# Euroopa Liidu C 144/14.

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 144 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 48. köide14. juuni 2005 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 144

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

48. köide14. juuni 2005

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Komisjon |
| 2005/C 144/1 | Euro vahetuskurss | 1 |
| 2005/C 144/2 | Kutse märkuste esitamiseks komisjoni määruse eelnõu kohta, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (transporti ja söetööstust käsitlevad muudatused) | 2 |
| 2005/C 144/3 | Inimkaubanduse eksperdirühma uus koosseis (Inimkaubanduse eksperdirühm loodi komisjoni 25. märtsi 2003. aasta otsusega 2003/209/EÜ) | 8 |
| 2005/C 144/4 | Prantsuse valitsuse teatis, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (Arvamus vedelate ja gaasiliste süsivesinike uurimise ainuõigusega tegevuslubade ehk Aquila loa ja Arcachon Maritime'i loa taotluste kohta)
   (
  1
  ) | 9 |
| 2005/C 144/5 | Eelteatis koondumise kohta (Toimik COMP/M.3832 — MatlinPatterson L.P./Matussière & Forest) — Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda (
  1
  ) | 11 |
| 2005/C 144/6 | Eelteatis koondumise kohta (Toimik COMP/M.3763 — Carlsberg/DLG/Sejet JV) — Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda (
  1
  ) | 12 |
| 2005/C 144/7 | Komisjoni uuring gaasi- ja elektrisektoris | 13 |
| 2005/C 144/8 | Komisjoni uuring jaepangandus- ja ärikindlustussektoris | 13 |
| | Euroopa Keskpank |
| 2005/C 144/9 | Euroopa Keskpanga arvamus, 31. mai 2005, Euroopa Liidu Nõukogu taotlusel, seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb ühenduse statistikat seoses välismaiste sidusettevõtete struktuuri ja tegevusega (KOM(2005) 88 lõplik) (CON/2005/16) | 14 |
| 2005/C 144/0 | Euroopa Keskpanga arvamus, 3. juuni 2005, Euroopa Liidu Nõukogu taotlusel, seoses ettepanekuga nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (KOM(2005) 155 lõplik) (CON/2005/17) | 16 |
| 2005/C 144/1 | Euroopa Keskpanga arvamus, 3. juuni 2005, Euroopa Liidu Nõukogu taotlusel, seoses ettepanekuga nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (KOM(2005) 154 lõplik) (CON/2005/18) | 17 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Komisjon

2005/C 144/1

Euro vahetuskurss

1

2005/C 144/2

Kutse märkuste esitamiseks komisjoni määruse eelnõu kohta, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (transporti ja söetööstust käsitlevad muudatused)

2

2005/C 144/3

Inimkaubanduse eksperdirühma uus koosseis (Inimkaubanduse eksperdirühm loodi komisjoni 25. märtsi 2003. aasta otsusega 2003/209/EÜ)

(Inimkaubanduse eksperdirühm loodi komisjoni 25. märtsi 2003. aasta otsusega 2003/209/EÜ)

8

2005/C 144/4

Prantsuse valitsuse teatis, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (Arvamus vedelate ja gaasiliste süsivesinike uurimise ainuõigusega tegevuslubade ehk Aquila loa ja Arcachon Maritime'i loa taotluste kohta)
   (
  1
  )

(Arvamus vedelate ja gaasiliste süsivesinike uurimise ainuõigusega tegevuslubade ehk Aquila loa ja Arcachon Maritime'i loa taotluste kohta)

1

9

2005/C 144/5

Eelteatis koondumise kohta (Toimik COMP/M.3832 — MatlinPatterson L.P./Matussière & Forest) — Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda (
  1
  )

1

11

2005/C 144/6

Eelteatis koondumise kohta (Toimik COMP/M.3763 — Carlsberg/DLG/Sejet JV) — Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda (
  1
  )

1

12

2005/C 144/7

Komisjoni uuring gaasi- ja elektrisektoris

13

2005/C 144/8

Komisjoni uuring jaepangandus- ja ärikindlustussektoris

13

Euroopa Keskpank

2005/C 144/9

Euroopa Keskpanga arvamus, 31. mai 2005, Euroopa Liidu Nõukogu taotlusel, seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb ühenduse statistikat seoses välismaiste sidusettevõtete struktuuri ja tegevusega (KOM(2005) 88 lõplik) (CON/2005/16)

14

2005/C 144/0

Euroopa Keskpanga arvamus, 3. juuni 2005, Euroopa Liidu Nõukogu taotlusel, seoses ettepanekuga nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (KOM(2005) 155 lõplik) (CON/2005/17)

16

2005/C 144/1

Euroopa Keskpanga arvamus, 3. juuni 2005, Euroopa Liidu Nõukogu taotlusel, seoses ettepanekuga nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (KOM(2005) 154 lõplik) (CON/2005/18)

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Komisjon

| 14.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 144/1

---

Euro vahetuskurss (1)

13. juuni 2005

(2005/C 144/01)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2062 |
| JPY | Jaapani jeen | 131,74 |
| DKK | Taani kroon | 7,4412 |
| GBP | Inglise nael | 0,6683 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,2665 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5379 |
| ISK | Islandi kroon | 79,14 |
| NOK | Norra kroon | 7,8485 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,574 |
| CZK | Tšehhi kroon | 29,998 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 249,58 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6958 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 4,0372 |
| ROL | Rumeenia leu | 36 160 |
| SIT | Sloveenia talaar | 239,43 |
| SKK | Slovakkia kroon | 38,645 |
| TRY | Türgi liir | 1,6631 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,586 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5165 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 9,381 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7132 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0247 |
| KRW | Korea won | 1 220,8 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 8,2891 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,9831 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,315 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 615,71 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5846 |
| PHP | Filipiini peeso | 66,552 |
| RUB | Vene rubla | 34,339 |
| THB | Tai baht | 49,345 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2062

JPY

Jaapani jeen

131,74

DKK

Taani kroon

7,4412

GBP

Inglise nael

0,6683

SEK

Rootsi kroon

9,2665

CHF

Šveitsi frank

1,5379

ISK

Islandi kroon

79,14

NOK

Norra kroon

7,8485

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,574

CZK

Tšehhi kroon

29,998

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

249,58

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6958

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

4,0372

ROL

Rumeenia leu

36 160

SIT

Sloveenia talaar

239,43

SKK

Slovakkia kroon

38,645

TRY

Türgi liir

1,6631

AUD

Austraalia dollar

1,586

CAD

Kanada dollar

1,5165

HKD

Hong Kongi dollar

9,381

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7132

SGD

Singapuri dollar

2,0247

KRW

Korea won

1 220,8

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

8,2891

CNY

Hiina jüaan

9,9831

HRK

Horvaatia kuna

7,315

IDR

Indoneesia ruupia

11 615,71

MYR

Malaisia ringit

4,5846

PHP

Filipiini peeso

66,552

RUB

Vene rubla

34,339

THB

Tai baht

49,345

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 14.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 144/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 144/2

---

Kutse märkuste esitamiseks komisjoni määruse eelnõu kohta, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes

(transporti ja söetööstust käsitlevad muudatused)

(2005/C 144/02)

Huvitatud isikud võivad ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest saata oma märkused aadressile:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction de l'énergie et des transports |
| Unité A4 |
| Bureau DM 28 06/109 |
| B-1049 Bruxelles |
| Faks (32-2) 296 41 04 |
| E-post: TREN STATE-AID@cec.eu.int |

Commission européenne

Direction de l'énergie et des transports

Unité A4

Bureau DM 28 06/109

B-1049 Bruxelles

Faks (32-2) 296 41 04

E-post: TREN STATE-AID@cec.eu.int

Eelnõu Määrus, millega muudetakse komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrust (EÜ) nr 69/2001 mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes

(muudatus “söetransport ja -tööstus”)

SELETUSKIRI

1.   SISSEJUHATUS

1.1.   Vähese tähtsusega abi üldine õiguslik raamistik

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 994/98 volitatakse komisjoni kehtestama määrusega piirmäär, millest allapoole jäävaid abimeetmeid ei käsitleta kui kõiki asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tingimusi täitvaid. Selles lõikes esitatud 4 tingimuse hulgas peetakse eelkõige mitte täidetuks konkurentsi moonutamise ja kaubanduse mõjutamise tingimust. Need avalikud finantseeringud ei eelda seega artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustuse täitmist.

Selle volituse alusel võttis komisjon vastu 12. jaanuari 2001. aastal määruse (EÜ) nr 69/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes. Selle määrusega sätestatakse ühele ettevõttele kolme aasta jooksul antava abi piirmääraks 100 000 eurot, millest allapoole jääva abi suhtes võib artikli 87 lõiget 1 lugeda kohaldamatuks. Määruses on samuti sätestatud, et vähese tähtsusega abi ei mõjuta mingil määral ettevõtete võimalust saada sama projekti jaoks riigiabi, mille komisjon on heaks kiitnud või mis on hõlmatud grupierandimäärusega, mille tulemuseks on võimalikud üsna rikkalikud abi kumulatsioonid.

