih agencij držav članic, prijavljeni pri Jamstvenem oddelku EKUJS in navedeni v Prilogi, so izključeni iz financiranja Skupnosti, ker ne ustrezajo predpisom Skupnosti.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Belgijo, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Irsko, Italijansko republiko, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Portugalsko, Republiko Finsko in Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske.

V Bruslju, 18. aprila 2007

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 94, 28.4.1970, str. 13. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1287/95 (UL L 125, 8.6.1995, str. 1).

1

(2)  UL L 160, 26.6.1999, str. 103.

2

(3)  UL L 158, 8.7.1995, str. 6. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 465/2005 (UL L 77, 23.3.2005, str. 6).

3

---

PRILOGA

Proračunska postavka 6 7 0 1

| DČ | Ukrep | Za leto | Razlog | Vrsta | % | Valuta | Znesek | Odbitki, ki so že opravljeni | Finančni vpliv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | Finančna revizija – prekoračitev | 2005 | Prekoračitev zgornjih finančnih mej | točno | | EUR | – 577,47 | – 577,47 | 0,00 |
| Skupaj AT | | | | | EUR | – 577,47 | – 577,47 | 0,00 |
| BE | Potrditev obračunov | 2001 | Potrditev obračunov za leto 2001 | točno | | EUR | –45 922,50 | –45 922,50 | 0,00 |
| BE | Potrditev obračunov | 2003 | Potrditev obračunov za leto 2003 | točno | | EUR | –53 786,11 | –29 109,11 | –24 677,00 |
| Skupaj BE | | | | | EUR | –99 708,61 | –75 031,61 | –24 677,00 |
| DE | Potrditev obračunov | 2003 | Potrditev obračunov za leto 2003 | točno | | EUR | –2 372 552,57 | 0,00 | –2 372 552,57 |
| DE | Potrditev obračunov | 2004 | Potrditev obračunov za leto 2004 | točno | | EUR | – 848 720,33 | 0,00 | – 848 720,33 |
| DE | Potrditev obračunov | 2005 | Potrditev obračunov za leto 2005 | točno | | EUR | –1 475 549,22 | 0,00 | –1 475 549,22 |
| DE | Finančna revizija – zapoznela plačila | 2005 | Neupoštevanje rokov plačil | točno | | EUR | – 123 145,69 | – 188 245,69 | 65 100,00 |
| DE | Finančna revizija – prekoračitev | 2004 | Prekoračitev zgornjih finančnih mej | točno | | EUR | – 134 267,39 | 0,00 | – 134 267,39 |
| Skupaj DE | | | | | EUR | –4 954 235,20 | – 188 245,69 | –4 765 989,51 |
| DK | Izvozna nadomestila | 2000 | Nezadostno izvajanje pregledov zamenjave | pavšal | 2 % | DKK | –4 042 587,64 | 0,00 | –4 042 587,64 |
| DK | Izvozna nadomestila | 2000 | Nezadostno izvajanje pregledov zamenjave | pavšal | 5 % | DKK | –1 694 642,72 | 0,00 | –1 694 642,72 |
| DK | Izvozna nadomestila | 2001 | Nezadostno izvajanje pregledov zamenjave | pavšal | 2 % | DKK | –11 636 374,73 | 0,00 | –11 636 374,73 |
| DK | Izvozna nadomestila | 2001 | Nezadostno izvajanje pregledov zamenjave | pavšal | 5 % | DKK | –5 847 108,45 | 0,00 | –5 847 108,45 |
| DK | Izvozna nadomestila | 2002 | Nezadostno izvajanje pregledov zamenjave | pavšal | 2 % | DKK | –14 620 538,05 | 0,00 | –14 620 538,05 |
| DK | Izvozna nadomestila | 2002 | Nezadostno izvajanje pregledov zamenjave | pavšal | 5 % | DKK | –6 732 926,94 | 0,00 | –6 732 926,94 |
| DK | Izvozna nadomestila | 2003 | Nezadostno izvajanje pregledov zamenjave | pavšal | 2 % | DKK | –3 239 587,36 | 0,00 | –3 239 587,36 |
| DK | Izvozna nadomestila | 2003 | Nezadostno izvajanje pregledov zamenjave | pavšal | 5 % | DKK | –1 450 243,99 | 0,00 | –1 450 243,99 |
| DK | Finančna revizija – prekoračitev | 2004 | Prekoračitev zgornjih finančnih mej | točno | | EUR | –68 177,57 | –68 177,57 | 0,00 |
| Skupaj DK | | | | | DKK | –49 264 009,88 | 0,00 | –49 264 009,88 |
| Skupaj DK | | | | | EUR | –68 177,57 | –68 177,57 | 0,00 |
| ES | Finančna revizija – zapoznela plačila | 2004 | Neupoštevanje rokov plačil | točno | | EUR | –9 070 409,96 | –9 197 146,98 | 126 737,02 |
| ES | Finančna revizija – zapoznela plačila | 2005 | Neupoštevanje rokov plačil | točno | | EUR | –7 923 714,21 | –7 940 441,61 | 16 727,40 |
| ES | Finančna revizija – prekoračitev | 2005 | Prekoračitev zgornjih finančnih mej | točno | | EUR | 339 296,14 | 339 296,14 | 0,00 |
| ES | Sadje in zelenjava – oreški (drugi ukrepi) | 2003 | Neupoštevanje rokov plačil | točno | | EUR | –28 111 606,97 | 0,00 | –28 111 606,97 |
| ES | Sadje in zelenjava – oreški (drugi ukrepi) | 2004 | Neupoštevanje rokov plačil | točno | | EUR | –32 542 235,13 | 0,00 | –32 542 235,13 |
| ES | Sadje in zelenjava – predelava paradižnikov | 2003 | Paradižnikov, dostavljenih izven rednega dnevnega delovnega časa pristojnih organov, ni mogoče ustrezno nadzorovati, pomanjkljivo usklajevanje računovodske dokumentacije z uradnim vodenjem evidenc | pavšal | 5 % | EUR | –1 850 032,92 | 0,00 | –1 850 032,92 |
| ES | Sadje in zelenjava – predelava paradižnikov | 2004 | Paradižnikov, dostavljenih izven rednega dnevnega delovnega časa pristojnih organov, ni mogoče ustrezno nadzorovati, pomanjkljivo usklajevanje računovodske dokumentacije z uradnim vodenjem evidenc | pavšal | 5 % | EUR | –2 240 283,54 | 0,00 | –2 240 283,54 |
| ES | Promocijski ukrepi | 2003 | Neupravičenost programa | točno | | EUR | –20 244,02 | 0,00 | –20 244,02 |
| ES | Promocijski ukrepi | 2004 | Neupravičenost programa | točno | | EUR | –70 997,92 | 0,00 | –70 997,92 |
| ES | Promocijski ukrepi | 2003 | Pomanjkljivosti računovodskega in tehničnega nadzora | pavšal | 10 % | EUR | – 438 782,10 | 0,00 | – 438 782,10 |
| ES | Promocijski ukrepi | 2004 | Pomanjkljivosti računovodskega in tehničnega nadzora | pavšal | 10 % | EUR | – 500 158,94 | 0,00 | – 500 158,94 |
| ES | Promocijski ukrepi | 2005 | Pomanjkljivosti računovodskega in tehničnega nadzora | pavšal | 10 % | EUR | – 262 486,51 | 0,00 | – 262 486,51 |
| ES | Promocijski ukrepi | 2006 | Pomanjkljivosti računovodskega in tehničnega nadzora | pavšal | 10 % | EUR | –32 893,85 | 0,00 | –32 893,85 |
| Skupaj ES | | | | | EUR | –82 724 549,93 | –16 798 292,45 | –65 926 257,48 |
| FR | OTMS | 2001 | Pomanjkljiv in neopravljen fizični pregled dejavnosti | pavšal | 10 % | EUR | –2 150 231,66 | 0,00 | –2 150 231,66 |
| FR | OTMS | 2002 | Pomanjkljiv in neopravljen fizični pregled dejavnosti | pavšal | 10 % | EUR | –4 742 809,12 | 0,00 | –4 742 809,12 |
| FR | OTMS | 2003 | Pomanjkljiv in neopravljen fizični pregled dejavnosti | pavšal | 10 % | EUR | –1 792 725,04 | 0,00 | –1 792 725,04 |
| FR | Sadje in zelenjava – predelava breskev in hrušk | 2003 | Več plačil je bilo opravljenih po izteku določenega roka | točno | | EUR | –22 494,75 | 0,00 | –22 494,75 |
| FR | Javno skladiščenje alkohola | 2001 | Neupoštevanje rokov plačil | točno | | EUR | –2 226,40 | 0,00 | –2 226,40 |
| FR | Javno skladiščenje alkohola | 2002 | Neupoštevanje rokov plačil | točno | | EUR | –14 188,94 | 0,00 | –14 188,94 |
| FR | Razvoj podeželja, jamstveni oddelek – novi ukrepi | 2003 | Pomanjkljivosti pomožnega nadzora | pavšal | 2 % | EUR | –1 995 633,00 | 0,00 | –1 995 633,00 |
| FR | Razvoj podeželja, jamstveni oddelek – novi ukrepi | 2003 | Pomanjkljivosti nadzornega sistema „subvencioniranih posojil“: pomanjkljiv nadzor nad dokazili o plačilu in izvedbo naložb | pavšal | 5 % | EUR | –2 931 588,00 | 0,00 | –2 931 588,00 |
| FR | Razvoj podeželja, jamstveni oddelek – novi ukrepi | 2004 | Pomanjkljivosti pomožnega nadzora | pavšal | 2 % | EUR | –2 568 245,00 | 0,00 | –2 568 245,00 |
| Skupaj FR | | | | | EUR | –16 220 141,91 | 0,00 | –16 220 141,91 |
| GR | Neposredna plačila | 2004 | LPIS ni v celoti dosegal zahtevanega standarda in preverjanja na kraju samem so bila še vedno prepozno opravljena, da bi lahko bila popolnoma učinkovita | pavšal | 5 % | EUR | –14 991 119,26 | 0,00 | –14 991 119,26 |
| GR | Neposredna plačila | 2004 | LPIS ni v celoti dosegal zahtevanega standarda in preverjanja na kraju samem so bila še vedno prepozno opravljena, da bi lahko bila popolnoma učinkovita | pavšal | 10 % | EUR | –20 792 615,42 | 0,00 | –20 792 615,42 |
| GR | Neposredna plačila | 2005 | LPIS ni v celoti dosegal zahtevanega standarda in preverjanja na kraju samem so bila še vedno prepozno opravljena, da bi lahko bila popolnoma učinkovita | pavšal | 5 % | EUR | –27 702,71 | 0,00 | –27 702,71 |
| GR | Neposredna plačila | 2005 | LPIS ni v celoti dosegal zahtevanega standarda in preverjanja na kraju samem so bila še vedno prepozno opravljena, da bi lahko bila popolnoma učinkovita | pavšal | 10 % | EUR | –30 657,51 | 0,00 | –30 657,51 |
| GR | Sadje in zelenjava – predelava paradižnikov | 2003 | Podatki, navedeni v računovodski dokumentaciji, niso usklajeni z uradnim računovodskim izkazom organizacije proizvajalcev; organizacija proizvajalcev je posredovala podatke brez informacij o donosu | pavšal | 5 % | EUR | –1 231,08 | 0,00 | –1 231,08 |
| GR | Sadje in zelenjava – predelava paradižnikov | 2004 | Podatki, navedeni v računovodski dokumentaciji, niso usklajeni z uradnim računovodskim izkazom organizacije proizvajalcev; organizacija proizvajalcev je posredovala podatke brez informacij o donosu | pavšal | 5 % | EUR | – 417 259,82 | 0,00 | – 417 259,82 |
| GR | POSEI | 2003 | Nezadostni dokazi o tem, da se ugodnost pomoči prenese na končnega porabnika, nezadostni nadzor nad prihodom proizvodov na otok, IAKS ne obstaja | pavšal | 5 % | EUR | – 952 833,44 | 0,00 | – 952 833,44 |
| GR | POSEI | 2004 | Nezadostni dokazi o tem, da se ugodnost pomoči prenese na končnega porabnika, nezadostni nadzor nad prihodom proizvodov na otok, IAKS ne obstaja | pavšal | 5 % | EUR | – 952 833,58 | 0,00 | – 952 833,58 |
| GR | Razvoj podeželja, jamstveni oddelek – spremljevalni ukrepi | 2001 | Skupni znesek mesečnih izjav presega znesek letnega poročila | točno | | EUR | –67 732,00 | 0,00 | –67 732,00 |
| Skupaj GR | | | | | EUR | –38 233 984,82 | 0,00 | –38 233 984,82 |
| IE | Finančna revizija – zapoznela plačila | 2004 | Neupoštevanje rokov plačil | točno | | EUR | –1 021 717,84 | –1 232 358,00 | 210 640,16 |
| IE | Finančna revizija – prekoračitev | 2004 | Prekoračitev zgornjih finančnih mej | točno | | EUR | – 122 295,66 | – 122 295,66 | 0,00 |
| IE | Posneto mleko v prahu za kazein | 2002 | Nezadostni nadzor nad proizvodnim procesom | pavšal | 5 % | EUR | – 676 675,34 | 0,00 | – 676 675,34 |
| IE | Posneto mleko v prahu za kazein | 2003 | Nezadostni nadzor nad proizvodnim procesom | pavšal | 5 % | EUR | –1 444 677,65 | 0,00 | –1 444 677,65 |
| IE | Posneto mleko v prahu za kazein | 2004 | Nezadostni nadzor nad proizvodnim procesom | pavšal | 5 % | EUR | – 378 635,48 | 0,00 | – 378 635,48 |
| Skupaj IE | | | | | EUR | –3 644 001,97 | –1 354 653,66 | –2 289 348,31 |
| IT | Finančna revizija – zapoznela plačila | 2004 | Neupoštevanje rokov plačil | točno | | EUR | –48 554 937,39 | –48 865 275,10 | 310 337,71 |
| IT | Finančna revizija – prekoračitev | 2004 | Prekoračitev zgornjih finančnih mej | točno | | EUR | –47 896,46 | –47 896,46 | 0,00 |
| IT | Razvoj podeželja, jamstveni oddelek – novi ukrepi | 2003 | Nezadostni nadzor nad minimalnimi standardi, nepopolna analiza tveganja pri izbiranju upravičencev, ki jih je treba preveriti | pavšal | 2 % | EUR | – 292 013,00 | 0,00 | – 292 013,00 |
| IT | Vino – prestrukturiranje | 2003 | Precenitev vinogradniškega področja | točno | | EUR | – 791 044,51 | 0,00 | – 791 044,51 |
| IT | Vino – prestrukturiranje | 2004 | Precenitev vinogradniškega področja | točno | | EUR | –1 587 599,85 | 0,00 | –1 587 599,85 |
| Skupaj IT | | | | | EUR | –51 273 491,21 | –48 913 171,56 | –2 360 319,65 |
| LU | Finančna revizija – zapoznela plačila | 2005 | Neupoštevanje rokov plačil | točno | | EUR | –89 099,53 | –89 099,53 | 0,00 |
| LU | Finančna revizija – prekoračitev | 2004 | Prekoračitev zgornjih finančnih mej | točno | | EUR | – 132 471,39 | –42 350,66 | –90 120,73 |
| LU | Finančna revizija – prekoračitev | 2005 | Prekoračitev zgornjih finančnih mej | točno | | EUR | –14 637,53 | –14 637,53 | 0,00 |
| Skupaj LU | | | | | EUR | – 236 208,45 | – 146 087,72 | –90 120,73 |
| NL | Potrditev obračunov | 2003 | Potrditev obračunov za leto 2003 | točno | | EUR | – 159 196,13 | 0,00 | – 159 196,13 |
| NL | Izvozna nadomestila | 1999 | Nezadostno število pregledov zamenjave | pavšal | 5 % | EUR | –1 337 421,43 | 0,00 | –1 337 421,43 |
| NL | Izvozna nadomestila | 2000 | Nezadostno število pregledov zamenjave | pavšal | 5 % | EUR | –15 460 584,91 | 0,00 | –15 460 584,91 |
| NL | Izvozna nadomestila | 2001 | Nezadostno število pregledov zamenjave | pavšal | 5 % | EUR | –9 866 616,71 | 0,00 | –9 866 616,71 |
| Skupaj NL | | | | | EUR | –26 823 819,18 | 0,00 | –26 823 819,18 |

