# Europos Sąjungos C 157/2005

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 157 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 48 tomas2005m. birželio 28d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 157

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

48 tomas2005m. birželio 28d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | II   Parengiamieji aktai |
| | Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| | 413 plenarinė sesija 2004 m. gruodžio 15-16 d. |
| 2005/C 157/1 | Nuomonė dėl Europos draudimo sutarties | 1 |
| 2005/C 157/2 | Nuomonė dėl Turizmo ir sporto: Europos ateities iššūkiai | 15 |
| 2005/C 157/3 | Nuomonė dėl Komisijos pranešimo: Europos nanotechnologijų strategija KOM(2004) 338 baigiamasis | 22 |
| 2005/C 157/4 | Nuomonė dėl Europos greitkelių kodekso ir transporto priemonių registro | 34 |
| 2005/C 157/5 | Nuomonė dėl Jūrų transporto skatinimo ir jūrininkų įdarbinimo bei mokymo | 42 |
| 2005/C 157/6 | Nuomonė dėl Komisijos nutarimo projekto dėl Sutarties 86 straipsnio taikymo valstybės paramai kaip viešųjų paslaugų kompensacijos, suteikiamos tam tikroms įmonėms, kurioms patikėtas bendro ekonominio intereso paslaugų vykdymas, ir dėl Komisijos direktyvos, papildančios 80/723/EEB direktyvą dėl valstybių narių ir valstybinių įmonių finansinių santykių skaidrumo, projekto | 48 |
| 2005/C 157/7 | Nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl valstybių narių išduotų jūrininkų atestatų pripažinimo, iš dalies pakeičiančią Direktyvą 2001/25/EB KOM (2004) 311 galutinis -2004/0098 (COD) | 53 |
| 2005/C 157/8 | Nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl vandens kelių transporto suderintų informacinių paslaugų Bendrijos vidaus vandenų keliuose KOM(2004) 392 galutinis — 2004/0123 COD | 56 |
| 2005/C 157/9 | Nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, įsteigiantį Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūrą ir iš dalies pakeičiantį Reglamentą (EB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą KOM (2004) 289 galutinis -2004/0108 (CNS) | 61 |
| 2005/C 157/0 | Nuomonė dėl Tarybos, Europos Parlamento, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto komunikato — 2004-2010 m. Europos aplinkos ir sveikatos veiksmų planas KOM(2004) 416 galutinis | 65 |
| 2005/C 157/1 | Nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl humaniško gyvūnų gaudymo spąstais standartų įvedimo KOM(2004) 532 galutinis -2004/0183 (COD) | 70 |
| 2005/C 157/2 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo Tarybos direktyvai, iš dalies pakeičiančiai Direktyvą 87/328/EEB dėl galvijų spermos, skirtos Bendrijos vidaus prekybai, saugojimo (KOM(2004) 563 galutinis — 2004/0188 (CNS)) | 74 |
| 2005/C 157/3 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Struktūrinės kaitos skatinimo: išsiplėtusios Europos pramonės politika KOM(2004) 274 galutinis | 75 |
| 2005/C 157/4 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl lygių galimybių ir vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principo įgyvendinimo užimtumo ir darbo klausimuose KOM(2004) 279 galutinis — 2004/0084 (COD) | 83 |
| 2005/C 157/5 | Nuomonė Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl sąsajų tarp legalios ir nelegalios migracijos KOM(2004) 412 galutinis | 86 |
| 2005/C 157/6 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl asmenų, kuriems būtina tarptautinė apsauga, reglamentuojamo leidimo įvažiuoti į Europos Sąjungą bei apsaugos pajėgumų stiprinimo jų kilmės regionuose — Kaip geriau pasinaudoti ilgalaikiais sprendimais (KOM(2004) 410 galutinis) | 92 |
| 2005/C 157/7 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui: Viena bendra prieglobsčio suteikimo procedūra siekiant veiksmingesnės Bendrosios Europos prieglobsčio suteikimo sistemos (KOM(2004) 503 galutinis– SEK (2004) 937) | 96 |
| 2005/C 157/8 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl galimybės pasinaudoti Bendrijos užsienio pagalba (KOM(2004) 313 galutinis — 2004/0099(COD) | 99 |
| 2005/C 157/9 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė del komisijos komunikato tarybai ir europos parlamentui del tvaraus zemes ukio modelio europai sukurimo, reformavus bžūp — cukraus sektoriaus reforma KOM(2004) 499 galutinis | 102 |
| 2005/C 157/0 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl komisijos pranešimo mokslas ir technologija — raktas į europos ateitį: europos sąjungos mokslinių tyrimų rėmimo gairėsKOM(2004) 353 galutinis | 107 |
| 2005/C 157/1 | Europos Ekonomikos ir Socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai dėl metinės atskaitomybės ir konsoliduotos atskaitomybės audito ir dėl Tarybos direktyvų 78/660/EEB IR 83/349/EEB pakeitimoKOM(2004) 177 galutinis — 2004/0065(COD) | 115 |
| 2005/C 157/2 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui Pagyvenusių darbuotojų užimtumo didinimas ir pasitraukimo iš darbo rinkos vėlinimas(KOM(2004) 146 galutinis) | 120 |
| 2005/C 157/3 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Baltosios knygos, nagrinėjančios Reglamento Nr. 4056/86 dėl EB konkurencijos taisyklių taikymo jūrų transportui persvarstymo klausimą KOM(2004) 675 galutinis | 130 |
| 2005/C 157/4 | Europos ekonomikos ir socialiniu reikalu komiteto nuomonė del pasiūlymo priimti europos parlamento ir tarybos sprendimą sukurti daugiametę bendrijos programą, skatinančią saugesnį naudojimąsi internetu bei naujosiomis interneto technologijomis KOM(2004) 91 galutinis — 2004/0023 (COD) | 136 |
| 2005/C 157/5 | Nuomonė dėl Galimybės ateityje patekti į Europą jūra: pokyčiai ir kaip jiems pasiruošti | 141 |
| 2005/C 157/6 | Nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, iš dalies pakeičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų, pratęsiant PEACE programos trukmę ir skiriant naujų įsipareigotų asignavimų KOM(2004) 631 galutinis | 147 |
| 2005/C 157/7 | Nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies pakeičiančio Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo dėl Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lenkijos, Lietuvos, Maltos, Slovakijos, Slovėnijos ir Vengrijos įstojimo į Europos Sąjungą KOM (2004) 592 galutinis — 2004/0202 (COD) | 149 |
| 2005/C 157/8 | Nuomonė dėl Kartų santykių | 150 |
| 2005/C 157/9 | Nuomonė dėl Koegzistencijos tarp genetiškai modifikuotų kultūrinių augalų ir įprastų bei ekologiškų kultūrinių augalų | 155 |
| 2005/C 157/0 | Nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Europos veiksmų plano, skirto ekologinei žemdirbystei ir ekologiniams maisto produktams(KOM(2004) 415 galutinis) | 167 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

II   Parengiamieji aktai

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

413 plenarinė sesija 2004 m. gruodžio 15-16 d.

2005/C 157/1

Nuomonė dėl Europos draudimo sutarties

1

2005/C 157/2

Nuomonė dėl Turizmo ir sporto: Europos ateities iššūkiai

15

2005/C 157/3

Nuomonė dėl Komisijos pranešimo: Europos nanotechnologijų strategija KOM(2004) 338 baigiamasis

KOM(2004) 338 baigiamasis

22

2005/C 157/4

Nuomonė dėl Europos greitkelių kodekso ir transporto priemonių registro

34

2005/C 157/5

Nuomonė dėl Jūrų transporto skatinimo ir jūrininkų įdarbinimo bei mokymo

42

2005/C 157/6

Nuomonė dėl Komisijos nutarimo projekto dėl Sutarties 86 straipsnio taikymo valstybės paramai kaip viešųjų paslaugų kompensacijos, suteikiamos tam tikroms įmonėms, kurioms patikėtas bendro ekonominio intereso paslaugų vykdymas, ir dėl Komisijos direktyvos, papildančios 80/723/EEB direktyvą dėl valstybių narių ir valstybinių įmonių finansinių santykių skaidrumo, projekto

48

2005/C 157/7

Nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl valstybių narių išduotų jūrininkų atestatų pripažinimo, iš dalies pakeičiančią Direktyvą 2001/25/EB KOM (2004) 311 galutinis -2004/0098 (COD)

KOM (2004) 311 galutinis -2004/0098 (COD)

53

2005/C 157/8

Nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl vandens kelių transporto suderintų informacinių paslaugų Bendrijos vidaus vandenų keliuose KOM(2004) 392 galutinis — 2004/0123 COD

KOM(2004) 392 galutinis — 2004/0123 COD

56

2005/C 157/9

Nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, įsteigiantį Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūrą ir iš dalies pakeičiantį Reglamentą (EB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą KOM (2004) 289 galutinis -2004/0108 (CNS)

KOM (2004) 289 galutinis -2004/0108 (CNS)

61

2005/C 157/0

Nuomonė dėl Tarybos, Europos Parlamento, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto komunikato — 2004-2010 m. Europos aplinkos ir sveikatos veiksmų planas KOM(2004) 416 galutinis

KOM(2004) 416 galutinis

65

2005/C 157/1

Nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl humaniško gyvūnų gaudymo spąstais standartų įvedimo KOM(2004) 532 galutinis -2004/0183 (COD)

KOM(2004) 532 galutinis -2004/0183 (COD)

70

2005/C 157/2

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo Tarybos direktyvai, iš dalies pakeičiančiai Direktyvą 87/328/EEB dėl galvijų spermos, skirtos Bendrijos vidaus prekybai, saugojimo (KOM(2004) 563 galutinis — 2004/0188 (CNS))

(KOM(2004) 563 galutinis — 2004/0188 (CNS))

74

2005/C 157/3

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Struktūrinės kaitos skatinimo: išsiplėtusios Europos pramonės politika KOM(2004) 274 galutinis

KOM(2004) 274 galutinis

75

2005/C 157/4

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl lygių galimybių ir vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principo įgyvendinimo užimtumo ir darbo klausimuose KOM(2004) 279 galutinis — 2004/0084 (COD)

KOM(2004) 279 galutinis — 2004/0084 (COD)

83

2005/C 157/5

Nuomonė Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl sąsajų tarp legalios ir nelegalios migracijos KOM(2004) 412 galutinis

KOM(2004) 412 galutinis

86

2005/C 157/6

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl asmenų, kuriems būtina tarptautinė apsauga, reglamentuojamo leidimo įvažiuoti į Europos Sąjungą bei apsaugos pajėgumų stiprinimo jų kilmės regionuose — Kaip geriau pasinaudoti ilgalaikiais sprendimais (KOM(2004) 410 galutinis)

(KOM(2004) 410 galutinis)

92

2005/C 157/7

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui: Viena bendra prieglobsčio suteikimo procedūra siekiant veiksmingesnės Bendrosios Europos prieglobsčio suteikimo sistemos (KOM(2004) 503 galutinis– SEK (2004) 937)

(KOM(2004) 503 galutinis– SEK (2004) 937)

96

2005/C 157/8

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl galimybės pasinaudoti Bendrijos užsienio pagalba (KOM(2004) 313 galutinis — 2004/0099(COD)

(KOM(2004) 313 galutinis — 2004/0099(COD)

99

2005/C 157/9

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė del komisijos komunikato tarybai ir europos parlamentui del tvaraus zemes ukio modelio europai sukurimo, reformavus bžūp — cukraus sektoriaus reforma KOM(2004) 499 galutinis

KOM(2004) 499 galutinis

102

2005/C 157/0

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl komisijos pranešimo mokslas ir technologija — raktas į europos ateitį: europos sąjungos mokslinių tyrimų rėmimo gairėsKOM(2004) 353 galutinis

KOM(2004) 353 galutinis

107

2005/C 157/1

Europos Ekonomikos ir Socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai dėl metinės atskaitomybės ir konsoliduotos atskaitomybės audito ir dėl Tarybos direktyvų 78/660/EEB IR 83/349/EEB pakeitimoKOM(2004) 177 galutinis — 2004/0065(COD)

KOM(2004) 177 galutinis — 2004/0065(COD)

115

2005/C 157/2

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui Pagyvenusių darbuotojų užimtumo didinimas ir pasitraukimo iš darbo rinkos vėlinimas(KOM(2004) 146 galutinis)

(KOM(2004) 146 galutinis)

120

2005/C 157/3

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Baltosios knygos, nagrinėjančios Reglamento Nr. 4056/86 dėl EB konkurencijos taisyklių taikymo jūrų transportui persvarstymo klausimą KOM(2004) 675 galutinis

KOM(2004) 675 galutinis

130

2005/C 157/4

Europos ekonomikos ir socialiniu reikalu komiteto nuomonė del pasiūlymo priimti europos parlamento ir tarybos sprendimą sukurti daugiametę bendrijos programą, skatinančią saugesnį naudojimąsi internetu bei naujosiomis interneto technologijomis KOM(2004) 91 galutinis — 2004/0023 (COD)

KOM(2004) 91 galutinis — 2004/0023 (COD)

136

2005/C 157/5

Nuomonė dėl Galimybės ateityje patekti į Europą jūra: pokyčiai ir kaip jiems pasiruošti

141

2005/C 157/6

Nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, iš dalies pakeičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų, pratęsiant PEACE programos trukmę ir skiriant naujų įsipareigotų asignavimų KOM(2004) 631 galutinis

KOM(2004) 631 galutinis

147

2005/C 157/7

Nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies pakeičiančio Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo dėl Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lenkijos, Lietuvos, Maltos, Slovakijos, Slovėnijos ir Vengrijos įstojimo į Europos Sąjungą KOM (2004) 592 galutinis — 2004/0202 (COD)

KOM (2004) 592 galutinis — 2004/0202 (COD)

149

2005/C 157/8

Nuomonė dėl Kartų santykių

150

2005/C 157/9

Nuomonė dėl Koegzistencijos tarp genetiškai modifikuotų kultūrinių augalų ir įprastų bei ekologiškų kultūrinių augalų

155

2005/C 157/0

Nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Europos veiksmų plano, skirto ekologinei žemdirbystei ir ekologiniams maisto produktams(KOM(2004) 415 galutinis)

(KOM(2004) 415 galutinis)

167

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Parengiamieji aktai

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

413 plenarinė sesija 2004 m. gruodžio 15-16 d.

| 28.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/1

---

Nuomonė dėl Europos draudimo sutarties

(2005/C 157/01)

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2003 m. liepos 17 d. nusprendė parengti nuomonę dėl Europos draudimo sutarties.

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už parengiamąjį komiteto darbą šiuo klausimu, patvirtino nuomonę 2004 m. lapkričio 10 d. Pranešėjas — p. PEGADO LIZ.

Savo 413-osios plenarinės sesijos metu 2004 m. gruodžio 15-16 d. (gruodžio 15 d. posėdyje) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 137 nariams balsavus „už“, 1 — „prieš“ ir 2 nariams susilaikius.

1.   Įžanga ir prielaidos

| 1.1 | Draudimo sutarčių sudarymą ir galiojimą reglamentuojantys pamatiniai principai skiriasi įvairiose ES valstybių narių teisinėse sistemose, nors jų visų kilmė bendra, o struktūra labai panaši. |
| --- | --- |

1.1

Draudimo sutarčių sudarymą ir galiojimą reglamentuojantys pamatiniai principai skiriasi įvairiose ES valstybių narių teisinėse sistemose, nors jų visų kilmė bendra, o struktūra labai panaši.

| 1.2 | Atsižvelgiant į tai, kad tai yra vienas iš pagrindinių bendrosios rinkos veikimo komponentų, kadangi jis suteikia papildomo saugumo komerciniams santykiams tarp draudimo sektoriaus profesionalų ir vartotojų, skirtumai įstatymuose, reglamentuojančiuose esminius draudimo sutarčių aspektus įvairiose nacionalinėse teisės sistemose, greičiausiai trukdys sukurti bendrąją rinką ir sukels papildomų sunkumų šio finansinio instrumento pasienio rinkodarai. |
| --- | --- |

1.2

Atsižvelgiant į tai, kad tai yra vienas iš pagrindinių bendrosios rinkos veikimo komponentų, kadangi jis suteikia papildomo saugumo komerciniams santykiams tarp draudimo sektoriaus profesionalų ir vartotojų, skirtumai įstatymuose, reglamentuojančiuose esminius draudimo sutarčių aspektus įvairiose nacionalinėse teisės sistemose, greičiausiai trukdys sukurti bendrąją rinką ir sukels papildomų sunkumų šio finansinio instrumento pasienio rinkodarai.

| 1.3 | Todėl šia nuomone savo iniciatyva siekiama įspėti kompetentingas nacionalines ir Bendrijos institucijas, kad būtina ir patartina:






  — | sudaryti sąrašą klausimų ir problemų, kurios dėl dabartinės draudimo sutartis reglamentuojančių įstatymų ir norminių aktų įvairovės iškyla vartotojams, bendrosios rinkos sudarymui ir sklandžiam veikimui; |
| --- | --- | --- |

1.3

Todėl šia nuomone savo iniciatyva siekiama įspėti kompetentingas nacionalines ir Bendrijos institucijas, kad būtina ir patartina:

—

sudaryti sąrašą klausimų ir problemų, kurios dėl dabartinės draudimo sutartis reglamentuojančių įstatymų ir norminių aktų įvairovės iškyla vartotojams, bendrosios rinkos sudarymui ir sklandžiam veikimui;

| — | išskirti skirtingose draudimo sutartis reglamentuojančiose nacionalinėse sistemose ir srityse bendrus principus, kuriuos techniniu ir teisiniu požiūriu būtų galima suderinti; |
| --- | --- |

—

išskirti skirtingose draudimo sutartis reglamentuojančiose nacionalinėse sistemose ir srityse bendrus principus, kuriuos techniniu ir teisiniu požiūriu būtų galima suderinti;

| — | apsvarstyti galimus sprendimus ir siūlyti būdus, formules ir priemones, kuriuos reikėtų priimti, siekiant užtikrinti tinkamesnį draudimo sutarčių reglamentavimą Bendrijos teisės aktais. |
| --- | --- |

—

apsvarstyti galimus sprendimus ir siūlyti būdus, formules ir priemones, kuriuos reikėtų priimti, siekiant užtikrinti tinkamesnį draudimo sutarčių reglamentavimą Bendrijos teisės aktais.

| 1.4 | Nuo pat šios nuomonės savo iniciatyva parengiamojo darbo pradžios manyta, kad būtina užtikrinti, kad būtų bendradarbiaujama ir dirbama su „Europos draudimo sutarčių teisės normų sąvado“ grupe, kuriai vadovauja ir kurios darbą koordinuoja Insbruko universiteto teisės garbės prof. Fritz Reichert-Facilides; šią grupę sudaro iškilūs draudimo teisės specialistai ir teisininkai iš 15 Europos valstybių. |
| --- | --- |

1.4

Nuo pat šios nuomonės savo iniciatyva parengiamojo darbo pradžios manyta, kad būtina užtikrinti, kad būtų bendradarbiaujama ir dirbama su „Europos draudimo sutarčių teisės normų sąvado“ grupe, kuriai vadovauja ir kurios darbą koordinuoja Insbruko universiteto teisės garbės prof. Fritz Reichert-Facilides; šią grupę sudaro iškilūs draudimo teisės specialistai ir teisininkai iš 15 Europos valstybių.

| 1.4.1 | Todėl buvo labai malonu, kad prof. Reichert-Facilides iš karto priėmė kvietimą padėti pranešėjui kaip ekspertas. Šiuo tikslu jis iš karto pateikė pradinį dokumentą (I pozicijos dokumentas). |
| --- | --- |

1.4.1

Todėl buvo labai malonu, kad prof. Reichert-Facilides iš karto priėmė kvietimą padėti pranešėjui kaip ekspertas. Šiuo tikslu jis iš karto pateikė pradinį dokumentą (I pozicijos dokumentas).

| 1.4.2 | Rengiant šios nuomonės projektą, prof. Reichert-Facilides netikėtai mirė. |
| --- | --- |

1.4.2

Rengiant šios nuomonės projektą, prof. Reichert-Facilides netikėtai mirė.

| 1.4.3 | Jo viso gyvenimo gilinimasis į draudimo klausimus ir svarus akademinis darbas šioje srityje, kartu su „Teisės normų sąvado“ projektu, visiškai pateisina šią nuorodą ir padėką už jo didžiulį indėlį, paminint jo atminimą.. |
| --- | --- |

1.4.3

Jo viso gyvenimo gilinimasis į draudimo klausimus ir svarus akademinis darbas šioje srityje, kartu su „Teisės normų sąvado“ projektu, visiškai pateisina šią nuorodą ir padėką už jo didžiulį indėlį, paminint jo atminimą..

| 1.4.4 | Tai visiškai paaiškina ir leidžia cituoti didžiąją jo I pozicijos dokumento dalį; šis dokumentas buvo parengtas kaip įžanga į darbą, kurio rezultatas yra ši nuomonė, ir buvo vienas iš paskutinių jo parašytų darbų.






  „1. | Europos draudimo sutarčių įstatymų įvairovė yra rimta kliūtis bendrajai draudimo rinkai. Taip grupė nusprendė iš pat pradžių. Tai dar aiškiau pabrėžia pats EESRK; todėl 1998 m. sausio 29 d. nuomonėje savo iniciatyva „Vartotojai draudimo rinkoje“ (OL C 95, 1998 m. kovo 30 d., p. 72; plg. ten, pvz.:, Nr. 1.6. ir 2.1.9. 2 d.). Tuo pat metu pati Komisija pradėjo svarstyti šį klausimą (žr. 2003 m. vasario 12 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl nuoseklesnės Europos draudimo sutarčių teisės: veiksmų planas, (KOM (2003) 68 galutinis, OL C 63 2003 m. kovo 15 d., p. 1), toliau — veiksmų planas; plg. ten, pvz., Nr. 27, 47/48, 74). |
| --- | --- | --- |

1.4.4

Tai visiškai paaiškina ir leidžia cituoti didžiąją jo I pozicijos dokumento dalį; šis dokumentas buvo parengtas kaip įžanga į darbą, kurio rezultatas yra ši nuomonė, ir buvo vienas iš paskutinių jo parašytų darbų.

„1.

Europos draudimo sutarčių įstatymų įvairovė yra rimta kliūtis bendrajai draudimo rinkai. Taip grupė nusprendė iš pat pradžių. Tai dar aiškiau pabrėžia pats EESRK; todėl 1998 m. sausio 29 d. nuomonėje savo iniciatyva „Vartotojai draudimo rinkoje“ (OL C 95, 1998 m. kovo 30 d., p. 72; plg. ten, pvz.:, Nr. 1.6. ir 2.1.9. 2 d.). Tuo pat metu pati Komisija pradėjo svarstyti šį klausimą (žr. 2003 m. vasario 12 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl nuoseklesnės Europos draudimo sutarčių teisės: veiksmų planas, (KOM (2003) 68 galutinis, OL C 63 2003 m. kovo 15 d., p. 1), toliau — veiksmų planas; plg. ten, pvz., Nr. 27, 47/48, 74).

| 2. | Įstatymų apskritai ir, be abejo, draudimo sutarčių įstatymų suderinimas įmanomas tik rimto lyginamosios teisės tyrimo pagrindu. Mūsų grupės darbo tikslas yra sprendimas dėl teisės normų sąvado. Ką reiškia „teisės normų sąvadas“? Sąvoka kilusi iš žodžio „suvesti“. Teisinėje aplinkoje „teisės normų sąvadas“ yra Jungtinėse Amerikos Valstijose naudojamas techninis terminas. Jis tarp specialistų gerai žinomas kaip įvairių teisės normų, kilusių iš skirtingų, tačiau savo esme panašių šaltinių, santrauką, sistemingą ir suvienodintą kaip „geriausias sprendimas“. Šį darbą atlieka Amerikos teisės institutas privačios, o ne įstatymų leidybos iniciatyvos pagrindu. Jungtinėse Valstijose šaltinių prasmės panašumai kyla iš įvairių valstijų privatinės teisės (įvairių) įstatymų Bendrosios teisės pagrindo. Europos draudimo teisės aktuose esminiai panašumai priklauso nuo jų dalyko: „draudimo“. Šis dalykas dėl savo pobūdžio sukuria panašius reglamentavimo poreikius. Tai gali būti draudimo sutarčių teisės „geriausio sprendimo“ gairės. Pirma, reikia deramai įvertinti visos draudimo sutarčių teisės pagrindinį uždavinį: užtikrinti veiksmingo rizikos prisiėmimo iš draudiko pusės teisinius pagrindus ir tuo garantuoti pačio draudimo verslo gerą veikimą. Antra, būtina, kad visų šalių prieštaringi interesai būtų gerai subalansuoti. Šiuo aspektu reikia deramai atsižvelgti į šiuolaikinę kryptį suteikti draudėjui santykinai aukštą apsaugos lygį. |
| --- | --- |

2.

Įstatymų apskritai ir, be abejo, draudimo sutarčių įstatymų suderinimas įmanomas tik rimto lyginamosios teisės tyrimo pagrindu. Mūsų grupės darbo tikslas yra sprendimas dėl teisės normų sąvado. Ką reiškia „teisės normų sąvadas“? Sąvoka kilusi iš žodžio „suvesti“. Teisinėje aplinkoje „teisės normų sąvadas“ yra Jungtinėse Amerikos Valstijose naudojamas techninis terminas. Jis tarp specialistų gerai žinomas kaip įvairių teisės normų, kilusių iš skirtingų, tačiau savo esme panašių šaltinių, santrauką, sistemingą ir suvienodintą kaip „geriausias sprendimas“. Šį darbą atlieka Amerikos teisės institutas privačios, o ne įstatymų leidybos iniciatyvos pagrindu. Jungtinėse Valstijose šaltinių prasmės panašumai kyla iš įvairių valstijų privatinės teisės (įvairių) įstatymų Bendrosios teisės pagrindo. Europos draudimo teisės aktuose esminiai panašumai priklauso nuo jų dalyko: „draudimo“. Šis dalykas dėl savo pobūdžio sukuria panašius reglamentavimo poreikius. Tai gali būti draudimo sutarčių teisės „geriausio sprendimo“ gairės. Pirma, reikia deramai įvertinti visos draudimo sutarčių teisės pagrindinį uždavinį: užtikrinti veiksmingo rizikos prisiėmimo iš draudiko pusės teisinius pagrindus ir tuo garantuoti pačio draudimo verslo gerą veikimą. Antra, būtina, kad visų šalių prieštaringi interesai būtų gerai subalansuoti. Šiuo aspektu reikia deramai atsižvelgti į šiuolaikinę kryptį suteikti draudėjui santykinai aukštą apsaugos lygį.

| 3. | Grupės požiūriu, teisės normų sąvadas susitelkia ties privalomomis taisyklėmis (atitinkamai pusiau privalomomis draudėjui). Kodėl taip? Reikia atsižvelgti į tai, kad draudimo sutarčių „gyvoji teisė“ pirmiausia randama ne įstatymuose, o įprastinėse sutarčių sąlygose. Vadovavimasis šia taisykle reiškia net tik realybės pripažinimą, bet ir pasišventimą sutarties laisvės principui. Kita vertus, esmine įstatymų leidėjo užduotimi lieka šios laisvės ribojimas. Tai daroma valstybinės politikos tikslais, o taip pat ginant draudėją (ar tokius trečiuosius asmenis, kurių naudai draudžiama). Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas sutarties sąlygoms, kurios gali lemti draudimo apsaugos praradimą. Šių tikslų užtikrinimo techninės priemonės yra visoje Europoje galiojančių teisinių įsakymų pagalba įstatymiškai sukurti (pusiau) privalomas draudimo sutarčių teisės nuostatas. — Bendros rinkos atžvilgiu kol kas kylančios ir veiksmų plane nurodytos problemos apibūdinamos taip: „... Valstybės narės sukūrė taisykles, kurios gali būti ar ne įtrauktos į draudimo sutartį. Dėl šių taisyklių skirtumų jos gali turėti neigiamos įtakos produktams, siūlomiems per sienas.“ Ir tikrai: tikram vidaus draudimo rinkos skatinimui būtina suderinti ir suvienodinti šiuos draudimo sutarties laisvės apribojimus, o tai lemtų, kad visos (standartinės) sutartys, laikantis šių suvienodintų teisės normų, galėtų būti konkurencingai pasiūlytos visose Europos šalyse ir taip būtų išsaugota nesusiskaldžiusi rinka. Tai ir yra projekto tikslas. |
| --- | --- |

3.