1.2.   Olukord veonduses

12. jaanuari 2001. aasta määruse (EÜ) nr 69/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes, väljatöötamise ajal lepiti kokku jätta veondus koos kalandus- ja põllumajandussektoriga endiselt selle määruse kohaldamisalast välja, nagu seda tehti eelmises õiguslikus raamistikus (1). Selle eristaatuse peamine põhjus oli, et arvestades kohaldatavaid erieeskirju ja lähtuvalt selle sektori majanduslikust eripärast, võisid isegi vähese suurusega abisummad moonutada konkurentsi transpordifirmade vahel ja võisid seega täita asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tingimusi.

1.3.   Söesektori olukord

Alles alates 24. juulist 2002, pärast ESTÜ asutamislepingu lõppemist laiendati EÜ asutamislepingu kohaldamisala söesektorile. Sellest kuupäevast alates kehtivad sellele sektorile erieeskirjad (2), mis takistavad teiste vabastuste kohaldamist (3).

2.   PÕHJUSED

2.1.   Veonduse olukord

2001. aastal valitud lähenemisviisi peetakse praegu iganenuks järgmistel põhjustel:

2.1.1.   Majanduslik taust

Esiteks võimaldasid transpordisektorite järkjärguline ja teiste majandussektoritega võrreldes hiline liberaliseerimine ning strukturaalsed probleemid selle teatavates osades alguses ainult erieeskirjade kohaldamist. Komisjon täheldab siiski, et majanduslik taust arenes suunas, kus riigiabi ei kujuta enam tõsist ohtu tugeva konkurentsimoonutuse põhjustamiseks. Transporditurgude avanemise protsess on tänaseks tõepoolest lõpule jõudnud ja turgude struktuur on stabiliseerunud, võimaldades ettevõtete rahalise olukorra selget parenemist. Järelikult ei ole täna enam ametiasutustele nii tugevat survet raskustes ettevõtete päästmiseks või neile ebasobivate eeliste andmiseks.

Veonduse väljajätmine ei võimalda siiski teavitamiskohustusest vabastamist ja eeldab seega riigiabi menetlust kõikide antavate summade suhtes. Lisaks kasutavad liikmesriigid üha enam horisontaalseid riigiabimeetmeid, kaasa arvatud vähese tähtsusega abi määrust, mis vastab selgelt konkurentsipoliitika nõudele loobuda ad hoc või sektoriaalabi andmisest. Ükski riigiabi osas kehtivatest horisontaalraamistikest, ei muud teatised (4) ega grupierandimäärused peale vähese tähtsusega abi määruse (5), ei sisalda veel veonduse puhul teatamiskohustusest vabastamise sätteid. Parandamaks seda olukorda ning ka suurendamaks nende liikmesriikide õiguskindlust, kes püüavad kohaldada horisontaalsüsteeme, tuleks mõelda võimalustele kohandada riigiabieeskirjade kohaldamist veonduses vabastusega, mida võimaldatakse teistele majandussektoritele.

Lisaks tuleb märkida, et viimastel aastatel komisjonile teatatud väikesesummaliste abimeetmete — kaasa arvatud vähese tähtsusega abi horisontaalsüsteemide “veonduse” tahkude (6) lubamist — peeti enamasti suuremate raskusteta asutamislepingu sätetega kokkusobivaks. Nende eesmärgid olid koguni kooskõlas ühenduse poliitikaga. Sisseseade moderniseerimiskavade rakendamine ühenduse normidest (7) üleulatuval määral, ühendatud transpordivahendite kasutuselevõtu edendamine ja keskkonnanõuete täitmine (8) või vähem saastavate sõidukite omandamine (9). Teised sarnased juhud on vaatluse all (10). Seevastu on komisjon alati pidanud asutamislepinguga kokkusobimatuks keskkonna- või ohutusotstarbeta veeremi ostmist maanteetranspordiettevõtete poolt (11) niivõrd, kuivõrd see abi võib avaldada kahjustavat mõju ettevõtetevahelise konkurentsi olukorrale.

2.1.2.   Käesoleva süsteemi mõjud

Kuni “RENOVE” otsusteni oli komisjon hinnanud, et vabastus kehtib kõikide transpordisektorite kohta. Oma 26. septembri 2002. aasta (C-351/98) (12) ja 13. veebruari 2003. aasta (C-409/00) “RENOVE” otsustes maanteetranspordi kohta (13) määraski kohus, et vähese tähtsusega abi reeglist vabastust ei või kohaldada mitteprofessionaalsetele transpordifirmadele, ja seda, vastupidiselt komisjoni lähenemisviisile, kes pidi kuulutama kokkusobimatuks veoautode omandamiseks antud abi, eristamata erinevate transporditegevuse korraldusvormide vahel. Seega toimub eristav käsitlemine kahte liiki ettevõtete vahel. Ühelt poolt saavad ettevõtted, kelle põhitegevuseks on transport, abi ainult selgelt määratletud eesmärkidega abisüsteemidest (regionaalabi, keskkonnaabi, VKE jne), ja milleks on vajalik komisjoni heakskiit isegi ülemmäärast väiksemate summade puhul. Seevastu teised ettevõtted, mis ei kuulu sellesse sektorisse stricto sensu, kuid praktiseerivad siiski oma transporditegevust (14), saavad kasutada vähese tähtsusega abi määrust ilma piiranguteta ja ilma komisjoni eelneva loata.

2.1.3.   Liikuvvara käsitlemine

Selles osas, mis puudutab veondusettevõtete liikuvvara käsitlemist (sõidukite, laevade ja lennukite ostmine), tuleks hinnata ettevõtte kohta iga kolme aasta jooksul antava 100 000 euro suuruse abi potentsiaalset mõju konkurentsile. Lähtudes lennukite ja mere- ja siseveetranspordi laevade hinnast võib mõju nende sektorite struktuurile pidada tähtsusetuks. Seevastu maanteetranspordisektoris võib 100 000 euro suurust abisummat kolme aasta jooksul pidada märkimisväärseks. Lähtudes selle sektori erandlikust struktuurist, väiketransportijate arvukusest (täpsemalt teatavates liikmesriikides) (15) ja veeremi hinnast (16) tuleb arvestada, et sellised summad mõjutavad oma olemuselt kaubavahetust ja moonutavad konkurentsi liikmesriikide vahel. Niivõrd, kuivõrd riigi poolt rahastatud investeeringute tagajärjeks on sõidukite väljavahetamise maksumuse märkimisväärne vähendamine, võib see abi kujutada tegevusabi. See abi võib ka suurendada mootorsõidukibaasi, mis juba väga tiheda konkurentsiga turul võiks veelgi vähendada kasulikkuse määra. Järelikult peetakse soovitavaks säilitada vabastus maanteesektoris veeremi omandamise suhtes (veoauto ostmine).

Ometi püsib oht, et selline vabastus võib kolmandate isikute kulul toimuva transpordi ja omal kulul toimuva transpordi vahelise eristava käsitluse tõttu (17) moonutada veelgi enam konkurentsi nende kahe transporditegevuse osa vahel. Komisjon asub kontrollima seda arengut ja selle mõju maanteetranspordi turule.

2.1.4.   Komisjoni vahendite kasutamine

Lõpuks tuleb meenutada, et arvestades komisjoni käsutuses riigiabi alal tegutsemiseks olevaid paratamatult piiratud inimressursse, oleks kasulik keskendada ühenduse tegevus abile, mille summa ja kohaldamisala võivad kõige tõenäolisemalt viia tõsiste konkurentsimoonutusteni. See on nii seda enam, et riigiabist teatamise arvu kasvu ja Euroopa Liidu laienemise tingimustes 25 liikmeni peab komisjon keskenduma konkurentsile kõige enam kahju tekitavatele juhtumitele.

2.1.5.   Järeldus

Komisjoni kogemuste varal arvukates riigiabijuhtumites veonduses vähese tähtsusega abi reegli mittekohaldamise aastate jooksul võib järeldada, et välja arvatud veeremi omandamine maanteetransportijate poolt, ei mõjuta veondusettevõtetele antav abi, mis ei ületa 100 000 euro ülemmäära kolme aasta lõikes, liikmesriikidevahelist kaubandust ega moonuta või ei ähvarda moonutada konkurentsi. Komisjon teeb seega ettepaneku parandada seda olukorda veonduse vähese tähtsusega abi määrusest vabastamise tühistamisega, välja arvatud teatavatel, selgesti määratletud juhtudel (vt punkt 2.1.3.).

2.2.   Söesektori olukord

Alles alates 24. juulist 2002, pärast ESTÜ asutamislepingu lõppemist, laiendati EÜ asutamislepingu kohaldamisala söesektorile. Sellest kuupäevast alates kehtivad sellele sektorile erieeskirjad (18), mis takistavad teiste vabastuste kohaldamist (19). Nendes eeskirjades määratletakse lisaks, et komisjoni loa andmise õigust tuleb rakendada täpse ja täiusliku meetmete tundmise alusel, mida valitsustel on kavas võtta, ja et ... liikmesriigid teatavad komisjonile rühmitatult kõik andmed seoses sekkumismeetmetega, mis nad kavatsevad võtta otseselt või kaudselt söesektori kasuks.... Nendest eripäradest lähtudes võivad kõik abisummad potentsiaalselt täita artikli 87 lõike 1 tingimusi. Vähese tähtsusega abi määruse kohaldamine ei näi ometi lubatav.