DČ

Ukrep

Za leto

Razlog

Vrsta

%

Valuta

Znesek

Odbitki, ki so že opravljeni

Finančni vpliv

AT

Finančna revizija – prekoračitev

2005

Prekoračitev zgornjih finančnih mej

točno

EUR

– 577,47

– 577,47

0,00

Skupaj AT

EUR

– 577,47

– 577,47

0,00

BE

Potrditev obračunov

2001

Potrditev obračunov za leto 2001

točno

EUR

–45 922,50

–45 922,50

0,00

BE

Potrditev obračunov

2003

Potrditev obračunov za leto 2003

točno

EUR

–53 786,11

–29 109,11

–24 677,00

Skupaj BE

EUR

–99 708,61

–75 031,61

–24 677,00

DE

Potrditev obračunov

2003

Potrditev obračunov za leto 2003

točno

EUR

–2 372 552,57

0,00

–2 372 552,57

DE

Potrditev obračunov

2004

Potrditev obračunov za leto 2004

točno

EUR

– 848 720,33

0,00

– 848 720,33

DE

Potrditev obračunov

2005

Potrditev obračunov za leto 2005

točno

EUR

–1 475 549,22

0,00

–1 475 549,22

DE

Finančna revizija – zapoznela plačila

2005

Neupoštevanje rokov plačil

točno

EUR

– 123 145,69

– 188 245,69

65 100,00

DE

Finančna revizija – prekoračitev

2004

Prekoračitev zgornjih finančnih mej

točno

EUR

– 134 267,39

0,00

– 134 267,39

Skupaj DE

EUR

–4 954 235,20

– 188 245,69

–4 765 989,51

DK

Izvozna nadomestila

2000

Nezadostno izvajanje pregledov zamenjave

pavšal

2 %

DKK

–4 042 587,64

0,00

–4 042 587,64

DK

Izvozna nadomestila

2000

Nezadostno izvajanje pregledov zamenjave

pavšal

5 %

DKK

–1 694 642,72

0,00

–1 694 642,72

DK

Izvozna nadomestila

2001

Nezadostno izvajanje pregledov zamenjave

pavšal

2 %

DKK

–11 636 374,73

0,00

–11 636 374,73

DK

Izvozna nadomestila

2001

Nezadostno izvajanje pregledov zamenjave

pavšal

5 %

DKK

–5 847 108,45

0,00

–5 847 108,45

DK

Izvozna nadomestila

2002

Nezadostno izvajanje pregledov zamenjave

pavšal

2 %

DKK

–14 620 538,05

0,00

–14 620 538,05

DK

Izvozna nadomestila

2002

Nezadostno izvajanje pregledov zamenjave

pavšal

5 %

DKK

–6 732 926,94

0,00

–6 732 926,94

DK

Izvozna nadomestila

2003

Nezadostno izvajanje pregledov zamenjave

pavšal

2 %

DKK

–3 239 587,36

0,00

–3 239 587,36

DK

Izvozna nadomestila

2003

Nezadostno izvajanje pregledov zamenjave

pavšal

5 %

DKK

–1 450 243,99

0,00

–1 450 243,99

DK

Finančna revizija – prekoračitev

2004

Prekoračitev zgornjih finančnih mej

točno

EUR

–68 177,57

–68 177,57

0,00

Skupaj DK

DKK

–49 264 009,88

0,00

–49 264 009,88

Skupaj DK

EUR

–68 177,57

–68 177,57

0,00

ES

Finančna revizija – zapoznela plačila

2004

Neupoštevanje rokov plačil

točno

EUR

–9 070 409,96

–9 197 146,98

126 737,02

ES

Finančna revizija – zapoznela plačila

2005

Neupoštevanje rokov plačil

točno

EUR

–7 923 714,21

–7 940 441,61

16 727,40

ES

Finančna revizija – prekoračitev

2005

Prekoračitev zgornjih finančnih mej

točno

EUR

339 296,14

339 296,14

0,00

ES

Sadje in zelenjava – oreški (drugi ukrepi)

2003

Neupoštevanje rokov plačil

točno

EUR

–28 111 606,97

0,00

–28 111 606,97

ES

Sadje in zelenjava – oreški (drugi ukrepi)

2004

Neupoštevanje rokov plačil

točno

EUR

–32 542 235,13

0,00

–32 542 235,13

ES

Sadje in zelenjava – predelava paradižnikov

2003

Paradižnikov, dostavljenih izven rednega dnevnega delovnega časa pristojnih organov, ni mogoče ustrezno nadzorovati, pomanjkljivo usklajevanje računovodske dokumentacije z uradnim vodenjem evidenc

pavšal

5 %

EUR

–1 850 032,92

0,00

–1 850 032,92

ES

Sadje in zelenjava – predelava paradižnikov

2004

Paradižnikov, dostavljenih izven rednega dnevnega delovnega časa pristojnih organov, ni mogoče ustrezno nadzorovati, pomanjkljivo usklajevanje računovodske dokumentacije z uradnim vodenjem evidenc

pavšal

5 %

EUR

–2 240 283,54

0,00

–2 240 283,54

ES

Promocijski ukrepi

2003

Neupravičenost programa

točno

EUR

–20 244,02

0,00

–20 244,02

ES

Promocijski ukrepi

2004

Neupravičenost programa

točno

EUR

–70 997,92

0,00

–70 997,92

ES

Promocijski ukrepi

2003

Pomanjkljivosti računovodskega in tehničnega nadzora

pavšal

10 %

EUR

– 438 782,10

0,00

– 438 782,10

ES

Promocijski ukrepi

2004

Pomanjkljivosti računovodskega in tehničnega nadzora

pavšal

10 %

EUR

– 500 158,94

0,00

– 500 158,94

ES

Promocijski ukrepi

2005

Pomanjkljivosti računovodskega in tehničnega nadzora

pavšal

10 %

EUR

– 262 486,51

0,00

– 262 486,51

ES

Promocijski ukrepi

2006

Pomanjkljivosti računovodskega in tehničnega nadzora

pavšal

10 %

EUR

–32 893,85

0,00

–32 893,85

Skupaj ES

EUR

–82 724 549,93

–16 798 292,45

–65 926 257,48

FR

OTMS

2001

Pomanjkljiv in neopravljen fizični pregled dejavnosti

pavšal

10 %

EUR

–2 150 231,66

0,00

–2 150 231,66

FR

OTMS

2002

Pomanjkljiv in neopravljen fizični pregled dejavnosti

pavšal

10 %

EUR

–4 742 809,12

0,00

–4 742 809,12

FR

OTMS

2003

Pomanjkljiv in neopravljen fizični pregled dejavnosti

pavšal

10 %

EUR

–1 792 725,04

0,00

–1 792 725,04

FR

Sadje in zelenjava – predelava breskev in hrušk

2003

Več plačil je bilo opravljenih po izteku določenega roka

točno

EUR

–22 494,75

0,00

–22 494,75

FR

Javno skladiščenje alkohola

2001

Neupoštevanje rokov plačil

točno

EUR

–2 226,40

0,00

–2 226,40

FR

Javno skladiščenje alkohola

2002

Neupoštevanje rokov plačil

točno

EUR

–14 188,94

0,00

–14 188,94

FR

Razvoj podeželja, jamstveni oddelek – novi ukrepi

2003

Pomanjkljivosti pomožnega nadzora

pavšal

2 %

EUR

–1 995 633,00

0,00

–1 995 633,00

FR

Razvoj podeželja, jamstveni oddelek – novi ukrepi

2003

Pomanjkljivosti nadzornega sistema „subvencioniranih posojil“: pomanjkljiv nadzor nad dokazili o plačilu in izvedbo naložb

pavšal

5 %

EUR

–2 931 588,00

0,00

–2 931 588,00

FR

Razvoj podeželja, jamstveni oddelek – novi ukrepi

2004

Pomanjkljivosti pomožnega nadzora

pavšal

2 %

EUR

–2 568 245,00

0,00

–2 568 245,00

Skupaj FR

EUR

–16 220 141,91

0,00

–16 220 141,91

GR

Neposredna plačila

2004

LPIS ni v celoti dosegal zahtevanega standarda in preverjanja na kraju samem so bila še vedno prepozno opravljena, da bi lahko bila popolnoma učinkovita