Grupės požiūriu, teisės normų sąvadas susitelkia ties privalomomis taisyklėmis (atitinkamai pusiau privalomomis draudėjui). Kodėl taip? Reikia atsižvelgti į tai, kad draudimo sutarčių „gyvoji teisė“ pirmiausia randama ne įstatymuose, o įprastinėse sutarčių sąlygose. Vadovavimasis šia taisykle reiškia net tik realybės pripažinimą, bet ir pasišventimą sutarties laisvės principui. Kita vertus, esmine įstatymų leidėjo užduotimi lieka šios laisvės ribojimas. Tai daroma valstybinės politikos tikslais, o taip pat ginant draudėją (ar tokius trečiuosius asmenis, kurių naudai draudžiama). Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas sutarties sąlygoms, kurios gali lemti draudimo apsaugos praradimą. Šių tikslų užtikrinimo techninės priemonės yra visoje Europoje galiojančių teisinių įsakymų pagalba įstatymiškai sukurti (pusiau) privalomas draudimo sutarčių teisės nuostatas. — Bendros rinkos atžvilgiu kol kas kylančios ir veiksmų plane nurodytos problemos apibūdinamos taip: „... Valstybės narės sukūrė taisykles, kurios gali būti ar ne įtrauktos į draudimo sutartį. Dėl šių taisyklių skirtumų jos gali turėti neigiamos įtakos produktams, siūlomiems per sienas.“ Ir tikrai: tikram vidaus draudimo rinkos skatinimui būtina suderinti ir suvienodinti šiuos draudimo sutarties laisvės apribojimus, o tai lemtų, kad visos (standartinės) sutartys, laikantis šių suvienodintų teisės normų, galėtų būti konkurencingai pasiūlytos visose Europos šalyse ir taip būtų išsaugota nesusiskaldžiusi rinka. Tai ir yra projekto tikslas.

| 4. | Šio darbo lyginamosios teisės parengimą (kaip nurodyta 2 dalyje) bandoma pasiekti vien tik per jo sudarymą, kiek tai yra susiję su mūsų Projekto grupe. Į darbą įtraukta 16 draudimo sutarčių teisinių įsakymų (ES ir už jos ribų) ekspertai. |
| --- | --- |

4.

Šio darbo lyginamosios teisės parengimą (kaip nurodyta 2 dalyje) bandoma pasiekti vien tik per jo sudarymą, kiek tai yra susiję su mūsų Projekto grupe. Į darbą įtraukta 16 draudimo sutarčių teisinių įsakymų (ES ir už jos ribų) ekspertai.

| 5. | Klausimas kyla, ar teisės normų sąvadas turėtų pakeisti esamas nacionalines taisykles ar nustatyti papildomą (šiuo metu: 16-ą) modelį ypač pertvarkymo sutartims. Veiksmų plano iškelta problema atveria kelią vadinamam Pasirinktiniam instrumentui. Daugiau jis šiuo metu nebus nagrinėjamas. |
| --- | --- |

5.

Klausimas kyla, ar teisės normų sąvadas turėtų pakeisti esamas nacionalines taisykles ar nustatyti papildomą (šiuo metu: 16-ą) modelį ypač pertvarkymo sutartims. Veiksmų plano iškelta problema atveria kelią vadinamam Pasirinktiniam instrumentui. Daugiau jis šiuo metu nebus nagrinėjamas.

| 6. | Draudimo sutarčių teisės lyginamasis darbas turi būti atliekamas atsižvelgiant į bendrą sutarčių teisę. Projekto grupei tai privaloma, ypač nuolat laikantis ir atsižvelgiant į vadinamuosius Lando/Beale principus. Be to, ji artimai bendradarbiauja su Europos civilinio kodekso tyrimo grupe (profesoriai von Bar ir Beale). Šioje organizacijoje grupei yra patikėta konkreti atsakomybė už draudimo sutarčių teisę“. |
| --- | --- |

6.

Draudimo sutarčių teisės lyginamasis darbas turi būti atliekamas atsižvelgiant į bendrą sutarčių teisę. Projekto grupei tai privaloma, ypač nuolat laikantis ir atsižvelgiant į vadinamuosius Lando/Beale principus. Be to, ji artimai bendradarbiauja su Europos civilinio kodekso tyrimo grupe (profesoriai von Bar ir Beale). Šioje organizacijoje grupei yra patikėta konkreti atsakomybė už draudimo sutarčių teisę“.

| 1.5 | Šiai nuomonei parengti buvo surengti įvairūs susitikimai: su Europos Komisijos atstovais, dirbančiais draudimo sektoriaus ir bendrosios rinkos sukūrimo klausimais, Europos nacionalinių draudimo asociacijų federacijos (ENDAF) ir Europos vartotojų organizacijos (EVO) atstovais; tai suteikė galimybę sukaupti minčių, atsiliepimų ir pasiūlymų nagrinėjamu klausimu. |
| --- | --- |

1.5

Šiai nuomonei parengti buvo surengti įvairūs susitikimai: su Europos Komisijos atstovais, dirbančiais draudimo sektoriaus ir bendrosios rinkos sukūrimo klausimais, Europos nacionalinių draudimo asociacijų federacijos (ENDAF) ir Europos vartotojų organizacijos (EVO) atstovais; tai suteikė galimybę sukaupti minčių, atsiliepimų ir pasiūlymų nagrinėjamu klausimu.

| 1.6 | Taip pat buvo nuspręsta parengti klausimyną, skirtą įvairioms nacionalinėms ir Bendrijos institucijoms, tiek valstybinėms, tiek privačioms, kurios atstovauja pagrindinėms suinteresuotoms šalims. Tuo pat metu vyks klausymas, kuriame dalyvaus pagrindiniai susijusių interesų grupių atstovai (draudikai, gamybos įmonės ir kiti profesionalai bei vartotojai) kartu su teisės ekspertais ir akademikais iš skirtingų sričių ir teisinių sistemų. |
| --- | --- |

1.6

Taip pat buvo nuspręsta parengti klausimyną, skirtą įvairioms nacionalinėms ir Bendrijos institucijoms, tiek valstybinėms, tiek privačioms, kurios atstovauja pagrindinėms suinteresuotoms šalims. Tuo pat metu vyks klausymas, kuriame dalyvaus pagrindiniai susijusių interesų grupių atstovai (draudikai, gamybos įmonės ir kiti profesionalai bei vartotojai) kartu su teisės ekspertais ir akademikais iš skirtingų sričių ir teisinių sistemų.

| 1.7 | Šioje nuomonėje pateikiama atsakymų į klausimyną esmė, kartu su atsiliepimais ir pasiūlymais, gautais 2004 m. balandžio 16 d. klausymo metu. |
| --- | --- |

1.7

Šioje nuomonėje pateikiama atsakymų į klausimyną esmė, kartu su atsiliepimais ir pasiūlymais, gautais 2004 m. balandžio 16 d. klausymo metu.

2.   Kai kurie precedentai

| 2.1 | EESRK šis klausimas nėra naujas. Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas jau paskelbė nuomonę dėl vartotojų draudimo rinkoje
   (1); po jos buvo priimtas Pasiūlymas priimti Tarybos direktyvą dėl įstatymų, teisės aktų ir administracinių nuostatų, susijusių su draudimo sutartimis, suderinimo
   (2), kuriuo visų pirma buvo siekiama suderinti kai kurias draudimo sutarčių teisės pagrindines taisykles ir teisės aktus; Komiteto nuomonėje taip pat pasmerkta tai, kad iki šiol Komisija dar kartą nenagrinėjo šio klausimo, „nors ir tarp draudimo operatorių ir vartotojų organizacijų vyraujanti nuomonė yra ta, kad visa eilė kliūčių, trukdančių sukurti bendrąją rinką šioje srityje yra susijusios su Bendrijos teisės aktų draudimo sutarčių srityje (materialinės teisės suderinimo žemiausias lygmens) nebuvimu“. (3) |
| --- | --- |

2.1

EESRK šis klausimas nėra naujas. Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas jau paskelbė nuomonę dėl vartotojų draudimo rinkoje
   (1); po jos buvo priimtas Pasiūlymas priimti Tarybos direktyvą dėl įstatymų, teisės aktų ir administracinių nuostatų, susijusių su draudimo sutartimis, suderinimo
   (2), kuriuo visų pirma buvo siekiama suderinti kai kurias draudimo sutarčių teisės pagrindines taisykles ir teisės aktus; Komiteto nuomonėje taip pat pasmerkta tai, kad iki šiol Komisija dar kartą nenagrinėjo šio klausimo, „nors ir tarp draudimo operatorių ir vartotojų organizacijų vyraujanti nuomonė yra ta, kad visa eilė kliūčių, trukdančių sukurti bendrąją rinką šioje srityje yra susijusios su Bendrijos teisės aktų draudimo sutarčių srityje (materialinės teisės suderinimo žemiausias lygmens) nebuvimu“. (3)

| 2.1.1 | Toliau šioje nuomonėje Komitetas pabrėžė pirmą iš daugelio pripažintų bendrų kliūčių veiksmingam bendrosios draudimo rinkos įgyvendinimui, o būtent „visiško suderinimo materialinės teisės lygiu arba, kitaip tariant, žemiausio draudimo sutarčių teisės Europos Sąjungoje suderinimo lygmens, trūkumą“
   (4). |
| --- | --- |

2.1.1

Toliau šioje nuomonėje Komitetas pabrėžė pirmą iš daugelio pripažintų bendrų kliūčių veiksmingam bendrosios draudimo rinkos įgyvendinimui, o būtent „visiško suderinimo materialinės teisės lygiu arba, kitaip tariant, žemiausio draudimo sutarčių teisės Europos Sąjungoje suderinimo lygmens, trūkumą“
   (4).

| 2.1.2 | Be to, Komitetas atkreipė dėmesį į tai, kad „Bendrijos lygiu nesama jokio teisinio pagrindo, apibrėžiančio būtiniausius draudimo sutarčių skaidrumo reikalavimus, apimant ir negyvybės draudimą, arba, konkrečiau, apibrėžiant nesąžiningas bendras draudimo sąlygas ar net nustatant sąžiningumo ar sutarties pusiausvyros principus draudimo srityje“
   (5). |
| --- | --- |

2.1.2

Be to, Komitetas atkreipė dėmesį į tai, kad „Bendrijos lygiu nesama jokio teisinio pagrindo, apibrėžiančio būtiniausius draudimo sutarčių skaidrumo reikalavimus, apimant ir negyvybės draudimą, arba, konkrečiau, apibrėžiant nesąžiningas bendras draudimo sąlygas ar net nustatant sąžiningumo ar sutarties pusiausvyros principus draudimo srityje“
   (5).

| 2.1.3 | Konkrečiau buvo nurodyta, kad: „skirtingi būdai, kuriais kiekviena valstybė narė reglamentuoja šiuos klausimus, arba, vietoje to, reglamentavimo trūkumas, palieka visą rinką, kurioje konkurencija toli gražu nėra tobula, o veikiantys vienoje pusėje siekia dirbti kartu kitos pusės nenaudai, savireguliacijai. Tai reiškia, kad esama daugybė skirtingų sprendimų vienodoms situacijoms bendrojoje rinkoje, ypač pasienio sandorių atžvilgiu, kurie tampa vis paprastesni su informacinės visuomenės atsiradimu“
   (6). |
| --- | --- |

2.1.3

Konkrečiau buvo nurodyta, kad: „skirtingi būdai, kuriais kiekviena valstybė narė reglamentuoja šiuos klausimus, arba, vietoje to, reglamentavimo trūkumas, palieka visą rinką, kurioje konkurencija toli gražu nėra tobula, o veikiantys vienoje pusėje siekia dirbti kartu kitos pusės nenaudai, savireguliacijai. Tai reiškia, kad esama daugybė skirtingų sprendimų vienodoms situacijoms bendrojoje rinkoje, ypač pasienio sandorių atžvilgiu, kurie tampa vis paprastesni su informacinės visuomenės atsiradimu“
   (6).

| 2.1.4 | Išnagrinėjus sritis, kurios, Komiteto manymu, galėtų ir turėtų būti suderintos, nuomonė buvo užbaigta įspėjimu Komisijai ir valstybėms narėms dėl „tikslingumo iš naujo išnagrinėti 1979 m. Komisijos direktyvos projektą dėl įstatymų, reglamentų ir administracinių procedūrų, susijusių su draudimo sritimis, atsižvelgiant į subsidiarumo principą“
   (7); Komitetas paragino Komisiją dėti pastangas apibrėžiant Bendrijos lygmens bendrus minimalius reikalavimus draudimo sutartims (direktyvos projektas) (8). |
| --- | --- |

2.1.4

Išnagrinėjus sritis, kurios, Komiteto manymu, galėtų ir turėtų būti suderintos, nuomonė buvo užbaigta įspėjimu Komisijai ir valstybėms narėms dėl „tikslingumo iš naujo išnagrinėti 1979 m. Komisijos direktyvos projektą dėl įstatymų, reglamentų ir administracinių procedūrų, susijusių su draudimo sritimis, atsižvelgiant į subsidiarumo principą“
   (7); Komitetas paragino Komisiją dėti pastangas apibrėžiant Bendrijos lygmens bendrus minimalius reikalavimus draudimo sutartims (direktyvos projektas) (8).

| 2.2 | Dar daugiau, vartotojų organizacijos ir draudimo profesionalų asociacijos jau ilgą laiką atkreipdavo dėmesį, kad būtina toliau derinti draudimo sutarčių įstatymus. |
| --- | --- |

2.2

Dar daugiau, vartotojų organizacijos ir draudimo profesionalų asociacijos jau ilgą laiką atkreipdavo dėmesį, kad būtina toliau derinti draudimo sutarčių įstatymus.

| 2.2.1 | Jau 1986 m. Europos vartotojų teisės grupė atkreipė dėmesį į poreikį tam tikra apimtimi suderinti draudimo sutartis Bendrijoje ir konkrečiai nurodė draudimo sutartinių santykių aspektus, kuriuos manė reikiant suderinti. (9) |
| --- | --- |

2.2.1

Jau 1986 m. Europos vartotojų teisės grupė atkreipė dėmesį į poreikį tam tikra apimtimi suderinti draudimo sutartis Bendrijoje ir konkrečiai nurodė draudimo sutartinių santykių aspektus, kuriuos manė reikiant suderinti. (9)

| 2.2.2 | Europos vartotojų organizacija jau nuo 1994 m. vis nurodo, kad tikslinga nustatyti „bazinius teisinius pagrindus“, kurie aprėptų pagrindinius draudimo sutarčių aspektus ir galėtų tapti „bendru minimaliu teisiniu pagrindu“. |
| --- | --- |

2.2.2

Europos vartotojų organizacija jau nuo 1994 m. vis nurodo, kad tikslinga nustatyti „bazinius teisinius pagrindus“, kurie aprėptų pagrindinius draudimo sutarčių aspektus ir galėtų tapti „bendru minimaliu teisiniu pagrindu“.

| 2.2.3 | 1998 m. gruodžio mėn. panašų požiūrį išsakė įvairios vartotojams atstovaujančios organizacijos. |
| --- | --- |

2.2.3

1998 m. gruodžio mėn. panašų požiūrį išsakė įvairios vartotojams atstovaujančios organizacijos.

| 2.2.4 | Europos Nacionalinių draudimo asociacijų federacija (CEA) neseniai komentuodama Komisijos pranešimą dėl aiškesnės Europos sutarčių teisės visų pirma pabrėžė, kad Komisija buvo teisi teigdama, kad „su vartotojais sudarytoms draudimo sutartims taikomų nacionalinių norminių aktų įvairovė stabdo pasienio sandorių draudimo srityje vystymąsi“, o vėliau nurodė, kad, „kalbant apie taip vadinamą „suderintą“ Bendrijos acquis, įvairiuose sutarčių teisės aktuose esančių nuostatų skaičius ir sudėtingumas draudimo sektoriuje kelia realių problemų“. |
| --- | --- |

2.2.4

Europos Nacionalinių draudimo asociacijų federacija (CEA) neseniai komentuodama Komisijos pranešimą dėl aiškesnės Europos sutarčių teisės visų pirma pabrėžė, kad Komisija buvo teisi teigdama, kad „su vartotojais sudarytoms draudimo sutartims taikomų nacionalinių norminių aktų įvairovė stabdo pasienio sandorių draudimo srityje vystymąsi“, o vėliau nurodė, kad, „kalbant apie taip vadinamą „suderintą“ Bendrijos acquis, įvairiuose sutarčių teisės aktuose esančių nuostatų skaičius ir sudėtingumas draudimo sektoriuje kelia realių problemų“.

| 2.2.4.1 | Nurodžiusi ne vieną pavyzdį, kai dubliavimas identiškomis ar nepateisinamai skirtingomis nuostatomis įvairiose taikytinuose Bendrijos teisės aktuose nebuvo tikslingas, ji užbaigė išreikšdama paramą „pasiūlymui tobulinti Bendrijos acquis“, su sąlyga, kad iš anksto bus atlikta tinkama išlaidų ir naudos analizė ir bus išsamiai konsultuojamasi su visomis suinteresuotomis šalimis, sutelkiant dėmesį ties bendrajai rinkai iškylančiomis kliūtimis (10). |
| --- | --- |

2.2.4.1

Nurodžiusi ne vieną pavyzdį, kai dubliavimas identiškomis ar nepateisinamai skirtingomis nuostatomis įvairiose taikytinuose Bendrijos teisės aktuose nebuvo tikslingas, ji užbaigė išreikšdama paramą „pasiūlymui tobulinti Bendrijos acquis“, su sąlyga, kad iš anksto bus atlikta tinkama išlaidų ir naudos analizė ir bus išsamiai konsultuojamasi su visomis suinteresuotomis šalimis, sutelkiant dėmesį ties bendrajai rinkai iškylančiomis kliūtimis (10).

| 2.3 | Iš savo pusės Komisija savo komunikatuose dėl Europos sutarčių teisės (11) ir Aiškesnės Europos sutarčių teisės: veiksmų planas (12) pabrėžė, kad ryšium su tuo, kad, remiantis tam tikromis struktūromis, su kuriomis buvo konsultuojamasi, draudimo sutartys atstovauja sritį, kuri, finansinių paslaugų sferoje, kelia daugiau problemų dėl taikomų „nacionalinių reglamentų įvairovės“. Dėl šios priežasties reikėtų atsižvelgti į galimybę, kad „reikės tolesnės tokių priemonių konvergencijos, kad rasti pusiausvyrą tarp didesnio suvienodinimo poreikio ir produkto inovacijos išlaikymo ir pasirinkimo poreikio“, prioriteto, kurį reikės įtraukti į „Geresnio reglamentavimo veiksmų plano tolesnius veiksmus“
   (13). |
| --- | --- |

2.3

Iš savo pusės Komisija savo komunikatuose dėl Europos sutarčių teisės (11) ir Aiškesnės Europos sutarčių teisės: veiksmų planas (12) pabrėžė, kad ryšium su tuo, kad, remiantis tam tikromis struktūromis, su kuriomis buvo konsultuojamasi, draudimo sutartys atstovauja sritį, kuri, finansinių paslaugų sferoje, kelia daugiau problemų dėl taikomų „nacionalinių reglamentų įvairovės“. Dėl šios priežasties reikėtų atsižvelgti į galimybę, kad „reikės tolesnės tokių priemonių konvergencijos, kad rasti pusiausvyrą tarp didesnio suvienodinimo poreikio ir produkto inovacijos išlaikymo ir pasirinkimo poreikio“, prioriteto, kurį reikės įtraukti į „Geresnio reglamentavimo veiksmų plano tolesnius veiksmus“
   (13).

| 2.4 | Galiausiai, Europos Parlamentas savo rezoliucijoje dėl Komisijos pranešimo dėl anksčiau minėto Veiksmų plano, apgailestaudamas dėl „trūkumo ankstyvų veiksmų, parengiant pasirinktinius instrumentus tam tikrose sektoriuose, kaip vartotojų sandoriai ir draudimas, kur galėtų rastis didelė nauda, kuri padėtų geram vidaus rinkos veikimui ir padidintų Bendrijos vidaus sandorius ir prekybą“, mano, kad „norint palengvinti prekybą per sienas vidaus rinkoje, dabar pats laikas prioritetine tvarka nustatyti tam tikrus pasirinktinius instrumentus tam tikrose sektoriuose, ypač vartojimo ir draudimo sutarčių, ir todėl ragina Komisiją, prioriteto tvarka, kartu atsižvelgiant į aukštą vartotojų apsaugos lygį ir deramų privalomų nuostatų integraciją, parengti įsitraukimo instrumentus vartojimo sutarčių ir draudimo sutarčių srityse“. (14) |
| --- | --- |

2.4

Galiausiai, Europos Parlamentas savo rezoliucijoje dėl Komisijos pranešimo dėl anksčiau minėto Veiksmų plano, apgailestaudamas dėl „trūkumo ankstyvų veiksmų, parengiant pasirinktinius instrumentus tam tikrose sektoriuose, kaip vartotojų sandoriai ir draudimas, kur galėtų rastis didelė nauda, kuri padėtų geram vidaus rinkos veikimui ir padidintų Bendrijos vidaus sandorius ir prekybą“, mano, kad „norint palengvinti prekybą per sienas vidaus rinkoje, dabar pats laikas prioritetine tvarka nustatyti tam tikrus pasirinktinius instrumentus tam tikrose sektoriuose, ypač vartojimo ir draudimo sutarčių, ir todėl ragina Komisiją, prioriteto tvarka, kartu atsižvelgiant į aukštą vartotojų apsaugos lygį ir deramų privalomų nuostatų integraciją, parengti įsitraukimo instrumentus vartojimo sutarčių ir draudimo sutarčių srityse“. (14)

3.   Atsakymai į klausimyną ir 2004 m. balandžio 16 d. klausymą

| 3.1 | Klausimyną, kurį pakankamai anksti išsiuntė daugeliui struktūrų, užpildė 27 nacionalinės priežiūros institucijos keliose šalyse ir draudimo įmonių, pramonės, prekybos ir vartotojų atstovai. |
| --- | --- |

3.1

Klausimyną, kurį pakankamai anksti išsiuntė daugeliui struktūrų, užpildė 27 nacionalinės priežiūros institucijos keliose šalyse ir draudimo įmonių, pramonės, prekybos ir vartotojų atstovai.

| 3.1.1 | Atsakymai buvo gauti iš Austrijos, Belgijos, Suomijos, Prancūzijos, Vokietijos, Lichtenšteino, Lietuvos, Maltos, Norvegijos, Lenkijos, Slovakijos, Slovėnijos ir Švedijos. |
| --- | --- |

3.1.1

Atsakymai buvo gauti iš Austrijos, Belgijos, Suomijos, Prancūzijos, Vokietijos, Lichtenšteino, Lietuvos, Maltos, Norvegijos, Lenkijos, Slovakijos, Slovėnijos ir Švedijos.

| 3.1.2 | Europos draudimo sutarčių teisės normų sąvado projekto grupės nariai atsiuntė vieną bendrą atsakymą. |
| --- | --- |

3.1.2

Europos draudimo sutarčių teisės normų sąvado projekto grupės nariai atsiuntė vieną bendrą atsakymą.

| 3.2 | Aiški ir nedviprasmiška dauguma manė, kad:






  a) | draudimo teisės privalomų taisyklių trūkumas kliudo draudimo paslaugų teikimui per sienas, buvo nurodyta daugybė pavyzdžių; |
| --- | --- | --- |

3.2

Aiški ir nedviprasmiška dauguma manė, kad:

a)

draudimo teisės privalomų taisyklių trūkumas kliudo draudimo paslaugų teikimui per sienas, buvo nurodyta daugybė pavyzdžių;

| b) | ši padėtis kliudo draudimo ieškantiems klientams gauti draudimo paslaugas iš užsienio draudikų, buvo nurodyta daugybė pavyzdžių; |
| --- | --- |

b)

ši padėtis kliudo draudimo ieškantiems klientams gauti draudimo paslaugas iš užsienio draudikų, buvo nurodyta daugybė pavyzdžių;

| c) | šis faktas kliudo draudimo tarpininkams teikti savo paslaugas per sienas, vėl buvo nurodyta daugybė pavyzdžių; |
| --- | --- |

c)

šis faktas kliudo draudimo tarpininkams teikti savo paslaugas per sienas, vėl buvo nurodyta daugybė pavyzdžių;

| d) | draudimo sutarčių teisės privalomų taisyklių harmonizavimas padėtų draudikams, klientams ir draudimo tarpininkams padidinti pasienio draudimo sandorių skaičių; |
| --- | --- |

d)

draudimo sutarčių teisės privalomų taisyklių harmonizavimas padėtų draudikams, klientams ir draudimo tarpininkams padidinti pasienio draudimo sandorių skaičių;

| e) | 1979-80 m. Komisijos direktyva vis yra geras pagrindas šio klausimo aptarimui, nors ji buvo perrašyta naudojant naujas sąvokas ir pagal skirtingus parametrus, kuriems kai kurie respondentai pateikė pavyzdžių ir pasiūlymų. |
| --- | --- |

e)

1979-80 m. Komisijos direktyva vis yra geras pagrindas šio klausimo aptarimui, nors ji buvo perrašyta naudojant naujas sąvokas ir pagal skirtingus parametrus, kuriems kai kurie respondentai pateikė pavyzdžių ir pasiūlymų.

| 3.3 | Klausyme dalyvavo 17 šalių 36 institucijų 46 atstovai. |
| --- | --- |

3.3

Klausyme dalyvavo 17 šalių 36 institucijų 46 atstovai.

| 3.4 | Atsakymų į klausimyną bendra esmė, kartu su klausymo metu vykusiomis diskusijomis, rodo visuotinį sutarimą, kurį galima apibendrinti taip: |
| --- | --- |

3.4

Atsakymų į klausimyną bendra esmė, kartu su klausymo metu vykusiomis diskusijomis, rodo visuotinį sutarimą, kurį galima apibendrinti taip:

| 3.4.1 | Tarp nacionalinių teisinių draudimo sutarčių reglamentavimo tvarkų esama didžiulių skirtumų; |
| --- | --- |

3.4.1

Tarp nacionalinių teisinių draudimo sutarčių reglamentavimo tvarkų esama didžiulių skirtumų;

| 3.4.2 | Labai trūksta draudimo teisės harmonizavimo ES lygmenyje, kas atsiliepia vidaus rinkos užbaigimui šioje srityje; |
| --- | --- |

3.4.2

Labai trūksta draudimo teisės harmonizavimo ES lygmenyje, kas atsiliepia vidaus rinkos užbaigimui šioje srityje;

| 3.4.3 | Tam tikro laipsnio harmonizavimas pageidautinas (reikalingas), ypač mažiems ir vidutiniams draudikams (individualiems vartotojams ir MVĮ), kad būtų išvengta nelygybės ir diskriminacijos (didelis pavojus); |
| --- | --- |

3.4.3

Tam tikro laipsnio harmonizavimas pageidautinas (reikalingas), ypač mažiems ir vidutiniams draudikams (individualiems vartotojams ir MVĮ), kad būtų išvengta nelygybės ir diskriminacijos (didelis pavojus);

| 3.4.4 | Draudimo teisės harmonizavime turėtų būti taikomas palaipsnis metodas bei vengiama per didelio griežtumo, nes harmonizavimas savaime nėra galutinis tikslas, bet greičiau priemonė pasiekti bendrą rinką, o būdamas tokiu, privalo laikytis reikalingumo ir proporcingumo principų; |
| --- | --- |

3.4.4

Draudimo teisės harmonizavime turėtų būti taikomas palaipsnis metodas bei vengiama per didelio griežtumo, nes harmonizavimas savaime nėra galutinis tikslas, bet greičiau priemonė pasiekti bendrą rinką, o būdamas tokiu, privalo laikytis reikalingumo ir proporcingumo principų;

| 3.4.5 | Pagrindinis harmonizavimo siekinys turėtų būti:






  — | privalomos taisyklės; |
| --- | --- | --- |

3.4.5

Pagrindinis harmonizavimo siekinys turėtų būti:

—

privalomos taisyklės;

| — | draudimo sutarčių teisės bendroji dalis. |
| --- | --- |

—

draudimo sutarčių teisės bendroji dalis.

| 3.4.6 | Iš harmonizavimo atsirandanti pavyzdinės sutarties forma galėtų būti „pasirinktinė“, tačiau visos jos sąvokos ir sudėtinės dalys turi būti privalomos šalims iš karto, kai bus priimta. |
| --- | --- |

3.4.6

Iš harmonizavimo atsirandanti pavyzdinės sutarties forma galėtų būti „pasirinktinė“, tačiau visos jos sąvokos ir sudėtinės dalys turi būti privalomos šalims iš karto, kai bus priimta.

| 3.4.7 | Šio modelio priėmimui naudojamas Bendrijos instrumentas turėtų būti reglamentas, kad užtikrinti visišką harmonizavimą. |
| --- | --- |

3.4.7

Šio modelio priėmimui naudojamas Bendrijos instrumentas turėtų būti reglamentas, kad užtikrinti visišką harmonizavimą.

| 3.4.8 | Komisijos 1979-80 m. direktyvoje esantys pasiūlymai, su pataisomis, atspindinčiomis EP ir EESRK pasiūlymus, galėtų tapti šio reglamento projekto parengimo pradžia, tačiau jie turi būti nuodugniai peržiūrėti, atsižvelgiant į draudimo teisės pasiekimus nuo to laiko. |
| --- | --- |

3.4.8

Komisijos 1979-80 m. direktyvoje esantys pasiūlymai, su pataisomis, atspindinčiomis EP ir EESRK pasiūlymus, galėtų tapti šio reglamento projekto parengimo pradžia, tačiau jie turi būti nuodugniai peržiūrėti, atsižvelgiant į draudimo teisės pasiekimus nuo to laiko.

| 3.4.9 | Harmonizavimas, kaip nurodyta anksčiau, galėtų skatinti draudimą per sienas ir prisidėti prie tolesnės bendros rinkos plėtros šioje srityje. |
| --- | --- |

3.4.9

Harmonizavimas, kaip nurodyta anksčiau, galėtų skatinti draudimą per sienas ir prisidėti prie tolesnės bendros rinkos plėtros šioje srityje.

| 3.4.10 | Sutarties 95 straipsnis galėtų tapti tokios iniciatyvos teisiniu pagrindu. |
| --- | --- |

3.4.10

Sutarties 95 straipsnis galėtų tapti tokios iniciatyvos teisiniu pagrindu.

| 3.5 | Kai kurie respondentai ir dalyviai papildė, kad: |
| --- | --- |

3.5

Kai kurie respondentai ir dalyviai papildė, kad:

| 3.5.1 | Harmonizavimas galėtų būti „pasirinktinis“ ir apsiribotų tik pamatinių principų nustatymu. |
| --- | --- |

3.5.1

Harmonizavimas galėtų būti „pasirinktinis“ ir apsiribotų tik pamatinių principų nustatymu.

| 3.5.2 | Harmonizavimas turėtų būti taikomas tik sutartims per sienas ir tik fiziniams asmenims. |
| --- | --- |

3.5.2

Harmonizavimas turėtų būti taikomas tik sutartims per sienas ir tik fiziniams asmenims.

| 3.5.3 | Harmonizavimas nėra panacėja nuo nepakankamo bendros rinkos išsivystymo draudimo srityje. |
| --- | --- |

3.5.3

Harmonizavimas nėra panacėja nuo nepakankamo bendros rinkos išsivystymo draudimo srityje.

| 3.5.4 | Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas savitarpio draudimui ir socialinės gerovės bei socialinės apsaugos struktūroms dėl jų konkrečių savybių. |
| --- | --- |

3.5.4

Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas savitarpio draudimui ir socialinės gerovės bei socialinės apsaugos struktūroms dėl jų konkrečių savybių.