---

(1)  Vähese tähtsusega abi teatisest (EÜT C 68/9, 6.3.1996) ja ühenduse raamistikust väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi kohta (EÜT C 213/4, 23.7.1996) on transpordisektor samuti välja jäetud.

(2)  Määrus (EÜ) nr 1407/2002, mis käsitleb söesektorile antavat riigiabi (EÜT L 205/1, 2.8.2002).

(3)  Määruse (EÜ) nr 1407/2002 artikli 3 lõige 1.

(4)  nt ühenduse suunised regionaalabi andmise kohta (EÜT C 74/9, 10.3.1998), ühenduse raamistik keskkonnakaitsele antava riigiabi kohta (EÜT C 37/3, 3.2.2001).

(5)  Komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes (EÜT L 10/20, 13.1.2001), komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (EÜT L 10/33, 13.1.2001), komisjoni 12. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2204/2002, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist tööhõivealase riigiabi suhtes (EÜT L 337/3, 13.12.2002), ja nõukogu 22. märtsi 1999. aasta “menetluse” määrus (EÜ) nr 659/1999, millega sätestatakse EÜ asutamislepingu artikli 93 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT 83/1, 27.3.1999).

(6)  nt 16. oktoobri 2002. aasta otsus kohtuasjas N 600b/2001 – Hispaania “tööhõivealane abi transpordisektoris” jne.

(7)  nt 9. juuni 2001. aasta “Lorenzi” otsus asjas N 409/2001 – Hispaania “ARTE/PYME programm”.

(8)  nt 5. mai 2003. aasta otsus asjas N 353/2001 – Prantsusmaa “ADEME abisüsteem veonduses”.

(9)  nt 22. mai 2002. aasta otsus asjas N 100/2001 – Taani “maanteetranspordiabi”.

(10)  nt kohtuasi N 202/2003 – Rootsi “VKE tööandjate sotsiaalsissemaksete vähendamine”.

(11)  Komisjoni nimetatud “RENOVE” otsused: 1. juuli 1998. aasta (1994—1996 süsteem) riigiabi otsus C 20/1996 nr 98/693/EÜ ja riigiabi otsus C 65/1998 nr 2001/605/EÜ (süsteemi pikendamine 1997. aastal); komisjoni niinimetatud “maksukrediidi” otsused: 9.6.1993 (1992. a süsteem) riigiabi otsus C 32/92 nr 93/496/EMÜ ja 22.10.1996 (1993—1994 süsteem) riigiabi otsus C 45/95 nr 96/3078.

(12)  Kohtuasi C-351/98, Hispaania komisjoni vastu, 26. septembri 2002. aasta kohtuasi, Renove I, köide I-8031.

(13)  Kohtuasi C-409/00, Hispaania komisjoni vastu, 13. veebruari 2003. aasta kohtuotsus, Renove II, köide I-1487.

(14)  Nendes kohtuasjades kinnitas kohus, et kuigi omal kulul toimuva transpordi sektor ei kuulu vähese tähtsusega abi määruses vaadeldavasse veondusesse, jääb see sektor otsesesse konkurentsi professionaalse transpordisektoriga vähese tähtsusega abi künnist ületava abi puhul. Kuid kohus täheldas siiski, et “komisjon ei või keelduda vähese tähtsusega abi reegli kohaldamisest nendele ettevõtetele antava abi suhtes, mis kuuluvad sektoritesse, mis ei ole selle reegli kohaldamisalast välja jäetud erinevate kohaldatavate tekstidega”.

(15)  Maanteetranspordi olulised osad koosnevad tõepoolest arvukatest väikeettevõtetest. Nende mikroettevõtete puhul võib kehtestatud ülemmäärast väiksemas summas abi kujutada proportsionaalselt olulist panust nende tegevusse. 2000. aastal ulatus kaubaveoettevõtete arv 130 141ni Hispaanias, 112 173ni Itaalias, 32 885ni Saksamaal, 36 819ni Ühendkuningriigis ja 10 290 Hollandis (allikas: Eurostat). Keskmise käibe analüüs ettevõtte kohta 2000. aastal näitab keskmiselt väga madalat mõju Hispaanias ja Itaalias, mis on suure väikeettevõtete arvu märgiks: 160 000 € Hispaanias, 280 000 € Itaalias, 1 350 000 € Hollandis, 710 000 € Saksamaal. Tuleb märkida, et tegemist on keskmiste arvudega 0 (suurettevõtted ja VKEd läbisegi). Selle sektori detailsem analüüs tooks kindlasti välja (väga arvukate) perefirmade puhul riiklikest keskmistest selgelt madalama käibe. Töötajate arv ettevõtte kohta on veondusettevõtete suuruse suhtes samuti paljuütlev. EL tasemel töötab nendes ettevõtetes keskmiselt 5—6 inimest. See arv langeb alla 3 inimese Itaalias ja Hispaanias. Kuna siin on tegemist veel keskmiste väärtustega, viib see tulemus järelduseni, et on arvukalt ühe palgatöötajaga ettevõtteid.

(16)  90 000 ja 120 000 euro vahel 40tonnise veoauto puhul.

(17)  Lisaks, kuna selle sektori ettevõtete vahelised suhted on väga sujuvad, paistis tõenäoline, et turu struktuur reageeriks sellistele rahapaigutustele otsekohe ja üldise huviga vastuoluliselt.

(18)  Määrus (EÜ) nr 1407/2002, mis käsitleb söesektorile antavat riigiabi (EÜT L 205/1, 2.8.2002).

(19)  Määruse (EÜ) nr 1407/2002 artikli 3 lõige 1.

---

Eelnõu

komisjoni määrus millega muudetakse komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrust (EÜ) nr 69/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. mai 1998. aasta määrust (EÜ) nr 994/98, mis käsitleb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes (1), eriti selle artiklit 2,

olles avaldanud määruse eelnõu,

olles nõu pidanud riigiabi nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrus (EÜ) nr 994/98 volitab komisjoni kehtestama määrusega, et teatav abi ei vasta kõigile asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele ning on seetõttu vabastatud asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustusest tingimusel, et abi ei ületa kehtestatud künnist. |
| --- | --- |

(1)

Määrus (EÜ) nr 994/98 volitab komisjoni kehtestama määrusega, et teatav abi ei vasta kõigile asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele ning on seetõttu vabastatud asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustusest tingimusel, et abi ei ületa kehtestatud künnist.

| (2) | Komisjon kohaldas asutamislepingu artikleid 87 ja 88, ja eelkõige täpsustas abi mõistet lepingu artikli 87 lõike 1 alusel mitmetes otsustes. Ta esitas ka viimati komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruses (EÜ) nr 69/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (2), oma poliitika suunad vähese tähtsusega abi ülemmäära suhtes, millest allapoole jääva abi suhtes loetakse artikli 87 lõiget 1 kohaldamatuks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon kohaldas asutamislepingu artikleid 87 ja 88, ja eelkõige täpsustas abi mõistet lepingu artikli 87 lõike 1 alusel mitmetes otsustes. Ta esitas ka viimati komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruses (EÜ) nr 69/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (2), oma poliitika suunad vähese tähtsusega abi ülemmäära suhtes, millest allapoole jääva abi suhtes loetakse artikli 87 lõiget 1 kohaldamatuks.

| (3) | Pidades silmas põllumajanduses, kalanduses ja akvakultuuris ning veonduses kehtivaid erieeskirju ja ohtu, et kõnealustes valdkondades võivad isegi väikesed abisummad vastata asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tingimustele, oli komisjon tol ajal nimetatud valdkonnad määruse (EÜ) nr 69/2001 kohaldamisalast välja jätnud. Transpordisektorite järkjärguline ja võrreldes teiste majandussektoritega hiline liberaliseerimine ning strukturaalprobleemid selle teatavates osades võimaldasid esialgu ainult erieeskirjade kohaldamist. |
| --- | --- |

(3)

Pidades silmas põllumajanduses, kalanduses ja akvakultuuris ning veonduses kehtivaid erieeskirju ja ohtu, et kõnealustes valdkondades võivad isegi väikesed abisummad vastata asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tingimustele, oli komisjon tol ajal nimetatud valdkonnad määruse (EÜ) nr 69/2001 kohaldamisalast välja jätnud. Transpordisektorite järkjärguline ja võrreldes teiste majandussektoritega hiline liberaliseerimine ning strukturaalprobleemid selle teatavates osades võimaldasid esialgu ainult erieeskirjade kohaldamist.