pavšal

5 %

EUR

–14 991 119,26

0,00

–14 991 119,26

GR

Neposredna plačila

2004

LPIS ni v celoti dosegal zahtevanega standarda in preverjanja na kraju samem so bila še vedno prepozno opravljena, da bi lahko bila popolnoma učinkovita

pavšal

10 %

EUR

–20 792 615,42

0,00

–20 792 615,42

GR

Neposredna plačila

2005

LPIS ni v celoti dosegal zahtevanega standarda in preverjanja na kraju samem so bila še vedno prepozno opravljena, da bi lahko bila popolnoma učinkovita

pavšal

5 %

EUR

–27 702,71

0,00

–27 702,71

GR

Neposredna plačila

2005

LPIS ni v celoti dosegal zahtevanega standarda in preverjanja na kraju samem so bila še vedno prepozno opravljena, da bi lahko bila popolnoma učinkovita

pavšal

10 %

EUR

–30 657,51

0,00

–30 657,51

GR

Sadje in zelenjava – predelava paradižnikov

2003

Podatki, navedeni v računovodski dokumentaciji, niso usklajeni z uradnim računovodskim izkazom organizacije proizvajalcev; organizacija proizvajalcev je posredovala podatke brez informacij o donosu

pavšal

5 %

EUR

–1 231,08

0,00

–1 231,08

GR

Sadje in zelenjava – predelava paradižnikov

2004

Podatki, navedeni v računovodski dokumentaciji, niso usklajeni z uradnim računovodskim izkazom organizacije proizvajalcev; organizacija proizvajalcev je posredovala podatke brez informacij o donosu

pavšal

5 %

EUR

– 417 259,82

0,00

– 417 259,82

GR

POSEI

2003

Nezadostni dokazi o tem, da se ugodnost pomoči prenese na končnega porabnika, nezadostni nadzor nad prihodom proizvodov na otok, IAKS ne obstaja

pavšal

5 %

EUR

– 952 833,44

0,00

– 952 833,44

GR

POSEI

2004

Nezadostni dokazi o tem, da se ugodnost pomoči prenese na končnega porabnika, nezadostni nadzor nad prihodom proizvodov na otok, IAKS ne obstaja

pavšal

5 %

EUR

– 952 833,58

0,00

– 952 833,58

GR

Razvoj podeželja, jamstveni oddelek – spremljevalni ukrepi

2001

Skupni znesek mesečnih izjav presega znesek letnega poročila

točno

EUR

–67 732,00

0,00

–67 732,00

Skupaj GR

EUR

–38 233 984,82

0,00

–38 233 984,82

IE

Finančna revizija – zapoznela plačila

2004

Neupoštevanje rokov plačil

točno

EUR

–1 021 717,84

–1 232 358,00

210 640,16

IE

Finančna revizija – prekoračitev

2004

Prekoračitev zgornjih finančnih mej

točno

EUR

– 122 295,66

– 122 295,66

0,00

IE

Posneto mleko v prahu za kazein

2002

Nezadostni nadzor nad proizvodnim procesom

pavšal

5 %

EUR

– 676 675,34

0,00

– 676 675,34

IE

Posneto mleko v prahu za kazein

2003

Nezadostni nadzor nad proizvodnim procesom

pavšal

5 %

EUR

–1 444 677,65

0,00

–1 444 677,65

IE

Posneto mleko v prahu za kazein

2004

Nezadostni nadzor nad proizvodnim procesom

pavšal

5 %

EUR

– 378 635,48

0,00

– 378 635,48

Skupaj IE

EUR

–3 644 001,97

–1 354 653,66

–2 289 348,31

IT

Finančna revizija – zapoznela plačila

2004

Neupoštevanje rokov plačil

točno

EUR

–48 554 937,39

–48 865 275,10

310 337,71

IT

Finančna revizija – prekoračitev

2004

Prekoračitev zgornjih finančnih mej

točno

EUR

–47 896,46

–47 896,46

0,00

IT

Razvoj podeželja, jamstveni oddelek – novi ukrepi

2003

Nezadostni nadzor nad minimalnimi standardi, nepopolna analiza tveganja pri izbiranju upravičencev, ki jih je treba preveriti

pavšal

2 %

EUR

– 292 013,00

0,00

– 292 013,00

IT

Vino – prestrukturiranje

2003

Precenitev vinogradniškega področja

točno

EUR

– 791 044,51

0,00

– 791 044,51

IT

Vino – prestrukturiranje

2004

Precenitev vinogradniškega področja

točno

EUR

–1 587 599,85

0,00

–1 587 599,85

Skupaj IT

EUR

–51 273 491,21

–48 913 171,56

–2 360 319,65

LU

Finančna revizija – zapoznela plačila

2005

Neupoštevanje rokov plačil

točno

EUR

–89 099,53

–89 099,53

0,00

LU

Finančna revizija – prekoračitev

2004

Prekoračitev zgornjih finančnih mej

točno

EUR

– 132 471,39

–42 350,66

–90 120,73

LU

Finančna revizija – prekoračitev

2005

Prekoračitev zgornjih finančnih mej

točno

EUR

–14 637,53

–14 637,53

0,00

Skupaj LU

EUR

– 236 208,45

– 146 087,72

–90 120,73

NL

Potrditev obračunov

2003

Potrditev obračunov za leto 2003

točno

EUR

– 159 196,13

0,00

– 159 196,13

NL

Izvozna nadomestila

1999

Nezadostno število pregledov zamenjave

pavšal

5 %

EUR

–1 337 421,43

0,00

–1 337 421,43

NL

Izvozna nadomestila

2000

Nezadostno število pregledov zamenjave

pavšal

5 %

EUR

–15 460 584,91

0,00

–15 460 584,91

NL

Izvozna nadomestila

2001

Nezadostno število pregledov zamenjave

pavšal

5 %

EUR

–9 866 616,71

0,00

–9 866 616,71

Skupaj NL

EUR

–26 823 819,18

0,00

–26 823 819,18

Proračunska postavka 05 07 01 07

| DČ | Ukrep | Za leto | Razlog | Vrsta | % | Valuta | Znesek | Odbitki, ki so že opravljeni | Finančni vpliv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FI | Finančna revizija – zapoznela plačila | 2005 | Neupoštevanje rokov plačil | točno | | EUR | –59 957,06 | – 930 760,36 | 870 803,30 |
| FI | Finančna revizija – prekoračitev | 2004 | Prekoračitev zgornjih finančnih mej | točno | | EUR | –4 383,80 | –4 383,80 | 0,00 |
| Skupaj FI | | | | | EUR | –64 340,86 | – 935 144,16 | 870 803,30 |
| GB | Finančna revizija – zapoznela plačila | 2003 | Neupoštevanje rokov plačil | točno | | EUR | –18 692,31 | 0,00 | –18 692,31 |
| GB | Finančna revizija – zapoznela plačila | 2004 | Neupoštevanje rokov plačil | točno | | EUR | –53 718 181,34 | –54 438 176,05 | 719 994,71 |
| GB | Finančna revizija – prekoračitev | 2004 | Prekoračitev zgornjih finančnih mej | točno | | EUR | – 177 600,74 | – 177 600,74 | 0,00 |
| GB | Finančna revizija – prekoračitev | 2004 | Prekoračitev zgornjih finančnih mej | točno | | GBP | –5 043,95 | –5 043,95 | 0,00 |
| GB | Povračila | 2003 | Napačna razvrstitev nepravilnosti | točno | | GBP | –23 387,80 | 0,00 | –23 387,80 |
| Skupaj GB | | | | | EUR | –53 914 474,39 | –54 615 776,79 | 701 302,40 |
| Skupaj GB | | | | | GBP | –28 431,75 | –5 043,95 | –23 387,80 |
| PT | Finančna revizija – zapoznela plačila | 2005 | Neupoštevanje rokov plačil | točno | | EUR | – 400 433,43 | – 521 198,20 | 120 764,77 |
| PT | Finančna revizija – prekoračitev | 2003 | Prekoračitev zgornjih finančnih mej | točno | | EUR | –30 352,11 | 0,00 | –30 352,11 |
| PT | Finančna revizija – prekoračitev | 2004 | Prekoračitev zgornjih finančnih mej | točno | | EUR | – 139,80 | – 139,80 | 0,00 |
| Skupaj PT | | | | | EUR | – 430 925,34 | – 521 338,00 | 90 412,66 |

DČ

Ukrep

Za leto

Razlog

Vrsta

%

Valuta

Znesek

Odbitki, ki so že opravljeni

Finančni vpliv

FI

Finančna revizija – zapoznela plačila

2005

Neupoštevanje rokov plačil

točno

EUR

–59 957,06

– 930 760,36

870 803,30

FI

Finančna revizija – prekoračitev

2004

Prekoračitev zgornjih finančnih mej

točno

EUR

–4 383,80

–4 383,80

0,00

Skupaj FI

EUR

–64 340,86

– 935 144,16

870 803,30

GB

Finančna revizija – zapoznela plačila

2003

Neupoštevanje rokov plačil

točno

EUR

–18 692,31

0,00

–18 692,31

GB

Finančna revizija – zapoznela plačila

2004

Neupoštevanje rokov plačil

točno

EUR

–53 718 181,34

–54 438 176,05

719 994,71

GB

Finančna revizija – prekoračitev

2004

Prekoračitev zgornjih finančnih mej

točno

EUR

– 177 600,74

– 177 600,74

0,00

GB

Finančna revizija – prekoračitev

2004

Prekoračitev zgornjih finančnih mej

točno

GBP

–5 043,95

–5 043,95

0,00

GB

Povračila

2003

Napačna razvrstitev nepravilnosti

točno

GBP

–23 387,80

0,00

–23 387,80

Skupaj GB

EUR

–53 914 474,39

–54 615 776,79

701 302,40

Skupaj GB

GBP

–28 431,75

–5 043,95

–23 387,80

PT

Finančna revizija – zapoznela plačila

2005

Neupoštevanje rokov plačil

točno

EUR

– 400 433,43

– 521 198,20

120 764,77

PT

Finančna revizija – prekoračitev

2003

Prekoračitev zgornjih finančnih mej

točno

EUR

–30 352,11

0,00

–30 352,11

PT

Finančna revizija – prekoračitev

2004

Prekoračitev zgornjih finančnih mej

točno

EUR

– 139,80

– 139,80

0,00

Skupaj PT

EUR

– 430 925,34

– 521 338,00

90 412,66

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

| 24.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 106/63 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 106/63

---

SKLEP SVETA 2007/244/SZVP

z dne 23. aprila 2007

o izvedbi Skupnega ukrepa 2005/557/SZVP o civilno-vojaškem podpornem ukrepu Evropske unije za misijo Afriške unije v regiji Darfur v Sudanu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2005/557/SZVP z dne 18. julija 2005 o civilno-vojaškem podpornem ukrepu Evropske unije za misijo Afriške unije v regiji Darfur v Sudanu (1) in zlasti drugega pododstavka člena 8(1) Skupnega ukrepa ter v povezavi s členom 23(2) Pogodbe o Evropski uniji,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 17. oktobra 2006 sprejel Sklep 2006/725/SZVP o izvedbi Skupnega ukrepa 2005/557/SZVP o civilno-vojaškem podpornem ukrepu Evropske unije za misijo Afriške unije v regiji Darfur v Sudanu (2), s katerim je bilo podaljšano financiranje njegove civilne komponente do 30. aprila 2007. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 17. oktobra 2006 sprejel Sklep 2006/725/SZVP o izvedbi Skupnega ukrepa 2005/557/SZVP o civilno-vojaškem podpornem ukrepu Evropske unije za misijo Afriške unije v regiji Darfur v Sudanu (2), s katerim je bilo podaljšano financiranje njegove civilne komponente do 30. aprila 2007.

| (2) | Do prehoda z misije Afriške unije (AU) na mešano operacijo ZN/AU je Svet v skladu s členom 2 Sklepa 2006/486/SZVP (3) sklenil, da nadaljuje civilno-vojaški podporni ukrep Evropske unije za misijo Afriške unije v regiji Darfur v Sudanu. |
| --- | --- |

(2)

Do prehoda z misije Afriške unije (AU) na mešano operacijo ZN/AU je Svet v skladu s členom 2 Sklepa 2006/486/SZVP (3) sklenil, da nadaljuje civilno-vojaški podporni ukrep Evropske unije za misijo Afriške unije v regiji Darfur v Sudanu.

| (3) | V zvezi s civilno komponento bi moral Svet tako odločiti o financiranju nadaljevanja tega podpornega ukrepa. |
| --- | --- |

(3)

V zvezi s civilno komponento bi moral Svet tako odločiti o financiranju nadaljevanja tega podpornega ukrepa.

| (4) | Podporni ukrep bo potekal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko škodile ciljem skupne zunanje in varnostne politike iz člena 11 Pogodbe – |
| --- | --- |

(4)

Podporni ukrep bo potekal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko škodile ciljem skupne zunanje in varnostne politike iz člena 11 Pogodbe –

SKLENIL:

Člen 1

1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z izvajanjem Oddelka II Skupnega ukrepa 2005/557/SZVP, od 1. maja 2007 do 31. oktobra 2007 znaša 2 125 000 EUR. Ta znesek je namenjen obdobju sedanjega mandata misije AU v regiji Darfur v Sudanu (AMIS) in naknadnemu prehodnemu obdobju, ki bo morebiti privedlo do prehoda na mešano operacijo ZN/AU.