4.   Bendrijos lygmens iniciatyvos poreikis

4.1   Vidaus rinka ir draudimas

4.1.1   Bendri pastebėjimai apie vidaus rinkos ir draudimo santykius

| 4.1.1.1 | Europos vidaus rinką sudaro erdvė be vidaus sienų, užtikrinanti laisvą prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimą (EB sutarties 14 str. 2 d.). „Draudimas“ patenka į laivės teikti paslaugas (EB sutarties 49 — 55 str. str.) arba steigimosi teisės, priklausoma nuo konkretaus atvejo aplinkybių, sferą. Draudikai, teikiantys pasienio paslaugas arba besisteigiantys kitoje valstybėje narėje, verčia nacionalinius produktus konkuruoti su jų polisais. |
| --- | --- |

4.1.1.1

Europos vidaus rinką sudaro erdvė be vidaus sienų, užtikrinanti laisvą prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimą (EB sutarties 14 str. 2 d.). „Draudimas“ patenka į laivės teikti paslaugas (EB sutarties 49 — 55 str. str.) arba steigimosi teisės, priklausoma nuo konkretaus atvejo aplinkybių, sferą. Draudikai, teikiantys pasienio paslaugas arba besisteigiantys kitoje valstybėje narėje, verčia nacionalinius produktus konkuruoti su jų polisais.

| 4.1.1.2 | Tai lemia, kad galimų polisų savininkų pasirinkimo įvairovė padidėja. Būtų idealu, jei draudimo ieškančių klientų teigiamas pasirinkimas kaip „nematoma ranka“ valdytų vidaus draudimo rinką. |
| --- | --- |

4.1.1.2

Tai lemia, kad galimų polisų savininkų pasirinkimo įvairovė padidėja. Būtų idealu, jei draudimo ieškančių klientų teigiamas pasirinkimas kaip „nematoma ranka“ valdytų vidaus draudimo rinką.

| 4.1.1.3 | Tolesnes laisves įtakoja draudimo reikalai: garantuojamas laisvas įmokų ir draudimo pajamų pervedimas (žr. EB sutarties 56 str.). Dar daugiau, polisų savininkai, pasinaudodami EB 18 str. suteikta laisve, neturėtų patirti neigiamų pasekmių savo polisų atžvilgiu, kai keičiama įprastinė gyvenamoji vieta iš vienos jurisdikcijos į kitą. |
| --- | --- |

4.1.1.3

Tolesnes laisves įtakoja draudimo reikalai: garantuojamas laisvas įmokų ir draudimo pajamų pervedimas (žr. EB sutarties 56 str.). Dar daugiau, polisų savininkai, pasinaudodami EB 18 str. suteikta laisve, neturėtų patirti neigiamų pasekmių savo polisų atžvilgiu, kai keičiama įprastinė gyvenamoji vieta iš vienos jurisdikcijos į kitą.

4.1.2   Draudimo teisės harmonizavimo ir draudimo sutarčių teisės statusas

| 4.1.2.1 | Šis platus santykių tarp draudimo (teisės) ir EB sutarties laisvių spektras atvedė EB prie svarbių draudimo teisės sektorių harmonizavimo, kad užtikrinti (tinkamą) vidaus rinkos veikimą. Draudimo priežiūrą reglamentuojantys teisės aktai visoje EB ir EEE yra gerokai suderinti taip vadinamų „trijų kartų“ direktyvų pagalba draudimo srityje. |
| --- | --- |

4.1.2.1

Šis platus santykių tarp draudimo (teisės) ir EB sutarties laisvių spektras atvedė EB prie svarbių draudimo teisės sektorių harmonizavimo, kad užtikrinti (tinkamą) vidaus rinkos veikimą. Draudimo priežiūrą reglamentuojantys teisės aktai visoje EB ir EEE yra gerokai suderinti taip vadinamų „trijų kartų“ direktyvų pagalba draudimo srityje.

| 4.1.2.2 | Šių pasiekimų pagrindu buvo įvesta bendro licencijavimo ir gimtos šalies kontrolės sistema, kaip tai jau buvo numatyta ETT 1986 m. gruodžio 4 d. sprendime (15). Draudimo sutarčių teisės srityje harmonizavimą daugiau ar mažiau riboja privatinės tarptautinės ir tarptautinės proceso teisės klausimai. (16) |
| --- | --- |

4.1.2.2

Šių pasiekimų pagrindu buvo įvesta bendro licencijavimo ir gimtos šalies kontrolės sistema, kaip tai jau buvo numatyta ETT 1986 m. gruodžio 4 d. sprendime (15). Draudimo sutarčių teisės srityje harmonizavimą daugiau ar mažiau riboja privatinės tarptautinės ir tarptautinės proceso teisės klausimai. (16)

| 4.1.2.3 | Draudimo sutarčių materialinė teisė buvo suderinta tik konkrečiuose sektoriuose ir tik konkrečiais klausimais šiuose sektoriuose. Pavyzdžiui, nemažai teisės aktų suderinta transporto priemonių draudimo srityje. (17) Bendros taisyklės taip pat žinomos teismo išlaidų draudimo srityje. (18) |
| --- | --- |

4.1.2.3

Draudimo sutarčių materialinė teisė buvo suderinta tik konkrečiuose sektoriuose ir tik konkrečiais klausimais šiuose sektoriuose. Pavyzdžiui, nemažai teisės aktų suderinta transporto priemonių draudimo srityje. (17) Bendros taisyklės taip pat žinomos teismo išlaidų draudimo srityje. (18)

| 4.1.2.4 | Tačiau draudimo sutarčių materialinės teisės taisyklių didžioji dauguma t.y. bendroji dalis, nustatanti visoms draudimo rūšims taikytinas taisykles, vis dar patenka į nacionalinių įstatymų sferą. Šis pastebėjimas neišvengiamai iškelia klausimą reikia ar ne draudimo sutarčių harmonizavimo, kad užtikrinti tinkamą vidaus draudimo rinkos veikimą. Klausimą reiktų atsakyti teigiamai, jai nacionalinių sutarčių teisės sistemų skirtumai kliudo vidaus rinkai. |
| --- | --- |

4.1.2.4

Tačiau draudimo sutarčių materialinės teisės taisyklių didžioji dauguma t.y. bendroji dalis, nustatanti visoms draudimo rūšims taikytinas taisykles, vis dar patenka į nacionalinių įstatymų sferą. Šis pastebėjimas neišvengiamai iškelia klausimą reikia ar ne draudimo sutarčių harmonizavimo, kad užtikrinti tinkamą vidaus draudimo rinkos veikimą. Klausimą reiktų atsakyti teigiamai, jai nacionalinių sutarčių teisės sistemų skirtumai kliudo vidaus rinkai.

4.2   Draudimo sutarčių teisė kaip kliūtis vidaus draudimo rinkos veikimui

4.2.1   Dabartinė padėtis: neužbaigta vidaus draudimo rinka

| 4.2.1.1 | Esama empirinių duomenų, rodančių, kad iki šiol EB taikytos priemonės (19) ženkliai pagerino, tačiau neužbaigia vidaus draudimo rinkos veikimo (20). Tai yra teisinga ir laisvės teikti paslaugas masininės rizikos draudimo srityje, kurią užtikrina 49 ir tolesni straipsniai, atžvilgiu. EB sutartyje ir išaiškinta direktyvomis dėl draudimo teisės, tačiau tikrovėje nepakankamai naudojama nei draudimo pramonės, nei klientų. |
| --- | --- |

4.2.1.1

Esama empirinių duomenų, rodančių, kad iki šiol EB taikytos priemonės (19) ženkliai pagerino, tačiau neužbaigia vidaus draudimo rinkos veikimo (20). Tai yra teisinga ir laisvės teikti paslaugas masininės rizikos draudimo srityje, kurią užtikrina 49 ir tolesni straipsniai, atžvilgiu. EB sutartyje ir išaiškinta direktyvomis dėl draudimo teisės, tačiau tikrovėje nepakankamai naudojama nei draudimo pramonės, nei klientų.

4.2.2   Bendra faktinė šiandienos padėtis

| 4.2.2.1 | Anksčiau aprašytą dabartinę padėtį galima paaiškinti pažvelgus į jos bendrą teisinę faktinę padėtį. Pagrindinis veiksnys yra tai, kad draudimas dažnai vadinamas „teisiniu produktu“. Tai nuoroda į tai, kad draudimo įmonės parduodamas produktas yra pati draudimo sutartis, kurią formuoja šalių autonomiškumas ir sutarčiai taikoma (privaloma) teisė. |
| --- | --- |

4.2.2.1

Anksčiau aprašytą dabartinę padėtį galima paaiškinti pažvelgus į jos bendrą teisinę faktinę padėtį. Pagrindinis veiksnys yra tai, kad draudimas dažnai vadinamas „teisiniu produktu“. Tai nuoroda į tai, kad draudimo įmonės parduodamas produktas yra pati draudimo sutartis, kurią formuoja šalių autonomiškumas ir sutarčiai taikoma (privaloma) teisė.

| 4.2.2.2 | Žinoma nereikėtų nerimauti dėl tinkamo vidaus rinkos veikimo, kol draudimo sutarčių teisėje išlieka šalių autonomiškumo principas, leidžiantis šalims formuoti draudimo produktus pagal abipusius pageidavimus. |
| --- | --- |

4.2.2.2

Žinoma nereikėtų nerimauti dėl tinkamo vidaus rinkos veikimo, kol draudimo sutarčių teisėje išlieka šalių autonomiškumo principas, leidžiantis šalims formuoti draudimo produktus pagal abipusius pageidavimus.

| 4.2.2.3 | Tačiau draudimą didele dalimi reglamentuoja privalomos taisyklės (21). Kai kurios iš jų taisyklių yra privalomos tarptautiniu mastu. |
| --- | --- |

4.2.2.3

Tačiau draudimą didele dalimi reglamentuoja privalomos taisyklės (21). Kai kurios iš jų taisyklių yra privalomos tarptautiniu mastu.

| 4.2.2.4 | Tai lemia, kad konkretaus draudiko produktą nemaža dalimi formuoja draudimo sutartis reglamentuojantys teisės aktai. Būtent todėl nacionalinių draudimo įstatymų skirtumai gali kliudyti vidaus rinkai. Komisijos veiksmų planas dėl aiškesnės Europos sutarčių teisės tai atvirai pripažįsta. (22) Tai galima įrodyti pažvelgus iš draudiko (4.2.3 punktas), draudėjo (4.2.4 punktas) ir draudimo tarpininkų (4.2.5 punktas) perspektyvos. |
| --- | --- |

4.2.2.4

Tai lemia, kad konkretaus draudiko produktą nemaža dalimi formuoja draudimo sutartis reglamentuojantys teisės aktai. Būtent todėl nacionalinių draudimo įstatymų skirtumai gali kliudyti vidaus rinkai. Komisijos veiksmų planas dėl aiškesnės Europos sutarčių teisės tai atvirai pripažįsta. (22) Tai galima įrodyti pažvelgus iš draudiko (4.2.3 punktas), draudėjo (4.2.4 punktas) ir draudimo tarpininkų (4.2.5 punktas) perspektyvos.

4.2.3   Draudiko perspektyva

| 4.2.3.1 | Draudikai teikia draudimo apsaugą. Jų polisai sukuriami pagal apskaičiuotą riziką, atsižvelgiant į teisinę aplinką, kur parduodamas polisas. Draudikas, kuris gali parduoti produktą pagal vieną ir tą pačią tvarką visoje Bendrijoje gali apjungti EB dengiamas rizikos rūšis be iškraipymų, kylančių dėl nacionalinių draudimo įstatymų skirtumų. Tai užtikrintų, kad draudimo įstatymų skirtumai nesudarytų kliūčių draudiko laisvėms. |
| --- | --- |

4.2.3.1

Draudikai teikia draudimo apsaugą. Jų polisai sukuriami pagal apskaičiuotą riziką, atsižvelgiant į teisinę aplinką, kur parduodamas polisas. Draudikas, kuris gali parduoti produktą pagal vieną ir tą pačią tvarką visoje Bendrijoje gali apjungti EB dengiamas rizikos rūšis be iškraipymų, kylančių dėl nacionalinių draudimo įstatymų skirtumų. Tai užtikrintų, kad draudimo įstatymų skirtumai nesudarytų kliūčių draudiko laisvėms.

| 4.2.3.2 | Priešingai, jei polisui taikytina teisė keičiasi priklausomai nuo poliso pardavimo vietos, tai skirtinga teisinė aplinka kiekvienoje valstybėje narėje įtakos rizikos apskaičiavimą ir todėl paveiks didelių skaičių dėsnį, kuriuo paremtas draudimo verslas, veikimą. |
| --- | --- |

4.2.3.2

Priešingai, jei polisui taikytina teisė keičiasi priklausomai nuo poliso pardavimo vietos, tai skirtinga teisinė aplinka kiekvienoje valstybėje narėje įtakos rizikos apskaičiavimą ir todėl paveiks didelių skaičių dėsnį, kuriuo paremtas draudimo verslas, veikimą.

| 4.2.3.3 | Tai lems, kad draudikai, parduodantys savo paslaugas per sienas turės keisti savo polisų išvaizdą ir skaičiavimus, priklausomai nuo taikomos teisės. Tai taptų labai rimta kliūtimi vidaus rinkos veikimui |
| --- | --- |

4.2.3.3

Tai lems, kad draudikai, parduodantys savo paslaugas per sienas turės keisti savo polisų išvaizdą ir skaičiavimus, priklausomai nuo taikomos teisės. Tai taptų labai rimta kliūtimi vidaus rinkos veikimui

| 4.2.3.4 | Trumpai pažvelgus į Bendrijos tarptautinės privatinės teisės taisykles draudimo sektoriuje, matyti, kad draudikas iš tikrųjų verčiamas priderinti polisus prie valstybės narės, kurioje parduodamas polisas, teisinės aplinkos. Remiantis antrosios ne gyvybės draudimo direktyvos 7 str. 1 d. a ir h punktais (23) būtent valstybės narės, kurioje yra rizika, teisė ir, pagal Gyvybės draudimo direktyvos 32 str. 1 d. 1 p. (24) įsipareigojimo valstybės narės teisė yra taikoma draudimo sutarčiai. Vietoje, kurioje yra rizika arba įsipareigojimo vieta daugeliu atveju nustatoma pagal įprastinę draudėjo gyvenamąją vietą. (25) |
| --- | --- |

4.2.3.4

Trumpai pažvelgus į Bendrijos tarptautinės privatinės teisės taisykles draudimo sektoriuje, matyti, kad draudikas iš tikrųjų verčiamas priderinti polisus prie valstybės narės, kurioje parduodamas polisas, teisinės aplinkos. Remiantis antrosios ne gyvybės draudimo direktyvos 7 str. 1 d. a ir h punktais (23) būtent valstybės narės, kurioje yra rizika, teisė ir, pagal Gyvybės draudimo direktyvos 32 str. 1 d. 1 p. (24) įsipareigojimo valstybės narės teisė yra taikoma draudimo sutarčiai. Vietoje, kurioje yra rizika arba įsipareigojimo vieta daugeliu atveju nustatoma pagal įprastinę draudėjo gyvenamąją vietą. (25)

| 4.2.3.5 | Draudikas gali išvengti šios pasekmės pasirinkdamas draudimo sutarčiai taikytiną teisę (daugeliu atvejų draudiko buveinės teisė) susitarimo su draudėju pagrindu. Tačiau draudimo direktyvose šią galimybę smarkiai apriboja privatinės tarptautinės teisės taisyklės. Ne gyvybės draudime direktyvos leidžia laisvai pasirinkti teisę tik draudimo sutartyse nuo didelės rizikos. (26) Valstybėms narėms — t.y. valstybėms narėms, kuriose yra rizika, suteikiama teisė išplėsti šalių autonomijos principo sferą. (27) Visais kitais atvejais direktyvos suteikia šalims tik ribotą autonomiją (28) ir taip neišvengia jau aprašytų problemų, su kuriomis susiduria draudikai, parduodantys draudimo sutartis per sienas. Gyvybės draudimo srityje įsipareigojimo valstybė narė gali suteikti šalims autonomiją. (29) Kitu atveju šalys gali pasinaudoti tik labai ribotu taikytinos teisės pasirinkimu. (30) |
| --- | --- |

4.2.3.5

Draudikas gali išvengti šios pasekmės pasirinkdamas draudimo sutarčiai taikytiną teisę (daugeliu atvejų draudiko buveinės teisė) susitarimo su draudėju pagrindu. Tačiau draudimo direktyvose šią galimybę smarkiai apriboja privatinės tarptautinės teisės taisyklės. Ne gyvybės draudime direktyvos leidžia laisvai pasirinkti teisę tik draudimo sutartyse nuo didelės rizikos. (26) Valstybėms narėms — t.y. valstybėms narėms, kuriose yra rizika, suteikiama teisė išplėsti šalių autonomijos principo sferą. (27) Visais kitais atvejais direktyvos suteikia šalims tik ribotą autonomiją (28) ir taip neišvengia jau aprašytų problemų, su kuriomis susiduria draudikai, parduodantys draudimo sutartis per sienas. Gyvybės draudimo srityje įsipareigojimo valstybė narė gali suteikti šalims autonomiją. (29) Kitu atveju šalys gali pasinaudoti tik labai ribotu taikytinos teisės pasirinkimu. (30)

| 4.2.3.6 | Šie pastebėjimai Europos draudimo sutarčių teisės atžvilgiu aiškiai rodo, kad masinės rizikos draudimo atveju draudikas daugeliu atvejų turi pritaikyti savo produktą prie draudėjo įprastinės gyvenamosios vietos teisinės aplinkos. (31) Šią naštą didina ir tai, kad draudėjas gali pakeisti savo įprastinę gyvenamąją vietą po sutarties sudarymo. (32) |
| --- | --- |

4.2.3.6

Šie pastebėjimai Europos draudimo sutarčių teisės atžvilgiu aiškiai rodo, kad masinės rizikos draudimo atveju draudikas daugeliu atvejų turi pritaikyti savo produktą prie draudėjo įprastinės gyvenamosios vietos teisinės aplinkos. (31) Šią naštą didina ir tai, kad draudėjas gali pakeisti savo įprastinę gyvenamąją vietą po sutarties sudarymo. (32)

| 4.2.3.7 | Vienintelė išimtis Europos tarptautinėje draudimo sutarčių teisėje yra ne gyvybės draudimas nuo didelės rizikos. Čia draudikas ir draudėjas gali susitarti dėl taikytinos teisės. Tačiau draudimo nuo didelės rizikos atveju valstybės narės, kurioje draudėjas turi įprastinę gyvenamąją vietą, teismas (nustatydamas jurisdikciją pagal Briuselio I reglamento 9 str. 1 d. b punktą, (33)) gali taikyti privalomas taisykles. (34) |
| --- | --- |

4.2.3.7

Vienintelė išimtis Europos tarptautinėje draudimo sutarčių teisėje yra ne gyvybės draudimas nuo didelės rizikos. Čia draudikas ir draudėjas gali susitarti dėl taikytinos teisės. Tačiau draudimo nuo didelės rizikos atveju valstybės narės, kurioje draudėjas turi įprastinę gyvenamąją vietą, teismas (nustatydamas jurisdikciją pagal Briuselio I reglamento 9 str. 1 d. b punktą, (33)) gali taikyti privalomas taisykles. (34)

| 4.2.3.8 | Tai reiškia, kad draudikai labai nenoriai teiks savo paslaugas per sienas, bent jau masinės rizikos draudimo srityje. Galima argumentuoti, kad pokytis privatinėje tarptautinėje teisėje galėtų išspręsti šį klausimą. Iš tikro, atrodytų, kad minėtos kliūtys išnyktų, jei šalys turėtų teisę laisvai pasirinkti taikytiną teisę, o nesant tokio pasirinkimo, taikytina teisė būtų nustatoma pagal draudiko steigimosi vietą. Tačiau toks pasikeitimas privatinėje tarptautinėje teisėje sukeltų pavojų draudėjo ir vartotojų apsaugos bazinėms sąvokoms privatinėje tarptautinėje teisėje: tai suteiktų taikytinos teisės pasirinko laisvę draudimo sektoriuje net ir verslovių ir vartotojų santykių situacijose, kuriose vartotoją saugotų Romos konvencijos 5 str. kituose sektoriuose. Tuo pat metu tai neišspręstų problemos visiškai: valstybės narės, kurioje yra draudėjo gyvenamoji vieta, teismai vis dar galėtų savo pačių tarptautines privalomas taisykles. Dar daugiau, visi polisų savininkai labai nenoriai ieškotų draudimo užsienyje, žinodami, kad praras gimtosios šalies teisės apsaugą ir pateks į nežinomą užsienio draudimo teisės jurisdikciją (35). |
| --- | --- |

4.2.3.8

Tai reiškia, kad draudikai labai nenoriai teiks savo paslaugas per sienas, bent jau masinės rizikos draudimo srityje. Galima argumentuoti, kad pokytis privatinėje tarptautinėje teisėje galėtų išspręsti šį klausimą. Iš tikro, atrodytų, kad minėtos kliūtys išnyktų, jei šalys turėtų teisę laisvai pasirinkti taikytiną teisę, o nesant tokio pasirinkimo, taikytina teisė būtų nustatoma pagal draudiko steigimosi vietą. Tačiau toks pasikeitimas privatinėje tarptautinėje teisėje sukeltų pavojų draudėjo ir vartotojų apsaugos bazinėms sąvokoms privatinėje tarptautinėje teisėje: tai suteiktų taikytinos teisės pasirinko laisvę draudimo sektoriuje net ir verslovių ir vartotojų santykių situacijose, kuriose vartotoją saugotų Romos konvencijos 5 str. kituose sektoriuose. Tuo pat metu tai neišspręstų problemos visiškai: valstybės narės, kurioje yra draudėjo gyvenamoji vieta, teismai vis dar galėtų savo pačių tarptautines privalomas taisykles. Dar daugiau, visi polisų savininkai labai nenoriai ieškotų draudimo užsienyje, žinodami, kad praras gimtosios šalies teisės apsaugą ir pateks į nežinomą užsienio draudimo teisės jurisdikciją (35).

4.2.4   Draudėjo perspektyva

| 4.2.4.1 | Esant dabartiniam privatinės tarptautinės teisės teisiniam režimui, polisų savininkai gali labai noriai prašyti užsienio draudimo apsaugos. Žinodami, kad jie bus (daugeliu atvejų) apsaugoti jų gyvenamosios vietos valstybės narės teisės, jie noriai ieškos draudimo per sienas. Tačiau polisų savininkai negalės įsigyti užsienio produktų, net jei ir norės juos turėti: jų gimtosios šalies teisės taikytinumas visada pavers įsigytus polisus sutartimis, kuriuos daugiau ar mažiau reglamentuoja jų gimtosios šalies teisė. O jei jie vis dar norės pirkti užsienio draudimo produktus, turės susidurti su užsienio draudikais, kurie labai dvejoja dėl tokios draudimo apsaugos suteikimo. |
| --- | --- |

4.2.4.1

Esant dabartiniam privatinės tarptautinės teisės teisiniam režimui, polisų savininkai gali labai noriai prašyti užsienio draudimo apsaugos. Žinodami, kad jie bus (daugeliu atvejų) apsaugoti jų gyvenamosios vietos valstybės narės teisės, jie noriai ieškos draudimo per sienas. Tačiau polisų savininkai negalės įsigyti užsienio produktų, net jei ir norės juos turėti: jų gimtosios šalies teisės taikytinumas visada pavers įsigytus polisus sutartimis, kuriuos daugiau ar mažiau reglamentuoja jų gimtosios šalies teisė. O jei jie vis dar norės pirkti užsienio draudimo produktus, turės susidurti su užsienio draudikais, kurie labai dvejoja dėl tokios draudimo apsaugos suteikimo.

| 4.2.4.2 | Kaip matyti, šių dvejonių būtų greičiausiai galima išvengti pakeičiant tarptautinės draudimo sutarčių teisės taisykles. (36) Tačiau toks privatinės tarptautinės teisės pakeitimas sukeis vietomis draudiko dvejones suteikti draudimo apsaugą su ne mažiau stipriomis draudėjo dvejonėmis ar įsigyti užsienio draudimo apsaugą. Tuo būdu negalima tikėtis, kad vidaus draudimo rinka susikurs pati. |
| --- | --- |

4.2.4.2

Kaip matyti, šių dvejonių būtų greičiausiai galima išvengti pakeičiant tarptautinės draudimo sutarčių teisės taisykles. (36) Tačiau toks privatinės tarptautinės teisės pakeitimas sukeis vietomis draudiko dvejones suteikti draudimo apsaugą su ne mažiau stipriomis draudėjo dvejonėmis ar įsigyti užsienio draudimo apsaugą. Tuo būdu negalima tikėtis, kad vidaus draudimo rinka susikurs pati.

| 4.2.4.3 | Reikia paminėti dar vieną aspektą. Vidaus rinkoje draudėjas turi laisvo judėjimo teisę (žr. i.p. EB sutarties 18 str.). Tačiau įprastinės gyvenamosios vietos pakeitimas neigiamai veikia draudėjo padėtį. Pirma, valstybės narės, į kurią persikelia draudėjas, teismai gali taikyti naujas tarptautines privalomas taisykles, kurios įtakoja buvusioje gyvenamojoje vietoje įsigytą draudimo polisą. Antra, privalomo draudimo įstatymai gali privalomai nustatyti kitokią draudimo apsaugą, nei ta, kurią draudėjas įsigijo buvusioje gyvenamojoje vietoje. Trečia, draudėjas gali norėti turėti bendrą draudimo polisą apsaugai nuo tam tikrų rizikos rūšių, esančių skirtingose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

4.2.4.3

Reikia paminėti dar vieną aspektą. Vidaus rinkoje draudėjas turi laisvo judėjimo teisę (žr. i.p. EB sutarties 18 str.). Tačiau įprastinės gyvenamosios vietos pakeitimas neigiamai veikia draudėjo padėtį. Pirma, valstybės narės, į kurią persikelia draudėjas, teismai gali taikyti naujas tarptautines privalomas taisykles, kurios įtakoja buvusioje gyvenamojoje vietoje įsigytą draudimo polisą. Antra, privalomo draudimo įstatymai gali privalomai nustatyti kitokią draudimo apsaugą, nei ta, kurią draudėjas įsigijo buvusioje gyvenamojoje vietoje. Trečia, draudėjas gali norėti turėti bendrą draudimo polisą apsaugai nuo tam tikrų rizikos rūšių, esančių skirtingose valstybėse narėse.

| 4.2.4.4 | Dabartinė teisinė padėtis visiškai neleidžia rastis europolisams, vietoje to yra sudaromos vadinamos „skėtinės sutartys“, kurios galioja kaip toks sutarčių skaičius, kiek yra valstybių narių, kurioms tai taikoma. Todėl ko trūksta, tai galimybės turėti perkeliamą polisą vadinamam „euromobiliam“ (37) draudėjui, kuris gyvena ir dirba skirtingose EB dalyse visą savo gyvenimą. |
| --- | --- |

4.2.4.4

Dabartinė teisinė padėtis visiškai neleidžia rastis europolisams, vietoje to yra sudaromos vadinamos „skėtinės sutartys“, kurios galioja kaip toks sutarčių skaičius, kiek yra valstybių narių, kurioms tai taikoma. Todėl ko trūksta, tai galimybės turėti perkeliamą polisą vadinamam „euromobiliam“ (37) draudėjui, kuris gyvena ir dirba skirtingose EB dalyse visą savo gyvenimą.