| (4) | Lisaks määrati kohtu 26. septembri 2002 (C-351/98) (3) ja 13. veebruari 2003 (C-409/00) (4) otsustes “Renove I ja II” asjas maanteetranspordi kohta, et vähese tähtsusega abi reegel tuleb kasuks omal kulul toimuva transpordi ettevõtjatele antud abile. Kohtu (5) hinnangul, “kui veondus jäetakse, ..., selgesõnaliselt välja vähese tähtsusega abi reegli kohaldamisalast, kuulub see erand rangelt tõlgendamisele. Selletõttu ei saaks seda erandit laiendada mitteprofessionaalsetele transportijatele”. Järelikult kohtu järgi (6)“komisjon ei või keelduda vähese tähtsusega abi reegli kohaldamisest nendele ettevõtetele antud abi suhtes, mis kuuluvad sektoritesse, mis ei ole selle reegli kohaldamisalast välja jäetud erinevate kohaldatavate tekstidega.”. Kuni “Renove” otsuseni oli komisjon arvanud, et vabastus kehtib kõikide transpordisektorite kohta. |
| --- | --- |

(4)

Lisaks määrati kohtu 26. septembri 2002 (C-351/98) (3) ja 13. veebruari 2003 (C-409/00) (4) otsustes “Renove I ja II” asjas maanteetranspordi kohta, et vähese tähtsusega abi reegel tuleb kasuks omal kulul toimuva transpordi ettevõtjatele antud abile. Kohtu (5) hinnangul, “kui veondus jäetakse, ..., selgesõnaliselt välja vähese tähtsusega abi reegli kohaldamisalast, kuulub see erand rangelt tõlgendamisele. Selletõttu ei saaks seda erandit laiendada mitteprofessionaalsetele transportijatele”. Järelikult kohtu järgi (6)“komisjon ei või keelduda vähese tähtsusega abi reegli kohaldamisest nendele ettevõtetele antud abi suhtes, mis kuuluvad sektoritesse, mis ei ole selle reegli kohaldamisalast välja jäetud erinevate kohaldatavate tekstidega.”. Kuni “Renove” otsuseni oli komisjon arvanud, et vabastus kehtib kõikide transpordisektorite kohta.

| (5) | Pidades silmas transporditurgude vastavatest liberaliseerimistest alates teostatud ümberkorraldamist, ei ole üldise huviga vastuolulise konkurentsimoonutuse oht vähese tähtsusega abi näol põhimõtteliselt praegu enam arvestatav. Seega tuleb nõutavalt parandada läbipaistvust ja tugevdada võrdväärset kohtlemist kõikides majandussektorites, kaasa arvatud veonduses. |
| --- | --- |

(5)

Pidades silmas transporditurgude vastavatest liberaliseerimistest alates teostatud ümberkorraldamist, ei ole üldise huviga vastuolulise konkurentsimoonutuse oht vähese tähtsusega abi näol põhimõtteliselt praegu enam arvestatav. Seega tuleb nõutavalt parandada läbipaistvust ja tugevdada võrdväärset kohtlemist kõikides majandussektorites, kaasa arvatud veonduses.

| (6) | Lisaks täheldab komisjon, et reeglina kehtestavad liikmesriigid üldised abisüsteemid, mis on kohaldatavad horisontaalselt kõikidele majandussektoritele, kaasa arvatud veondusele, ja mis jäävad vähese tähtsusega abi künnisest allapoole. Niisiis, kuna veondus on käesolevast vähese tähtsusega abi määrusest välja jäetud, tuleb nendest abimeetmetest komisjonile teatada kogu antava abi puhul, vähendades märkimisväärselt määruse tõhusust. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks täheldab komisjon, et reeglina kehtestavad liikmesriigid üldised abisüsteemid, mis on kohaldatavad horisontaalselt kõikidele majandussektoritele, kaasa arvatud veondusele, ja mis jäävad vähese tähtsusega abi künnisest allapoole. Niisiis, kuna veondus on käesolevast vähese tähtsusega abi määrusest välja jäetud, tuleb nendest abimeetmetest komisjonile teatada kogu antava abi puhul, vähendades märkimisväärselt määruse tõhusust.

| (7) | Lähtudes komisjoni kogemustest arvukates riigiabijuhtumites veonduses vähese tähtsusega abi reegli mittekohaldamise aastate jooksul võib täheldada, et välja arvatud veeremi omandamine maanteetransportijate poolt, ei mõjuta veondusettevõtetele antav abi, mis ei ületa 100 000 euro ülemmäära kolme aasta lõikes, liikmesriikidevahelist kaubandust ega moonuta või ei ähvarda moonutada konkurentsi. |
| --- | --- |

(7)

Lähtudes komisjoni kogemustest arvukates riigiabijuhtumites veonduses vähese tähtsusega abi reegli mittekohaldamise aastate jooksul võib täheldada, et välja arvatud veeremi omandamine maanteetransportijate poolt, ei mõjuta veondusettevõtetele antav abi, mis ei ületa 100 000 euro ülemmäära kolme aasta lõikes, liikmesriikidevahelist kaubandust ega moonuta või ei ähvarda moonutada konkurentsi.

| (8) | Lähtudes maanteesektori erandlikust struktuurist, väiketransportijate arvukusest (konkreetsemalt teatavates liikmesriikides) ja vähese tähtsusega abi künnise lähedasest veeremi hinnast, tuleb arvestada, et selline abi mõjutab oma olemuselt siiski kaubandust ja moonutab konkurentsi liikmesriikide vahel, vastupidiselt üldisele huvile. Järelikult peetakse soovitavaks säilitada erand veeremi omandamise puhul maanteesektoris. |
| --- | --- |

(8)

Lähtudes maanteesektori erandlikust struktuurist, väiketransportijate arvukusest (konkreetsemalt teatavates liikmesriikides) ja vähese tähtsusega abi künnise lähedasest veeremi hinnast, tuleb arvestada, et selline abi mõjutab oma olemuselt siiski kaubandust ja moonutab konkurentsi liikmesriikide vahel, vastupidiselt üldisele huvile. Järelikult peetakse soovitavaks säilitada erand veeremi omandamise puhul maanteesektoris.

| (9) | Alles alates 24. juulist 2002, pärast ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemist, laiendati EÜ asutamislepingu kohaldamisala söesektorile. Seega kehtivad selle sektori suhtes erieeskirjad (7), mis takistavad teiste vabastuste kohaldamist (8). Nendes eeskirjades määratletakse samuti, et komisjoni loa andmise õigust tuleb rakendada nende meetmete täpse ja täiusliku tundmise alusel, mida valitsused kavandavad võtta, ja et ... liikmesriigid teatavad komisjonile rühmitatult kõik andmed seoses sekkumismeetmetega, mis nad kavatsevad võtta otseselt või kaudselt söesektori kasuks.... Lähtudes nendest eripäradest, võivad kõik abisummad potentsiaalselt täita artikli 87 lõike 1 kriteeriume. Vähese tähtsusega abi määruse kohaldamine ei paista ometi lubatav. |
| --- | --- |

(9)

Alles alates 24. juulist 2002, pärast ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemist, laiendati EÜ asutamislepingu kohaldamisala söesektorile. Seega kehtivad selle sektori suhtes erieeskirjad (7), mis takistavad teiste vabastuste kohaldamist (8). Nendes eeskirjades määratletakse samuti, et komisjoni loa andmise õigust tuleb rakendada nende meetmete täpse ja täiusliku tundmise alusel, mida valitsused kavandavad võtta, ja et ... liikmesriigid teatavad komisjonile rühmitatult kõik andmed seoses sekkumismeetmetega, mis nad kavatsevad võtta otseselt või kaudselt söesektori kasuks.... Lähtudes nendest eripäradest, võivad kõik abisummad potentsiaalselt täita artikli 87 lõike 1 kriteeriume. Vähese tähtsusega abi määruse kohaldamine ei paista ometi lubatav.

| (10) | Õiguskindluse tõttu on asjakohane selgitada määruse mõju antavale abile enne selle jõustumist, |
| --- | --- |

(10)

Õiguskindluse tõttu on asjakohane selgitada määruse mõju antavale abile enne selle jõustumist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 69/2001 muudetakse järgmiselt:

| 1. | Artikli 1 punktist a jäetakse välja sõna “veondus” ja asendatakse sõnadega “söesektori, nagu on määratletud 23. juuli 2002. aasta määruses (EÜ) nr 1407/2002, mis käsitleb söetööstusele antavat riigiabi (9)”. |
| --- | --- |

1.

Artikli 1 punktist a jäetakse välja sõna “veondus” ja asendatakse sõnadega “söesektori, nagu on määratletud 23. juuli 2002. aasta määruses (EÜ) nr 1407/2002, mis käsitleb söetööstusele antavat riigiabi (9)”.

| 2. | Artiklisse 1 lisatakse järgmine tekst: “d) maanteetranspordiettevõtete veeremi ostmiseks antav abi”.
  Artiklis 4 lisatakse pärast lõiget 1 järgmine lõige: “2. Käesolevat määrust kohaldatakse ka enne selle jõustumist antud abi suhtes, kui see abi täidab kõiki käesoleva määruse artiklites 1 ja 2 kehtestatud tingimusi. Kogu abi, mis ei täida neid tingimusi, vaatab komisjon läbi kooskõlas asjakohaste raamistike, suuniste, teatiste ja arvamustega”.
  Artikli 4 lõige 2 muutub lõikeks 3. |
| --- | --- |

2.