2.   Odhodki, ki se financirajo iz zneska, določenega v odstavku 1, se upravljajo v skladu s postopki in pravili Evropske skupnosti, ki se uporabljajo za proračun Evropske unije, z izjemo, da nikakršno predhodno financiranje ne ostane v lasti Skupnosti.

Državljani tretjih držav lahko sodelujejo na javnih razpisih.

3.   Odhodki so upravičeni od 1. maja 2007.

Člen 2

Svet najpozneje 30. junija 2007 oceni, ali naj se podporni ukrep EU nadaljuje.

Člen 3

Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

Člen 4

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 23. aprila 2007

Za Svet

Predsednik

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  UL L 188, 20.7.2005, str. 46.

1

(2)  UL L 296, 26.10.2006, str. 24.

2

(3)  Sklep Sveta 2006/486/SZVP z dne 11. julija 2006 o izvedbi Skupnega ukrepa 2005/557/SZVP o civilno-vojaškem podpornem ukrepu Evropske unije za misijo Afriške unije v regiji Darfur v Sudanu (UL L 192, 13.7.2006, str. 30).

3

---

| 24.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 106/65 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 106/65

---

SKUPNI UKREP SVETA 2007/245/SZVP

z dne 23. aprila 2007

o spremembi Skupnega ukrepa 2005/557/SZVP o civilno-vojaškem podpornem ukrepu Evropske unije za misijo Afriške unije v regiji Darfur v Sudanu v zvezi z vključitvijo elementa vojaške podpore za zagotavljanje pomoči pri vzpostavljanju misije Afriške unije v Somaliji (AMISOM)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 14 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 18. julija 2005 sprejel Skupni ukrep 2005/557/SZVP o civilno-vojaškem podpornem ukrepu Evropske unije za misijo Afriške unije v regiji Darfur v Sudanu (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 18. julija 2005 sprejel Skupni ukrep 2005/557/SZVP o civilno-vojaškem podpornem ukrepu Evropske unije za misijo Afriške unije v regiji Darfur v Sudanu (1).

| (2) | Mirovni in varnostni svet Afriške unije je 19. januarja 2007 izjavil, da namerava za obdobje šestih mesecev vzpostaviti misijo v Somaliji (AMISOM), s ciljem predvsem prispevati k začetni fazi stabilizacije v Somaliji. |
| --- | --- |

(2)

Mirovni in varnostni svet Afriške unije je 19. januarja 2007 izjavil, da namerava za obdobje šestih mesecev vzpostaviti misijo v Somaliji (AMISOM), s ciljem predvsem prispevati k začetni fazi stabilizacije v Somaliji.

| (3) | Varnostni svet Združenih narodov je 20. februarja 2007 sprejel Resolucijo 1744 (2007), ki daje pooblastilo državam članicam Afriške unije, da za obdobje šestih mesecev vzpostavijo misijo v Somaliji, in poziva države članice Združenih narodov, da zagotovijo potrebno osebje, opremo in storitve za uspešno vzpostavitev AMISOM. |
| --- | --- |

(3)

Varnostni svet Združenih narodov je 20. februarja 2007 sprejel Resolucijo 1744 (2007), ki daje pooblastilo državam članicam Afriške unije, da za obdobje šestih mesecev vzpostavijo misijo v Somaliji, in poziva države članice Združenih narodov, da zagotovijo potrebno osebje, opremo in storitve za uspešno vzpostavitev AMISOM.

| (4) | Afriška unija je 7. marca 2007 zaprosila Evropsko unijo za strokovno pomoč, ki bi začasno pomagalo vojaški celici za načrtovanje AMISOM, ki je na sedežu AU v Addis Abebi. |
| --- | --- |

(4)

Afriška unija je 7. marca 2007 zaprosila Evropsko unijo za strokovno pomoč, ki bi začasno pomagalo vojaški celici za načrtovanje AMISOM, ki je na sedežu AU v Addis Abebi.

| (5) | Politični in varnostni odbor (PVO) se je 20. marca 2007 dogovoril, da pozitivno odgovori na prošnjo Afriške unije in izvede podporo AMISOM v okviru podpornega ukrepa EU za misijo Afriške unije v regiji Darfur v Sudanu (AMIS). |
| --- | --- |

(5)

Politični in varnostni odbor (PVO) se je 20. marca 2007 dogovoril, da pozitivno odgovori na prošnjo Afriške unije in izvede podporo AMISOM v okviru podpornega ukrepa EU za misijo Afriške unije v regiji Darfur v Sudanu (AMIS).

| (6) | V dopisu z dne 29. marca 2007 je GS/VP obvestil AU, da je EU pripravljena začasno zagotoviti strokovnjake za načrtovanje, in zahteval, da se za osebje EU, ki bo delalo za AMISOM, uporablja Splošna konvencija o privilegijih in imunitetah OAU. |
| --- | --- |

(6)

V dopisu z dne 29. marca 2007 je GS/VP obvestil AU, da je EU pripravljena začasno zagotoviti strokovnjake za načrtovanje, in zahteval, da se za osebje EU, ki bo delalo za AMISOM, uporablja Splošna konvencija o privilegijih in imunitetah OAU.

| (7) | Zato bi bilo treba Skupni ukrep 2005/557/SZVP spremeniti – |
| --- | --- |

(7)

Zato bi bilo treba Skupni ukrep 2005/557/SZVP spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKUPNI UKREP:

Člen 1

Skupni ukrep 2005/557/SZVP se spremeni:

| 1. | Naslov se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

1.

Naslov se nadomesti z naslednjim:

| 2. | Člen 1 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 1
  Evropska unija vzpostavi civilno-vojaški podporni ukrep EU za AMIS II, z dodatno vojaško podporo za AMISOM, v nadaljnjem besedilu ‚podporni ukrep EU AMIS/AMISOM‘.
  Glavni cilj podpornega ukrepa EU je zagotoviti učinkovito in pravočasno pomoč za podporo krepitve AMIS II ter podpirati vzpostavitev AMISOM. EU spoštuje in podpira načela afriškega lastništva in cilj podpornega ukrepa EU je podpreti AU ter njena politična, vojaška in policijska prizadevanja pri reševanju krize v regiji Darfur v Sudanu in v Somaliji.
  Ta podporni ukrep EU vključuje civilno in vojaško komponento.“. |
| --- | --- |

2.

Člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Evropska unija vzpostavi civilno-vojaški podporni ukrep EU za AMIS II, z dodatno vojaško podporo za AMISOM, v nadaljnjem besedilu ‚podporni ukrep EU AMIS/AMISOM‘.

Glavni cilj podpornega ukrepa EU je zagotoviti učinkovito in pravočasno pomoč za podporo krepitve AMIS II ter podpirati vzpostavitev AMISOM. EU spoštuje in podpira načela afriškega lastništva in cilj podpornega ukrepa EU je podpreti AU ter njena politična, vojaška in policijska prizadevanja pri reševanju krize v regiji Darfur v Sudanu in v Somaliji.

Ta podporni ukrep EU vključuje civilno in vojaško komponento.“.

| 3. | V členih 3(1), 4(1), 5(2), 10 in 11(1)(a) se „AMIS II“ nadomesti z „AMIS II in AMISOM“. |
| --- | --- |

3.

V členih 3(1), 4(1), 5(2), 10 in 11(1)(a) se „AMIS II“ nadomesti z „AMIS II in AMISOM“.

| 4. | Člen 5(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   GS/VP sprejme vse potrebne ukrepe, da zagotovi usklajevanje dejavnosti EU za podporo pri krepitvi misije AMIS II in AMISOM ter usklajevanje med generalnim sekretariatom Sveta (GSS) in celico EU za usklajevanje v Adis Abebi (ACC). GSS zagotovi vodstvo in podporo ACC pri nalogah upravljanja vsakodnevnega usklajevanja za zagotovitev dosledne in pravočasne podpore EU AMIS II s političnimi, vojaškimi, policijskimi ter drugimi podpornimi ukrepi ter vzpostavitvi AMISOM. GSS ustreznim organom Sveta zagotavlja poročila o stanju ter posodobitve in ocene o podpori EU za AMIS II, krepitev AMIS II in AMISOM ter zagotavlja usklajevanje na strateški ravni z drugimi donatorji, zlasti ZN in Natom.“. |
| --- | --- |

4.

Člen 5(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   GS/VP sprejme vse potrebne ukrepe, da zagotovi usklajevanje dejavnosti EU za podporo pri krepitvi misije AMIS II in AMISOM ter usklajevanje med generalnim sekretariatom Sveta (GSS) in celico EU za usklajevanje v Adis Abebi (ACC). GSS zagotovi vodstvo in podporo ACC pri nalogah upravljanja vsakodnevnega usklajevanja za zagotovitev dosledne in pravočasne podpore EU AMIS II s političnimi, vojaškimi, policijskimi ter drugimi podpornimi ukrepi ter vzpostavitvi AMISOM. GSS ustreznim organom Sveta zagotavlja poročila o stanju ter posodobitve in ocene o podpori EU za AMIS II, krepitev AMIS II in AMISOM ter zagotavlja usklajevanje na strateški ravni z drugimi donatorji, zlasti ZN in Natom.“.

| 5. | V členu 9 se doda naslednji odstavek:
  „1a.   Vojaška podpora načrtovanju AMISOM v glavnem pomaga celici za strateško načrtovanje pri načrtovanju misije AU, vključno s sestavo načrta vzpostavitve AMISOM.“. |
| --- | --- |

5.

V členu 9 se doda naslednji odstavek:

„1a.   Vojaška podpora načrtovanju AMISOM v glavnem pomaga celici za strateško načrtovanje pri načrtovanju misije AU, vključno s sestavo načrta vzpostavitve AMISOM.“.

Člen 2

Ta skupni ukrep začne veljati na dan sprejetja.

Člen 3

Ta skupni ukrep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 23. aprila 2007

Za Svet

Predsednik

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  UL L 188, 20.7.2005, str. 46.