4.2.5   Draudimo tarpininkų perspektyva

| 4.2.5.1 | Tarpininkai atlieka svarbų vaidmenį draudimo sutarčių platinime. Jie sudaro vidaus draudimo rinkos steigimosi vieną iš esminių dalių. Tai ypač taikytina draudimo brokeriams. Naudodamiesi laisve teikti paslaugas, kurią garantuoja EB sutarties 49 — 55 str. ir įgyvendinimą užtikrina direktyva dėl draudimo tarpininkų (38) — tarpininkai ženkliai prisideda prie vidaus draudimo rinkos kūrimo ir veikimo. Masinės rizikos draudimo srityje labiausiai tikėtina, kad būtent brokeris pabandys perkelti riziką į užsienio draudimo rinką, o ne pats klientas. |
| --- | --- |

4.2.5.1

Tarpininkai atlieka svarbų vaidmenį draudimo sutarčių platinime. Jie sudaro vidaus draudimo rinkos steigimosi vieną iš esminių dalių. Tai ypač taikytina draudimo brokeriams. Naudodamiesi laisve teikti paslaugas, kurią garantuoja EB sutarties 49 — 55 str. ir įgyvendinimą užtikrina direktyva dėl draudimo tarpininkų (38) — tarpininkai ženkliai prisideda prie vidaus draudimo rinkos kūrimo ir veikimo. Masinės rizikos draudimo srityje labiausiai tikėtina, kad būtent brokeris pabandys perkelti riziką į užsienio draudimo rinką, o ne pats klientas.

| 4.2.5.2 | Tačiau bet kokie duomenys apie užsienio draudimo rinką ir jos produktus greičiausiai neturės jokios reikšmės brokeriui, kuriam truks žinių apie vietos teisę. Kadangi užsienio draudimo rinkoje esantys produktai yra sukurti atsižvelgiant į vietos teisę, brokeris gali nepadaryti prielaidos, kad poliso turinys ir kaina bus ta pati jo (užsienio) kliento teisinėje aplinkoje. Todėl brokeriai patys negali lengvai pasinaudoti užsienio draudimo rinkomis masinės rizikos perkėlimo tikslais, bet turi derėtis dėl sutarčių individualiai. Tai greičiausiai lems pernelyg didelius sandorių kaštus ir todėl neleis veikti vidaus draudimo rinkai. |
| --- | --- |

4.2.5.2

Tačiau bet kokie duomenys apie užsienio draudimo rinką ir jos produktus greičiausiai neturės jokios reikšmės brokeriui, kuriam truks žinių apie vietos teisę. Kadangi užsienio draudimo rinkoje esantys produktai yra sukurti atsižvelgiant į vietos teisę, brokeris gali nepadaryti prielaidos, kad poliso turinys ir kaina bus ta pati jo (užsienio) kliento teisinėje aplinkoje. Todėl brokeriai patys negali lengvai pasinaudoti užsienio draudimo rinkomis masinės rizikos perkėlimo tikslais, bet turi derėtis dėl sutarčių individualiai. Tai greičiausiai lems pernelyg didelius sandorių kaštus ir todėl neleis veikti vidaus draudimo rinkai.

4.2.6   Panašūs rūpesčiai dėl draudimo rinkodaros per filialus

| 4.2.6.1 | Gana dažnai minima, kad draudimui dėl prigimties būtinas draudiko geografinis artumas su klientu. Ateityje šis pastebėjimas gali parodyti, kad pardavimai per sienas draudimo sektoriuje gali nebūti tokie dažni, kaip kituose verslo šakose (pvz., knygų pardavime per internetą ir t.t.). Santykių su klientais sumetimais draudikai gali linkti veikti kitose valstybėse narėse per filialus ar dukterines įmones. |
| --- | --- |

4.2.6.1

Gana dažnai minima, kad draudimui dėl prigimties būtinas draudiko geografinis artumas su klientu. Ateityje šis pastebėjimas gali parodyti, kad pardavimai per sienas draudimo sektoriuje gali nebūti tokie dažni, kaip kituose verslo šakose (pvz., knygų pardavime per internetą ir t.t.). Santykių su klientais sumetimais draudikai gali linkti veikti kitose valstybėse narėse per filialus ar dukterines įmones.

| 4.2.6.2 | Šio požiūrio atstovai neprieštarauja iš principo dėl draudimo sutarčių teisės harmonizavimo. Vietoje to jie bando parodyti, kad poveikis apsiribos tik tam tikra dalimi draudimo sutarčių, kurių rinkodara iš tikro vyks per sienas ar bus skirta klientams, kurie iš tiesų yra mobilūs ir keičia savo gyvenamąją vietą iš vienos valstybės narės į kitą. |
| --- | --- |

4.2.6.2

Šio požiūrio atstovai neprieštarauja iš principo dėl draudimo sutarčių teisės harmonizavimo. Vietoje to jie bando parodyti, kad poveikis apsiribos tik tam tikra dalimi draudimo sutarčių, kurių rinkodara iš tikro vyks per sienas ar bus skirta klientams, kurie iš tiesų yra mobilūs ir keičia savo gyvenamąją vietą iš vienos valstybės narės į kitą.

| 4.2.6.3 | Tačiau realus poveikis bus svaresnis. Jei draudimo sutartys parduodamos kitose valstybėse narėse per filialus („steiginius“) ar bent per dukterines įmones, atsiras tos pačios problemos klientams, tarpininkams ir draudikams. Draudikai turi priderinti savo produktus prie vietos sąlygų, o tai pat ir vietos teisinės aplinkos. Todėl jie turi perkurti savo produktus. Štai kodėl vienoje valstybėje narėje sukurtas polisas negali būti parduodamas kitose valstybėje narėje per filialą, neatlikus ženklių pakeitimų dėl skirtingos (teisinės) aplinkos. Tarpininkai ir klientai susiduria su problema, kad tiesiog negali rasti užsienio draudimo produktų savo rinkose. |
| --- | --- |

4.2.6.3

Tačiau realus poveikis bus svaresnis. Jei draudimo sutartys parduodamos kitose valstybėse narėse per filialus („steiginius“) ar bent per dukterines įmones, atsiras tos pačios problemos klientams, tarpininkams ir draudikams. Draudikai turi priderinti savo produktus prie vietos sąlygų, o tai pat ir vietos teisinės aplinkos. Todėl jie turi perkurti savo produktus. Štai kodėl vienoje valstybėje narėje sukurtas polisas negali būti parduodamas kitose valstybėje narėje per filialą, neatlikus ženklių pakeitimų dėl skirtingos (teisinės) aplinkos. Tarpininkai ir klientai susiduria su problema, kad tiesiog negali rasti užsienio draudimo produktų savo rinkose.

| 4.2.6.4 | Draudimo sutarčių teisės sistemų harmonizavimas ženkliai sumažintų produkto kūrimo kaštus vidaus rinkoje. Draudikai, besisteigiantys kitoje valstybėje narėje, galėtų apsiriboti tik patarimų klientui teikimu per savo agentus, pretenzijų sureguliavimu per kompetentingus regioninius skyrius ir t.t. Net jei draudikai veiktų per dukterines įmones, draudimo koncernai galėtų kartu padengti produkto sukūrimo pastangas ir kaštus. |
| --- | --- |

4.2.6.4

Draudimo sutarčių teisės sistemų harmonizavimas ženkliai sumažintų produkto kūrimo kaštus vidaus rinkoje. Draudikai, besisteigiantys kitoje valstybėje narėje, galėtų apsiriboti tik patarimų klientui teikimu per savo agentus, pretenzijų sureguliavimu per kompetentingus regioninius skyrius ir t.t. Net jei draudikai veiktų per dukterines įmones, draudimo koncernai galėtų kartu padengti produkto sukūrimo pastangas ir kaštus.

| 4.2.6.5 | Klientai pasekoje veiksmingai turės naudos iš vidaus rinkos. Suderinta draudimo sutarčių teise paremtoje rinkoje draudimo sektoriaus naujovės galėtų lengviau kirsti sienas. Europos klientai galėtų naudotis prieiga prie užsienyje sukurtų draudimo produktų. |
| --- | --- |

4.2.6.5

Klientai pasekoje veiksmingai turės naudos iš vidaus rinkos. Suderinta draudimo sutarčių teise paremtoje rinkoje draudimo sektoriaus naujovės galėtų lengviau kirsti sienas. Europos klientai galėtų naudotis prieiga prie užsienyje sukurtų draudimo produktų.

4.3   Ypač: draudimo sutarčių teisės harmonizavimas ir ES plėtra

| 4.3.1 | 2004 m. gegužės 1 d. 10 naujų valstybių narių įstojo į EB, aštuonios iš šių valstybių yra pereinamoje padėtyje. Jų draudimo teisės sistemos turėjo būti suderintos su Bendrijos teisynu acquis communautaire, kaip būtina stojimo į EB sąlyga (39). Šiuolaikiniai draudimo sutarčių teisės norminiai aktai yra būtini, kaip būtina draudimo rinkų veikimo šiose šalyse sąlyga. Nors kai kurios naujos narės priėmė šiuolaikinius teisės aktus, kitos šalys dar turės imtis veiksmų. |
| --- | --- |

4.3.1

2004 m. gegužės 1 d. 10 naujų valstybių narių įstojo į EB, aštuonios iš šių valstybių yra pereinamoje padėtyje. Jų draudimo teisės sistemos turėjo būti suderintos su Bendrijos teisynu acquis communautaire, kaip būtina stojimo į EB sąlyga (39). Šiuolaikiniai draudimo sutarčių teisės norminiai aktai yra būtini, kaip būtina draudimo rinkų veikimo šiose šalyse sąlyga. Nors kai kurios naujos narės priėmė šiuolaikinius teisės aktus, kitos šalys dar turės imtis veiksmų.

| 4.3.2 | Todėl draudimo sutarčių teisės harmonizavimas atrodytų tarnauja išsiplėtusios vidaus draudimo rinkos interesams, padedant naujoms valstybėms narėms modernizuoti savo įstatymus ir išvengti naujų skirtumų tarp nacionalinių sistemų. Būtų naudinga, jei EB Komisija galėtų pranešti atitinkamoms šalims kuo greičiau apie planus suderinti draudimo sutarčių teisę. |
| --- | --- |

4.3.2

Todėl draudimo sutarčių teisės harmonizavimas atrodytų tarnauja išsiplėtusios vidaus draudimo rinkos interesams, padedant naujoms valstybėms narėms modernizuoti savo įstatymus ir išvengti naujų skirtumų tarp nacionalinių sistemų. Būtų naudinga, jei EB Komisija galėtų pranešti atitinkamoms šalims kuo greičiau apie planus suderinti draudimo sutarčių teisę.

5.   Komisijos 1979 m. pasiūlymas dėl direktyvos

| 5.1 | Kaip minėta ankščiau, Komisija pateikė pradinį pasiūlymą dėl direktyvos 1979 m., siekdama koordinuoti su draudimo sutartimis susijusius įstatymus, reglamentus ir administracines nuostatas (40). Šis pasiūlymas buvo parengtas Bendrosios laisvės teikti paslaugas apribojimų šalinimo programos pradžioje, kuri su tiesioginiu draudimu susijusiuose klausimuose nustatė draudimo sutartis reglamentuojančių teisinių ir administracinių instrumentų koordinavimą „tokia apimtimi, kad jų skirtumai nepažeistų polisų savininkų ir trečiųjų šalių interesų“
   (41). |
| --- | --- |

5.1

Kaip minėta ankščiau, Komisija pateikė pradinį pasiūlymą dėl direktyvos 1979 m., siekdama koordinuoti su draudimo sutartimis susijusius įstatymus, reglamentus ir administracines nuostatas (40). Šis pasiūlymas buvo parengtas Bendrosios laisvės teikti paslaugas apribojimų šalinimo programos pradžioje, kuri su tiesioginiu draudimu susijusiuose klausimuose nustatė draudimo sutartis reglamentuojančių teisinių ir administracinių instrumentų koordinavimą „tokia apimtimi, kad jų skirtumai nepažeistų polisų savininkų ir trečiųjų šalių interesų“
   (41).

| 5.2 | Pasiūlyme manyta, kad tuo metu galiojusių direktyvų reikiamas koordinavimas buvo nepakankamas; taip pat manyta, kad nepakanka Sutartimi uždrausti diskriminuojantį elgesį paslaugų teikimo atžvilgiu, jei konkreti įmonė nebuvo įsteigta valstybėje narėje, kur paslauga buvo teikiama. |
| --- | --- |

5.2

Pasiūlyme manyta, kad tuo metu galiojusių direktyvų reikiamas koordinavimas buvo nepakankamas; taip pat manyta, kad nepakanka Sutartimi uždrausti diskriminuojantį elgesį paslaugų teikimo atžvilgiu, jei konkreti įmonė nebuvo įsteigta valstybėje narėje, kur paslauga buvo teikiama.

| 5.2.1 | Iš šios pusės manyta, kad tinkamiau būtų reglamentuoti „tam tikrus bendrus klausimus, ypač susijusius su draudimo apsaugos buvimu priklausomai nuo įmokos sumokėjimo, sutarties trukmės, bei apdraustų asmenų, kurie nėra draudėjai, padėties“, o taip pat „pasekmes, kurias, pirma, lemia draudėjo elgesys sutarties sudarymo ir vykdymo metu pranešimo apie riziką ir pretenziją atžvilgiu ir, antra, jo požiūrį į priemones, kurių reikia imtis pateikus pretenziją“. |
| --- | --- |

5.2.1

Iš šios pusės manyta, kad tinkamiau būtų reglamentuoti „tam tikrus bendrus klausimus, ypač susijusius su draudimo apsaugos buvimu priklausomai nuo įmokos sumokėjimo, sutarties trukmės, bei apdraustų asmenų, kurie nėra draudėjai, padėties“, o taip pat „pasekmes, kurias, pirma, lemia draudėjo elgesys sutarties sudarymo ir vykdymo metu pranešimo apie riziką ir pretenziją atžvilgiu ir, antra, jo požiūrį į priemones, kurių reikia imtis pateikus pretenziją“.

| 5.2.2 | Pasiūlyme taip pat svarstyta, kad „valstybėms narėms gali būti leidžiama priimti skirtingus sprendimus ten, kur tai aiškiai nurodyta direktyvos tekste“; bet koks kitas požiūris leistų suabejoti dėl pasiūlymu siekiamų tikslų. Tai būtų buvęs svarbus žingsnis link harmonizavimo šioje srityje (42). |
| --- | --- |

5.2.2

Pasiūlyme taip pat svarstyta, kad „valstybėms narėms gali būti leidžiama priimti skirtingus sprendimus ten, kur tai aiškiai nurodyta direktyvos tekste“; bet koks kitas požiūris leistų suabejoti dėl pasiūlymu siekiamų tikslų. Tai būtų buvęs svarbus žingsnis link harmonizavimo šioje srityje (42).

| 5.3 | Komitetas vienabalsiai priimtoje nuomonėje dėl šio pasiūlymo (43), atkreipė dėmesį į šiuos esminius punktus:






  a) | Komisija savo požiūryje apsiribojo esminiais laikytų punktų koordinavimu, nors komitetas jautė, kad kiti aspektai taip pat turėtų būti po to suderinti; |
| --- | --- | --- |

5.3

Komitetas vienabalsiai priimtoje nuomonėje dėl šio pasiūlymo (43), atkreipė dėmesį į šiuos esminius punktus:

a)

Komisija savo požiūryje apsiribojo esminiais laikytų punktų koordinavimu, nors komitetas jautė, kad kiti aspektai taip pat turėtų būti po to suderinti;

| b) | Komitetas apgailestavo, kad direktyvoje nebuvo daromas joks skirtumas tarp masinės rizikos ir komercinės, pramoninės ir kitų rizikos rūšių; |
| --- | --- |

b)

Komitetas apgailestavo, kad direktyvoje nebuvo daromas joks skirtumas tarp masinės rizikos ir komercinės, pramoninės ir kitų rizikos rūšių;

| c) | buvo pasiūlyta, kad ligos draudimas taip pat būtų pašalintas iš direktyvos taikymo sferos; |
| --- | --- |

c)

buvo pasiūlyta, kad ligos draudimas taip pat būtų pašalintas iš direktyvos taikymo sferos;

| d) | buvo apgailestauta, kad direktyva neapėmė draudikų, įsteigtų vienoje valstybėje narėje, išrašytų polisų, kurie saugo juos nuo rizikos esančios ne ES valstybėje arba polisų išrašytų polisų savininkams, nuolat gyvenantiems už Bendrijos ribų; |
| --- | --- |

d)

buvo apgailestauta, kad direktyva neapėmė draudikų, įsteigtų vienoje valstybėje narėje, išrašytų polisų, kurie saugo juos nuo rizikos esančios ne ES valstybėje arba polisų išrašytų polisų savininkams, nuolat gyvenantiems už Bendrijos ribų;

| e) | Komitetas ragino parengti konkrečias taisykles, kad užtikrinti deramą polisų savininkų apsaugą, nepriklausomai ar tai fiziniai asmenys, ar mažos verslovės, kuri ypač apimtų:






  1) | apsigalvojimo laikotarpį ir teisę pasitraukti iš sutarties; |
| --- | --- | --- |

e)

Komitetas ragino parengti konkrečias taisykles, kad užtikrinti deramą polisų savininkų apsaugą, nepriklausomai ar tai fiziniai asmenys, ar mažos verslovės, kuri ypač apimtų:

1)

apsigalvojimo laikotarpį ir teisę pasitraukti iš sutarties;

| 2) | nesąžiningas sąlygas: |
| --- | --- |

2)

nesąžiningas sąlygas:

| 3) | aiškų išimčių ir terminų pabaigos nurodymą; |
| --- | --- |

3)

aiškų išimčių ir terminų pabaigos nurodymą;

| 4) | deramą informaciją iki sutarties sudarymo. |
| --- | --- |

4)

deramą informaciją iki sutarties sudarymo.

| f) | komitetas ragino, kad nukentėjusių trečiųjų šalių atgręžtinio reikalavimo teisę apimtų speciali direktyva arba šis klausimas būtų sprendžiamas sekančiu koordinavimo etapu. |
| --- | --- |

f)

komitetas ragino, kad nukentėjusių trečiųjų šalių atgręžtinio reikalavimo teisę apimtų speciali direktyva arba šis klausimas būtų sprendžiamas sekančiu koordinavimo etapu.

| 5.4 | Komitetas tada atiko kiekvieno iš pasiūlymo straipsnių kritinę analizę; vis dar vertėtų atsižvelgti jo pastabas šiuo klausimu prieš imantis bet kokios iniciatyvos šioje sferoje. |
| --- | --- |

5.4

Komitetas tada atiko kiekvieno iš pasiūlymo straipsnių kritinę analizę; vis dar vertėtų atsižvelgti jo pastabas šiuo klausimu prieš imantis bet kokios iniciatyvos šioje sferoje.

| 5.5 | Europos Parlamentas taip pat išreiškė savo požiūrį į šį pasiūlymą (44) tuomet. Be kitų dalykų, jis manė, kad „harmonizavimas turėtų garantuoti panašaus standarto apsaugą polisų savininkams nepriklausomai nuo pasirinktos teisės“. |
| --- | --- |

5.5

Europos Parlamentas taip pat išreiškė savo požiūrį į šį pasiūlymą (44) tuomet. Be kitų dalykų, jis manė, kad „harmonizavimas turėtų garantuoti panašaus standarto apsaugą polisų savininkams nepriklausomai nuo pasirinktos teisės“.

| 5.5.1 | Konkrečiai Parlamentas pasiūlė nemažai pataisų, ypač dėl: direktyvos sferos (išsiverčiant be išimčių); draudimo sutarčių pagrindinių dalių; draudėjo prievolės deklaruoti apie tam tikras aplinkybes; šios pasekmės dėl draudimo sutarties išlaikymo, ryšium su arba pradinėmis aplinkybėmis, arba jų pasikeitimu sutarties galiojimo metu; draudėjo pareiga pateikti įrodymus, jei atsirastų pretenzija, o taip pat sąlygos, pagal kurias sutartis gali būti nutraukta. |
| --- | --- |

5.5.1

Konkrečiai Parlamentas pasiūlė nemažai pataisų, ypač dėl: direktyvos sferos (išsiverčiant be išimčių); draudimo sutarčių pagrindinių dalių; draudėjo prievolės deklaruoti apie tam tikras aplinkybes; šios pasekmės dėl draudimo sutarties išlaikymo, ryšium su arba pradinėmis aplinkybėmis, arba jų pasikeitimu sutarties galiojimo metu; draudėjo pareiga pateikti įrodymus, jei atsirastų pretenzija, o taip pat sąlygos, pagal kurias sutartis gali būti nutraukta.

| 5.5.2 | Parlamento pastabų tikslas buvo aiškiai pabrėžti, kad „turėtų būti aiški draudiko ir draudėjo interesų pusiausvyra“. |
| --- | --- |

5.5.2

Parlamento pastabų tikslas buvo aiškiai pabrėžti, kad „turėtų būti aiški draudiko ir draudėjo interesų pusiausvyra“.

| 5.6 | Remiantis šiomis pastabomis Komisija turėjo galimybę parengti naują pataisytą pasiūlymą (45), kuriame atsižvelgė į įvarius komiteto ir Parlamento pateiktus pasiūlymus ir pastabas. Čia pirmą kartą jis atkreipė dėmesį į tai, kad „draudimo sutartis reglamentuojančių įstatymų koordinavimas palengvintų paslaugų teikimą valstybėje narėje tiems, kurie jas teikia kitoje valstybėje narėje“. Taip pirmą kartą buvo paminėtas tikslas pasiekti bendrą finansinių paslaugų rinką (46). |
| --- | --- |

5.6

Remiantis šiomis pastabomis Komisija turėjo galimybę parengti naują pataisytą pasiūlymą (45), kuriame atsižvelgė į įvarius komiteto ir Parlamento pateiktus pasiūlymus ir pastabas. Čia pirmą kartą jis atkreipė dėmesį į tai, kad „draudimo sutartis reglamentuojančių įstatymų koordinavimas palengvintų paslaugų teikimą valstybėje narėje tiems, kurie jas teikia kitoje valstybėje narėje“. Taip pirmą kartą buvo paminėtas tikslas pasiekti bendrą finansinių paslaugų rinką (46).

| 5.6.1 | Šis Komisijos pasiūlymas dėl direktyvos turėjo įsigalioti 1983 m. liepos 1 d.. Tačiau galiausiai jis nebuvo priimtas dėl politinės valios trūkumo iš valstybių narių pusės. |
| --- | --- |

5.6.1

Šis Komisijos pasiūlymas dėl direktyvos turėjo įsigalioti 1983 m. liepos 1 d.. Tačiau galiausiai jis nebuvo priimtas dėl politinės valios trūkumo iš valstybių narių pusės.

5.7   Kokia yra Komisijos 1979/1980 m. pasiūlymo svarba šiandien?

| 5.7.1 | Atsakymai į šiuo klausimu išsiųstą klausimyną bei viešas klausymas 2004 m. balandžio 16 d. parodė, kad yra bendras sutarimas, kad šį pasiūlymą, nors ir parengtą prieš dvidešimt metų, turėtų rimtai svarstyti, kaip vis dar vertingą indėlį į naują iniciatyvą šioje srityje ir gerą jos pradžią. |
| --- | --- |

5.7.1

Atsakymai į šiuo klausimu išsiųstą klausimyną bei viešas klausymas 2004 m. balandžio 16 d. parodė, kad yra bendras sutarimas, kad šį pasiūlymą, nors ir parengtą prieš dvidešimt metų, turėtų rimtai svarstyti, kaip vis dar vertingą indėlį į naują iniciatyvą šioje srityje ir gerą jos pradžią.

| 5.7.2 | Vis gi buvo atkreipta, kad dabartiniai draudimo sutarčių harmonizavimo reikalavimai apima žymiai plačiau nei 1980 m. pasiūlymas, o pasiūlytos taisyklės turi būti rengiamas po debatų dėl nuodugnios lyginamosios teisės studijos. |
| --- | --- |

5.7.2

Vis gi buvo atkreipta, kad dabartiniai draudimo sutarčių harmonizavimo reikalavimai apima žymiai plačiau nei 1980 m. pasiūlymas, o pasiūlytos taisyklės turi būti rengiamas po debatų dėl nuodugnios lyginamosios teisės studijos.