Artiklisse 1 lisatakse järgmine tekst: “d) maanteetranspordiettevõtete veeremi ostmiseks antav abi”.

Artiklis 4 lisatakse pärast lõiget 1 järgmine lõige: “2. Käesolevat määrust kohaldatakse ka enne selle jõustumist antud abi suhtes, kui see abi täidab kõiki käesoleva määruse artiklites 1 ja 2 kehtestatud tingimusi. Kogu abi, mis ei täida neid tingimusi, vaatab komisjon läbi kooskõlas asjakohaste raamistike, suuniste, teatiste ja arvamustega”.

Artikli 4 lõige 2 muutub lõikeks 3.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

---

(1)  EÜT L 142, 14.5.1998, lk 1.

(2)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 30.

(3)  Köide I-8031.

(4)  Köide I-1487.

(5)  Kohtuasi C-409/00, 13. veebruari 2003. aasta kohtuotsus, Renove II, punkt 70, köide I-1487.

(6)  Kohtuasi C-351/98, 26. septembri 2002. aasta kohtuotsus, Renove I, punkt 53, köide I-8031.

(7)  Määrus (EÜ) nr 1407/2002, mis käsitleb söesektorile antavat riigiabi (EÜT L 205/1, 2.8.2002).

(8)  Määruse (EÜ) nr 1407/2002 artikli 3 lõige 1.

(9)  EÜT L 205/1, 2.8.2002.

---

| 14.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 144/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 144/8

---

Inimkaubanduse eksperdirühma uus koosseis

(2005/C 144/03)

(Inimkaubanduse eksperdirühm loodi komisjoni 25. märtsi 2003. aasta otsusega 2003/209/EÜ (1))

Oma 7.6.2005 otsusega on komisjon järgmised inimkaubanduse eksperdirühma liikmed tagasi nimetanud üheks aastaks alates 1. märtsist 2005:

| | Hr. Jean-Michel Colombani |
| --- | --- |

Hr. Jean-Michel Colombani

| | Hr. Pippo Costella |
| --- | --- |

Hr. Pippo Costella

| | Pr. Mary Cunneen |
| --- | --- |

Pr. Mary Cunneen

| | Hr. Brice de Ruyver |
| --- | --- |

Hr. Brice de Ruyver

| | Hr. José Garcia Magariños |
| --- | --- |

Hr. José Garcia Magariños

| | Hr. Marco Gramegna |
| --- | --- |

Hr. Marco Gramegna

| | Hr. Krzysztof Karsznicki |
| --- | --- |

Hr. Krzysztof Karsznicki

| | Hr. Plamen Kolarski |
| --- | --- |

Hr. Plamen Kolarski

| | Pr. Martina Liebsch |
| --- | --- |

Pr. Martina Liebsch

| | Hr. Michel Marcus |
| --- | --- |

Hr. Michel Marcus

| | Pr. Isabella Orfano |
| --- | --- |

Pr. Isabella Orfano

| | Pr. Nell Rasmussen |
| --- | --- |

Pr. Nell Rasmussen

| | Pr. Elisabetta Rosi |
| --- | --- |

Pr. Elisabetta Rosi

| | Pr. Éva Rózsa |
| --- | --- |

Pr. Éva Rózsa

| | Hr. Henrik Sjölinder |
| --- | --- |

Hr. Henrik Sjölinder

| | Pr. Hana Snajdrova |
| --- | --- |

Pr. Hana Snajdrova

| | Pr. Gerda Theuermann |
| --- | --- |

Pr. Gerda Theuermann

| | Pr. Marina Tzvetkova |
| --- | --- |

Pr. Marina Tzvetkova

| | Pr. Bärbel Uhl |
| --- | --- |

Pr. Bärbel Uhl

| | Pr. Marjan Wijers |
| --- | --- |

Pr. Marjan Wijers

---

(1)  ELT L 79, 26.3.2003, lk 25.

---

| 14.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 144/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 144/9

---

Prantsuse valitsuse teatis, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (1)

(Arvamus vedelate ja gaasiliste süsivesinike uurimise ainuõigusega tegevuslubade ehk “Aquila loa” ja “Arcachon Maritime'i loa” taotluste kohta)

(2005/C 144/04)

(EMPs kohaldatav tekst)

18. detsembri 2004. aasta sooviavaldusega taotlesid ettevõtted Vermilion Rep SAS ja Vermilion Exploration SAS, asukohaga Route de Pontenx, PARENTIS-EN-BORN, 40161 (Prantsusmaa) viieks aastaks ainuõigusega tegevusluba (nn “Aquila luba”) vedelate ja gaasiliste süsivesinike uurimiseks umbes 709 ruutkilomeetri suurusel alal, mis hõlmab osaliselt Gironde'i departemangu ja sama departemangu merepõhja.

4. märtsi 2005. aasta sooviavaldusega taotles ettevõte Island Oil and Gas plc, asukohaga “Curdarragh” Annamult, Bennettsbridge, County Kilkenny (Iirimaa), viieks aastaks ainuõigusega tegevusluba (nn “Arcachon Maritime'i luba”) vedelate ja gaasiliste süsivesinike uurimiseks umbes 638 ruutkilomeetri suurusel alal, mis osaliselt konkureerib “Aquila loa” taotlusega ning hõlmab osaliselt Gironde'i departemangu merepõhja.

Nimetatud load kehtivad järgmiste geograafiliste koordinaatidega määratud maa-alal, kusjuures algmeridiaaniks on võetud Pariisi meridiaan (koordinaadid Greenwichi skaalas):

| VERTEKSID | PIKKUSKRAADID | LAIUSKRAADID |
| --- | --- | --- |
| A | 4,30° W (1°31'56'' W) | 49,90° N (44°54'40'' N) |
| B | 3,90° W (1°10'20'' W) | 49,90° N (44°54'40'' N) |
| C | 3,90° W (1°10'20'' W) | 49,80° N (44°49'16'' N) |
| D | 4,00° W (1°15'44'' W) | 49,80° N (44°49'16'' N) |
| E | 4,00° W (1°15'44'' W) | 49,59° N (44°37'55'' N) |
| F | 4,01° W (1°16'17'' W) | 49,59° N (44°37'55'' N) |
| G | 4,01° W (1°16'17'' W) | 49,56° N (44°36'18'' N) |
| H | 4,00° W (1°15'44'' W) | 49,56° N (44°36'18'' N) |
| I | 4,00° W (1°15'44'' W) | 49,50° N (44°33'04'' N) |
| J | 4,10° W (1°21'08'' W) | 49,50° N (44°33'04'' N) |
| K | 4,10° W (1°21'08'' W) | 49,60° N (44°38'28'' N) |
| L | 4,20° W (1°26'32'' W) | 49,60° N (44°38'28'' N) |
| M | 4,20° W (1°26'32'' W) | 49,70° N (44°43'52'' N) |
| N | 4,30° W (1°31'56'' W) | 49,70° N (44°43'52'' N) |

VERTEKSID

PIKKUSKRAADID

LAIUSKRAADID

A

4,30° W (1°31'56'' W)

49,90° N (44°54'40'' N)

B

3,90° W (1°10'20'' W)

49,90° N (44°54'40'' N)

C

3,90° W (1°10'20'' W)

49,80° N (44°49'16'' N)

D

4,00° W (1°15'44'' W)

49,80° N (44°49'16'' N)

E

4,00° W (1°15'44'' W)

49,59° N (44°37'55'' N)

F

4,01° W (1°16'17'' W)

49,59° N (44°37'55'' N)

G

4,01° W (1°16'17'' W)

49,56° N (44°36'18'' N)

H

4,00° W (1°15'44'' W)

49,56° N (44°36'18'' N)

I

4,00° W (1°15'44'' W)

49,50° N (44°33'04'' N)

J

4,10° W (1°21'08'' W)

49,50° N (44°33'04'' N)

K

4,10° W (1°21'08'' W)

49,60° N (44°38'28'' N)

L

4,20° W (1°26'32'' W)

49,60° N (44°38'28'' N)

M

4,20° W (1°26'32'' W)

49,70° N (44°43'52'' N)

N

4,30° W (1°31'56'' W)

49,70° N (44°43'52'' N)

Asjasthuvitatud ettevõtted võivad üheksakümne päeva jooksul pärast käesoleva arvamuse avaldamist esitada konkureeriva taotluse vastavalt menetlusele, mida kirjeldatakse “Prantsusmaal süsivesinike kaevandamislubade saamist käsitlevas arvamuses”, mis on avaldatud 30. detsembri 1994. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 374, lk 11 ja kinnitatud 19. aprilli 1995. aasta kaevandamislube käsitleva määrusega 95-427 (Prantsuse Vabariigi Teataja 22. aprill 1995).