1

---

| 24.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 106/67 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 106/67

---

SKUPNO STALIŠČE SVETA 2007/246/SZVP

z dne 23. aprila 2007

o spremembi Skupnega stališča 2007/140/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Iranu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 15 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet Evropske unije je 27. februarja 2007 sprejel Skupno stališče 2007/140/SZVP (1) o omejevalnih ukrepih proti Iranu, ki izvaja Resolucijo Varnostnega Sveta Združenih narodov 1737 (2006) („RVSZN 1737 (2006)“). |
| --- | --- |

(1)

Svet Evropske unije je 27. februarja 2007 sprejel Skupno stališče 2007/140/SZVP (1) o omejevalnih ukrepih proti Iranu, ki izvaja Resolucijo Varnostnega Sveta Združenih narodov 1737 (2006) („RVSZN 1737 (2006)“).

| (2) | Varnostni Svet Združenih narodov je 24. marca 2007 sprejel Resolucijo 1747 (2007) („RVSZN 1747 (2007)“), ki je razširila obseg omejevalnih ukrepov, ki jih uvaja RVSZN 1737 (2006). |
| --- | --- |

(2)

Varnostni Svet Združenih narodov je 24. marca 2007 sprejel Resolucijo 1747 (2007) („RVSZN 1747 (2007)“), ki je razširila obseg omejevalnih ukrepov, ki jih uvaja RVSZN 1737 (2006).

| (3) | RVSZN 1747 (2007) prepoveduje nabavo orožja in sorodnih materialov iz Irana. |
| --- | --- |

(3)

RVSZN 1747 (2007) prepoveduje nabavo orožja in sorodnih materialov iz Irana.

| (4) | Poleg tega RVSZN 1747 (2007) vse države poziva, da skrbno nadzorujejo in omejujejo neposredno ali posredno dobavo, prodajo ali prenos nekaterega konvencionalnega orožja v Iran, kot je opredeljeno v registru Združenih narodov za konvencionalno orožje, ter zagotavljanje tehnične pomoči ali usposabljanja, finančne pomoči, naložb, posredniških ali drugih storitev ter prenos finančnih virov ali storitev, povezanih z dobavo, prodajo, prenosom, izdelavo ali uporabo takih predmetov, da se prepreči destabilizirajoče kopičenje orožja. V skladu s temi cilji RVSZN 1747 (2007) ter politiko EU, da Iranu ne prodaja orožja, Svet meni, da je primerno prepovedati dobavo, prodajo ali prenos vsega orožja in sorodnih materialov Iranu ter zagotavljanje povezane pomoči, investicij in storitev. |
| --- | --- |

(4)

Poleg tega RVSZN 1747 (2007) vse države poziva, da skrbno nadzorujejo in omejujejo neposredno ali posredno dobavo, prodajo ali prenos nekaterega konvencionalnega orožja v Iran, kot je opredeljeno v registru Združenih narodov za konvencionalno orožje, ter zagotavljanje tehnične pomoči ali usposabljanja, finančne pomoči, naložb, posredniških ali drugih storitev ter prenos finančnih virov ali storitev, povezanih z dobavo, prodajo, prenosom, izdelavo ali uporabo takih predmetov, da se prepreči destabilizirajoče kopičenje orožja. V skladu s temi cilji RVSZN 1747 (2007) ter politiko EU, da Iranu ne prodaja orožja, Svet meni, da je primerno prepovedati dobavo, prodajo ali prenos vsega orožja in sorodnih materialov Iranu ter zagotavljanje povezane pomoči, investicij in storitev.

| (5) | RVSZN 1747 (2007) razširja finančne sankcije in omejitve potovanja iz RVSZN 1737 (2006) na dodatne osebe in subjekte, ki sodelujejo pri dejavnostih Irana, nevarnih z vidika širjenja jedrskega orožja, ali pri razvijanju izstrelitvenih sistemov jedrskega orožja, so z njimi neposredno povezane ali jih podpirajo. |
| --- | --- |

(5)

RVSZN 1747 (2007) razširja finančne sankcije in omejitve potovanja iz RVSZN 1737 (2006) na dodatne osebe in subjekte, ki sodelujejo pri dejavnostih Irana, nevarnih z vidika širjenja jedrskega orožja, ali pri razvijanju izstrelitvenih sistemov jedrskega orožja, so z njimi neposredno povezane ali jih podpirajo.

| (6) | RVSZN 1747 (2007) prav tako poziva vse države in mednarodne finančne ustanove naj ne prevzemajo novih obveznosti za nepovratna sredstva, finančno pomoč ali ugodna posojila vladi Irana, razen za humanitarne in razvojne namene. |
| --- | --- |

(6)

RVSZN 1747 (2007) prav tako poziva vse države in mednarodne finančne ustanove naj ne prevzemajo novih obveznosti za nepovratna sredstva, finančno pomoč ali ugodna posojila vladi Irana, razen za humanitarne in razvojne namene.

| (7) | Svet je tudi opredelil osebe in subjekte, ki izpolnjujejo pogoje iz členov 4(1)(b) in 5(1)(b) Skupnega stališča 2007/140/SZVP. Te osebe in subjekte je zato treba vključiti na seznam v Prilogi II Skupnega stališča. |
| --- | --- |

(7)

Svet je tudi opredelil osebe in subjekte, ki izpolnjujejo pogoje iz členov 4(1)(b) in 5(1)(b) Skupnega stališča 2007/140/SZVP. Te osebe in subjekte je zato treba vključiti na seznam v Prilogi II Skupnega stališča.

| (8) | Skupno stališče 2007/140/SZVP bi bilo treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Skupno stališče 2007/140/SZVP bi bilo treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Za izvajanje nekaterih ukrepov je potrebno ukrepanje Skupnosti – |
| --- | --- |

(9)

Za izvajanje nekaterih ukrepov je potrebno ukrepanje Skupnosti –

SPREJEL NASLEDNJE SKUPNO STALIŠČE:

Člen 1

Skupno stališče 2007/140/SZVP se spremeni:

| 1. | v členu 1(1) se doda naslednji pododstavek (c):






  „(c) | orožje in sorodni materiali vseh vrst, vključno z orožjem in strelivom, vojaška vozila in oprema, paravojaška oprema in rezervni deli za navedeno. Ta prepoved se ne uporablja za nebojna vozil, ki so bila izdelana ali opremljena z materiali za balistično zaščito in so namenjena izključno za zaščito osebja EU in njenih držav članic v Iranu.“; |
| --- | --- | --- |

1.

v členu 1(1) se doda naslednji pododstavek (c):

„(c)

orožje in sorodni materiali vseh vrst, vključno z orožjem in strelivom, vojaška vozila in oprema, paravojaška oprema in rezervni deli za navedeno. Ta prepoved se ne uporablja za nebojna vozil, ki so bila izdelana ali opremljena z materiali za balistično zaščito in so namenjena izključno za zaščito osebja EU in njenih držav članic v Iranu.“;

| 2. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 3a
  Države članice ne prevzemajo novih obveznosti za nepovratna sredstva, finančno pomoč ali ugodna posojila vladi Irana, vključno preko sodelovanja držav članic v mednarodnih finančnih ustanovah, razen za humanitarne in razvojne namene.“; |
| --- | --- |

2.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 3a

Države članice ne prevzemajo novih obveznosti za nepovratna sredstva, finančno pomoč ali ugodna posojila vladi Irana, vključno preko sodelovanja držav članic v mednarodnih finančnih ustanovah, razen za humanitarne in razvojne namene.“;

| 3. | prilogi I in II se nadomestita z besedilom iz prilog I in II k temu skupnemu stališču. |
| --- | --- |

3.

prilogi I in II se nadomestita z besedilom iz prilog I in II k temu skupnemu stališču.

Člen 2

To skupno stališče začne učinkovati z dnem sprejetja.

Člen 3

To skupno stališče se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 23. aprila 2007

Za Svet

Predsednik

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  UL L 61, 28.2.2007, str. 49.

1

---

PRILOGA I

„Seznam oseb iz člena 4(1)(a) ter oseb in subjektov iz člena 5(1)(a)

A.   SUBJEKTI

| (1) | Skupina Ammunition and Metallurgy Industries Group – AMIG (alias Ammunition Industries Group). Druge informacije: AMIG nadzoruje podružnico 7th of Tir, ki je v RVSZN 1737 (2006) navedena zaradi vloge v iranskem programu centrifug. Skupino AMIG pa ima v lasti in jo nadzoruje Organizacija za obrambno industrijo (DIO), ki je navedena v RVSZN 1737 (2006). |
| --- | --- |

(1)

Skupina Ammunition and Metallurgy Industries Group – AMIG (alias Ammunition Industries Group). Druge informacije: AMIG nadzoruje podružnico 7th of Tir, ki je v RVSZN 1737 (2006) navedena zaradi vloge v iranskem programu centrifug. Skupino AMIG pa ima v lasti in jo nadzoruje Organizacija za obrambno industrijo (DIO), ki je navedena v RVSZN 1737 (2006).

| (2) | Iranska organizacija za atomsko energijo (AEOI). Druge informacije: vključena v iranski jedrski program. |
| --- | --- |

(2)

Iranska organizacija za atomsko energijo (AEOI). Druge informacije: vključena v iranski jedrski program.

| (3) | Banka Sepah in banka Sepah International. Druge informacije: Banka Sepah zagotavlja podporo Organizaciji za vesoljsko industrijo (AIO) in podružnicam, vključno z Industrijsko skupino Shahid Hemmat (SHIG) in Industrijsko skupino Shahid Bagheri (SBIG), ki sta obe navedeni v RVSZN 1737 (2006). |
| --- | --- |

(3)

Banka Sepah in banka Sepah International. Druge informacije: Banka Sepah zagotavlja podporo Organizaciji za vesoljsko industrijo (AIO) in podružnicam, vključno z Industrijsko skupino Shahid Hemmat (SHIG) in Industrijsko skupino Shahid Bagheri (SBIG), ki sta obe navedeni v RVSZN 1737 (2006).

| (4) | Skupina Cruise Missile Industry Group (alias Industrijska skupina mornariških obrambnih izstrelkov). Druge informacije: proizvodnja in razvoj manevrirnih izstrelkov. Odgovorna za mornariške izstrelke, vključno z manevrirnimi izstrelki. |
| --- | --- |

(4)

Skupina Cruise Missile Industry Group (alias Industrijska skupina mornariških obrambnih izstrelkov). Druge informacije: proizvodnja in razvoj manevrirnih izstrelkov. Odgovorna za mornariške izstrelke, vključno z manevrirnimi izstrelki.

| (5) | Organizacija za obrambno industrijo (DIO). Druge informacije: (a) krovna organizacija pod nadzorom MODAFL (Iransko ministrstvo za obrambo in logistiko oboroženih sil); nekatere njene podružnice so bile vključene v program za izdelavo komponent za centrifuge in v raketni program, (b) vključena v iranski jedrski program. |
| --- | --- |

(5)

Organizacija za obrambno industrijo (DIO). Druge informacije: (a) krovna organizacija pod nadzorom MODAFL (Iransko ministrstvo za obrambo in logistiko oboroženih sil); nekatere njene podružnice so bile vključene v program za izdelavo komponent za centrifuge in v raketni program, (b) vključena v iranski jedrski program.

| (6) | Razvojni in proizvodni center za jedrsko gorivo Esfahan (NFRPC) in center za jedrsko tehnologijo Esfahan (ENTC). Druge informacije: sta del podjetja za proizvodnjo in nabavo jedrskega goriva Iranske organizacije za atomsko energijo, ki se ukvarja z dejavnostmi, povezanimi z obogatitvijo urana. AEOI je navedena v RVSZN 1737 (2006). |
| --- | --- |

(6)

Razvojni in proizvodni center za jedrsko gorivo Esfahan (NFRPC) in center za jedrsko tehnologijo Esfahan (ENTC). Druge informacije: sta del podjetja za proizvodnjo in nabavo jedrskega goriva Iranske organizacije za atomsko energijo, ki se ukvarja z dejavnostmi, povezanimi z obogatitvijo urana. AEOI je navedena v RVSZN 1737 (2006).

| (7) | Skupina Fajr Industrial Group. Druge informacije: (a) prej tovarniški obrat za izdelavo instrumentov, (b) podružnica Organizacije za vesoljsko industrijo (AIO), (c) vključena v iranski program balističnih raket. |
| --- | --- |

(7)

Skupina Fajr Industrial Group. Druge informacije: (a) prej tovarniški obrat za izdelavo instrumentov, (b) podružnica Organizacije za vesoljsko industrijo (AIO), (c) vključena v iranski program balističnih raket.

| (8) | Družba Farayand Technique. Druge informacije: (a) vključena v iranski jedrski program (program centrifug), (b) omenjena v poročilih Mednarodne agencije za atomsko energijo (IAEA). |
| --- | --- |

(8)

Družba Farayand Technique. Druge informacije: (a) vključena v iranski jedrski program (program centrifug), (b) omenjena v poročilih Mednarodne agencije za atomsko energijo (IAEA).

| (9) | družba Kala-Electric (alias Kalaye Electric). Druge informacije: (a) dobaviteljica za PFEP (obrat za bogatenje urana in testna goriva) – Natanz, (b) vključena v iranski jedrski program. |
| --- | --- |

(9)

družba Kala-Electric (alias Kalaye Electric). Druge informacije: (a) dobaviteljica za PFEP (obrat za bogatenje urana in testna goriva) – Natanz, (b) vključena v iranski jedrski program.

| (10) | Center za jedrske raziskave Karaj. Druge informacije: del raziskovalnega oddelka AEOI. |
| --- | --- |