6.   Harmonizavimo būdai

6.1   Sprendimų radimas naudojant lyginamąjį teisinį metodą

| 6.1.1 | Prieš bet kokios pastangas suderinti Europos draudimo sutarčių teisę turi vykti parengiamieji lyginamosios teisės darbai. Toks darbas mokslininkų tarpe jau vyksta senokai. Iš tiesų pateikus Europos sutarčių teisės principus lyginamasis darbas jau yra baigtas bendros sutarčių teisės srityje. Draudimo sutarčių teisės srityje buvo ir dar bus paskelbta daug lyginamosios teisės mokslinių tyrimų darbų rezultatų. (47) 1999 m. velionis profesorius Reichert-Facilides įkūrė projekto grupę „Europos draudimo teisės normų sąvadas“. Šios grupės nariai yra draudimo teisės ekspertai ir atstovauja įvairias teisines sistemas (EB viduje ir už jos ribų). |
| --- | --- |

6.1.1

Prieš bet kokios pastangas suderinti Europos draudimo sutarčių teisę turi vykti parengiamieji lyginamosios teisės darbai. Toks darbas mokslininkų tarpe jau vyksta senokai. Iš tiesų pateikus Europos sutarčių teisės principus lyginamasis darbas jau yra baigtas bendros sutarčių teisės srityje. Draudimo sutarčių teisės srityje buvo ir dar bus paskelbta daug lyginamosios teisės mokslinių tyrimų darbų rezultatų. (47) 1999 m. velionis profesorius Reichert-Facilides įkūrė projekto grupę „Europos draudimo teisės normų sąvadas“. Šios grupės nariai yra draudimo teisės ekspertai ir atstovauja įvairias teisines sistemas (EB viduje ir už jos ribų).

| 6.1.2 | Draudimo sutarčių teisės „geriausio sprendimo“ gairės gali būti: pirma, būtina deramai atsižvelgti į draudimo sutarčių teisės esminę užduotį — užtikrinti veiksmingo rizikos prisiėmimo iš draudiko pusės teisinius pagrindus ir tuo garantuoti pačio draudimo verslo gerą veikimą. Antra, būtina, kad visų šalių prieštaringi interesai būtų atsargiai subalansuoti. Šiuo aspektu reikia deramai atsižvelgti į šiuolaikinę kryptį suteikti draudėjui santykinai aukštą apsaugos lygį. |
| --- | --- |

6.1.2

Draudimo sutarčių teisės „geriausio sprendimo“ gairės gali būti: pirma, būtina deramai atsižvelgti į draudimo sutarčių teisės esminę užduotį — užtikrinti veiksmingo rizikos prisiėmimo iš draudiko pusės teisinius pagrindus ir tuo garantuoti pačio draudimo verslo gerą veikimą. Antra, būtina, kad visų šalių prieštaringi interesai būtų atsargiai subalansuoti. Šiuo aspektu reikia deramai atsižvelgti į šiuolaikinę kryptį suteikti draudėjui santykinai aukštą apsaugos lygį.

| 6.1.3 | Šių pastebėjimų pagrindu pastangos tobulinti vidaus draudimo rinką turėtų susitelkti ties privalomomis taisyklėmis. Šios taisyklės yra neatskiriami autonomiško sutarčių sudarymo tarp šalių pagrindai, o taip pat sukurią kliūtį vidaus draudimo rinkoje, nes jos nėra suderintos. Todėl priežiūros poreikiai draudimo srityje turi būti suderinti su vidaus draudimo rinkos harmonizavimo reikalavimai. |
| --- | --- |

6.1.3

Šių pastebėjimų pagrindu pastangos tobulinti vidaus draudimo rinką turėtų susitelkti ties privalomomis taisyklėmis. Šios taisyklės yra neatskiriami autonomiško sutarčių sudarymo tarp šalių pagrindai, o taip pat sukurią kliūtį vidaus draudimo rinkoje, nes jos nėra suderintos. Todėl priežiūros poreikiai draudimo srityje turi būti suderinti su vidaus draudimo rinkos harmonizavimo reikalavimai.

6.2   Harmonizavimo priemonės privalo užtikrinti aukšto lygio apsaugą

| 6.2.1 | Draudimo sutarčių įstatymai, arba bent jų pusiau privalomos nuostatos, siekia apsaugotu silpnesnę šalį ir funkciniu požiūriu gali būti vadinamos vartotojų teisių gynimo įstatymais. Tačiau tradiciškai draudėjo apsauga siekia toliau, nei bendra vartotojų teisė: greta fizinių vartotojų yra apsaugomos ir mažos įmonės, kai draudžiasi. |
| --- | --- |

6.2.1

Draudimo sutarčių įstatymai, arba bent jų pusiau privalomos nuostatos, siekia apsaugotu silpnesnę šalį ir funkciniu požiūriu gali būti vadinamos vartotojų teisių gynimo įstatymais. Tačiau tradiciškai draudėjo apsauga siekia toliau, nei bendra vartotojų teisė: greta fizinių vartotojų yra apsaugomos ir mažos įmonės, kai draudžiasi.

| 6.2.2 | Derindama Europos vartotojų teisę EB privalo užtikrinti vartotojams aukšto lygio apsaugą (žr. pvz., EB sutarties 95 str. 3 d.). Ši koncepcija taip pat taikoma įstatymų leidybos aktams remiantis kitais EB sutarties straipsniais, suteikiantiems EB įstatymų leidybos galias (draudimo teisės srityje paprastai EB sutarties 47 str. 2 d. taikoma kartu 55 str.). Todėl draudimo sutarčių teisės harmonizavimo priemonė turėtų užtikrinti aukšto lygio apsaugą draudėjui. |
| --- | --- |

6.2.2

Derindama Europos vartotojų teisę EB privalo užtikrinti vartotojams aukšto lygio apsaugą (žr. pvz., EB sutarties 95 str. 3 d.). Ši koncepcija taip pat taikoma įstatymų leidybos aktams remiantis kitais EB sutarties straipsniais, suteikiantiems EB įstatymų leidybos galias (draudimo teisės srityje paprastai EB sutarties 47 str. 2 d. taikoma kartu 55 str.). Todėl draudimo sutarčių teisės harmonizavimo priemonė turėtų užtikrinti aukšto lygio apsaugą draudėjui.

6.3   Minimalūs standartai ar visiškas harmonizavimas?

| 6.3.1 | Dabartinių vidaus draudimo rinkos problemų analizė aiškiai parodo, kad būtina visiškas draudimo sutarčių teisės harmonizavimas. Minimalus standartinis harmonizavimas leistų valstybėms narėms taikyti aukštesnio standarto apsaugą nei leidžia Europos teisė ir taip sukurti naujas kliūtis vidaus draudimo rinkai. |
| --- | --- |

6.3.1

Dabartinių vidaus draudimo rinkos problemų analizė aiškiai parodo, kad būtina visiškas draudimo sutarčių teisės harmonizavimas. Minimalus standartinis harmonizavimas leistų valstybėms narėms taikyti aukštesnio standarto apsaugą nei leidžia Europos teisė ir taip sukurti naujas kliūtis vidaus draudimo rinkai.

| 6.3.2 | Minimalūs standartai nebūtų žalingi vidaus rinkos veikimui, jei dabartinis privatinės tarptautinės teisės režimas būtų pakeistas taisyklėmis, leidžiančiomis taikyti draudiko steigimosi valstybės teisę. Šiuo būdu kiekvienas draudikas parengtų savo produktą pagal savo nacionalinę teisę (remiantis bent minimaliais apsaugos standartais) ir galėtų parduoti šį produktą kitose valstybėse narėse taikant „gimtosios šalies“ teisę. Draudėjas tikėtų, kad gaus minimalius apsaugos standartus, nors ir patenka į užsienio teisės jurisdikciją. |
| --- | --- |

6.3.2

Minimalūs standartai nebūtų žalingi vidaus rinkos veikimui, jei dabartinis privatinės tarptautinės teisės režimas būtų pakeistas taisyklėmis, leidžiančiomis taikyti draudiko steigimosi valstybės teisę. Šiuo būdu kiekvienas draudikas parengtų savo produktą pagal savo nacionalinę teisę (remiantis bent minimaliais apsaugos standartais) ir galėtų parduoti šį produktą kitose valstybėse narėse taikant „gimtosios šalies“ teisę. Draudėjas tikėtų, kad gaus minimalius apsaugos standartus, nors ir patenka į užsienio teisės jurisdikciją.

| 6.3.3 | Tačiau toks privatinės tarptautinės teisės režimo pokytis nėra tikėtinas ir pageidautinas. Pirma, toks pokytis iš draudimo paslaugų vartotojų atimtų Romos konvencijos 5 str. suteiktą vartotojų apsaugą, kuri saugo „pasyvų“ vartotoją net srityse, kur materialinė teisė yra suderinta. Antra, privalomos draudėjo gyvenamosios vietos teisės taisyklės būtų taikomos teismų; todėl kliūtys vidaus draudimo rinkos veikimui išliktų. Trečia, reikia paminėti, kad, remiantis reglamentu dėl jurisdikcijos ir teismų sprendimų pripažinimo ir vykdymo užtikrinimo, draudikas gali paduoti draudėją į teismą pagal draudėjo gyvenamąją vietą (žr. 12 str. 1 d. su labai mažomis išimtimis), o draudėjas greičiausiai pasirinktų tą patį būdą savo veiksmams, remiantis 9 str. 1 d. b punktu. |
| --- | --- |

6.3.3

Tačiau toks privatinės tarptautinės teisės režimo pokytis nėra tikėtinas ir pageidautinas. Pirma, toks pokytis iš draudimo paslaugų vartotojų atimtų Romos konvencijos 5 str. suteiktą vartotojų apsaugą, kuri saugo „pasyvų“ vartotoją net srityse, kur materialinė teisė yra suderinta. Antra, privalomos draudėjo gyvenamosios vietos teisės taisyklės būtų taikomos teismų; todėl kliūtys vidaus draudimo rinkos veikimui išliktų. Trečia, reikia paminėti, kad, remiantis reglamentu dėl jurisdikcijos ir teismų sprendimų pripažinimo ir vykdymo užtikrinimo, draudikas gali paduoti draudėją į teismą pagal draudėjo gyvenamąją vietą (žr. 12 str. 1 d. su labai mažomis išimtimis), o draudėjas greičiausiai pasirinktų tą patį būdą savo veiksmams, remiantis 9 str. 1 d. b punktu.

| 6.3.4 | Todėl pokytis privatinėje tarptautinėje teisėje sukurtų padėtį, kurioje jurisdikciją turintys teismai daugeliu atvejų turėtų taikyti užsienio teisę. Tai apsunkintų ir pabrangintų teismo procesą draudimo bylose, net jei pati draudimo teisė būtų suderinta. Todėl šis metodas negali būti rekomenduotas. Privatinė tarptautinė teisė iš principo turėtų likti nepakitusi, o draudimo sutarčių teisę turėtų būti visiškai suderinta. Tačiau šis pareiškimas nepaneigia galimybės tobulinti privatinės tarptautinės teisės režimą; pvz., kol draudimo sutarčių teisė nėra suderinta, „euromobiliam“ piliečiui gali būti leidžiama pasirinktu tarp jo gyvenamosios vietos teisės ir jo pilietybės teisės. |
| --- | --- |

6.3.4

Todėl pokytis privatinėje tarptautinėje teisėje sukurtų padėtį, kurioje jurisdikciją turintys teismai daugeliu atvejų turėtų taikyti užsienio teisę. Tai apsunkintų ir pabrangintų teismo procesą draudimo bylose, net jei pati draudimo teisė būtų suderinta. Todėl šis metodas negali būti rekomenduotas. Privatinė tarptautinė teisė iš principo turėtų likti nepakitusi, o draudimo sutarčių teisę turėtų būti visiškai suderinta. Tačiau šis pareiškimas nepaneigia galimybės tobulinti privatinės tarptautinės teisės režimą; pvz., kol draudimo sutarčių teisė nėra suderinta, „euromobiliam“ piliečiui gali būti leidžiama pasirinktu tarp jo gyvenamosios vietos teisės ir jo pilietybės teisės.

6.4   Ar vidaus draudimo rinkai reikalingas bendros sutarčių teisės harmonizavimas?

| 6.4.1 | Sistemiškai draudimo sutarčių teisė patenka į bendrą sutarčių teisę. Šis pastebėjimas iškelia klausimą ar draudimo sutarčių harmonizavimas gali pasiekti savo tikslus tik jei visa sutarčių teisė bus suderinta (ar bent jos bendroji dalis), ar tai galima pasiekti atskirai. Pastarasis variantas atrodo įmanomas. |
| --- | --- |

6.4.1

Sistemiškai draudimo sutarčių teisė patenka į bendrą sutarčių teisę. Šis pastebėjimas iškelia klausimą ar draudimo sutarčių harmonizavimas gali pasiekti savo tikslus tik jei visa sutarčių teisė bus suderinta (ar bent jos bendroji dalis), ar tai galima pasiekti atskirai. Pastarasis variantas atrodo įmanomas.

| 6.4.2 | Kaip minėta anksčiau, būtent privalomos taisyklės kliudo vidaus draudimo rinkai ir todėl jo turi būti suderintos. Juk sutarčių teisė bendrai savo prigimtimi nėra privalomo pobūdžio. Esama tam tikrų privalomų taisyklių. Tačiau šios taisyklės neatrodo, kad iš esmės tiek skirtųsi valstybių narių teisinėse sistemose, kad jų palikimas nesuderintomis trukdytų vidaus draudimo rinkos veikimui, taip nepanašu, kad jos turėtų dominuojančią įtaką pačiam draudimo produktui. |
| --- | --- |

6.4.2

Kaip minėta anksčiau, būtent privalomos taisyklės kliudo vidaus draudimo rinkai ir todėl jo turi būti suderintos. Juk sutarčių teisė bendrai savo prigimtimi nėra privalomo pobūdžio. Esama tam tikrų privalomų taisyklių. Tačiau šios taisyklės neatrodo, kad iš esmės tiek skirtųsi valstybių narių teisinėse sistemose, kad jų palikimas nesuderintomis trukdytų vidaus draudimo rinkos veikimui, taip nepanašu, kad jos turėtų dominuojančią įtaką pačiam draudimo produktui.

| 6.4.3 | Išimčių gali tekti laikytis. Tačiau tokias išimtis gali spręsti per draudimo sektoriaus harmonizavimą. Vienas pavyzdys yra kaip klausimas dėl tokių taisyklių iš tiesų jau buvo išspręstas per direktyvą dėl nesąžiningų sąlygų vartojimo sutartyse (48), kuri taip pat taikoma vartotojų draudimo polisams. (49) Draudimo sutarties akto Europos lygmenyje taikymą reiktų tik išplėsti į visas masinės rizikos rūšis, kad patenkinti vidaus draudimo rinkos poreikius. |
| --- | --- |

6.4.3

Išimčių gali tekti laikytis. Tačiau tokias išimtis gali spręsti per draudimo sektoriaus harmonizavimą. Vienas pavyzdys yra kaip klausimas dėl tokių taisyklių iš tiesų jau buvo išspręstas per direktyvą dėl nesąžiningų sąlygų vartojimo sutartyse (48), kuri taip pat taikoma vartotojų draudimo polisams. (49) Draudimo sutarties akto Europos lygmenyje taikymą reiktų tik išplėsti į visas masinės rizikos rūšis, kad patenkinti vidaus draudimo rinkos poreikius.

| 6.4.4 | Šiais argumentais nenukreipti prieš sutarčių teisės harmonizavimą bendrai. Jie palieka šį klausimą išimtinei EB institucijų kompetencijai. Iš tiesų bendros sutarčių teisės harmonizavimas palengvintų draudimo sutarčių teisės harmonizavimo užduotį. Pateiktais argumentai tik siekiama parodyti, kad draudimo sutarčių teisės harmonizavimo tikslų galima pasiekti savarankiškai. |
| --- | --- |

6.4.4

Šiais argumentais nenukreipti prieš sutarčių teisės harmonizavimą bendrai. Jie palieka šį klausimą išimtinei EB institucijų kompetencijai. Iš tiesų bendros sutarčių teisės harmonizavimas palengvintų draudimo sutarčių teisės harmonizavimo užduotį. Pateiktais argumentai tik siekiama parodyti, kad draudimo sutarčių teisės harmonizavimo tikslų galima pasiekti savarankiškai.

6.5   Pasirinktinio instrumento įvedimas ar nacionalinių draudimo sutarčių įstatymų harmonizavimas?

6.5.1   Skirtumas tarp nacionalinių įstatymų harmonizavimo ir pasirinktinio instrumento

| 6.5.1.1 | Aiškesnės Europos sutarčių teisės veiksmų planas pabrėžė galimybę įvesti pasirinktinį instrumentą vietoje nacionalinių sutarčių įstatymų harmonizavimo ar suvienodinimo. Pagrindinis šių dviejų metodų skirtumas yra tame, kad pasirinktinis instrumentas paliktų nacionalinius draudimo įstatymus kokie yra kai sutarties šalys pasirenka arba nepasirenka šio instrumento, priklausomai ar šis instrumentas veiks jo pasirinkimo ar nepasirinkimo pagrindu. Šiuo būdu yra sukuriamos lygiagrečios teisinės sistemos (Europos ir nacionalinės) ir šalims leidžiama pasirinkti iš šių režimų. |
| --- | --- |

6.5.1.1

Aiškesnės Europos sutarčių teisės veiksmų planas pabrėžė galimybę įvesti pasirinktinį instrumentą vietoje nacionalinių sutarčių įstatymų harmonizavimo ar suvienodinimo. Pagrindinis šių dviejų metodų skirtumas yra tame, kad pasirinktinis instrumentas paliktų nacionalinius draudimo įstatymus kokie yra kai sutarties šalys pasirenka arba nepasirenka šio instrumento, priklausomai ar šis instrumentas veiks jo pasirinkimo ar nepasirinkimo pagrindu. Šiuo būdu yra sukuriamos lygiagrečios teisinės sistemos (Europos ir nacionalinės) ir šalims leidžiama pasirinkti iš šių režimų.

| 6.5.1.2 | Priešingai, sutarčių įstatymų harmonizavimu ar suvienodinimu nacionalinių sutarčių įstatymų tradicines koncepcijas pakeistų Europos lygmens sprendimas. Sutarties šalys neturėtų galimybės pasirinkti tarp nacionalinio ar Europos modelio. |
| --- | --- |

6.5.1.2

Priešingai, sutarčių įstatymų harmonizavimu ar suvienodinimu nacionalinių sutarčių įstatymų tradicines koncepcijas pakeistų Europos lygmens sprendimas. Sutarties šalys neturėtų galimybės pasirinkti tarp nacionalinio ar Europos modelio.

6.5.2   Šių dviejų metodų privalumai ir trūkumai

| 6.5.2.1 | Iš vidaus draudimo rinkos perspektyvos abu sprendimai turi tą patį privalumą: jie pašalina teisines kliūtis polisų rinkodarai visoje Europoje ir leidžia draudėjui laisvai judėti Bendrijoje, nepatiriant neigiamą pasekmių dėl jo polisui taikomos draudimo sutarčių teisės. Būtent todėl šiandienos padėtyje bet kuris iš šių metodų yra priimtinas, o pasirinkimas yra daugiau politikos, o ne principo klausimas. |
| --- | --- |

6.5.2.1

Iš vidaus draudimo rinkos perspektyvos abu sprendimai turi tą patį privalumą: jie pašalina teisines kliūtis polisų rinkodarai visoje Europoje ir leidžia draudėjui laisvai judėti Bendrijoje, nepatiriant neigiamą pasekmių dėl jo polisui taikomos draudimo sutarčių teisės. Būtent todėl šiandienos padėtyje bet kuris iš šių metodų yra priimtinas, o pasirinkimas yra daugiau politikos, o ne principo klausimas.

| 6.5.2.2 | Nacionalinių draudimo įstatymų harmonizavimas būtų sunkesnis, nei pasirinktinio instrumento priėmimas. Kadangi reiktų nacionalines „tradicijas“ pakeisti Europos lygio sprendimu, nacionalinis teisės elitas (praktikai ir mokslininkai) gali dvejoti dėl raginimo suderinti. |
| --- | --- |

6.5.2.2

Nacionalinių draudimo įstatymų harmonizavimas būtų sunkesnis, nei pasirinktinio instrumento priėmimas. Kadangi reiktų nacionalines „tradicijas“ pakeisti Europos lygio sprendimu, nacionalinis teisės elitas (praktikai ir mokslininkai) gali dvejoti dėl raginimo suderinti.

| 6.5.2.3 | Prieštaringas veiksnys yra koreliacija tarp įsikišimo į nacionalinę teisę intensyvumo ir rezultatų vidaus rinkoje pasiekimo greičio. Kadangi pasirinktinis instrumentas nepanaikintų nacionalinių įstatymų, jis galėtų būti laikomas minkštuoju metodu ir todėl būtų lengviau priimamas rinkose. Iš kitos pusės esama nuogąstavimų, kad pasirinktinis instrumentas sukurtų laukimo padėtį tarp bendros rinkos dalyvių (pvz., draudimo įmonių ir brokerių), kurie dvejotų, kad bus pirmas, ir kiekvienas dalyvis lauktų, kad kitas pradėtų ir bandytų pasinaudoti konkurentų (nesėkmių) patirtimi. O gal pasirinktinis instrumentas būtų suvokiamas kaip galimybė kiekvienam, kad nori būti pirmas, t.y. per draudimo pardavimą internetu? Žinoma, harmonizavimas iš karto lemtų pasekmes, nes joks dalyvis negali to išvengti. Iš kitos pusės, įsikišimas gali būti jaučiamas labai ar per daug stiprus. |
| --- | --- |

6.5.2.3

Prieštaringas veiksnys yra koreliacija tarp įsikišimo į nacionalinę teisę intensyvumo ir rezultatų vidaus rinkoje pasiekimo greičio. Kadangi pasirinktinis instrumentas nepanaikintų nacionalinių įstatymų, jis galėtų būti laikomas minkštuoju metodu ir todėl būtų lengviau priimamas rinkose. Iš kitos pusės esama nuogąstavimų, kad pasirinktinis instrumentas sukurtų laukimo padėtį tarp bendros rinkos dalyvių (pvz., draudimo įmonių ir brokerių), kurie dvejotų, kad bus pirmas, ir kiekvienas dalyvis lauktų, kad kitas pradėtų ir bandytų pasinaudoti konkurentų (nesėkmių) patirtimi. O gal pasirinktinis instrumentas būtų suvokiamas kaip galimybė kiekvienam, kad nori būti pirmas, t.y. per draudimo pardavimą internetu? Žinoma, harmonizavimas iš karto lemtų pasekmes, nes joks dalyvis negali to išvengti. Iš kitos pusės, įsikišimas gali būti jaučiamas labai ar per daug stiprus.

| 6.5.2.4 | Techninio pobūdžio susirūpinimas dėl pasirinktinio instrumento susijęs su tuo, kad jis negali visiškai pakeisti harmonizacijos. Tai galima nesunkiai įrodyti pasitelkus transporto priemonių civilinės atsakomybės draudimo pavyzdį. Transporto priemonių civilinės atsakomybės draudimo įstatymų harmonizavimas yra labai svarbus EB piliečių mobilumui, nes suteikia nelaimingų įvykių aukoms būtina apsaugą. Akivaizdu, kad aukų apsauga negali priklausyti nuo draudimo sutarties šalių susitarimo Europos instrumento naudai. Todėl pasirinktinis instrumentas negalės pakeisti transporto priemonių civilinės atsakomybės draudimo nacionalinių įstatymų harmonizavimo. |
| --- | --- |

6.5.2.4

Techninio pobūdžio susirūpinimas dėl pasirinktinio instrumento susijęs su tuo, kad jis negali visiškai pakeisti harmonizacijos. Tai galima nesunkiai įrodyti pasitelkus transporto priemonių civilinės atsakomybės draudimo pavyzdį. Transporto priemonių civilinės atsakomybės draudimo įstatymų harmonizavimas yra labai svarbus EB piliečių mobilumui, nes suteikia nelaimingų įvykių aukoms būtina apsaugą. Akivaizdu, kad aukų apsauga negali priklausyti nuo draudimo sutarties šalių susitarimo Europos instrumento naudai. Todėl pasirinktinis instrumentas negalės pakeisti transporto priemonių civilinės atsakomybės draudimo nacionalinių įstatymų harmonizavimo.

| 6.5.2.5 | Galiausiai, keliamas klausimas ar pasirinktinis instrumentas leis pasiekti veiksmingų rezultatų tokioje srityje, kaip draudimo teisė, kuriai būdingas pusiausvyros tarp sutarties šalių nebuvimas. Ar sutarties šalys padarys veiksmingą pasirinkimą, ar draudikai vienašališkai pasirinks per įtraukimo ir neįtraukimo išlygas bendrose draudimo sąlygose? |
| --- | --- |

6.5.2.5

Galiausiai, keliamas klausimas ar pasirinktinis instrumentas leis pasiekti veiksmingų rezultatų tokioje srityje, kaip draudimo teisė, kuriai būdingas pusiausvyros tarp sutarties šalių nebuvimas. Ar sutarties šalys padarys veiksmingą pasirinkimą, ar draudikai vienašališkai pasirinks per įtraukimo ir neįtraukimo išlygas bendrose draudimo sąlygose?

| 6.5.2.6 | Ar Europos draudimo sutarties akto tikslas bus pasiektas per nacionalinių įstatymų harmonizavimą ar pasirinktinio instrumento įvedimą, tai nėra pagrindinis rūpestis. Tačiau šį klausimą reikia atsargiai išnagrinėti. |
| --- | --- |

6.5.2.6

Ar Europos draudimo sutarties akto tikslas bus pasiektas per nacionalinių įstatymų harmonizavimą ar pasirinktinio instrumento įvedimą, tai nėra pagrindinis rūpestis. Tačiau šį klausimą reikia atsargiai išnagrinėti.

6.6   Visai ES bendrų draudimo sutarties sąlygų plėtotė?

| 6.6.1 | Galiausiai klausimas gali kilti, ar įstatymų harmonizavimą gali pakeisti visai ES bendrų draudimo sąlygų plėtotė. Tikrai, susirūpinimas dėl draudikų, kurie turi atsižvelgti į kiekvienos valstybės narės kiekvieną įstatymą galėtų būti sumažintas (tačiau nepamirštas), jei šiuo darbu užsiimtų kolektyviai ir su EB institucijų parama. |
| --- | --- |

6.6.1

Galiausiai klausimas gali kilti, ar įstatymų harmonizavimą gali pakeisti visai ES bendrų draudimo sąlygų plėtotė. Tikrai, susirūpinimas dėl draudikų, kurie turi atsižvelgti į kiekvienos valstybės narės kiekvieną įstatymą galėtų būti sumažintas (tačiau nepamirštas), jei šiuo darbu užsiimtų kolektyviai ir su EB institucijų parama.

| 6.6.2 | Visgi šis metodas nėra sveikintinas. Pirma, visai ES bendros sąlygos gali atsižvelgti į nacionalinių įstatymų skirtumus, bet vis reikalauti atskirti rizikos apskaičiavimą ir būti nenaudingos ES mobiliam piliečiui. |
| --- | --- |

6.6.2

Visgi šis metodas nėra sveikintinas. Pirma, visai ES bendros sąlygos gali atsižvelgti į nacionalinių įstatymų skirtumus, bet vis reikalauti atskirti rizikos apskaičiavimą ir būti nenaudingos ES mobiliam piliečiui.

| 6.6.3 | Dar daugiau, šis metodas lemtų pavyzdinių sąlygų atsiradimą, kurios turėtų neigiamos įtakos konkurencijai draudimo rinkose. Reikia prisiminti, kad vienas iš pagrindinių bendros draudimo rinkos kūrimo žingsnių buvo bet kokios valstybės narės teisės sistemiškai kontroliuoti draudimo bendras sąlygas iki jų įvedimo į rinka panaikinimas. (50) Tokios kontrolės priemonės lemia draudimo produktų įvairovės trūkumą, mažina klientų pasirinkimą ir todėl mažina konkurenciją. Striktūriškai visai ES bendrų draudimo sutarties sąlygų plėtotė kelia panašų pavojų. |
| --- | --- |

6.6.3

Dar daugiau, šis metodas lemtų pavyzdinių sąlygų atsiradimą, kurios turėtų neigiamos įtakos konkurencijai draudimo rinkose. Reikia prisiminti, kad vienas iš pagrindinių bendros draudimo rinkos kūrimo žingsnių buvo bet kokios valstybės narės teisės sistemiškai kontroliuoti draudimo bendras sąlygas iki jų įvedimo į rinka panaikinimas. (50) Tokios kontrolės priemonės lemia draudimo produktų įvairovės trūkumą, mažina klientų pasirinkimą ir todėl mažina konkurenciją. Striktūriškai visai ES bendrų draudimo sutarties sąlygų plėtotė kelia panašų pavojų.