Lisateavet saab majandus-, rahandus- ja tööstusministeeriumist (energeetika ja tooraine peadirektoraat, energia- ja loodusvarade direktoraat, kaevandusalase seadusandluse büroo), 61, boulevard Vincent-Auriol, Télédoc 133, F-75703 Paris Cedex 13 [telefon: (33) 144 97 23 02, faks: (33) 144 97 05 70].

---

(1)  EÜT L 164, 30.6.1994, lk. 3.

---

| 14.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 144/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 144/11

---

Eelteatis koondumise kohta

(Toimik COMP/M.3832 — MatlinPatterson L.P./Matussière & Forest)

Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda

(2005/C 144/05)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 6. juuni 2005 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4, mille kohaselt investeeringufondid, mille üle ettevõtjal MatlinPatterson L.P. (“MatlinPatterson”, Ameerika Ühendriigid) on valitsev mõju omandavad kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Matussière & Forest S.A. (üheskoos “Matussière Assets”, Prantsusmaa) osade üle aktsiate või osade ostmise kaudu. |
| --- | --- |

1.

6. juuni 2005 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4, mille kohaselt investeeringufondid, mille üle ettevõtjal MatlinPatterson L.P. (“MatlinPatterson”, Ameerika Ühendriigid) on valitsev mõju omandavad kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Matussière & Forest S.A. (üheskoos “Matussière Assets”, Prantsusmaa) osade üle aktsiate või osade ostmise kaudu.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | ettevõtja MatlinPatterson: investeeringute kontsern, mis investeerib rahalistes raskustes olevatesse ettevõtjatesse, mille eesmärgiks on reorganiseerimise protsesside juhtimine; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

ettevõtja MatlinPatterson: investeeringute kontsern, mis investeerib rahalistes raskustes olevatesse ettevõtjatesse, mille eesmärgiks on reorganiseerimise protsesside juhtimine;

| — | ettevõtja Matussière Assets: väljaannete paberi tootmine ja müük. |
| --- | --- |

—

ettevõtja Matussière Assets: väljaannete paberi tootmine ja müük.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.3832 — MatlinPatterson L.P./Matussière & Forest):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.3832 — MatlinPatterson L.P./Matussière & Forest):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

| 14.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 144/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 144/12

---

Eelteatis koondumise kohta

(Toimik COMP/M.3763 — Carlsberg/DLG/Sejet JV)

Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda

(2005/C 144/06)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 6. juuni 2005 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4, mille kohaselt ettevõtjad Carlsberg A/S (“Carlsberg”, Taani) ja Dansk Landbrugs Grovvareselskab a.m.b.a. (“DLG”, Taani) omandavad varade ostmise kaudu ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Taani ettevõtja Sejet Planteforaedling I/S (“Sejet”) üle, mis on hetkel DLG kontrolli all. järgmisel viisil: [... [kuupäeval] väljakuulutatud avalikul pakkumisel/aktsiate või osade ostmise kaudu// väärtpaberite ostmise kaudu/valitsemislepingu kaudu või mõnel muul viisil/uue ettevõtja aktsiate või osade ostmise kaudu, mida käsitatakse ühisettevõttena]. |
| --- | --- |

1.

6. juuni 2005 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4, mille kohaselt ettevõtjad Carlsberg A/S (“Carlsberg”, Taani) ja Dansk Landbrugs Grovvareselskab a.m.b.a. (“DLG”, Taani) omandavad varade ostmise kaudu ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Taani ettevõtja Sejet Planteforaedling I/S (“Sejet”) üle, mis on hetkel DLG kontrolli all. järgmisel viisil: [... [kuupäeval] väljakuulutatud avalikul pakkumisel/aktsiate või osade ostmise kaudu// väärtpaberite ostmise kaudu/valitsemislepingu kaudu või mõnel muul viisil/uue ettevõtja aktsiate või osade ostmise kaudu, mida käsitatakse ühisettevõttena].

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Carlsberg: õlle ja karastusjookide tootmine, müük, turustamine ja tarnimine; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Carlsberg: õlle ja karastusjookide tootmine, müük, turustamine ja tarnimine;

| — | DLG: söötadega tegelev äriühing, mis tegeleb peamiselt Taani talunike varustamisega sööda, teravilja seemnete, väetiste ja taimekaitsevahenditega; |
| --- | --- |

—

DLG: söötadega tegelev äriühing, mis tegeleb peamiselt Taani talunike varustamisega sööda, teravilja seemnete, väetiste ja taimekaitsevahenditega;

| — | Sejet: äriline taimearetus, teadus- ja arendustegevus nisu, odra, kaera, rukki-nisuhübriidi, rapsi ja maisiga põllumajanduslikul eesmärgil. |
| --- | --- |

—

Sejet: äriline taimearetus, teadus- ja arendustegevus nisu, odra, kaera, rukki-nisuhübriidi, rapsi ja maisiga põllumajanduslikul eesmärgil.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.3763 — Carlsberg/DLG/Sejet JV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.3763 — Carlsberg/DLG/Sejet JV):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

| 14.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 144/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 144/13

---

Komisjoni uuring gaasi- ja elektrisektoris

(2005/C 144/07)

13. juunil 2005. aastal otsustas komisjon algatada uurimise vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklile 17 [juhtumid COMP/39172 ja COMP/39173] järgmistes majandussektorites: elekter ja gaas. Nõuandekomitee on esitanud heakskiitva arvamuse. Teabe eesmärgil avaldatakse otsuse tekst konkurentsi peadirektoraadi ametlikul veebilehel.

---

| 14.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 144/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 144/13

---

Komisjoni uuring jaepangandus- ja ärikindlustussektoris

(2005/C 144/08)

13. juunil 2005. aastal otsustas komisjon algatada uurimise vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklile 17 [juhtumid COMP/39190 ja COMP/39191] järgmistes majandussektorites: jaepangandus ja ärikindlustus. Nõuandekomitee on esitanud heakskiitva arvamuse. Teabe eesmärgil avaldatakse otsuse tekst konkurentsi peadirektoraadi ametlikul veebilehel.

---

Euroopa Keskpank

| 14.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 144/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 144/14

---

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

31. mai 2005,

Euroopa Liidu Nõukogu taotlusel, seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb ühenduse statistikat seoses välismaiste sidusettevõtete struktuuri ja tegevusega (KOM(2005) 88 lõplik)

(CON/2005/16)

(2005/C 144/09)

| 1. | 6. aprillil 2005. aastal sai Euroopa Keskpank (EKP) Euroopa Liidu Nõukogult taotluse avaldada arvamust seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb ühenduse statistikat seoses välismaiste sidusettevõtete struktuuri ja tegevusega (edaspidi “ettepanek määruse kohta”). |
| --- | --- |

1.

6. aprillil 2005. aastal sai Euroopa Keskpank (EKP) Euroopa Liidu Nõukogult taotluse avaldada arvamust seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb ühenduse statistikat seoses välismaiste sidusettevõtete struktuuri ja tegevusega (edaspidi “ettepanek määruse kohta”).

| 2. | EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 105 lõike 4 esimesel taandel. Euroopa Keskpanga nõukogu on käesoleva arvamuse on vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega. |
| --- | --- |

2.

EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 105 lõike 4 esimesel taandel. Euroopa Keskpanga nõukogu on käesoleva arvamuse on vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

| 3. | Määruse kohta tehtud ettepaneku eesmärk on luua ühtne raamistik ühenduse statistika süstemaatiliseks koostamiseks seoses välismaiste sidusettevõtete struktuuri ja tegevusega. Ühelt poolt esitavad liikmesriigid nendes raamides andmeid selliste välismaiste sidusettevõtete kohta, kes on statistikat koostavas riigi residendid ja kelle üle välismaisel institutsioonilisel üksusel on valitsev mõju. Ettepandud määruse I lisa kehtestab ühise mooduli asjaomases riigis asuvate välismaiste sidusettevõtete statistika jaoks (edaspidi “riigisisene FATS”). Teiselt poolt on andmete esitamine välismaiste sidusettevõtete kohta, kes ei ole statistikat koostava riigi residendid ja kes on statistikat koostavas riigis resideeriva institutsionaalse üksuse valitseva mõju all, vabatahtlik ja selle suhtes kohaldatakse prooviuuringuid, mille peavad teostama mõned liikmesriigid hiljemalt kolme aasta jooksul pärast ettepandud määruse jõustumist. Ettepandud määruse II lisa kehtestab ühise mooduli asjaomase riigi välismaal asuvate sidusettevõtete statistika jaoks (edaspidi “riigiväline FATS”). |
| --- | --- |

3.