(10)

Center za jedrske raziskave Karaj. Druge informacije: del raziskovalnega oddelka AEOI.

| (11) | Družba Kavoshyar. Druge informacije: hčerinska družba AEOI, ki nabavlja steklena vlakna, peči z vakuumsko komoro in laboratorijsko opremo za iranski jedrski program. |
| --- | --- |

(11)

Družba Kavoshyar. Druge informacije: hčerinska družba AEOI, ki nabavlja steklena vlakna, peči z vakuumsko komoro in laboratorijsko opremo za iranski jedrski program.

| (12) | Družba Mesbah Energy Company. Druge informacije: (a) dobaviteljica za raziskovalni reaktor A40 – Arak, (b) vključena v iranski jedrski program. |
| --- | --- |

(12)

Družba Mesbah Energy Company. Druge informacije: (a) dobaviteljica za raziskovalni reaktor A40 – Arak, (b) vključena v iranski jedrski program.

| (13) | Družba Novin Energy Company (alias Pars Novin). Druge informacije: Deluje v okviru AEOI in je v imenu AEOI nakazala sredstva subjektom, povezanim z iranskim jedrskim programom. |
| --- | --- |

(13)

Družba Novin Energy Company (alias Pars Novin). Druge informacije: Deluje v okviru AEOI in je v imenu AEOI nakazala sredstva subjektom, povezanim z iranskim jedrskim programom.

| (14) | Kemična industrija Parchin. Druge informacije: podružnica DIO, ki izdeluje strelivo, eksplozive ter trdne pogonske snovi za rakete in izstrelke. |
| --- | --- |

(14)

Kemična industrija Parchin. Druge informacije: podružnica DIO, ki izdeluje strelivo, eksplozive ter trdne pogonske snovi za rakete in izstrelke.

| (15) | Podjetje Pars Aviation Services Company. Druge informacije: podjetje vzdržuje različne zrakoplove, vključno z MI-171, ki ga uporablja letalstvo iranske revolucionarne garde (IRGC). |
| --- | --- |

(15)

Podjetje Pars Aviation Services Company. Druge informacije: podjetje vzdržuje različne zrakoplove, vključno z MI-171, ki ga uporablja letalstvo iranske revolucionarne garde (IRGC).

| (16) | Družba Pars Trash Company. Druge informacije: (a) vključena v iranski jedrski program (program centrifug), (b) omenjena v poročilih IAEA. |
| --- | --- |

(16)

Družba Pars Trash Company. Druge informacije: (a) vključena v iranski jedrski program (program centrifug), (b) omenjena v poročilih IAEA.

| (17) | Aeronavtična industrija Qods. Druge informacije: izdeluje zrakoplove brez posadke (UAV), padala, jadralna padala, motorna padala itd. IRGC se je hvalila, da uporablja te izdelke v okviru svoje doktrine asimetričnega vojskovanja. |
| --- | --- |

(17)

Aeronavtična industrija Qods. Druge informacije: izdeluje zrakoplove brez posadke (UAV), padala, jadralna padala, motorna padala itd. IRGC se je hvalila, da uporablja te izdelke v okviru svoje doktrine asimetričnega vojskovanja.

| (18) | Skupina Sanam Industrial Group. Druge informacije: podružnica AIO, ki je v imenu AIO kupila opremo za program raket. |
| --- | --- |

(18)

Skupina Sanam Industrial Group. Druge informacije: podružnica AIO, ki je v imenu AIO kupila opremo za program raket.

| (19) | Subjekt ‚7th of Tir‘. Druge informacije: (a) podružnica Organizacije za obrambno industrijo, splošno poznana kot neposredno vključena v iranski jedrski program, (b) vključena v iranski jedrski program. |
| --- | --- |

(19)

Subjekt ‚7th of Tir‘. Druge informacije: (a) podružnica Organizacije za obrambno industrijo, splošno poznana kot neposredno vključena v iranski jedrski program, (b) vključena v iranski jedrski program.

| (20) | Skupina Shahid Bagheri Industrial Group (SBIG). Druge informacije: (a) podružnica Organizacije za vesoljsko industrijo, (b) vključena v iranski program balističnih raket. |
| --- | --- |

(20)

Skupina Shahid Bagheri Industrial Group (SBIG). Druge informacije: (a) podružnica Organizacije za vesoljsko industrijo, (b) vključena v iranski program balističnih raket.

| (21) | Skupina Shahid Hemmat Industrial Group (SHIG). Druge informacije: (a) podrejeni subjekt Organizacije za vesoljsko industrijo, (b) vključena v iranski program balističnih raket. |
| --- | --- |

(21)

Skupina Shahid Hemmat Industrial Group (SHIG). Druge informacije: (a) podrejeni subjekt Organizacije za vesoljsko industrijo, (b) vključena v iranski program balističnih raket.

| (22) | Letalstvo Sho'a'. Druge informacije: izdeluje ultra lahka letala, za katera IRGC pravi, da jih uporablja v okviru svoje doktrine asimetričnega vojskovanja. |
| --- | --- |

(22)

Letalstvo Sho'a'. Druge informacije: izdeluje ultra lahka letala, za katera IRGC pravi, da jih uporablja v okviru svoje doktrine asimetričnega vojskovanja.

| (23) | Skupina Ya Mahdi Industries Group. Druge informacije: podružnica AIO, ki se ukvarja z mednarodnimi nakupi raketne opreme. |
| --- | --- |

(23)

Skupina Ya Mahdi Industries Group. Druge informacije: podružnica AIO, ki se ukvarja z mednarodnimi nakupi raketne opreme.

B.   FIZIČNE OSEBE

| (1) | Fereidoun Abbasi-Davani. Druge informacije: višji znanstvenik ministrstva za obrambo in logistiko oboroženih sil (MODAFL), povezan z inštitutom za uporabno fiziko, tesno sodeluje z Mohsenom Fakhrizadeh-Mahabadijem |
| --- | --- |

(1)

Fereidoun Abbasi-Davani. Druge informacije: višji znanstvenik ministrstva za obrambo in logistiko oboroženih sil (MODAFL), povezan z inštitutom za uporabno fiziko, tesno sodeluje z Mohsenom Fakhrizadeh-Mahabadijem

| (2) | Dawood Agha-Jani. Funkcija: vodja PFEP (Natanz). Druge informacije: oseba, vključena v iranski jedrski program. |
| --- | --- |

(2)

Dawood Agha-Jani. Funkcija: vodja PFEP (Natanz). Druge informacije: oseba, vključena v iranski jedrski program.

| (3) | Ali Akbar Ahmadian. Naziv: viceadmiral. Funkcija: načelnik združenega štaba iranske revolucionarne garde (IRGC). |
| --- | --- |

(3)

Ali Akbar Ahmadian. Naziv: viceadmiral. Funkcija: načelnik združenega štaba iranske revolucionarne garde (IRGC).

| (4) | Behman Asgarpour. Funkcija: operativni vodja (Arak). Druge informacije: oseba, vključena v iranski jedrski program. |
| --- | --- |

(4)

Behman Asgarpour. Funkcija: operativni vodja (Arak). Druge informacije: oseba, vključena v iranski jedrski program.

| (5) | Bahmanyar Morteza Bahmanyar. Funkcija: vodja Oddelka za finance in proračun Organizacije za vesoljsko industrijo. Druge informacije: oseba, vključena v iranski program balističnih raket. |
| --- | --- |

(5)

Bahmanyar Morteza Bahmanyar. Funkcija: vodja Oddelka za finance in proračun Organizacije za vesoljsko industrijo. Druge informacije: oseba, vključena v iranski program balističnih raket.

| (6) | Ahmad Vahid Dastjerdi. Funkcija: vodja Organizacije za vesoljsko industrijo. Druge informacije: oseba, vključena v iranski program balističnih raket. |
| --- | --- |

(6)

Ahmad Vahid Dastjerdi. Funkcija: vodja Organizacije za vesoljsko industrijo. Druge informacije: oseba, vključena v iranski program balističnih raket.

| (7) | Ahmad Derakhshandeh. Funkcija: predsednik in generalni direktor banke Sepah. Druge informacije: Banka Sepah zagotavlja podporo Organizaciji za vesoljsko industrijo in podružnicam, vključno s SHIG in SBIG, ki sta bili obe navedeni v RVSZN 1737 (2006). |
| --- | --- |

(7)

Ahmad Derakhshandeh. Funkcija: predsednik in generalni direktor banke Sepah. Druge informacije: Banka Sepah zagotavlja podporo Organizaciji za vesoljsko industrijo in podružnicam, vključno s SHIG in SBIG, ki sta bili obe navedeni v RVSZN 1737 (2006).

| (8) | Reza-Gholi Esmaeli. Funkcija: vodja Oddelka za trgovino in mednarodne odnose Organizacije za vesoljsko industrijo. Druge informacije: oseba, vključena v iranski program balističnih raket. |
| --- | --- |

(8)

Reza-Gholi Esmaeli. Funkcija: vodja Oddelka za trgovino in mednarodne odnose Organizacije za vesoljsko industrijo. Druge informacije: oseba, vključena v iranski program balističnih raket.

| (9) | Mohsen Fakhrizadeh-Mahabadi. Druge informacije: Višji znanstvenik pri MODAFL in nekdanji vodja raziskovalnega centra za fiziko (PHRC). Mednarodna agencija za atomsko energijo (IAEA) je hotela imeti z njim razgovor o dejavnostih PHRC v obdobju, ko je bil njegov vodja, vendar je Iran to zavrnil. |
| --- | --- |

(9)

Mohsen Fakhrizadeh-Mahabadi. Druge informacije: Višji znanstvenik pri MODAFL in nekdanji vodja raziskovalnega centra za fiziko (PHRC). Mednarodna agencija za atomsko energijo (IAEA) je hotela imeti z njim razgovor o dejavnostih PHRC v obdobju, ko je bil njegov vodja, vendar je Iran to zavrnil.

| (10) | Mohammad Hejazi. Naziv: brigadni general. Funkcija: poveljnik uporniških sil Bassij. |
| --- | --- |

(10)

Mohammad Hejazi. Naziv: brigadni general. Funkcija: poveljnik uporniških sil Bassij.

| (11) | Mohsen Hojati. Funkcija: vodja skupine Fajr Industrial Group. Druge informacije: skupina Fajr Industrial Group je navedena v RVSZN 1737 (2006) zaradi vloge v programu balističnih raket. |
| --- | --- |

(11)

Mohsen Hojati. Funkcija: vodja skupine Fajr Industrial Group. Druge informacije: skupina Fajr Industrial Group je navedena v RVSZN 1737 (2006) zaradi vloge v programu balističnih raket.

| (12) | Mehrdada Akhlaghi Ketabachi. Funkcija: Vodja SBIG. Druge informacije: SBIG je navedena v RVSZN 1737 (2006) zaradi vloge v programu balističnih raket. |
| --- | --- |

(12)

Mehrdada Akhlaghi Ketabachi. Funkcija: Vodja SBIG. Druge informacije: SBIG je navedena v RVSZN 1737 (2006) zaradi vloge v programu balističnih raket.

| (13) | Ali Hajinia Leilabadi. Funkcija: generalni direktor družbe Mesbah Energy Company. Druge informacije: oseba, vključena v iranski jedrski program. |
| --- | --- |

(13)

Ali Hajinia Leilabadi. Funkcija: generalni direktor družbe Mesbah Energy Company. Druge informacije: oseba, vključena v iranski jedrski program.

| (14) | Naser Maleki. Funkcija: vodja SHIG. Druge informacije: SHIG je naveden v RVSZN 1737 (2006) zaradi vloge v iranskem programu balističnih raket. Naser Maleki je tudi funkcionar MODAFL, ki nadzoruje delo v programu balističnih raket Shahab-3. Shahab-3 je balistična raketa dolgega dosega, ki jo trenutno uporablja Iran. |
| --- | --- |

(14)

Naser Maleki. Funkcija: vodja SHIG. Druge informacije: SHIG je naveden v RVSZN 1737 (2006) zaradi vloge v iranskem programu balističnih raket. Naser Maleki je tudi funkcionar MODAFL, ki nadzoruje delo v programu balističnih raket Shahab-3. Shahab-3 je balistična raketa dolgega dosega, ki jo trenutno uporablja Iran.