7.   Harmonizavimo sritys

| 7.1 | Anksčiau buvo nurodyta, kad reikia suderinti būtent draudimo sutarčių teisės privalomas taisykles. Tolesnis klausimas yra ar reikia suderinti visas ar tik tam tikras draudimo sutarčių teisės sritis. |
| --- | --- |

7.1

Anksčiau buvo nurodyta, kad reikia suderinti būtent draudimo sutarčių teisės privalomas taisykles. Tolesnis klausimas yra ar reikia suderinti visas ar tik tam tikras draudimo sutarčių teisės sritis.

| 7.2 | Draudimo teisė paprastai dalinama į bendrąją dalį, kurioje esančios taisyklės taikomos visoms draudimo sutartims ir konkrečių draudimo šakų teisę. Keliamas klausimas ar vidaus draudimo rinkai būtinas bendrų taisyklių, konkrečių šakų taisyklių ar jų abiejų harmonizavimas. |
| --- | --- |

7.2

Draudimo teisė paprastai dalinama į bendrąją dalį, kurioje esančios taisyklės taikomos visoms draudimo sutartims ir konkrečių draudimo šakų teisę. Keliamas klausimas ar vidaus draudimo rinkai būtinas bendrų taisyklių, konkrečių šakų taisyklių ar jų abiejų harmonizavimas.

| 7.3 | Teoriškai reikalingas jų abiejų harmonizavimas: Draudimo teisės bendros taisyklės kaip ir šakų specialios taisyklės veikia produktą ir todėl kliudo vidaus draudimo rinkos veikimui, pvz., įsipareigojimų garantijų taisyklės, kurios nuolat sutinkamos bendrojoje dalyje, įtakoja rizikos ir įmokos santykių ne mažiau, kaip specialios taisyklės, reglamentuojančios, pvz., gyvybės draudimą. Todėl iš principo harmonizavimas neturėtų daryti skirtumo tarp šių dviejų taisyklių tipų. |
| --- | --- |

7.3

Teoriškai reikalingas jų abiejų harmonizavimas: Draudimo teisės bendros taisyklės kaip ir šakų specialios taisyklės veikia produktą ir todėl kliudo vidaus draudimo rinkos veikimui, pvz., įsipareigojimų garantijų taisyklės, kurios nuolat sutinkamos bendrojoje dalyje, įtakoja rizikos ir įmokos santykių ne mažiau, kaip specialios taisyklės, reglamentuojančios, pvz., gyvybės draudimą. Todėl iš principo harmonizavimas neturėtų daryti skirtumo tarp šių dviejų taisyklių tipų.

| 7.4 | Tačiau harmonizavimą galima pasiekti keliais etapais. Tokiu atveju reikia sudaryti prioritetu sąrašą. Čia derėtų pirma suderinti bendrąją dalį. Daugeliui draudimo šakų nėra taikomos specialios ir privalomos (51) taisyklės, o tik bendrosios, remiantis dabartiniais nacionalinės draudimo sutarčių teisės režimais. Todėl nepaprastai skubu suderinti draudimo sutarčių teisės bendrąsias taisykles, kurios yra privalomos. Šis harmonizavimas iš karto leistų sukurti vidaus draudimo rinką visose šakose, kurių nereglamentuoja specialios ir privalomos taisyklės. Tačiau atlikus šią užduotį, taip pat būtų paliestos ir reglamentuotos šakos, kaip pavyzdžiui gyvybės ir sveikatos draudimas. |
| --- | --- |

7.4

Tačiau harmonizavimą galima pasiekti keliais etapais. Tokiu atveju reikia sudaryti prioritetu sąrašą. Čia derėtų pirma suderinti bendrąją dalį. Daugeliui draudimo šakų nėra taikomos specialios ir privalomos (51) taisyklės, o tik bendrosios, remiantis dabartiniais nacionalinės draudimo sutarčių teisės režimais. Todėl nepaprastai skubu suderinti draudimo sutarčių teisės bendrąsias taisykles, kurios yra privalomos. Šis harmonizavimas iš karto leistų sukurti vidaus draudimo rinką visose šakose, kurių nereglamentuoja specialios ir privalomos taisyklės. Tačiau atlikus šią užduotį, taip pat būtų paliestos ir reglamentuotos šakos, kaip pavyzdžiui gyvybės ir sveikatos draudimas.

| 7.5 | Taisyklės, kurios galėtų būti suderintos pirmajame etape, būtų:






  a) | ikisutartinės pareigos, daugiausiai informacija; |
| --- | --- | --- |

7.5

Taisyklės, kurios galėtų būti suderintos pirmajame etape, būtų:

a)

ikisutartinės pareigos, daugiausiai informacija;

| b) | sutarties formavimas; |
| --- | --- |

b)

sutarties formavimas;

| c) | draudimo polisas, pobūdis, poveikis ir oficialūs reikalavimai; |
| --- | --- |

c)

draudimo polisas, pobūdis, poveikis ir oficialūs reikalavimai;

| d) | sutarties trukmė, atnaujinimas ir nutraukimas; |
| --- | --- |

d)

sutarties trukmė, atnaujinimas ir nutraukimas;

| e) | draudimo tarpininkai; |
| --- | --- |

e)

draudimo tarpininkai;

| f) | rizikos padidėjimas; |
| --- | --- |

f)

rizikos padidėjimas;

| g) | draudimo įmokos; |
| --- | --- |

g)

draudimo įmokos;

| h) | draudiminis įvykis; |
| --- | --- |

h)

draudiminis įvykis;

| i) | draudimas trečiosios šalies naudai. |
| --- | --- |

i)

draudimas trečiosios šalies naudai.

8.   Išvados ir rekomendacijos

| 8.1 | Draudimas šiandien yra būtina paslauga prekybos santykiuose tarp profesionalų, o taip pat jų ir vartotojų. |
| --- | --- |

8.1

Draudimas šiandien yra būtina paslauga prekybos santykiuose tarp profesionalų, o taip pat jų ir vartotojų.

| 8.2 | Kai kurie pamatiniai draudimo sutarčių sudarymą ir galiojimą reglamentuojantys principai bendrai skiriasi ES valstybių narių teisės sistemose. |
| --- | --- |

8.2

Kai kurie pamatiniai draudimo sutarčių sudarymą ir galiojimą reglamentuojantys principai bendrai skiriasi ES valstybių narių teisės sistemose.

| 8.3 | Ši padėtis sudaro kliūtis šio finansinio instrumento rinkodarai per sienas ir todėl kliudo vidaus rinkos užbaigimui šioje srityje. |
| --- | --- |

8.3

Ši padėtis sudaro kliūtis šio finansinio instrumento rinkodarai per sienas ir todėl kliudo vidaus rinkos užbaigimui šioje srityje.

| 8.4 | Tam tikro lygio privalomų taisyklių, žinomų kaip draudimo teisės „bendroji dalis“, harmonizavimas galėtų ryžtingai prisidėti pašalinant visą eilę kliūčių ir sunkumų, su kuriais susiduria draudimo įmonės, draudimo tarpininkai, apdraustieji ir polisų savininkai, klientai, tiek profesionalūs, tiek ir fiziniai asmenys, vykdydami sandorius per sienas. |
| --- | --- |

8.4

Tam tikro lygio privalomų taisyklių, žinomų kaip draudimo teisės „bendroji dalis“, harmonizavimas galėtų ryžtingai prisidėti pašalinant visą eilę kliūčių ir sunkumų, su kuriais susiduria draudimo įmonės, draudimo tarpininkai, apdraustieji ir polisų savininkai, klientai, tiek profesionalūs, tiek ir fiziniai asmenys, vykdydami sandorius per sienas.

| 8.5 | Su šiuo požiūriu vieningai sutinka visos suinteresuotos pusės, su kuriomis tartasi ar kurios klausymo metu pasisakė šiuo klausimu. |
| --- | --- |

8.5

Su šiuo požiūriu vieningai sutinka visos suinteresuotos pusės, su kuriomis tartasi ar kurios klausymo metu pasisakė šiuo klausimu.

| 8.6 | Manoma, kad turėtų būti pasirinktas palaipsnis harmonizavimo metodas, pradžioje siekiant priimti pasirinktinę pavyzdinę draudimo sutartį, kurios visos sąlygos ir dalys būtų privalomos. |
| --- | --- |

8.6

Manoma, kad turėtų būti pasirinktas palaipsnis harmonizavimo metodas, pradžioje siekiant priimti pasirinktinę pavyzdinę draudimo sutartį, kurios visos sąlygos ir dalys būtų privalomos.

| 8.7 | Pasiruošimuose būtina atsižvelgti į Komisijos 1979-80 m. pateiktus pasiūlymus, atkreipiant dėmesį į suinteresuotų pusių, pilietinės visuomenės atstovų ir valstybių narių priežiūros institucijų pastabas ir analizes, ir skiriant deramą dėmesį į nuo tada įvykusius pokyčius šiame sektoriuje. |
| --- | --- |

8.7

Pasiruošimuose būtina atsižvelgti į Komisijos 1979-80 m. pateiktus pasiūlymus, atkreipiant dėmesį į suinteresuotų pusių, pilietinės visuomenės atstovų ir valstybių narių priežiūros institucijų pastabas ir analizes, ir skiriant deramą dėmesį į nuo tada įvykusius pokyčius šiame sektoriuje.

| 8.8 | Reglamentas bus Bendrijos instrumentas, kurį naudos, kaip teisiniu pagrindu remiantis Sutarties 95 str. |
| --- | --- |

8.8

Reglamentas bus Bendrijos instrumentas, kurį naudos, kaip teisiniu pagrindu remiantis Sutarties 95 str.

| 8.9 | Remiantis šioje nuomonėje pateiktomis pastabomis, EESRK ragina Komisiją iš naujo atversti dosjė ir pradėti tirti lyginamąją teisę ir nacionalinę praktiką draudimo sutarčių srityje, siekiant patvirtinti, kad reikalinga, tikslinga ir galima tęsti draudimo sutarčių harmonizavimo Europos lygmenyje pastangas. |
| --- | --- |

8.9

Remiantis šioje nuomonėje pateiktomis pastabomis, EESRK ragina Komisiją iš naujo atversti dosjė ir pradėti tirti lyginamąją teisę ir nacionalinę praktiką draudimo sutarčių srityje, siekiant patvirtinti, kad reikalinga, tikslinga ir galima tęsti draudimo sutarčių harmonizavimo Europos lygmenyje pastangas.

| 8.10 | Šių pastangų metu būtina atsižvelgti į šios srities universitetų mokslininkų pasiekimus. |
| --- | --- |

8.10

Šių pastangų metu būtina atsižvelgti į šios srities universitetų mokslininkų pasiekimus.

| 8.11 | EESRK rekomenduoja Komisijai, kad šis darbas būtų viešai žinomas ir pateiktas visuomenės aptarimui žaliosios knygos pagalba, kurios esminis pagrindas yra parengti tai, kad laikytina labiausiai tinkamu Bendrijos instrumentu. |
| --- | --- |

8.11

EESRK rekomenduoja Komisijai, kad šis darbas būtų viešai žinomas ir pateiktas visuomenės aptarimui žaliosios knygos pagalba, kurios esminis pagrindas yra parengti tai, kad laikytina labiausiai tinkamu Bendrijos instrumentu.

| 8.12 | EESRK žino, kad tik esant aiškiam politiniam geranoriškumui iš valstybių narių pusės, skatinant draudimo sutarčių harmonizavimo iniciatyvą, galima įgyvendinti šį didžiulį indėlį į vidaus finansinių paslaugų rinkos užbaigimą. |
| --- | --- |

8.12

EESRK žino, kad tik esant aiškiam politiniam geranoriškumui iš valstybių narių pusės, skatinant draudimo sutarčių harmonizavimo iniciatyvą, galima įgyvendinti šį didžiulį indėlį į vidaus finansinių paslaugų rinkos užbaigimą.

| 8.13 | EESRK ragina Europos Parlamentą prisijungti prie šios iniciatyvos ir suteikti savo politinėje dienotvarkėje prioritetiškumo lygį, iš naujo pareiškiant paramą draudimo sutarčių teisės bendrosios dalies privalomų taisyklių harmonizavimo siekiniui. |
| --- | --- |

8.13

EESRK ragina Europos Parlamentą prisijungti prie šios iniciatyvos ir suteikti savo politinėje dienotvarkėje prioritetiškumo lygį, iš naujo pareiškiant paramą draudimo sutarčių teisės bendrosios dalies privalomų taisyklių harmonizavimo siekiniui.

2004 m. gruodžio 15 d., Briuselis

Europos ekonominų ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Pr1anešėjas p. Manuel Ataķde Ferreira, OL C 95, 1998 3 30.

1

(2)  KOM(79) 355 galutinis, OL C 190, 1979 7 28, su pakeitimais padarytais KOM(80) 854 galutiniu, OL C 355, 1980 12 31: EESRK ir EP nuomones galima rasti OL C 146, 1980 6 16 ir C 265, 1980 10 13. Šiuos dokumentus nagrinėsime šios nuomonės 5 punkte.

2

(3)  Žr. 1 išnašą, punktas 2.1.9.

3

(4)  Žr. 1 išnašą, punktas 2.3.1.1.1.

4

(5)  Žr. 1 išnašą, punktas 3.4.

5

(6)  Žr. 1 išnašą, punktas 3.6.1.

6

(7)  Žr. 1 išnašą, punktas 4.3.6.

7

(8)  Manyta, kad direktyva turėtų apimti šiuos aspektus:

8

| „— | minimalią ikisutartinę informaciją; |
| --- | --- |

„—

minimalią ikisutartinę informaciją;

| — | pagrindinių sąvokų ir jų reikšmių sąrašą; |
| --- | --- |

—

pagrindinių sąvokų ir jų reikšmių sąrašą;

| — | tipiškų nesąžiningų sąlygų draudimo sutartyse sąrašą; |
| --- | --- |

—

tipiškų nesąžiningų sąlygų draudimo sutartyse sąrašą;

| — | bet kokios draudimo sutarties minimalų privalomą turinį; |
| --- | --- |

—

bet kokios draudimo sutarties minimalų privalomą turinį;

| — | bet kokiai draudimo sutarčiai visus bendrus sutartinius įsipareigojimus; |
| --- | --- |

—

bet kokiai draudimo sutarčiai visus bendrus sutartinius įsipareigojimus;

| — | bet kokios draudimo sutarties pagrindinius principus ir taisykles; |
| --- | --- |

—

bet kokios draudimo sutarties pagrindinius principus ir taisykles;

| — | civilinės atsakomybės draudimo laikinąją kompensavimo schemą; |
| --- | --- |

—

civilinės atsakomybės draudimo laikinąją kompensavimo schemą;

| — | privalomą ryšį tarp įmokų ir rizikos vertės, ypač per apdraustų objektų automatišką nuvertėjimą pagal amžių iratikankamą įmokų sumažinimą; |
| --- | --- |

—

privalomą ryšį tarp įmokų ir rizikos vertės, ypač per apdraustų objektų automatišką nuvertėjimą pagal amžių iratikankamą įmokų sumažinimą;

| — | suderintų minimalių apsigalvojimo laikotarpių, kurių metu vartotojai galėtų atsisakyti sutarties, nustatymą; |
| --- | --- |

—

suderintų minimalių apsigalvojimo laikotarpių, kurių metu vartotojai galėtų atsisakyti sutarties, nustatymą;

| — | reikalavimą, kad polisai būtų įskaitomi ir suprantami, o tai pat, kad bendros ir konkrečios sąlygos būtų nurodomos ikisutartinio laikotarpio metu ir iki pasirašymo. |
| --- | --- |

—

Žr. 1 išnašą, 4.5 punktas. Ši eilutė buvo išskirta ir pakartota įvairiose EESRK nuomonėse, tokiose, kaip nauja nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies pakeičiančią Tarybos direktyvas 72/166/EEB, 84/5/EEB, 88/357/EEB, 90/232/EEB ir 2000/26/EB dėl civilinės atsakomybės draudimo, susijusios su transporto priemonių naudojimu“, kurios pranešėjas buvo p. Levaux (4.3. punktas) OL C 95 2003-04-23.

(9)  „ECLG-Consumer Insurance“, in Journal of Consumer Policy (1986), p. 205-228

9

„ECLG-Consumer Insurance“

(10)  2003 m. birželio 4 d. CEA pastaba.

10

(11)  COM (2001) 398 galutinis 2001-07-11 (OL C 255 2001-09-13)

11

(12)  COM (2003) 68 galutinis 2003-02-12

12

(13)  Veiksmų planas – punktas 74. Tai pat žr. to paties dokumento punktus 27, 47 ir 48

13

(14)  Dokumentas A5-0256/2003, priimtas EP sesijoje 2003-09-02, punktai 11 ir 14.

14

(15)  ETT 1986 m. gruodžio 4 d. ETR 1986, 3755 (Komisija/Vokietija).

15

(16)  Tarptautinė proceso teisė: Tarybos reglamentas (EB) Nr. 44/2001 2000 m. gruodžio 22 d. dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir prekybos bylose pripažinimo ir vykdymo užtikrinimo; OL 2001 Nr. L 12/1 (naujausia pataisa OL 2002 No. L 225/13), 8 – 14 str. Str.; privatinė tarptautinė teisė: 1980 m. birželio 19 d. konvencija dėl sutartiniams įsipareigojimams taikytinos teisės, OL 1980 Nr. L 166, i.p. 1 str. 3, 4 d.; direktyvų teisė: 1988 m. birželio 22 d. antroji Tarybos direktyva 88/357/EEB dėl įstatymų, reglamentų ir administracinių procedūrų, susijusių su tiesioginio draudimo, išskyrus gyvybės draudimą, koordinavimo ir nuostatų palengvinti veiksmingą laisvės teikti paslaugas nustatymo, pataisant direktyvą 73/239/EEB; OL 1988 Nr. L 172/1 (naujausia pataisa OL 1992 No. L 228/1), i.p. 2 str. lit c, d; 3, 5, 7 ir 8 str. str.; 1992 m. birželio 18 d. Tarybos direktyva 92/49/EEB dėl įstatymų, reglamentų ir administracinių procedūrų, susijusių su tiesioginio draudimo, išskyrus gyvybės draudimą, koordinavimo, pataisant direktyvas 73/239/EEB ir 88/357/EEB (trečioji ne gyvybės draudimo direktyva); OL 1992 Nr. L 228/1 (naujausia pataisa OL 2003 Nr. L 35/1), i.p. 1 str. lit. a, b; 27, 28, 30, 31 str. str.; 2002 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/83/EB dėl gyvybės draudimo; OL 2002 Nr. L 345/1; i.p. 32, 33 str. str.; dėl direktyvų privatinės tarptautinės teisės žr. Reichert-Facilides/d'Oliveira (eds.), International Insurance Contract Law in the EC, Deventer 1993; Reichert-Facilides (Hg.), Aspekte des internationalen Versicherungsvertragsrechts im EWR, Tübingen 1994.

16

Reichert-Facilides/d'Oliveira

Reichert-Facilides

(17)  1972 m. balandžio 24 d. Tarybos direktyva 72/166/EEB dėl šalių narių įstatymų, susijusių su civilinės atsakomybės draudimu transporto priemonių naudojimo atžvilgiu derinimo, o taip pat dėl prievolės draustis nuo šios atsakomybės užtikrinimo; OL 1972 Nr. L 103/1 (naujausia pataisa OL 1984 Nr. L 8/17); 1983 m. gruodžio 30 d. antroji Tarybos direktyva 84/5/EEB dėl šalių narių įstatymų, susijusių su civilinės atsakomybės draudimu transporto priemonių naudojimo atžvilgiu derinimo; OL 1984 Nr. L 8/17 (naujausia pataisa OL 1990 Nr. L 129/33); 1990 m. gegužės 14 d. trečioji Tarybos direktyva dėl šalių narių įstatymų, susijusių su civilinės atsakomybės draudimu transporto priemonių naudojimo atžvilgiu derinimo; OL 1990 Nr. L 129/33; 2000 m. gegužės 16 d. Europos Parlemento ir Tarybos direktyva 2000/26/EB dėl šalių narių įstatymų, susijusių su civilinės atsakomybės draudimu transporto priemonių naudojimo atžvilgiu derinimo ir pataisanti Tarybos direktyvas 73/239/EEB ir 88/357/EEB (ketvirtoji transporto priemonių draudimo direktyva); OL 2000 Nr. L 181/65; 2002 m. birželio 7 d. Komisija pasiūlė penktą direktyvą, COM (2002) 244 galutinė = OL 2002 No. C 227 E/387.

17

(18)  1987 m. birželio 22 d. Tarybos direktyva 87/344/EEB dėl įstatymų, reglamentų ir administracinių nuostatų, susijusių su teismo išlaidų draudimu, koordinavimo; OL 1987 Nr. L 185/77.

18

(19)  Paminėta pastr. 4.1.2.

19

(20)  žr. Eurostat

20

(21)  Tokios taisyklės gali būti vadinamos visiškai privalomomis, kai šalys negali nuo jų nukrypti sutarties pagrindu. Jos gali būti vadinamos pusiau privalomomis, kai šalys gali (tik) susitarti dėl palankesnių klientui, nei numato teisės normos, sąlygų.

21

(22)  OL 2003 Nr. C 63/1 (9 pastr. Nr. 47, 48: „Tos pačios problemos itin pasireiškia draudimo sutartyse“).

22

(23)  Pilnos citatos žr. aukščiau, pastaba 20.

23

(24)  Pilnos citatos žr. aukščiau, pastaba 20.

24

(25)  Žr. 2 str. lit. d Antroji ne gyvybės draudimo direktyva ; 1 str. 1 d. lit. g) Gyvybės draudimo direktyva.

25

(26)  Antrosios ne gyvybės draudimo direktyvos 7 str. 1 d. lit. f (pataisyta Trečiosios ne gyvybės draudimo direktyvos 27 str.; dėl didelės rizikos apibrėžimo žr. Pirmos ne gyvybės draudimo direktyvos 5 str. d ir i punktus.

26

(27)  Žr. Antrosios ne gyvybės draudimo direktyvos 7 str. 1 d. a ir d lit.

27

(28)  Žr. 7 str. 1 d. b,c,e lit

28

(29)  Žr. Gyvybės draudimo direktyvos 32 str. 1 d. 2 sak. .

29

(30)  Žr. Gyvybės draudimo direktyvos 32 str. 2 d.

30

(31)  Žr. EB Komisijos veiksmų planas OL 2003 Nr. 63/1 (9 pastr. 48: „Bendro poliso, kurio rinkodarą būtų galima vykdyti tomis pačiomis sąlygomis skirtingose Europos rinkose, formuluotės parengimas pasirodė praktiškai neįmanomu“).

31

(32)  Nors toks pakeitimas nepaveiktų taikomos teisės bendrai, tačiau (tarptautiniu mastu) privalomos taisykles naujoje įprastinėje gyvenamojoje vietoje galėtų užtikrinti šios šalies narės teismai: remiantis Reglamento dėl jurisdikcijos ir sprendimų pripažinimo ir vykdymo užtikrinimo 9 str. 1 d. b punktu, draudėjas turi teisę kreiptis į teismą su ieškiniu draudėjui pagal (naują) gyvenamąją vietą šalyje narėje. Šios šalies narės teismai gali taikyti privalomas taisykles pagal Antrosios ne gyvybės draudimo direktyvos 7 str. 2 d. 2 p. ir Gyvybės draudimo direktyvos 32 str. 4 d. 1 p. (teismo vietos teisės (lex fori) privalomos taisyklės).

32

lex fori

(33)  Žr. aukščiau, pastaba 20.

33

(34)  Draudėjas gali išvengti šios pasekmės įvesdamas jurisdikcijos išimtį, kurią leidžia Briuselio I reglamento 13 str. 5 d. taikoma kartu su Reglamento dėl jurisdikcijos ir sprendimų pripažinimo ir vykdymo užtikrinimo 14 str. (t.y. Nr. 5) ir suteikianti draudėjo buveinės vietos šalies narės teismams išskirtinę jurisdikciją. Bendrai draudėjo perspektyva yra žymiau labiau žadanti draudimo nuo didelės rizikos srityje.

34

(35)  Žr. toliau pastr. 4.2.4.

35

(36)  Žr. aukščiau 4.2.3.

36

(37)  Basedow, Die Gesetzgebung zum Versicherungsvertrag zwischen europäischer Integration und Verbraucherpolitik, in: Reichert-Facilides/Schnyder (Hg.), Versicherungsrecht in Europa – Kernperspektiven am Ende des 20. Jahrhunderts, ZSR 2000 (Beiheft 34) 13 – 30 (at p 20).

37

(38)  Europos Parlamento ir Tarybos 2002 m. gruodžio 9 d. direktyva 2002/92/EB dėl draudimo tarpininkavimo, OL L 9 2003-01-15, psl. 3.

38

(39)  žr. Heiss, „Expanding the Insurance Acquis to Accession Candidates: From the Europe Agreements to Full Membership“, in: Heiss (ed.), „An Internal Insurance Market in an Enlarged European Union“, Karlsruhe, 2002, 11 – 22 psl.

39

(40)  COM (79) 355 galutinis 1979 m. liepos 10 d., 190/2 1979 m. liepos 10 d.

40

(41)  OL 1962-01-15, Sk. V, Ca).

41

(42)  Tekste nurodoma, kad inter alia turėtų būti suderintos šios sritys:

42

inter alia

| a) | draudimo poliso oficiali sandara; |
| --- | --- |

a)

draudimo poliso oficiali sandara;

| b) | teisė į garantijos deklaravimą, kai sutartis sudaryta, kartu su minimaliais su šiuo susijusiais oficialiais reikalavimais; |
| --- | --- |

b)

teisė į garantijos deklaravimą, kai sutartis sudaryta, kartu su minimaliais su šiuo susijusiais oficialiais reikalavimais;

| c) | kalba, kuria sudaryta sutartis; |
| --- | --- |

c)

kalba, kuria sudaryta sutartis;

| d) | taisyklės, apimančios apdrausto asmens deklaravimus, kai sutartis sudaryta, dėl aplinkybių, kurios gali įtakoti rizikos įvertinimą ir priėmimą iš draudėjo pusės, o taip pat pasekmės, jei kartais apdraustas asmuo to nepadarytų, tyčia ar ne; |
| --- | --- |

d)

taisyklės, apimančios apdrausto asmens deklaravimus, kai sutartis sudaryta, dėl aplinkybių, kurios gali įtakoti rizikos įvertinimą ir priėmimą iš draudėjo pusės, o taip pat pasekmės, jei kartais apdraustas asmuo to nepadarytų, tyčia ar ne;

| e) | taisyklės, apimančios apdrausto asmens deklaravimus, kai sutartis sudaryta, dėl faktų ar aplinkybių, kurios gali lemiti rizikos padidėjimą, kartu su pasekmėmis, jei kartais apdraustas asmuo to nepadarytų; |
| --- | --- |

e)

taisyklės, apimančios apdrausto asmens deklaravimus, kai sutartis sudaryta, dėl faktų ar aplinkybių, kurios gali lemiti rizikos padidėjimą, kartu su pasekmėmis, jei kartais apdraustas asmuo to nepadarytų;

| f) | taisyklės dėl pareigos įrodyti ten, kur buvo nesilaikoma ankščiau minėtų prievolių vykdymo; |
| --- | --- |

f)

taisyklės dėl pareigos įrodyti ten, kur buvo nesilaikoma ankščiau minėtų prievolių vykdymo;

| g) | taisyklės dėl reglamentuojančios įmokas, kai rizika sumažėja; |
| --- | --- |

g)

taisyklės dėl reglamentuojančios įmokas, kai rizika sumažėja;

| h) | pasekmės dėl draudimo įmokos ar jos dalies nesumokėjimo; |
| --- | --- |

h)

pasekmės dėl draudimo įmokos ar jos dalies nesumokėjimo;

| i) | draudėjo prievolės atsiradus pretenzijai; |
| --- | --- |

i)

draudėjo prievolės atsiradus pretenzijai;

| j) | draudimo sutarties nutraukimo taisyklės; ir |
| --- | --- |

j)

draudimo sutarties nutraukimo taisyklės; ir

| k) | galimybė sutarties šalims nukrypti nuo direktyvos nuostatų, jei tai būtų labiau palanku poliso turėtojui, apdraustam asmeniui ar sužeistai trečiajai šaliai. |
| --- | --- |

k)

galimybė sutarties šalims nukrypti nuo direktyvos nuostatų, jei tai būtų labiau palanku poliso turėtojui, apdraustam asmeniui ar sužeistai trečiajai šaliai.

Siūloma direktyva visų pirma būtų taikoma visoms tiesioginio draudimo rūšims, išskyrus gyvybės draudimą ir išskyrus susijusias su:

| a) | geležinkelio riedmenimis |
| --- | --- |

a)

geležinkelio riedmenimis

| b) | orlaiviais |
| --- | --- |

b)

orlaiviais

| c) | jūrų, ežerų ir upių bei kanalų laivais |
| --- | --- |

c)

jūrų, ežerų ir upių bei kanalų laivais

| d) | prekės vykstančias tranzitu; |
| --- | --- |

d)

prekės vykstančias tranzitu;

| e) | atsakomybė už orlaivius bei jūrų, ežerų ir upių bei kanalų laivus |
| --- | --- |

e)

atsakomybė už orlaivius bei jūrų, ežerų ir upių bei kanalų laivus

| f ) | pasitikėjimas ir tikrumas; atkreipiant dėmesį į šiems draudimo filialų paveldėtas konkrečias savybes. |
| --- | --- |

f )

pasitikėjimas ir tikrumas; atkreipiant dėmesį į šiems draudimo filialų paveldėtas konkrečias savybes.

(43)  pranešėjas: OL C 146 1980-06-16.