Määruse kohta tehtud ettepaneku eesmärk on luua ühtne raamistik ühenduse statistika süstemaatiliseks koostamiseks seoses välismaiste sidusettevõtete struktuuri ja tegevusega. Ühelt poolt esitavad liikmesriigid nendes raamides andmeid selliste välismaiste sidusettevõtete kohta, kes on statistikat koostavas riigi residendid ja kelle üle välismaisel institutsioonilisel üksusel on valitsev mõju. Ettepandud määruse I lisa kehtestab ühise mooduli asjaomases riigis asuvate välismaiste sidusettevõtete statistika jaoks (edaspidi “riigisisene FATS”). Teiselt poolt on andmete esitamine välismaiste sidusettevõtete kohta, kes ei ole statistikat koostava riigi residendid ja kes on statistikat koostavas riigis resideeriva institutsionaalse üksuse valitseva mõju all, vabatahtlik ja selle suhtes kohaldatakse prooviuuringuid, mille peavad teostama mõned liikmesriigid hiljemalt kolme aasta jooksul pärast ettepandud määruse jõustumist. Ettepandud määruse II lisa kehtestab ühise mooduli asjaomase riigi välismaal asuvate sidusettevõtete statistika jaoks (edaspidi “riigiväline FATS”).

| 4. | EKP toetab määruse kohta tehtud ettepanekut. Ühtse raamistiku määratlemisega peaks ettepandud määrus suurendama välismaiste sidusettevõtete andmete võrreldavust ELis ning seega suurendama nende agregeeritavust EL ja/või euroala tasandil ja usaldusväärsust kõikide kasutajate jaoks. Välismaiste sidusettevõtete andmeid koguvad hetkel liikmesriikide statistikaasutused (tavaliselt hõlmab see riigis asuvate välisriigi äriühingute sidusettevõtete statistika) ja keskpangad (tavaliselt riigi välisriigis asuvate sidusettevõtete statistika). Kasutusel olevad koostamise meetodid on kooskõlas määruse kohta tehtud ettepanekuga ja need andmed peaksid ühtlasi aitama EKP-l hinnata suurte äriühingute ja nende välismaiste sidusettevõtete tegevuse seotud majandusarenguid euroalal ja sellest väljaspool. Eelkõige on need andmed väärtuslikud euroala kaubanduse ja hinnakujunduse suundade uurimisel, aga ka välismaiste otseinvesteeringute majandusliku mõju, näiteks konkurentsivõime või tööhõive, mõistmiseks. |
| --- | --- |

4.

EKP toetab määruse kohta tehtud ettepanekut. Ühtse raamistiku määratlemisega peaks ettepandud määrus suurendama välismaiste sidusettevõtete andmete võrreldavust ELis ning seega suurendama nende agregeeritavust EL ja/või euroala tasandil ja usaldusväärsust kõikide kasutajate jaoks. Välismaiste sidusettevõtete andmeid koguvad hetkel liikmesriikide statistikaasutused (tavaliselt hõlmab see riigis asuvate välisriigi äriühingute sidusettevõtete statistika) ja keskpangad (tavaliselt riigi välisriigis asuvate sidusettevõtete statistika). Kasutusel olevad koostamise meetodid on kooskõlas määruse kohta tehtud ettepanekuga ja need andmed peaksid ühtlasi aitama EKP-l hinnata suurte äriühingute ja nende välismaiste sidusettevõtete tegevuse seotud majandusarenguid euroalal ja sellest väljaspool. Eelkõige on need andmed väärtuslikud euroala kaubanduse ja hinnakujunduse suundade uurimisel, aga ka välismaiste otseinvesteeringute majandusliku mõju, näiteks konkurentsivõime või tööhõive, mõistmiseks.

| 5. | Selles suhtes soovib EKP kasutada võimalust kommenteerida teatud ettepandud määruse sätteid. EKP märgib, et ettepandud määrus ei kehtesta kohustusliku riigivälise FATSi viivitamata esitamist. Mõnedes liikmesriikides teostatavate prooviuuringute tulemusi saab hinnata alles kolme aasta pärast. EKP ei pea õigeks, et kuigi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. jaanuari 2005 määruse (EÜ) nr 184/2005 (maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute ühenduse statistika kohta) (1) I lisa 2. jaos sätestatud maksebilansi statistika andmevood on eraldi kaupade ja teenuste kohta, ei ole sellist kaupade ja teenuste liigitust ettepandud määruses. Nende andmete eristamata jätmine vähendab nende väärtust analüüsi jaoks ja muudab raskemaks nende võrdlemise andmetega, mida avaldavad euroala peamised tehingupooled. |
| --- | --- |

5.

Selles suhtes soovib EKP kasutada võimalust kommenteerida teatud ettepandud määruse sätteid. EKP märgib, et ettepandud määrus ei kehtesta kohustusliku riigivälise FATSi viivitamata esitamist. Mõnedes liikmesriikides teostatavate prooviuuringute tulemusi saab hinnata alles kolme aasta pärast. EKP ei pea õigeks, et kuigi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. jaanuari 2005 määruse (EÜ) nr 184/2005 (maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute ühenduse statistika kohta) (1) I lisa 2. jaos sätestatud maksebilansi statistika andmevood on eraldi kaupade ja teenuste kohta, ei ole sellist kaupade ja teenuste liigitust ettepandud määruses. Nende andmete eristamata jätmine vähendab nende väärtust analüüsi jaoks ja muudab raskemaks nende võrdlemise andmetega, mida avaldavad euroala peamised tehingupooled.

| 6. | Täiendav probleem on ettepandud määruse I lisa 5. jaos kehtestatud 20-kuuline tähtaeg pärast vaatlusaasta lõppu, mille jooksul liikmesriigid peavad edastama riigisisese FATS statistika. See oleks pikim võimalik tähtaeg, et tagada korrapärane majandusarengute hindamine seoses suurte äriühingute struktuuri ja nende sidusettevõtete arvu, suuruse ja majandustegevuse sektori (sagedaste) muutustega. Seetõttu sooviks EKP, et parlament ja nõukogu kaaluksid pärast prooviuuringute hindamist võimalust lühendada ettepandud tähtaega keskmises perspektiivis vähemalt agregeeritud andmete osas (s.o ettepandud määruses osutatud “Tasand 1”). See vastaks rohkem välismaiste otseinvesteeringute agregeeritud andmete aruandluse tähtajalisusele, mis on kehtestatud määrusega (EÜ) nr 184/2005 ja näeb ette 9-kuulise tähtaja. |
| --- | --- |

6.

Täiendav probleem on ettepandud määruse I lisa 5. jaos kehtestatud 20-kuuline tähtaeg pärast vaatlusaasta lõppu, mille jooksul liikmesriigid peavad edastama riigisisese FATS statistika. See oleks pikim võimalik tähtaeg, et tagada korrapärane majandusarengute hindamine seoses suurte äriühingute struktuuri ja nende sidusettevõtete arvu, suuruse ja majandustegevuse sektori (sagedaste) muutustega. Seetõttu sooviks EKP, et parlament ja nõukogu kaaluksid pärast prooviuuringute hindamist võimalust lühendada ettepandud tähtaega keskmises perspektiivis vähemalt agregeeritud andmete osas (s.o ettepandud määruses osutatud “Tasand 1”). See vastaks rohkem välismaiste otseinvesteeringute agregeeritud andmete aruandluse tähtajalisusele, mis on kehtestatud määrusega (EÜ) nr 184/2005 ja näeb ette 9-kuulise tähtaja.

| 7. | Pärast ettepandud määruse I — III lisa üksikasjalikku hindamist märgib EKP, et määruse (EÜ) nr 184/2005 I lisa 6. jaos pealkirjaga “Geograafilise jaotuse tasandid” on lisaks EL kirjetele täiendav kirje nimega “U4 mitte-euroala”. EKP leiab, et euroala agregaadi koostamisel tuleks kasuks, kui ettepandud määruse III lisas oleks samasugune viide “mitte-euroalale”, mis täiendaks geograafilise jaotust pealkirja all “Tasand 1”. Lõpetuseks, seletuskirjas osutatakse “EL-15”-le (ja “EL15-liikmesriikidele”); EKP teeb ettepaneku, et selle asemel peaks viide olema praegusele “EL-25”-le või “EL-25 liikmesriikidele”. |
| --- | --- |

7.

Pärast ettepandud määruse I — III lisa üksikasjalikku hindamist märgib EKP, et määruse (EÜ) nr 184/2005 I lisa 6. jaos pealkirjaga “Geograafilise jaotuse tasandid” on lisaks EL kirjetele täiendav kirje nimega “U4 mitte-euroala”. EKP leiab, et euroala agregaadi koostamisel tuleks kasuks, kui ettepandud määruse III lisas oleks samasugune viide “mitte-euroalale”, mis täiendaks geograafilise jaotust pealkirja all “Tasand 1”. Lõpetuseks, seletuskirjas osutatakse “EL-15”-le (ja “EL15-liikmesriikidele”); EKP teeb ettepaneku, et selle asemel peaks viide olema praegusele “EL-25”-le või “EL-25 liikmesriikidele”.

Frankfurt Maini ääres, 31. mai 2005

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  ELT L 35, 8.2.2005, lk 23.