| (15) | Jafar Mohammadi. Funkcija: tehnični svetovalec Iranske organizacije za atomsko energijo (odgovoren za vodenje proizvodnje ventilov za centrifuge). Druge informacije: oseba, vključena v iranski jedrski program. |
| --- | --- |

(15)

Jafar Mohammadi. Funkcija: tehnični svetovalec Iranske organizacije za atomsko energijo (odgovoren za vodenje proizvodnje ventilov za centrifuge). Druge informacije: oseba, vključena v iranski jedrski program.

| (16) | Ehsan Monajemi. Funkcija: vodja gradbenega projekta, Natanz. Druge informacije: oseba, vključena v iranski jedrski program. |
| --- | --- |

(16)

Ehsan Monajemi. Funkcija: vodja gradbenega projekta, Natanz. Druge informacije: oseba, vključena v iranski jedrski program.

| (17) | Mohammad Mehdi Nejad Nouri. Naziv: generalpolkovnik. Funkcija: rektor Univerze za obrambno tehnologijo Malek Ashtar. Druge informacije: Kemijski oddelek Univerze za obrambno tehnologijo Ashtar je povezan z MODALF in je izvajal poskuse z berilijem. Oseba, vključena v iranski jedrski program. |
| --- | --- |

(17)

Mohammad Mehdi Nejad Nouri. Naziv: generalpolkovnik. Funkcija: rektor Univerze za obrambno tehnologijo Malek Ashtar. Druge informacije: Kemijski oddelek Univerze za obrambno tehnologijo Ashtar je povezan z MODALF in je izvajal poskuse z berilijem. Oseba, vključena v iranski jedrski program.

| (18) | Mohammad Qannadi. Funkcija: podpredsednik Iranske organizacije za atomsko energijo (raziskave in razvoj). Druge informacije: oseba, vključena v iranski jedrski program. |
| --- | --- |

(18)

Mohammad Qannadi. Funkcija: podpredsednik Iranske organizacije za atomsko energijo (raziskave in razvoj). Druge informacije: oseba, vključena v iranski jedrski program.

| (19) | Amir Rahimi. Funkcija: vodja razvojnega in proizvodnega centra za jedrsko gorivo Esfahan. Druge informacije: Razvojni in proizvodni center za jedrsko gorivo Esfahan je del podjetja za proizvodnjo in nabavo jedrskega goriva Iranske organizacije za atomsko energijo, ki se ukvarja z dejavnostmi, povezanimi z obogatitvijo urana. |
| --- | --- |

(19)

Amir Rahimi. Funkcija: vodja razvojnega in proizvodnega centra za jedrsko gorivo Esfahan. Druge informacije: Razvojni in proizvodni center za jedrsko gorivo Esfahan je del podjetja za proizvodnjo in nabavo jedrskega goriva Iranske organizacije za atomsko energijo, ki se ukvarja z dejavnostmi, povezanimi z obogatitvijo urana.

| (20) | Morteza Rezaie. Naziv: brigadni general. Funkcija: namestnik poveljnika IRGC. |
| --- | --- |

(20)

Morteza Rezaie. Naziv: brigadni general. Funkcija: namestnik poveljnika IRGC.

| (21) | Morteza Safari. Naziv: kontraadmiral. Funkcija: poveljnik mornarice IRGC. |
| --- | --- |

(21)

Morteza Safari. Naziv: kontraadmiral. Funkcija: poveljnik mornarice IRGC.

| (22) | Yahya Rahim Safavi. Naziv: generalmajor. Funkcija: poveljnik, IRGC (Pasdaran). Druge informacije: oseba, vključena v iranski jedrski program in program balističnih raket. |
| --- | --- |

(22)

Yahya Rahim Safavi. Naziv: generalmajor. Funkcija: poveljnik, IRGC (Pasdaran). Druge informacije: oseba, vključena v iranski jedrski program in program balističnih raket.

| (23) | Seyed Jaber Safdari. Druge informacije: direktor objekta za obogatitev Natanz. |
| --- | --- |

(23)

Seyed Jaber Safdari. Druge informacije: direktor objekta za obogatitev Natanz.

| (24) | Hosein Salimi. Naziv: general. Funkcija: poveljnik letalstva, IRGC (Pasdaran). Druge informacije: oseba, vključena v iranski program balističnih raket. |
| --- | --- |

(24)

Hosein Salimi. Naziv: general. Funkcija: poveljnik letalstva, IRGC (Pasdaran). Druge informacije: oseba, vključena v iranski program balističnih raket.

| (25) | Qasem Soleimani. Naziv: brigadni general. Funkcija: poveljnik sil Qods. |
| --- | --- |

(25)

Qasem Soleimani. Naziv: brigadni general. Funkcija: poveljnik sil Qods.

| (26) | Mohammad Reza Zahedi. Naziv: brigadni general. Funkcija: poveljnik kopenskih sil IRGC. |
| --- | --- |

(26)

Mohammad Reza Zahedi. Naziv: brigadni general. Funkcija: poveljnik kopenskih sil IRGC.

| (27) | General Zolqadr. Funkcija: namestnik notranjega ministra za varnostne zadeve, oficir IRGC.“. |
| --- | --- |

(27)

General Zolqadr. Funkcija: namestnik notranjega ministra za varnostne zadeve, oficir IRGC.“.

---

PRILOGA II

„A.   Fizične osebe

| | Ime | Podatki za identifikacijo | Razlogi |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Reza AGHAZADEH | D.r.: 15.3.1949, številka potnega lista: S4409483, veljavnost: 26.4.2000–27.4.2010, izdan v Teheranu, kraj rojstva: Khoy | Vodja Iranske organizacije za atomsko energijo (AEOI). AEOI, ki nadzira iranski jedrski program, ima pristojnosti v okviru Resolucije VS ZN 1737 (2006). |
| 2. | Amir Moayyed ALAI | | Vpleten v vodenje montaže in inženiring centrifug. Svet guvernerjev IAEA in Varnostni svet od Irana zahtevata, da prekine vse dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana. To vključuje vsa dela, povezana s centrifugami. 27. avgusta 2006 je Alai od predsednika Ahmadinedžada prejel posebno nagrado za svojo vlogo pri vodenju montaže in inženiringa centrifug. |
| 3. | Mohammed Fedai ASHIANI | | Vpleten v proizvodnjo amonijevega uranil karbonata (AUC) in vodenje obrata za bogatitev urana v Natanzu. Od Irana se zahteva, da prekine vse dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana. 27. avgusta 2006 je Ashiani od predsednika Ahmadinedžada prejel posebno nagrado za svojo vlogo pri postopku proizvodnje AUC ter upravljanju in tehničnem projektiranju obrata za bogatitev urana v Natanzu (Kashan). |
| 4. | Haleh BAKHTIAR | | Vpletena v proizvodnjo magnezija v koncentraciji 99,9 %. 27. avgusta 2006 je Haleh Bakhtiar od predsednika Ahmadinedžada prejela posebno nagrado za svojo vlogo pri proizvodnji magnezija v koncentraciji 99,9 %. Magnezij v taki čistosti se uporablja za proizvodnjo kovinskega urana, ki se ga lahko doda v snov za izdelavo jedrskega orožja. Iran je zavrnil dostop IAEA do dokumentov o proizvodnji polobel kovinskega urana, ki se jih uporablja le za jedrsko orožje. |
| 5. | Morteza BEHZAD | | Vpleten v izdelovanje sestavnih delov za centrifuge. Od Irana se zahteva, da prekine vse dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana. To vključuje vsa dela, povezana s centrifugami. 27. avgusta 2006 je Behzad od predsednika Ahmadinedžada prejel posebno nagrado za svojo vlogo pri izdelovanju zapletenih in občutljivih sestavnih delov za centrifuge. |
| 6. | Dr. Hoseyn (Hossein) FAQIHIAN | Naslov NFPC: AEOI-NFPD P.O.Box: 11365-8486, Teheran/Iran | Namestnik in generalni direktor Podjetja za proizvodnjo in dobavo jedrskega goriva (NFPC), dela AEOI. AEOI, ki nadzira iranski jedrski program, ima pristojnosti v okviru Resolucije VS ZN 1737 (2006). Svet guvernerjev IAEA in Varnostni svet od Irana zahtevata, da prekine dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana, v katere je vpletena NFPC. |
| 7. | Seyyed Hussein (Hossein) HUSSEINI (HOSSEINI) | | Uradnik AEOI, vpleten v raziskovalni projekt o uporabi težke vode v reaktorju (IR40) v Araku. RVSZN 1737 (2006) zahteva od Irana, da prekine vse projekte, povezane s težko vodo. |
| 8. | G. Javad KARIMI SABET | | Predsednik Podjetja za energijo Novin. Med drugim je Karimi Sabet avgusta 2006 od predsednika Ahmadinejada prejel nagrado za svojo vlogo pri oblikovanju, proizvodnji, namestitvi in uporabi jedrske opreme v obratu v Natanzu. |
| 9. | Said Esmail KHALILIPOUR | | Namestnik vodje AEOI. AEOI, ki nadzira iranski jedrski program, ima pristojnosti v okviru Resolucije VS ZN 1737 (2006). |
| 10. | Ali Reza KHANCHI | Naslov NRC: AEOI-NRC P.O.Box: 11365-8486 Teheran/Iran; Faks: (+9821) 8021412 | Vodja Centra za jedrske raziskave AEOI v Teheranu. IAEA še naprej zahteva pojasnilo Irana o poskusih ločevanja plutonija, izvedenih v TNRC, in o sledovih delcev visoko obogatenega urana (HEU) v vzorcih iz okolja, vzetih v skladišču odpadkov v Karaju, kjer so našli zabojnike za skladiščenje tarč z osiromašenim uranom, uporabljenih v teh poskusih. AEOI, ki nadzira iranski jedrski program, ima pristojnosti v okviru Resolucije VS ZN 1737 (2006). |
| 11. | Hamid-Reza MOHAJERANI | | Vpleten v vodenje proizvodnje v Obratu za predelovanje urana (UCF) v Esfahanu. 27. avgusta 2006 je Mohajerani od predsednika Ahmadinedžada prejel posebno nagrado za svojo vlogo pri vodenju proizvodnje v UFC ter za načrtovanje, gradnjo in namestitev UF6 naprav (UF6 je plin, ki se ga dovaja pri bogatitvi urana). |
| 12. | Houshang NOBARI | | Vpleten v upravljanje obrata za bogatitev urana v Natanzu. Svet guvernerjev IAEA in Varnostni svet od Irana zahtevata, da prekine vse dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana. To vključuje dejavnosti v obratu za bogatitev urana v Natanzu (Kashan). 27. avgusta 2006 je Nobari od predsednika Ahmadinedžada prejel posebno nagrado za svojo vlogo pri uspešnem upravljanju in izvajanju načrta za obrat v Natanzu (Kashan). |
| 13. | Dr. Javad RAHIQI | | Vodja Centra za jedrsko tehnologijo AEOI v Esfahanu. Center nadzoruje Obrat za predelovanje urana v Esfahanu. Svet guvernerjev IAEA in Varnostni svet od Irana zahtevata, da prekine vse dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana. To vključuje vse dejavnosti v zvezi s predelovanjem urana. AEOI, ki nadzira iranski jedrski program, ima pristojnosti v okviru Resolucije VS ZN 1737 (2006). |
| 14. | Abbas RASHIDI | | Vpleten v bogatitev urana v Natanzu. Svet guvernerjev IAEA in Varnostni svet od Irana zahtevata, da prekine vse dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana. 27. avgusta 2006 je Rashidi od predsednika Ahmadinedžada prejel posebno nagrado za pomembno vlogo pri uspešnem delovanju kaskad za bogatitev uranas po 164 centrifug in njihovo upravljanje v obratu v Natanzu. |
| 15. | Abdollah SOLAT SANA | | Glavni direktor obrata za predelovanje urana (UCF) v Esfahanu. Ta obrat izdeluje plin za dovajanje (UF6) za obrat za bogatitev urana v Natanzu. 27. avgusta 2006 je Solat Sana od predsednika Ahmadinedžada prejel posebno nagrado za svoj prispevek. |

Ime

Podatki za identifikacijo

Razlogi

1.

Reza AGHAZADEH

D.r.: 15.3.1949, številka potnega lista: S4409483, veljavnost: 26.4.2000–27.4.2010, izdan v Teheranu, kraj rojstva: Khoy

Vodja Iranske organizacije za atomsko energijo (AEOI). AEOI, ki nadzira iranski jedrski program, ima pristojnosti v okviru Resolucije VS ZN 1737 (2006).