43

(44)  OL C 265 1980-10-13

44

(45)  COM (80) 854 galutinis 1980-12-15 - OL C 355 1980-12-31

45

(46)  Konkrečiai Komisijos naujas pasiūlymas nurodė:

46

| a) | ligos draudimo pašalinimą, kaip siūlė komitetas; |
| --- | --- |

a)

ligos draudimo pašalinimą, kaip siūlė komitetas;

| b) | daugiau duomenų apie sutarties nutraukimo procedūras, suteikiant per daug svarbos galimybei išlaikyti pataisytas sutartis, o ne tiesiog jas nutraukti, ir |
| --- | --- |

b)

daugiau duomenų apie sutarties nutraukimo procedūras, suteikiant per daug svarbos galimybei išlaikyti pataisytas sutartis, o ne tiesiog jas nutraukti, ir

| c) | geresnė pareigos įrodyti taisyklių formuluotė |
| --- | --- |

c)

geresnė pareigos įrodyti taisyklių formuluotė

(47)  žr. Basedow/Fock (ed.), Europäisches Versicherungsvertragsrecht, Tübingen, Volumes I and II 2002, Volume III 2003; Reichert-Facilides (ed.), Insurance Contracts, in: International Encyclopedia of Comparative Law (bus išleista).

47

Basedow/Fock

Reichert-Facilides

(48)  1993 m. balandžio 5 d. Tarybos direktyva 93/13/EEB dėl nesąžiningų sąlygų vartojimo sutartyse; OL 1993 Nr. L 95/29.

48

(49)  Konkretus draudimo sektoriui būdingų nesąžiningų išlygų sąrašas gali būti įterptas, jei reikia; žr. ESK nuomonę savo iniciatyva dėl vartotojų draudimo rinkoje (CES 116/98 nuo 98-01-28) ir Komisijos vardu (sutartis AO-2600/93/009263) Montpellier Universiteto Vartotojų teisės centras koordinuotą tyrimą dėl nesąžiningų išlygų tam tikrose draudimo šakose, kad labai panašu į tai, ką visai neseniai pasiūlė Komisiją dėl vartojimo kredito (COM(2002) 443.

49

(50)  Žr. Trečioji ne gyvybės draudimo direktyva 29 str.; Gyvybės draudimo direktyva 34 str.

50

(51)  Daug nuostatų dėl konkrečių šakų galima rasti nacionaliniuose draudimo sutarčių teisės aktuose, kurie nėra privalomi ir todėl nesudaro kliūčių vidaus rinkai.

51

---

| 28.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/15

---

Nuomonė dėl Turizmo ir sporto: Europos ateities iššūkiai

(2005/C 157/02)

2004 m. sausio 29 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, nusprendė pateikti nuomonę savo iniciatyva dėl Turizmo ir sporto:Europos ateities iššūkiai

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, atsakingas už komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2004 m. lapkričio 10 d. priėmė nuomonę. Paskirtasis asmuo — p. Pesci.

Savo 413-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2004 m. gruodžio 15-16 d. (2004 m. gruodžio 15 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 144 nariams balsavus „už“, 1- „prieš“ ir 2 susilaikius, priėmė šią nuomonę.

Įžanga

Žmonių, miestų ir bendruomenių plėtra gerinama keičiantis ir dalijantis tikrosiomis vertybėmis, pagrįstomis pagarba kitiems, skatinant tarpusavio supratimą, toleranciją, svetingumą bei bendrą norą keistis įgyta patirtimi ir žiniomis bei ateities planais.

Greitai besivystančioje visuomenėje, kuriai būdingi dideli socialiniai, geopolitiniai ir technologiniai pokyčiai, kurioje materialinė pažanga turi derėti bent jau su vertybių plėtra, būtų svarbu išnaudoti visas galimybes — dideles ir mažas, siekiant įtvirtinti ir skleisti šias vertybes.

Turizmo ir sporto sektoriai — tai natūralios priemonės šioms vertybėms įtvirtinti ir skleisti. Iš esmės juos sudaro socialinė ir kultūrinė bei ekonominė veikla, jie yra glaudžiai susiję ir jiems būdingos tos pačios pagrindinės vertybės — proto smalsumas, atvirumas pokyčiams ir žinioms bei vienodų galimybių principas.

Turizmas ir sportas taip pat gali padėti siekti Lisabonos strategijoje numatytų tikslų, kuriais siekiama, kad iki 2010 Europoje būtų sukurta konkurencingiausia žinių ekonomika pasaulyje. Iš tikrųjų, didėjanti šių sektorių ekonominė įtaka yra visų ES šalių ekonomikų varomoji jėga.

Konstitucijos sutarties projekto, kuriame pirmą kartą pripažinta, kad turizmas yra ES jurisdikcijoje, priėmimas turi įnešti dar svaresnį indėlį. EESRK jį laiko pirmuoju labai svarbiu žingsniu link Europos turizmo plėtros, turizmo paramos ir koordinavimo politikos ir sveikina straipsnio apie sportą įtraukimą į pirmiau minėtą konstitucinį tekstą.

1.   Įvadas

| 1.1 | Turizmas ir sportas — tai du sektoriai, kurie ateityje įneš svarų indėlį į Europos ekonominę ir socialinę gerovę. Pagrindinis jų vaidmuo pripažintas visame pasaulyje. |
| --- | --- |

1.1

Turizmas ir sportas — tai du sektoriai, kurie ateityje įneš svarų indėlį į Europos ekonominę ir socialinę gerovę. Pagrindinis jų vaidmuo pripažintas visame pasaulyje.

| 1.2 | Šalys ir bendruomenės juos vis labiau suvokia kaip pagrindinius kanalus tikrosioms vertybėms ir pranešimams skleisti bei plėtoti ekonomikos šakas, pasižyminčias socialiniu ir aplinkos patvarumu. |
| --- | --- |

1.2

Šalys ir bendruomenės juos vis labiau suvokia kaip pagrindinius kanalus tikrosioms vertybėms ir pranešimams skleisti bei plėtoti ekonomikos šakas, pasižyminčias socialiniu ir aplinkos patvarumu.

| 1.3 | Sportas visuomet pritraukdavo daugybę žmonių, kurie dalijasi bendra aistra, skatindamas juos nuolatos keliauti, kad galėtų stebėti didelius ir mažus sporto renginius. |
| --- | --- |

1.3

Sportas visuomet pritraukdavo daugybę žmonių, kurie dalijasi bendra aistra, skatindamas juos nuolatos keliauti, kad galėtų stebėti didelius ir mažus sporto renginius.

| 1.4 | Šiandien, turizmas siūlo daugybę įvairiausių sporto renginių, kurie, ypač paskutiniaisiais metais, buvo labai sėkmingi, o kartais padeda atgaivinti vietas, kurios yra patyrusios dalinį ar stiprų yra patyrusios nuosmukį (1). |
| --- | --- |

1.4

Šiandien, turizmas siūlo daugybę įvairiausių sporto renginių, kurie, ypač paskutiniaisiais metais, buvo labai sėkmingi, o kartais padeda atgaivinti vietas, kurios yra patyrusios dalinį ar stiprų yra patyrusios nuosmukį (1).

| 1.5 | Kai kurios sporto vietos tampa turistinių kelionių vietomis ir atvirkščiai, nes būdamos tarpusavyje susijusios, kiekviena jų randa naujų galimybių teikti paslaugas bei augti kitoje. |
| --- | --- |

1.5

Kai kurios sporto vietos tampa turistinių kelionių vietomis ir atvirkščiai, nes būdamos tarpusavyje susijusios, kiekviena jų randa naujų galimybių teikti paslaugas bei augti kitoje.

| 1.6 | Dėl to atskiros vietos tampa patrauklesnės ne tik jauniems (ir ne visai jauniems) žmonėms, bet taip pat žmonėms su negalia, kurie pagaliau gali gauti įspūdingesnių, anksčiau nepatirtų, malonių išgyvenimų su sportu susijusių atostogų metu. |
| --- | --- |

1.6

Dėl to atskiros vietos tampa patrauklesnės ne tik jauniems (ir ne visai jauniems) žmonėms, bet taip pat žmonėms su negalia, kurie pagaliau gali gauti įspūdingesnių, anksčiau nepatirtų, malonių išgyvenimų su sportu susijusių atostogų metu.

| 1.7 | Vienuolika milijonų keturi šimtai žmonių aplankė Europą 2002 metais. Tai sudarė daugiau kaip 5 % BVP ir apie 58 % visos pasaulio turizmo rinkos. Tačiau PTO (Pasaulinė Turizmo Organizacija) nustatė, kad Europos rinkos dalis pasaulyje sumažės iki 46 % iki 2020, nors turistų skaičius išaugs dvigubai. Tai lems nauji konkurentai. |
| --- | --- |

1.7

Vienuolika milijonų keturi šimtai žmonių aplankė Europą 2002 metais. Tai sudarė daugiau kaip 5 % BVP ir apie 58 % visos pasaulio turizmo rinkos. Tačiau PTO (Pasaulinė Turizmo Organizacija) nustatė, kad Europos rinkos dalis pasaulyje sumažės iki 46 % iki 2020, nors turistų skaičius išaugs dvigubai. Tai lems nauji konkurentai.

| 1.8 | Remiantis šia nuomone, EESRK parėmė Romoje surengtą viešą klausymą „Turizmas ir sportas: Europos ateities iššūkiai“, kuriame dalyvavo pirmaujančių Italijos ir Europos turizmo ir sporto sektorių atstovai ir Europos Komisijos turizmo bei sporto skyrių vadovai. Dialogas buvo labai vertingas, davęs daug pasiūlymų ir klausimų (2). |
| --- | --- |

1.8

Remiantis šia nuomone, EESRK parėmė Romoje surengtą viešą klausymą „Turizmas ir sportas: Europos ateities iššūkiai“, kuriame dalyvavo pirmaujančių Italijos ir Europos turizmo ir sporto sektorių atstovai ir Europos Komisijos turizmo bei sporto skyrių vadovai. Dialogas buvo labai vertingas, davęs daug pasiūlymų ir klausimų (2).

| 1.9 | Remiantis viešuoju klausymu Romoje ir atsižvelgiant į tą faktą, kad šiais metais PTO Pasaulinė Turizmo diena (2004 m. rugsėjo 27 d.) buvo skirta temai „Sportas ir turizmas: dvi svarbios jėgos tarpusavio supratimui, kultūrai ir visuomenės plėtrai“, EESRK numatė keletą svarstytinų klausimų būsimai labiau integruotai analizės ir veiksmų politikai abiejuose sektoriuose. |
| --- | --- |

1.9

Remiantis viešuoju klausymu Romoje ir atsižvelgiant į tą faktą, kad šiais metais PTO Pasaulinė Turizmo diena (2004 m. rugsėjo 27 d.) buvo skirta temai „Sportas ir turizmas: dvi svarbios jėgos tarpusavio supratimui, kultūrai ir visuomenės plėtrai“, EESRK numatė keletą svarstytinų klausimų būsimai labiau integruotai analizės ir veiksmų politikai abiejuose sektoriuose.

| 1.10 | Europa, surengusi Europos Futbolo čempionatą Portugalijoje bei XXVIII Olimpines bei Paraolimpines žaidynes Graikijoje 2004 m., bus daugelio kitų pasaulinių sporto renginių įvyksiančių per ateinančius penkerius metus šeimininkė ir šių įvykių poveikis turizmui ir ekonominiams srautams bus milžiniškas, o Europos turistinėms vietoms bus suteikta unikali galimybė priimti tarptautinius lankytojus, aplankysiančius žemyną. |
| --- | --- |

1.10

Europa, surengusi Europos Futbolo čempionatą Portugalijoje bei XXVIII Olimpines bei Paraolimpines žaidynes Graikijoje 2004 m., bus daugelio kitų pasaulinių sporto renginių įvyksiančių per ateinančius penkerius metus šeimininkė ir šių įvykių poveikis turizmui ir ekonominiams srautams bus milžiniškas, o Europos turistinėms vietoms bus suteikta unikali galimybė priimti tarptautinius lankytojus, aplankysiančius žemyną.

2.   Turizmas ir sportas: Europos ateities iššūkiai

| 2.1 | Taigi, ateinančiais metais pasaulio žiniasklaida tam tikrais laikotarpiais Europai skirs daug dėmesio. Visomis progomis (3) Europos Sąjunga skirtingu lygiu ir skirtinguose kanaluose bus žiniasklaidos dėmesio centre. Dėl to apie Europą bus kalbama bent jau aukščiausiuose sluoksniuose, aptariant politinius ir kultūrinius, o taip pat turizmo ir sporto klausimus. |
| --- | --- |

2.1

Taigi, ateinančiais metais pasaulio žiniasklaida tam tikrais laikotarpiais Europai skirs daug dėmesio. Visomis progomis (3) Europos Sąjunga skirtingu lygiu ir skirtinguose kanaluose bus žiniasklaidos dėmesio centre. Dėl to apie Europą bus kalbama bent jau aukščiausiuose sluoksniuose, aptariant politinius ir kultūrinius, o taip pat turizmo ir sporto klausimus.

| 2.2 | Šis pagrindinių sporto renginių laikotarpis Europos visuomenės turi būti suvokiamas ne tik kaip ekonominė galimybė, bet pirmiausia ir svarbiausia kaip galimybė atspindėti ir skleisti kultūrines ir socialines vertybes, atsižvelgiant į jų augimą ir tvarią plėtrą. |
| --- | --- |

2.2

Šis pagrindinių sporto renginių laikotarpis Europos visuomenės turi būti suvokiamas ne tik kaip ekonominė galimybė, bet pirmiausia ir svarbiausia kaip galimybė atspindėti ir skleisti kultūrines ir socialines vertybes, atsižvelgiant į jų augimą ir tvarią plėtrą.

| 2.3 | Žinoma, šie renginiai suteikia didžiules galimybes valstybių narių ir pasaulio žmonėms plėtoti ir įgyvendinti mokymo bei švietimo priemones. Ypatingas dėmesys privalo būti skirtas jaunimui ir tiems, kurie yra mažiausiai integruoti į visuomenę, t.y. žmonėms su negalia. |
| --- | --- |

2.3

Žinoma, šie renginiai suteikia didžiules galimybes valstybių narių ir pasaulio žmonėms plėtoti ir įgyvendinti mokymo bei švietimo priemones. Ypatingas dėmesys privalo būti skirtas jaunimui ir tiems, kurie yra mažiausiai integruoti į visuomenę, t.y. žmonėms su negalia.

| 2.4 | Ateinančiais metais, turizmo sektoriaus konkurencingumas ir pagrindinių sporto renginių gausa galėtų būti puiki galimybė Europai plėtoti ir išnaudoti rinkos galimybes, skiriant ypatingą dėmesį aukštos kokybės priėmimo sąlygų sukūrimui ir tvarių paslaugų suteikimui. |
| --- | --- |

2.4

Ateinančiais metais, turizmo sektoriaus konkurencingumas ir pagrindinių sporto renginių gausa galėtų būti puiki galimybė Europai plėtoti ir išnaudoti rinkos galimybes, skiriant ypatingą dėmesį aukštos kokybės priėmimo sąlygų sukūrimui ir tvarių paslaugų suteikimui.

| 2.5 | Dabar Europos Sąjungai priklauso 25 šalys, ir jos visais privalumais naudojasi 450 milijonų naujosios Bendrijos gyventojų. Dėl to išaugs lankomų vietų skaičius, žmonės daugiau keliaus, o sportininkai ir renginiai bus kuo greičiau įtraukiami greičiau į Europos programas ir veiklą. |
| --- | --- |

2.5

Dabar Europos Sąjungai priklauso 25 šalys, ir jos visais privalumais naudojasi 450 milijonų naujosios Bendrijos gyventojų. Dėl to išaugs lankomų vietų skaičius, žmonės daugiau keliaus, o sportininkai ir renginiai bus kuo greičiau įtraukiami greičiau į Europos programas ir veiklą.

3.   Tourizmas ir sportas: dviguba Europos strategija

| 3.1 | Turizmas yra šaka, skatinanti taiką, integraciją tarp žmonių ir dėl to padeda taikiam sambūviui, pasižyminčiam tolerancija ir tarpusavio pagarba. |
| --- | --- |

3.1

Turizmas yra šaka, skatinanti taiką, integraciją tarp žmonių ir dėl to padeda taikiam sambūviui, pasižyminčiam tolerancija ir tarpusavio pagarba.

| 3.2 | Turizmas įrodė, kad jis gali pagerinti pragyvenimo lygį milijonams žmonių visame pasaulyje, stiprindamas teisingesnę ir visą apimančią ekonominę plėtrą. |
| --- | --- |

3.2

Turizmas įrodė, kad jis gali pagerinti pragyvenimo lygį milijonams žmonių visame pasaulyje, stiprindamas teisingesnę ir visą apimančią ekonominę plėtrą.

| 3.3 | Jo įtaka užimtumui yra svarbi. Europoje yra daugiau kaip du milijonai veikiančių verslo įmonių, kuriuose dirba daugiau kaip 8 milijonai žmonių, neskaičiuojant pagalbinio personalo. |
| --- | --- |

3.3

Jo įtaka užimtumui yra svarbi. Europoje yra daugiau kaip du milijonai veikiančių verslo įmonių, kuriuose dirba daugiau kaip 8 milijonai žmonių, neskaičiuojant pagalbinio personalo.

| 3.4 | Iš tikrųjų, turizmas, savo pobūdžiu, yra susijęs su kitas sektoriais ir turi didesnes įdarbinimo galimybes, nei kiti sektoriai. |
| --- | --- |

3.4

Iš tikrųjų, turizmas, savo pobūdžiu, yra susijęs su kitas sektoriais ir turi didesnes įdarbinimo galimybes, nei kiti sektoriai.

| 3.5 | Tačiau, tai yra sektorius, kuris labiau kenčia nuo ekonominių nuosmukių, tarptautinių krizių ir sezoniškumo įtakos. Tai reiškia, kad jo indėlis ilgalaikiam užimtumui yra ribotas, nežiūrint jo nuolatinio gebėjimo išlikti dėl jo siūlomų produktų įvairumo, kuris kompensuoja struktūrines ir atsitiktines problemas ir kuris leidžia šiam sektoriui jas absorbuoti. |
| --- | --- |

3.5

Tačiau, tai yra sektorius, kuris labiau kenčia nuo ekonominių nuosmukių, tarptautinių krizių ir sezoniškumo įtakos. Tai reiškia, kad jo indėlis ilgalaikiam užimtumui yra ribotas, nežiūrint jo nuolatinio gebėjimo išlikti dėl jo siūlomų produktų įvairumo, kuris kompensuoja struktūrines ir atsitiktines problemas ir kuris leidžia šiam sektoriui jas absorbuoti.

| 3.6 | Ateinančių metų iššūkis — sukurti ir apsaugoti socialiai ir ekonomiškai stabilią schemą visose 25-iose valstybėse narėse, atsisakant bet kokio socialinio išskyrimo. Turizmas, sportas ir kultūra privalo tapti visiems prieinamais ir teikiančiais džiaugsmą, o labiausiai pažeidžiamoms socialinėms grupėms turi būti daromos nuolaidos. |
| --- | --- |

3.6

Ateinančių metų iššūkis — sukurti ir apsaugoti socialiai ir ekonomiškai stabilią schemą visose 25-iose valstybėse narėse, atsisakant bet kokio socialinio išskyrimo. Turizmas, sportas ir kultūra privalo tapti visiems prieinamais ir teikiančiais džiaugsmą, o labiausiai pažeidžiamoms socialinėms grupėms turi būti daromos nuolaidos.

| 3.7 | Europos Komisija jau aprašė šį procesą 2001 m. lapkričio mėn. komunikate, pavadinusi jį „Bendras darbas Europos turizmo labui ateityje“ (4), ir kitame 2003 m. lapkričio mėn. Komunikate, pavadintame „Europos turizmo tvarumo pagrindinės kryptys“ (5). Dabar belieka išdėstytas idėjas įgyvendinti. |
| --- | --- |

3.7

Europos Komisija jau aprašė šį procesą 2001 m. lapkričio mėn. komunikate, pavadinusi jį „Bendras darbas Europos turizmo labui ateityje“ (4), ir kitame 2003 m. lapkričio mėn. Komunikate, pavadintame „Europos turizmo tvarumo pagrindinės kryptys“ (5). Dabar belieka išdėstytas idėjas įgyvendinti.

| 3.8 | Tačiau norint pasiekti aukštą turizmo kokybę, turizmą reikia integruoti į kitus gamybos ir (arba) laisvalaikio sektorius. Sportas, kuriam būdinga vertybių gausa, kultūra, taisyklės ir principai, yra idealus partneris skatinant tvarų augimą visuose lygiuose. |
| --- | --- |

3.8

Tačiau norint pasiekti aukštą turizmo kokybę, turizmą reikia integruoti į kitus gamybos ir (arba) laisvalaikio sektorius. Sportas, kuriam būdinga vertybių gausa, kultūra, taisyklės ir principai, yra idealus partneris skatinant tvarų augimą visuose lygiuose.

| 3.9 | Sportas, kaip ir turizmas, šiandien yra pagrindinė žmonijos laisvalaikio veikla ir tuo pačiu metu socialinio augimo ir ekonominės plėtros varomoji jėga, turinti didelį potencialą. |
| --- | --- |

3.9

Sportas, kaip ir turizmas, šiandien yra pagrindinė žmonijos laisvalaikio veikla ir tuo pačiu metu socialinio augimo ir ekonominės plėtros varomoji jėga, turinti didelį potencialą.

| 3.10 | Vertybės, kurias jis skatina, kurios buvo žinomos jau nuo pirmųjų graikų olimpinių žaidynių, vykusių aštuntame amžiuje prieš m.e., yra labai svarbios ir vis dažniau išreiškiamos jaunimo mokymo politikoje. |
| --- | --- |

3.10

Vertybės, kurias jis skatina, kurios buvo žinomos jau nuo pirmųjų graikų olimpinių žaidynių, vykusių aštuntame amžiuje prieš m.e., yra labai svarbios ir vis dažniau išreiškiamos jaunimo mokymo politikoje.

| 3.11 | Sporto ekonominė apimtis peraugo visas proporcijas pastaraisiais metais. Svarbiausi sporto renginiai tapo stambiais socialiniais įvykiais, kurie siunčia pranešimus ir skatina vertybes visoms amžiaus grupėms visame pasaulyje. |
| --- | --- |

3.11

Sporto ekonominė apimtis peraugo visas proporcijas pastaraisiais metais. Svarbiausi sporto renginiai tapo stambiais socialiniais įvykiais, kurie siunčia pranešimus ir skatina vertybes visoms amžiaus grupėms visame pasaulyje.

| 3.12 | Sporto renginiai sukūrė naujas turizmo formas, kurios susiejo atostogas su galimybe užsiimti tam tikra sporto šaka jų metu. Šia prasme dideli renginiai paskatina žmones užsiimti naujomis sporto šakomis. |
| --- | --- |

3.12

Sporto renginiai sukūrė naujas turizmo formas, kurios susiejo atostogas su galimybe užsiimti tam tikra sporto šaka jų metu. Šia prasme dideli renginiai paskatina žmones užsiimti naujomis sporto šakomis.

| 3.13 | Iš vienos pusės, sportas naudojasi turizmo sukurta infrastruktūra ir paslaugomis, o iš kitos pusės skatina turizmą, kuris turi naudos iš sporto renginių, kurie vyksta turistų lankomose vietose: pagalvokite, kiek žmonių keliauja pasižiūrėti Pasaulio futbolo čempionato ar Olimpinių žaidynių, o taip pat iš įvaizdžio, kuris sukuriamas šaliai, renginio šeimininkei. |
| --- | --- |

3.13

Iš vienos pusės, sportas naudojasi turizmo sukurta infrastruktūra ir paslaugomis, o iš kitos pusės skatina turizmą, kuris turi naudos iš sporto renginių, kurie vyksta turistų lankomose vietose: pagalvokite, kiek žmonių keliauja pasižiūrėti Pasaulio futbolo čempionato ar Olimpinių žaidynių, o taip pat iš įvaizdžio, kuris sukuriamas šaliai, renginio šeimininkei.

| 3.14 | Tai reiškia, kad pagrindiniai sporto renginiai atneša Europos lankytinoms vietoms didelius pelnus ir socialinius privalumus ir labai jas išpopuliarina. |
| --- | --- |

3.14

Tai reiškia, kad pagrindiniai sporto renginiai atneša Europos lankytinoms vietoms didelius pelnus ir socialinius privalumus ir labai jas išpopuliarina.

| 3.15 | Bendrai, „pagrindinis sporto renginys“ reiškia, kad renginys gali pritraukti pakankamą srautą turistų, kurie apsistoja nakvynei toje vietoje ir dėl to stiprina vietos ekonomiką, pajamomis iš turizmo. |
| --- | --- |

3.15

Bendrai, „pagrindinis sporto renginys“ reiškia, kad renginys gali pritraukti pakankamą srautą turistų, kurie apsistoja nakvynei toje vietoje ir dėl to stiprina vietos ekonomiką, pajamomis iš turizmo.

| 3.16 | Pagrindiniai renginiai gali būti galimybės, išryškinančios vertybes, elgesio formas ir praktiką, kuri gali būti vėliau įgyvendinama ir pritaikoma kituose renginiuose, vyksiančiuose vietos lygyje (6). |
| --- | --- |

3.16

Pagrindiniai renginiai gali būti galimybės, išryškinančios vertybes, elgesio formas ir praktiką, kuri gali būti vėliau įgyvendinama ir pritaikoma kituose renginiuose, vyksiančiuose vietos lygyje (6).

| 3.17 | Tačiau, sudėtiniai ryšiai tarp turizmo ir sporto yra platesnių santykių dalis, kuri taip pat apima socialinius, kultūrinius ir aplinkos sektorius. Šiuolaikinis turistas ieško visapusiškų atostogų pasiūlymų, kurie patenkintų rekreacinius, kultūrinius ir sportinius poreikius. |
| --- | --- |

3.17

Tačiau, sudėtiniai ryšiai tarp turizmo ir sporto yra platesnių santykių dalis, kuri taip pat apima socialinius, kultūrinius ir aplinkos sektorius. Šiuolaikinis turistas ieško visapusiškų atostogų pasiūlymų, kurie patenkintų rekreacinius, kultūrinius ir sportinius poreikius.