1

---

| 14.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 144/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 144/16

---

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

3. juuni 2005,

Euroopa Liidu Nõukogu taotlusel, seoses ettepanekuga nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (KOM(2005) 155 lõplik)

(CON/2005/17)

(2005/C 144/10)

| 1. | 3. mail 2005. aastal sai Euroopa Keskpank (EKP) Euroopa Liidu Nõukogult taotluse avaldada arvamust seoses ettepanekuga nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (edaspidi “ettepanek määruse kohta”). |
| --- | --- |

1.

3. mail 2005. aastal sai Euroopa Keskpank (EKP) Euroopa Liidu Nõukogult taotluse avaldada arvamust seoses ettepanekuga nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (edaspidi “ettepanek määruse kohta”).

| 2. | EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 14 teisel lõigul. Euroopa Keskpanga nõukogu on käesoleva arvamuse on vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega. |
| --- | --- |

2.

EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 14 teisel lõigul. Euroopa Keskpanga nõukogu on käesoleva arvamuse on vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

| 3. | Range eelarvepoliitika on majandus- ja rahaliidu (economic and monetary union, EMU) edukuses keskse tähtsusega. See on euroala makromajandusliku stabiilsuse, kasvu ja ühtekuuluvuse eeltingimus. Asutamislepingus ja stabiilsuse ja kasvu paktis käsitletud eelarveraamistik on EMU nurgakivi ja seega ka eelarvedistsipliini eeldamise alus. See normistik, mille eesmärk on riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamine ja samas toodangu kõikumiste tasandamine automaatse tasakaalustusmehhanismi kaudu, peab jääma selgeks, lihtsaks ja täidetavaks. Nende põhimõtete järgimine muudab lihtsamaks läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise normistiku rakendamisel. |
| --- | --- |

3.

Range eelarvepoliitika on majandus- ja rahaliidu (economic and monetary union, EMU) edukuses keskse tähtsusega. See on euroala makromajandusliku stabiilsuse, kasvu ja ühtekuuluvuse eeltingimus. Asutamislepingus ja stabiilsuse ja kasvu paktis käsitletud eelarveraamistik on EMU nurgakivi ja seega ka eelarvedistsipliini eeldamise alus. See normistik, mille eesmärk on riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamine ja samas toodangu kõikumiste tasandamine automaatse tasakaalustusmehhanismi kaudu, peab jääma selgeks, lihtsaks ja täidetavaks. Nende põhimõtete järgimine muudab lihtsamaks läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise normistiku rakendamisel.

| 4. | Määruse kohta tehtud ettepaneku eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise muudatuste kajastamine, mis lepiti kokku 20. märtsi 2005 nõukogus (ECOFIN). Ettepandud määrus käsitleb ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust (excessive deficit procedure, EDP). Määruse kohta tehtud ettepaneku eesmärgiks on range eelarvepoliitika tagamine motivatsiooni kaudu. EKP ei pea vajalikuks väljendada arvamust ettepandud määruse üksikute sätete kohta ja rõhutab veelkord, et EDP peab olema usaldusväärne ja tulemusrikas vahend riigi rahanduse ebastabiilsuse ärahoidmisel ning rangelt järgima tähtaegu. Seetõttu toetab EKP muudatust, mis on võimalikult lähedane nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusele (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (1). EDP jõuline ja ühetaoline rakendamine aitab kaasa kaalutletud eelarvepoliitikas. |
| --- | --- |

4.

Määruse kohta tehtud ettepaneku eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise muudatuste kajastamine, mis lepiti kokku 20. märtsi 2005 nõukogus (ECOFIN). Ettepandud määrus käsitleb ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust (excessive deficit procedure, EDP). Määruse kohta tehtud ettepaneku eesmärgiks on range eelarvepoliitika tagamine motivatsiooni kaudu. EKP ei pea vajalikuks väljendada arvamust ettepandud määruse üksikute sätete kohta ja rõhutab veelkord, et EDP peab olema usaldusväärne ja tulemusrikas vahend riigi rahanduse ebastabiilsuse ärahoidmisel ning rangelt järgima tähtaegu. Seetõttu toetab EKP muudatust, mis on võimalikult lähedane nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusele (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (1). EDP jõuline ja ühetaoline rakendamine aitab kaasa kaalutletud eelarvepoliitikas.

Frankfurt Maini ääres, 3. juuni 2005

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

1

---

| 14.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 144/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 144/17

---

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

3. juuni 2005,

Euroopa Liidu Nõukogu taotlusel, seoses ettepanekuga nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (KOM(2005) 154 lõplik)

(CON/2005/18)

(2005/C 144/11)

| 1. | 3. mail 2005. aastal sai Euroopa Keskpank (EKP) Euroopa Liidu Nõukogult taotluse avaldada arvamust seoses ettepanekuga nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (edaspidi “ettepanek määruse kohta”). |
| --- | --- |

1.

3. mail 2005. aastal sai Euroopa Keskpank (EKP) Euroopa Liidu Nõukogult taotluse avaldada arvamust seoses ettepanekuga nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (edaspidi “ettepanek määruse kohta”).

| 2. | Ettepandud määrus põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 99 lõikel 5. Kuigi see säte ei näe otseselt ette EKP-ga konsulteerimist, on eelarveseisundi järelevalve ja majanduspoliitika järelevalve puutumuses Euroopa Keskpankade Süsteemi peamise ülesandega, mis on hinnastabiilsuse säilitamine. Seetõttu põhineb EKP arvamuse andmise pädevus asutamislepingu artikli 105 lõike 4 esimesel taandel. Euroopa Keskpanga nõukogu on käesoleva arvamuse on vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega. |
| --- | --- |

2.

Ettepandud määrus põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 99 lõikel 5. Kuigi see säte ei näe otseselt ette EKP-ga konsulteerimist, on eelarveseisundi järelevalve ja majanduspoliitika järelevalve puutumuses Euroopa Keskpankade Süsteemi peamise ülesandega, mis on hinnastabiilsuse säilitamine. Seetõttu põhineb EKP arvamuse andmise pädevus asutamislepingu artikli 105 lõike 4 esimesel taandel. Euroopa Keskpanga nõukogu on käesoleva arvamuse on vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

| 3. | Range eelarvepoliitika on majandus- ja rahaliidu (economic and monetary union, EMU) edukuses keskse tähtsusega. See on euroala makromajandusliku stabiilsuse, kasvu ja ühtekuuluvuse eeltingimus. Asutamislepingus ja stabiilsuse ja kasvu paktis käsitletud eelarveraamistik on EMU nurgakivi ja seega ka eelarvedistsipliini eeldamise alus. See normistik, mille eesmärk on riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamine ja samas majanduse kõikumiste tasandamine automaatse tasakaalustusmehhanismi kaudu, peab jääma selgeks, lihtsaks ja täidetavaks. Nende põhimõtete järgimine muudab lihtsamaks läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise normistiku rakendamisel. |
| --- | --- |

3.

Range eelarvepoliitika on majandus- ja rahaliidu (economic and monetary union, EMU) edukuses keskse tähtsusega. See on euroala makromajandusliku stabiilsuse, kasvu ja ühtekuuluvuse eeltingimus. Asutamislepingus ja stabiilsuse ja kasvu paktis käsitletud eelarveraamistik on EMU nurgakivi ja seega ka eelarvedistsipliini eeldamise alus. See normistik, mille eesmärk on riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamine ja samas majanduse kõikumiste tasandamine automaatse tasakaalustusmehhanismi kaudu, peab jääma selgeks, lihtsaks ja täidetavaks. Nende põhimõtete järgimine muudab lihtsamaks läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise normistiku rakendamisel.

| 4. | Määruse kohta tehtud ettepaneku eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise muudatuste kajastamine, mis lepiti kokku 20. märtsi 2005 nõukogus (ECOFIN). Ettepandud määrus käsitleb järelevalve menetlust ja seab liikmesriikide eelarvepoliitikale keskpikad eesmärgid. EKP ei pea vajalikuks väljendada arvamust ettepandud määruse üksikute sätete kohta ja kinnitab, et majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamine aitab saavutada keskmise tähtajaga eesmärke, mis tagavad riigi rahanduse jätkusuutlikkuse. Järelevalve menetluse jõuline ja ühetaoline rakendamine aitab kaasa kaalutletud eelarvepoliitikas. |
| --- | --- |

4.

Määruse kohta tehtud ettepaneku eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise muudatuste kajastamine, mis lepiti kokku 20. märtsi 2005 nõukogus (ECOFIN). Ettepandud määrus käsitleb järelevalve menetlust ja seab liikmesriikide eelarvepoliitikale keskpikad eesmärgid. EKP ei pea vajalikuks väljendada arvamust ettepandud määruse üksikute sätete kohta ja kinnitab, et majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamine aitab saavutada keskmise tähtajaga eesmärke, mis tagavad riigi rahanduse jätkusuutlikkuse. Järelevalve menetluse jõuline ja ühetaoline rakendamine aitab kaasa kaalutletud eelarvepoliitikas.

Frankfurt Maini ääres, 3. juuni 2005

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---