2.

Amir Moayyed ALAI

Vpleten v vodenje montaže in inženiring centrifug. Svet guvernerjev IAEA in Varnostni svet od Irana zahtevata, da prekine vse dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana. To vključuje vsa dela, povezana s centrifugami. 27. avgusta 2006 je Alai od predsednika Ahmadinedžada prejel posebno nagrado za svojo vlogo pri vodenju montaže in inženiringa centrifug.

3.

Mohammed Fedai ASHIANI

Vpleten v proizvodnjo amonijevega uranil karbonata (AUC) in vodenje obrata za bogatitev urana v Natanzu. Od Irana se zahteva, da prekine vse dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana. 27. avgusta 2006 je Ashiani od predsednika Ahmadinedžada prejel posebno nagrado za svojo vlogo pri postopku proizvodnje AUC ter upravljanju in tehničnem projektiranju obrata za bogatitev urana v Natanzu (Kashan).

4.

Haleh BAKHTIAR

Vpletena v proizvodnjo magnezija v koncentraciji 99,9 %. 27. avgusta 2006 je Haleh Bakhtiar od predsednika Ahmadinedžada prejela posebno nagrado za svojo vlogo pri proizvodnji magnezija v koncentraciji 99,9 %. Magnezij v taki čistosti se uporablja za proizvodnjo kovinskega urana, ki se ga lahko doda v snov za izdelavo jedrskega orožja. Iran je zavrnil dostop IAEA do dokumentov o proizvodnji polobel kovinskega urana, ki se jih uporablja le za jedrsko orožje.

5.

Morteza BEHZAD

Vpleten v izdelovanje sestavnih delov za centrifuge. Od Irana se zahteva, da prekine vse dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana. To vključuje vsa dela, povezana s centrifugami. 27. avgusta 2006 je Behzad od predsednika Ahmadinedžada prejel posebno nagrado za svojo vlogo pri izdelovanju zapletenih in občutljivih sestavnih delov za centrifuge.

6.

Dr. Hoseyn (Hossein) FAQIHIAN

Naslov NFPC: AEOI-NFPD P.O.Box: 11365-8486, Teheran/Iran

Namestnik in generalni direktor Podjetja za proizvodnjo in dobavo jedrskega goriva (NFPC), dela AEOI. AEOI, ki nadzira iranski jedrski program, ima pristojnosti v okviru Resolucije VS ZN 1737 (2006). Svet guvernerjev IAEA in Varnostni svet od Irana zahtevata, da prekine dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana, v katere je vpletena NFPC.

7.

Seyyed Hussein (Hossein) HUSSEINI (HOSSEINI)

Uradnik AEOI, vpleten v raziskovalni projekt o uporabi težke vode v reaktorju (IR40) v Araku. RVSZN 1737 (2006) zahteva od Irana, da prekine vse projekte, povezane s težko vodo.

8.

G. Javad KARIMI SABET

Predsednik Podjetja za energijo Novin. Med drugim je Karimi Sabet avgusta 2006 od predsednika Ahmadinejada prejel nagrado za svojo vlogo pri oblikovanju, proizvodnji, namestitvi in uporabi jedrske opreme v obratu v Natanzu.

9.

Said Esmail KHALILIPOUR

Namestnik vodje AEOI. AEOI, ki nadzira iranski jedrski program, ima pristojnosti v okviru Resolucije VS ZN 1737 (2006).

10.

Ali Reza KHANCHI

Naslov NRC: AEOI-NRC P.O.Box: 11365-8486 Teheran/Iran; Faks: (+9821) 8021412

Vodja Centra za jedrske raziskave AEOI v Teheranu. IAEA še naprej zahteva pojasnilo Irana o poskusih ločevanja plutonija, izvedenih v TNRC, in o sledovih delcev visoko obogatenega urana (HEU) v vzorcih iz okolja, vzetih v skladišču odpadkov v Karaju, kjer so našli zabojnike za skladiščenje tarč z osiromašenim uranom, uporabljenih v teh poskusih. AEOI, ki nadzira iranski jedrski program, ima pristojnosti v okviru Resolucije VS ZN 1737 (2006).

11.

Hamid-Reza MOHAJERANI

Vpleten v vodenje proizvodnje v Obratu za predelovanje urana (UCF) v Esfahanu. 27. avgusta 2006 je Mohajerani od predsednika Ahmadinedžada prejel posebno nagrado za svojo vlogo pri vodenju proizvodnje v UFC ter za načrtovanje, gradnjo in namestitev UF6 naprav (UF6 je plin, ki se ga dovaja pri bogatitvi urana).

12.

Houshang NOBARI

Vpleten v upravljanje obrata za bogatitev urana v Natanzu. Svet guvernerjev IAEA in Varnostni svet od Irana zahtevata, da prekine vse dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana. To vključuje dejavnosti v obratu za bogatitev urana v Natanzu (Kashan). 27. avgusta 2006 je Nobari od predsednika Ahmadinedžada prejel posebno nagrado za svojo vlogo pri uspešnem upravljanju in izvajanju načrta za obrat v Natanzu (Kashan).

13.

Dr. Javad RAHIQI

Vodja Centra za jedrsko tehnologijo AEOI v Esfahanu. Center nadzoruje Obrat za predelovanje urana v Esfahanu. Svet guvernerjev IAEA in Varnostni svet od Irana zahtevata, da prekine vse dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana. To vključuje vse dejavnosti v zvezi s predelovanjem urana. AEOI, ki nadzira iranski jedrski program, ima pristojnosti v okviru Resolucije VS ZN 1737 (2006).

14.

Abbas RASHIDI

Vpleten v bogatitev urana v Natanzu. Svet guvernerjev IAEA in Varnostni svet od Irana zahtevata, da prekine vse dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana. 27. avgusta 2006 je Rashidi od predsednika Ahmadinedžada prejel posebno nagrado za pomembno vlogo pri uspešnem delovanju kaskad za bogatitev uranas po 164 centrifug in njihovo upravljanje v obratu v Natanzu.

15.

Abdollah SOLAT SANA

Glavni direktor obrata za predelovanje urana (UCF) v Esfahanu. Ta obrat izdeluje plin za dovajanje (UF6) za obrat za bogatitev urana v Natanzu. 27. avgusta 2006 je Solat Sana od predsednika Ahmadinedžada prejel posebno nagrado za svoj prispevek.

B.   Subjekti

| | Ime | Podatki za identifikacijo | Razlogi |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Organizacija za vesoljsko industrijo (AIO) | AIO, 28 Shian 5, Lavizan, Teheran | AIO nadzira iransko proizvodnjo izstrelkov, vključno z Industrijsko skupino Shahid Hemmat, Industrijsko skupino Shahid Bagheri in Industrijsko skupino Fajr, ki imajo vse pristojnosti v okviru Resolucije VS ZN 1737 (2006). Pristojnosti iz Resolucije VS ZN 1737 (2006) imajo tudi vodja AIO in dva druga visoka uradnika. |
| 2. | Oborožitvena industrija | Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Teheran | Podružnica DIO (Organizacija obrambnih industrij). |
| 3. | Raziskovalni center za obrambno tehnologijo in znanost (DTSRC) – znan tudi pod nazivom Raziskovalni center za izobraževanje/Moassese Amozeh Va Tahgiaghati (ERI/MAVT Co.). | Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Teheran | Pristojen za raziskave in razvoj. Podružnica DIO. DTSRC ustvari velik del dobička DIO. |
| 4. | Jaber Ibn Hayan | AEOI-JIHRD P.O.Box: 11365-8486; Teheran; 84, 20th Av. Entehaye Karegar Shomali Street; Teheran | Jaber Ibn Hayan je laboratorij Iranske organizacije za atomsko energijo (AEOI), ki se ukvarja z dejavnostmi v zvezi z gorivnim krogom. Laboratorij je v Centru za jedrske raziskave v Teheranu (TNRC), Iran ga do leta 2003 ni prijavil v skladu s sporazumom o jamstvu, medtem ko je predelava urana v njem potekala. |
| 5. | Pomorska industrija | Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Teheran | Podružnica DIO. |
| 6. | Podjetje za proizvodnjo in dobavo jedrskega goriva (NFPC) | AEOI-NFPDP.O.Box: 11365-8486, Teheran/Iran | Oddelek za proizvodnjo jedrskega goriva (NFPD) AEOI je zadolžen za raziskave in razvoj na področju ciklusa jedrskega goriva, vključno z raziskovanjem urana, izkopavanjem uranove rude, mletjem, predelavo urana in ravnanjem z jedrskimi odpadki. NFPC je naslednik NFPD, odvisna družba v okviru AEOI, ki vodi raziskave in razvoj na področju ciklusa jedrskega goriva, vključno s predelavo in bogatitvijo urana. |
| 7. | Skupina za specialno industrijo | Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Teheran | Podružnica DIO. |
| 8. | Podjetje TAMAS | | Podjetje TAMAS je vpleteno v dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana, Svet guvernerjev IAEA in Varnostni svet pa od Irana zahtevata, da jih prekine. TAMAS je najpomembnejši organ, v okviru katerega so bile ustanovljene štiri hčerinske družbe, od katerih ena izvaja ekstrakcijo urana za pridobivanje koncentriranega urana, druga pa je zadolžena za obdelavo in bogatitev urana ter uranove odpadke.“ |

Ime

Podatki za identifikacijo

Razlogi

1.

Organizacija za vesoljsko industrijo (AIO)

AIO, 28 Shian 5, Lavizan, Teheran

AIO nadzira iransko proizvodnjo izstrelkov, vključno z Industrijsko skupino Shahid Hemmat, Industrijsko skupino Shahid Bagheri in Industrijsko skupino Fajr, ki imajo vse pristojnosti v okviru Resolucije VS ZN 1737 (2006). Pristojnosti iz Resolucije VS ZN 1737 (2006) imajo tudi vodja AIO in dva druga visoka uradnika.

2.

Oborožitvena industrija

Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Teheran

Podružnica DIO (Organizacija obrambnih industrij).

3.

Raziskovalni center za obrambno tehnologijo in znanost (DTSRC) – znan tudi pod nazivom Raziskovalni center za izobraževanje/Moassese Amozeh Va Tahgiaghati (ERI/MAVT Co.).

Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Teheran

Pristojen za raziskave in razvoj. Podružnica DIO. DTSRC ustvari velik del dobička DIO.

4.

Jaber Ibn Hayan

AEOI-JIHRD P.O.Box: 11365-8486; Teheran; 84, 20th Av. Entehaye Karegar Shomali Street; Teheran

Jaber Ibn Hayan je laboratorij Iranske organizacije za atomsko energijo (AEOI), ki se ukvarja z dejavnostmi v zvezi z gorivnim krogom. Laboratorij je v Centru za jedrske raziskave v Teheranu (TNRC), Iran ga do leta 2003 ni prijavil v skladu s sporazumom o jamstvu, medtem ko je predelava urana v njem potekala.

5.

Pomorska industrija

Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Teheran

Podružnica DIO.

6.

Podjetje za proizvodnjo in dobavo jedrskega goriva (NFPC)

AEOI-NFPDP.O.Box: 11365-8486, Teheran/Iran

Oddelek za proizvodnjo jedrskega goriva (NFPD) AEOI je zadolžen za raziskave in razvoj na področju ciklusa jedrskega goriva, vključno z raziskovanjem urana, izkopavanjem uranove rude, mletjem, predelavo urana in ravnanjem z jedrskimi odpadki. NFPC je naslednik NFPD, odvisna družba v okviru AEOI, ki vodi raziskave in razvoj na področju ciklusa jedrskega goriva, vključno s predelavo in bogatitvijo urana.

7.

Skupina za specialno industrijo

Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Teheran

Podružnica DIO.

8.

Podjetje TAMAS

Podjetje TAMAS je vpleteno v dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana, Svet guvernerjev IAEA in Varnostni svet pa od Irana zahtevata, da jih prekine. TAMAS je najpomembnejši organ, v okviru katerega so bile ustanovljene štiri hčerinske družbe, od katerih ena izvaja ekstrakcijo urana za pridobivanje koncentriranega urana, druga pa je zadolžena za obdelavo in bogatitev urana ter uranove odpadke.“

---