4.   Institucinis lygis

| 4.1 | Praeityje vienintelis Bendrijos turizimo teisinis pagrindas buvo EB sutarties 3 straipsnio u punktas, kuriame buvo bendra nuoroda į turizmo srities priemones. Tai buvo didelis apribojimas sektoriui, darančiam tokį didelį poveikį daugelio ES šalių ekonomikoms, kad būtų galima vykdyti tikrąją Europos turizmo politiką. |
| --- | --- |

4.1

Praeityje vienintelis Bendrijos turizimo teisinis pagrindas buvo EB sutarties 3 straipsnio u punktas, kuriame buvo bendra nuoroda į turizmo srities priemones. Tai buvo didelis apribojimas sektoriui, darančiam tokį didelį poveikį daugelio ES šalių ekonomikoms, kad būtų galima vykdyti tikrąją Europos turizmo politiką.

| 4.2 | Iš tiesų, turizmas savo pobūdžiu apima daugybę sektorių: jam priklauso beveik visi gamybos sektoriai ir paslaugos, jam būtina veiksminga masto ekonomija vadovaujant regionams, priimant pagrindinius sprendimus ir vykdant politikos procesus. |
| --- | --- |

4.2

Iš tiesų, turizmas savo pobūdžiu apima daugybę sektorių: jam priklauso beveik visi gamybos sektoriai ir paslaugos, jam būtina veiksminga masto ekonomija vadovaujant regionams, priimant pagrindinius sprendimus ir vykdant politikos procesus.

| 4.3 | Tačiau ypač nuo 1999 m. Bendrijos institucijos pradėjo rodyti didėjantį susidomėjimą turizmu (7). EESRK aktyviai stebėjo šią tendenciją ir su entuziazmu sveikina jos įtraukimą į ad hoc turizmo nuostatą į Europos Konstituciją (8). |
| --- | --- |

4.3

Tačiau ypač nuo 1999 m. Bendrijos institucijos pradėjo rodyti didėjantį susidomėjimą turizmu (7). EESRK aktyviai stebėjo šią tendenciją ir su entuziazmu sveikina jos įtraukimą į ad hoc turizmo nuostatą į Europos Konstituciją (8).

| 4.4 | Ši gairė žymi ilgalaikio ir kartais žalingo turizmo išskyrimo pabaigą ir sudaro būtinas sąlygas, kad sektorius būtų pripažintas ir oficialiai įtrauktas į ES politiką. |
| --- | --- |

4.4

Ši gairė žymi ilgalaikio ir kartais žalingo turizmo išskyrimo pabaigą ir sudaro būtinas sąlygas, kad sektorius būtų pripažintas ir oficialiai įtrauktas į ES politiką.

| 4.5 | EESRK tikisi, kad turizmui nuo šiol bus skirtos jam pritaikytos specialios Europos priemonės, programos ir iniciatyvos. Dėl to jis ragina sukurti bendrą Bendrijos vadovaujančią instituciją, suformuotą pagal konkrečių sektorių Europos agentūrų pavyzdį (9). |
| --- | --- |

4.5

EESRK tikisi, kad turizmui nuo šiol bus skirtos jam pritaikytos specialios Europos priemonės, programos ir iniciatyvos. Dėl to jis ragina sukurti bendrą Bendrijos vadovaujančią instituciją, suformuotą pagal konkrečių sektorių Europos agentūrų pavyzdį (9).

| 4.6 | Bet kokiu atveju, EESRK sveikina tą faktą, kad Europos Sąjunga jau kuria turizmo politiką, skatinančią visų tipų tvarią plėtrą (10). |
| --- | --- |

4.6

Bet kokiu atveju, EESRK sveikina tą faktą, kad Europos Sąjunga jau kuria turizmo politiką, skatinančią visų tipų tvarią plėtrą (10).

| 4.7 | Kalbant apie Europos sporto politiką, ji yra apibrėžta keliuose pagrindiniuose dokumentuose, įskaitant Europos sporto chartiją (1992 m.), Amsterdamo sutartį, kurioje tiksliai apibrėžiama sporto reikšmė, deklaraciją, pridedamą prie Nicos sutarties, kurioje sportui skiriama ypatinga vieta Bendrijos kompetencijos srityse. |
| --- | --- |

4.7

Kalbant apie Europos sporto politiką, ji yra apibrėžta keliuose pagrindiniuose dokumentuose, įskaitant Europos sporto chartiją (1992 m.), Amsterdamo sutartį, kurioje tiksliai apibrėžiama sporto reikšmė, deklaraciją, pridedamą prie Nicos sutarties, kurioje sportui skiriama ypatinga vieta Bendrijos kompetencijos srityse.

| 4.8 | Iš dalies dėl Nicos viršūnių susitikime išreikšto paskatinimo, sportui buvo skirta teisėta vieta 2004 m. birželio mėn. priimtoje Europos Konstitucijoje, kurioje jam taikoma speciali nuostata (11). |
| --- | --- |

4.8

Iš dalies dėl Nicos viršūnių susitikime išreikšto paskatinimo, sportui buvo skirta teisėta vieta 2004 m. birželio mėn. priimtoje Europos Konstitucijoje, kurioje jam taikoma speciali nuostata (11).

| 4.9 | Siekdama pabrėžti sporto socialinę ir švietėjišką svarbą, Komisija paskelbė 2004 m. Švietimo sporto pagalba metais. Tai vienas iš būdų atkreipti dėmesį į šį sektorių, taip pat finansuoti mokymo, sąmoningumo didinimo ir plėtros projektus mokyklose ir švietimo organizacijose visoje Sąjungoje. |
| --- | --- |

4.9

Siekdama pabrėžti sporto socialinę ir švietėjišką svarbą, Komisija paskelbė 2004 m. Švietimo sporto pagalba metais. Tai vienas iš būdų atkreipti dėmesį į šį sektorių, taip pat finansuoti mokymo, sąmoningumo didinimo ir plėtros projektus mokyklose ir švietimo organizacijose visoje Sąjungoje.

| 4.10 | Nors ir ribotai finansuojama, ši iniciatyva taip pat paskatino studentų mobilumą, įgalindama juos aplankyti tolimas vietas, taip patenkinant jų norą keliauti, atrasti naujas vietas ir jų norą užsiimti mėgstamu sportu. |
| --- | --- |

4.10

Nors ir ribotai finansuojama, ši iniciatyva taip pat paskatino studentų mobilumą, įgalindama juos aplankyti tolimas vietas, taip patenkinant jų norą keliauti, atrasti naujas vietas ir jų norą užsiimti mėgstamu sportu.

| 4.11 | Vienas iš iššūkių, į kurį mes turime atkreipti dėmesį ateinančiais metais siekdami paspartinti Europos ekonomiką ir padėti visiems pasiekti aukštesnę gyvenimo kokybę, yra rasti būdą, kaip integruoti turizmą, sportą ir kultūrą. |
| --- | --- |

4.11

Vienas iš iššūkių, į kurį mes turime atkreipti dėmesį ateinančiais metais siekdami paspartinti Europos ekonomiką ir padėti visiems pasiekti aukštesnę gyvenimo kokybę, yra rasti būdą, kaip integruoti turizmą, sportą ir kultūrą.

| 4.12 | Tai tampa prioritetu, remiantis pirmiau minėtais Lisabonoje iškeltais tikslais, kuriame bet kokiu atveju atsižvelgiama į besikeičiančią ES šalių ekonominę situaciją siekiant užtikrinti ilgalaikį tvarų ekonominį augimą ir plėtrą. |
| --- | --- |

4.12

Tai tampa prioritetu, remiantis pirmiau minėtais Lisabonoje iškeltais tikslais, kuriame bet kokiu atveju atsižvelgiama į besikeičiančią ES šalių ekonominę situaciją siekiant užtikrinti ilgalaikį tvarų ekonominį augimą ir plėtrą.

| 4.13 | Europos turizmo forume ir Europos sporto forume galėtų būti pravesti specialūs seminarai, skatinamos naujos iniciatyvos, kurios galėtų būti panaudotos kuriant naują Europos lygio strategiją ir siekiant integruoti turizmo, sporto ir kultūros sektorius. Naująsias iniciatyvas turėtų sudaryti studentų mainai, sąmoningumo didinimo kampanijos, kurių metu „sportuojantys“ turistai galėtų dalyvauti vietos, kurioje vyksta renginys, kultūriniame ir socialiniame gyvenime, arba kursai, skirti ugdyti naujus įgūdžius. Šia prasme labai svarbu įtraukti pilietinę visuomenę ir visų pirma privatų sektorių. |
| --- | --- |

4.13

Europos turizmo forume ir Europos sporto forume galėtų būti pravesti specialūs seminarai, skatinamos naujos iniciatyvos, kurios galėtų būti panaudotos kuriant naują Europos lygio strategiją ir siekiant integruoti turizmo, sporto ir kultūros sektorius. Naująsias iniciatyvas turėtų sudaryti studentų mainai, sąmoningumo didinimo kampanijos, kurių metu „sportuojantys“ turistai galėtų dalyvauti vietos, kurioje vyksta renginys, kultūriniame ir socialiniame gyvenime, arba kursai, skirti ugdyti naujus įgūdžius. Šia prasme labai svarbu įtraukti pilietinę visuomenę ir visų pirma privatų sektorių.

| 4.14 | Dviejų sektorių — sporto ir turizmo — teisinis pripažinimas Konstitucijos sutarties projekte — didelis žingsnis link šių tikslų įgyvendinimo, ypač skatinant ir plečiant Europos įmonių, dirbančių šiuose dviejuose sektoriuose, konkurencingumą. |
| --- | --- |

4.14

Dviejų sektorių — sporto ir turizmo — teisinis pripažinimas Konstitucijos sutarties projekte — didelis žingsnis link šių tikslų įgyvendinimo, ypač skatinant ir plečiant Europos įmonių, dirbančių šiuose dviejuose sektoriuose, konkurencingumą.

5.   Saugumas ir olimpinės paliaubos

| 5.1 | Kaip jau minėta, ateinančiais metais vyks daug sporto renginių ir milijonai žmonių iš viso pasaulio susiburs jų stebėti. |
| --- | --- |

5.1

Kaip jau minėta, ateinančiais metais vyks daug sporto renginių ir milijonai žmonių iš viso pasaulio susiburs jų stebėti.

| 5.2 | Tai laikotarpis, kai keliaujami dideli atstumai, vyksta didelis sportiniai renginiai, kuriuos plačiai nušviečia žiniasklaida, todėl iškyla skubus saugumo užtikrinimo klausimas. Šis klausimas turi būti sprendžiamas atsakingai, nekeliant nereikalingo nerimo, tačiau įvedant visas prevencines stebėjimo priemones, kurios yra reikalingos kiekvieno sportinio renginio sklandumui užtikrinti. |
| --- | --- |

5.2

Tai laikotarpis, kai keliaujami dideli atstumai, vyksta didelis sportiniai renginiai, kuriuos plačiai nušviečia žiniasklaida, todėl iškyla skubus saugumo užtikrinimo klausimas. Šis klausimas turi būti sprendžiamas atsakingai, nekeliant nereikalingo nerimo, tačiau įvedant visas prevencines stebėjimo priemones, kurios yra reikalingos kiekvieno sportinio renginio sklandumui užtikrinti.

| 5.3 | Šiuo atžvilgiu bendradarbiavimas ir ankstesnis bendrų veiksmų strategijų sukūrimas — tai veiksniai, nulemiantys didelių sportinių renginių organizavimą. |
| --- | --- |

5.3

Šiuo atžvilgiu bendradarbiavimas ir ankstesnis bendrų veiksmų strategijų sukūrimas — tai veiksniai, nulemiantys didelių sportinių renginių organizavimą.

| 5.4 | Todėl saugumas turi tapti svarbiausiu visuose ateinančiais metais vyksiančiuose renginiuose, jis turi būti pagrįstas iš esmės prevencija. |
| --- | --- |

5.4

Todėl saugumas turi tapti svarbiausiu visuose ateinančiais metais vyksiančiuose renginiuose, jis turi būti pagrįstas iš esmės prevencija.

| 5.5 | 2000 m. rugsėjo 6 d. Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja priėmė deklaraciją, kurios 10 punkte teigiama: „Mes raginame valstybes nares atskirai ir visoms kartu laikytis olimpinių paliaubų dabar ir ateityje ir paremti Olimpinio Komiteto pastangas skatinti taiką ir žmonių tarpusavio supratimą per sportą ir olimpinius idealus“. |
| --- | --- |

5.5

2000 m. rugsėjo 6 d. Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja priėmė deklaraciją, kurios 10 punkte teigiama: „Mes raginame valstybes nares atskirai ir visoms kartu laikytis olimpinių paliaubų dabar ir ateityje ir paremti Olimpinio Komiteto pastangas skatinti taiką ir žmonių tarpusavio supratimą per sportą ir olimpinius idealus“.

| 5.6 | Neseniai susitikusi Briuselyje Europos Taryba (2003 m. gruodžio 12 d.) ir Europos Parlamentas (2004 m. balandžio 1 d.) pareiškė panašius kreipimusis. Ypač Europos Parlamentas sveikino TOK (Tarptautinio Olimpinio Komiteto) kuriamą Olimpinių paliaubų fondą — organizaciją, siekiančią toliau plėtoti taikos idealus ir supratimą per sportą. |
| --- | --- |

5.6

Neseniai susitikusi Briuselyje Europos Taryba (2003 m. gruodžio 12 d.) ir Europos Parlamentas (2004 m. balandžio 1 d.) pareiškė panašius kreipimusis. Ypač Europos Parlamentas sveikino TOK (Tarptautinio Olimpinio Komiteto) kuriamą Olimpinių paliaubų fondą — organizaciją, siekiančią toliau plėtoti taikos idealus ir supratimą per sportą.

| 5.7 | Prisidėdamas prie diskusijų dėl saugumo, EESRK pabrėžia poreikį skatinti olimpines paliaubas kaip pranešimą visam pasauliui, svarbų visiems pasaulio sporto renginiams, vyksiantiems ateinančiais metais. |
| --- | --- |

5.7

Prisidėdamas prie diskusijų dėl saugumo, EESRK pabrėžia poreikį skatinti olimpines paliaubas kaip pranešimą visam pasauliui, svarbų visiems pasaulio sporto renginiams, vyksiantiems ateinančiais metais.

6.   Integruotas tvarumas

| 6.1 | Kaip jau minėta, tarp sporto ir turizmo egzistuoja sudėtingi ryšiai, darantys socialinę, ekonominę ir aplinkos įtaką. Šie ryšiai tampa dar sudėtingesniais, kai jie yra susiję su plataus masto (dideliais) renginiais. |
| --- | --- |

6.1

Kaip jau minėta, tarp sporto ir turizmo egzistuoja sudėtingi ryšiai, darantys socialinę, ekonominę ir aplinkos įtaką. Šie ryšiai tampa dar sudėtingesniais, kai jie yra susiję su plataus masto (dideliais) renginiais.

| 6.2 | Todėl organizuojant renginius turi būti atsižvelgiama į visus tvarumo principus — socialinius-kultūrinius, ekonominius ir aplinkosauginius. Europos Komisijos priimtos tvaraus turizmo gairės pirmiau minėtame paskutiniame komunikate dėl Europos turizmo tvarumo pagrindinių krypčių (12), kurios buvo įvertintos EESRK nuomonėje dėl socialiai tvaraus turizmo kiekvienam (13) turi būti taikomos sportui ir sporto paskirties vietoms. |
| --- | --- |

6.2

Todėl organizuojant renginius turi būti atsižvelgiama į visus tvarumo principus — socialinius-kultūrinius, ekonominius ir aplinkosauginius. Europos Komisijos priimtos tvaraus turizmo gairės pirmiau minėtame paskutiniame komunikate dėl Europos turizmo tvarumo pagrindinių krypčių (12), kurios buvo įvertintos EESRK nuomonėje dėl socialiai tvaraus turizmo kiekvienam (13) turi būti taikomos sportui ir sporto paskirties vietoms.

| 6.3 | Kalbant socialiniais ir kultūriniais terminais, pirmiausia sportiniai renginiai turėtų būti proga praplėsti tapatumą ir vykdyti kultūrinius mainus. Todėl siūloma paremti turistinio/sportinio pobūdžio iniciatyvas ir renginius, įtraukiant keletą skirtingų Europos šalių regionų (pagal Interreg programos modelį). |
| --- | --- |

6.3

Kalbant socialiniais ir kultūriniais terminais, pirmiausia sportiniai renginiai turėtų būti proga praplėsti tapatumą ir vykdyti kultūrinius mainus. Todėl siūloma paremti turistinio/sportinio pobūdžio iniciatyvas ir renginius, įtraukiant keletą skirtingų Europos šalių regionų (pagal Interreg programos modelį).

| 6.4 | Socialiu ir ekonominiu požiūriu, turėtume nurodyti, kad organizuojant renginį didžiausias dėmesys turėtų būti skiriamas vietos bendruomenei. Visos paslaugos ir infrastruktūra turėtų būti planuojamos taip, kad jomis galėtų ateityje pasinaudotos šie gyventojai. Į vietos bendruomenę taip pat turi būti atsižvelgta kuriant darbo vietas ir vykdant mokymus, susijusius su renginiais. |
| --- | --- |

6.4

Socialiu ir ekonominiu požiūriu, turėtume nurodyti, kad organizuojant renginį didžiausias dėmesys turėtų būti skiriamas vietos bendruomenei. Visos paslaugos ir infrastruktūra turėtų būti planuojamos taip, kad jomis galėtų ateityje pasinaudotos šie gyventojai. Į vietos bendruomenę taip pat turi būti atsižvelgta kuriant darbo vietas ir vykdant mokymus, susijusius su renginiais.

| 6.5 | Buvo sukurt modeliai, skirti įvertinti vietų ir susijusių paslaugų pajėgumą, atsižvelgiant į aplinkos tvarumą ir kitus kriterijus. Būtų tikslinga skatinti šių modelių skleidimą ir taip pat jų pritaikymą sportiniams renginiams, pasisakant už, kaip minėta, integruotą požiūrį su trimis sudedamosiomis dalimis: visuomene, ekonomika ir aplinka. |
| --- | --- |

6.5

Buvo sukurt modeliai, skirti įvertinti vietų ir susijusių paslaugų pajėgumą, atsižvelgiant į aplinkos tvarumą ir kitus kriterijus. Būtų tikslinga skatinti šių modelių skleidimą ir taip pat jų pritaikymą sportiniams renginiams, pasisakant už, kaip minėta, integruotą požiūrį su trimis sudedamosiomis dalimis: visuomene, ekonomika ir aplinka.

| 6.6 | Todėl turi būti nustatyti ir skatinami šių įvykių planavimo, tvarkymo ir plėtojimo modeliai siekiant padidinti pelną ir pridėtąją vertę, ypač priimančiam regionui ir bendruomenei, kuri, bet kokiu atveju, patiria tokių renginių žalingą poveikį ir tik retai naudojasi žymiais laimėjimais. |
| --- | --- |

6.6

Todėl turi būti nustatyti ir skatinami šių įvykių planavimo, tvarkymo ir plėtojimo modeliai siekiant padidinti pelną ir pridėtąją vertę, ypač priimančiam regionui ir bendruomenei, kuri, bet kokiu atveju, patiria tokių renginių žalingą poveikį ir tik retai naudojasi žymiais laimėjimais.

| 6.7 | Didelio masto sporto renginiai gali tapti galimybėmis išsiugdyti aukšto lygio įgūdžius ir žinias bei patirtį, kurie gali būti vertingi sporto/turizmo vietoms per vidutinio ilgio ir ilgą laikotarpį, kiek tai susiję su įrenginių plėtra ir lankytojų poreikių tenkinimu. Jie taip pat gali būti naudojami geros praktikos skleidimui integruotos turizmo ir sporto vadybos srityje. |
| --- | --- |

6.7

Didelio masto sporto renginiai gali tapti galimybėmis išsiugdyti aukšto lygio įgūdžius ir žinias bei patirtį, kurie gali būti vertingi sporto/turizmo vietoms per vidutinio ilgio ir ilgą laikotarpį, kiek tai susiję su įrenginių plėtra ir lankytojų poreikių tenkinimu. Jie taip pat gali būti naudojami geros praktikos skleidimui integruotos turizmo ir sporto vadybos srityje.

| 6.8 | Sudėtingų renginių organizavimui reikia pradinio galimų konfliktų tarp vietos gyventojų ir trumpalaikių lankytojų numatymo, atsižvelgiant į išteklių, paslaugų ir įrenginių panaudojimą bei jų kokybę. |
| --- | --- |

6.8

Sudėtingų renginių organizavimui reikia pradinio galimų konfliktų tarp vietos gyventojų ir trumpalaikių lankytojų numatymo, atsižvelgiant į išteklių, paslaugų ir įrenginių panaudojimą bei jų kokybę.

| 6.9 | Glaudus skatintojų, organizatorių, vietos, galutinių vartotojų ir tarpininkų atstovų bei bendrai visų susijusių šalių bendradarbiavimas yra labai svarbus. |
| --- | --- |

6.9

Glaudus skatintojų, organizatorių, vietos, galutinių vartotojų ir tarpininkų atstovų bei bendrai visų susijusių šalių bendradarbiavimas yra labai svarbus.

| 6.10 | Sporto renginiai turi būti įtraukti į vidutinės trukmės ir ilgalaikius priimančios vietos ir šalies planus. Visų pirma turi būti apsvarstyta, kokią įtaką jie padarys turizmo/sporto vietos bendram įvaizdžiui. |
| --- | --- |

6.10

Sporto renginiai turi būti įtraukti į vidutinės trukmės ir ilgalaikius priimančios vietos ir šalies planus. Visų pirma turi būti apsvarstyta, kokią įtaką jie padarys turizmo/sporto vietos bendram įvaizdžiui.

| 6.11 | Gerai žinomas tas faktas, kad turizmo sezoniškumas dažnai tampa jo plėtros kliūtimi. Sporto renginiai taip pat padeda toliau plėtoti turizmo politiką ir turizmo ekonomiką ištisus metus, didindami pelną ir sukurdami stabilias ilgalaikes darbo vietas. |
| --- | --- |

6.11

Gerai žinomas tas faktas, kad turizmo sezoniškumas dažnai tampa jo plėtros kliūtimi. Sporto renginiai taip pat padeda toliau plėtoti turizmo politiką ir turizmo ekonomiką ištisus metus, didindami pelną ir sukurdami stabilias ilgalaikes darbo vietas.

| 6.12 | Verta sukurti besitęsiančią dabartinės ir būsimos patirties priežiūrą, siekiant padėti nustatyti sportinių renginių planavimo ir valdymo patirties modelį, kuriame būtų pilnai atsižvelgta į pirmiau minėtus socialinius, aplinkosauginius ir ekonominius veiksnius. Ypač būtų verta prižiūrėti įrenginių naudojimą ir vėlesnį naudojimą struktūrų ir paslaugų, kurios buvo sukurtos konkrečiam renginiui, po to, kai jis baigiasi. |
| --- | --- |

6.12

Verta sukurti besitęsiančią dabartinės ir būsimos patirties priežiūrą, siekiant padėti nustatyti sportinių renginių planavimo ir valdymo patirties modelį, kuriame būtų pilnai atsižvelgta į pirmiau minėtus socialinius, aplinkosauginius ir ekonominius veiksnius. Ypač būtų verta prižiūrėti įrenginių naudojimą ir vėlesnį naudojimą struktūrų ir paslaugų, kurios buvo sukurtos konkrečiam renginiui, po to, kai jis baigiasi.

| 6.13 | Bendrąja prasme, EESRK pabrėžia galimybę priimti priemones, veiksmus ir rekomendacijas, įtrauktas į daugiametę tvaraus Europos turizmo programą, sukuriant sporto ir populiariausių sporto renginių organizavimo ir veiksmo vietų „darbotvarkę 21“. |
| --- | --- |

6.13

Bendrąja prasme, EESRK pabrėžia galimybę priimti priemones, veiksmus ir rekomendacijas, įtrauktas į daugiametę tvaraus Europos turizmo programą, sukuriant sporto ir populiariausių sporto renginių organizavimo ir veiksmo vietų „darbotvarkę 21“.

| 6.14 | Gera sportinių renginių, kuriuose dalyvauja ir turistai, planavimo ir valdymo praktika ir teigiama patirtis turi būti sistemingai registruojama, skleidžiama ir kaupiama siekiant, kad būsimų didelių ES renginių organizavimas būtų kuo sėkmingesnis. |
| --- | --- |

6.14

Gera sportinių renginių, kuriuose dalyvauja ir turistai, planavimo ir valdymo praktika ir teigiama patirtis turi būti sistemingai registruojama, skleidžiama ir kaupiama siekiant, kad būsimų didelių ES renginių organizavimas būtų kuo sėkmingesnis.

7.   Turizmas, sportas ir mokymai

| 7.1 | EESRK pabrėžia poreikį visuose lygiuose stiprinti mokymų ir švietimo tikslą, kuris yra sporto ir turizmo politikos dalis. |
| --- | --- |

7.1

EESRK pabrėžia poreikį visuose lygiuose stiprinti mokymų ir švietimo tikslą, kuris yra sporto ir turizmo politikos dalis.

| 7.2 | Imtis tokio požiūrio taip pat reikalaujama deklaracijoje dėl ypatingų sporto savybių, pridėtoje prie 2000 m. gruodžio mėn. Nicoje susitikusios Europos Tarybos išvadų, kurioje pabrėžiama, kad: „Bendrija privalo ... atsižvelgti į sportui būdingas socialines, švietimo ir kultūrines funkcijas ... siekiant, kad būtų gerbiamas ir skatinamas etikos kodeksas ir solidarumas, kurie yra svarbūs socialiniam vaidmeniui išsaugoti“. |
| --- | --- |

7.2

Imtis tokio požiūrio taip pat reikalaujama deklaracijoje dėl ypatingų sporto savybių, pridėtoje prie 2000 m. gruodžio mėn. Nicoje susitikusios Europos Tarybos išvadų, kurioje pabrėžiama, kad: „Bendrija privalo ... atsižvelgti į sportui būdingas socialines, švietimo ir kultūrines funkcijas ... siekiant, kad būtų gerbiamas ir skatinamas etikos kodeksas ir solidarumas, kurie yra svarbūs socialiniam vaidmeniui išsaugoti“.

| 7.3 | Teigiamų sportui ir turizmui bendrų vertybių integravimas ir skatinimas gali būti veiksmingas būdas pasiekti integravimą bendruomenių, paskirties vietų ir valstybių lygyje. |
| --- | --- |

7.3

Teigiamų sportui ir turizmui bendrų vertybių integravimas ir skatinimas gali būti veiksmingas būdas pasiekti integravimą bendruomenių, paskirties vietų ir valstybių lygyje.

| 7.4 | Todėl 2004 m. prasidėję renginiai įgauna dar didesnę svarbą dėl pasiūlyto tikslo panaudoti didžiausius renginius, kurie bus plačiai nušviesti žiniasklaidos ir kuriems daug dėmesio skirs institucijos, kaip priemonę mokymo principų ir gairių sklaidai. |
| --- | --- |

7.4

Todėl 2004 m. prasidėję renginiai įgauna dar didesnę svarbą dėl pasiūlyto tikslo panaudoti didžiausius renginius, kurie bus plačiai nušviesti žiniasklaidos ir kuriems daug dėmesio skirs institucijos, kaip priemonę mokymo principų ir gairių sklaidai.

| 7.5 | ES plečiantis ir pasipildant 10 naujų narių, tokios galimybės didės. Žiniasklaidos panaudojimas įgalins išplėtoti švietimo projektus ir pasidalyti jais su naujomis valstybėmis narėmis ir taip jas supažindinti su Sąjunga, jos žmonėmis bei pasikeisti vertybėmis, pagrįstomis sportine draugyste, teisingu žaidimu ir konkurencija. |
| --- | --- |

7.5

ES plečiantis ir pasipildant 10 naujų narių, tokios galimybės didės. Žiniasklaidos panaudojimas įgalins išplėtoti švietimo projektus ir pasidalyti jais su naujomis valstybėmis narėmis ir taip jas supažindinti su Sąjunga, jos žmonėmis bei pasikeisti vertybėmis, pagrįstomis sportine draugyste, teisingu žaidimu ir konkurencija.

| 7.6 | Pagrindinės vertybės, kurios galėtų būti plėtojamos ir atskleidžiamos, yra tolerancija, atviras, nuoširdus požiūris, atvirumas pasikeitimams tarp skirtingų žmonių ir etninių grupių. Pagrindinių vertybių įgyvendinimas ES valstybėse reikalauja iš vienos pusės atitinkamo mokyklinio išsilavinimo bei suaugusiųjų mokymo visiems dirbantiems turizmo ir sporto srityje, iš kitos pusės — intensyvaus dalijimosi patirtimi, kurį reikia skatinti. Turistai sieja su kelionėmis lūkesčius dėl minėtų vertybių. |
| --- | --- |

7.6

Pagrindinės vertybės, kurios galėtų būti plėtojamos ir atskleidžiamos, yra tolerancija, atviras, nuoširdus požiūris, atvirumas pasikeitimams tarp skirtingų žmonių ir etninių grupių. Pagrindinių vertybių įgyvendinimas ES valstybėse reikalauja iš vienos pusės atitinkamo mokyklinio išsilavinimo bei suaugusiųjų mokymo visiems dirbantiems turizmo ir sporto srityje, iš kitos pusės — intensyvaus dalijimosi patirtimi, kurį reikia skatinti. Turistai sieja su kelionėmis lūkesčius dėl minėtų vertybių.

| 7.7 | Kiek tai susiję su sportiniais ir turistiniais renginiais, ypatingas dėmesys turi būti skiriamas skleisti visoms gyventojų grupėms — ypač silpnesnėms grupėms: jaunimui, senyvo amžiaus žmonėms, neįgaliesiems — teisės principą užsiimti kitokiu sportu dalyvauti tokio sporto renginiuose. |
| --- | --- |

7.7

Kiek tai susiję su sportiniais ir turistiniais renginiais, ypatingas dėmesys turi būti skiriamas skleisti visoms gyventojų grupėms — ypač silpnesnėms grupėms: jaunimui, senyvo amžiaus žmonėms, neįgaliesiems — teisės principą užsiimti kitokiu sportu dalyvauti tokio sporto renginiuose.

| 7.8 | Kaip teigiam pirmiau minėtoje deklaracijoje dėl ypatingų sporto savybių, pridėtoje prie 2000 m. Nicoje susitikusios Europos Tarybos išvadų: „Žmonėms, turintiems fizinę arba proto negalią, užsiėmimas fizine veikla ir sportu suteikia ypač palankią progą ugdyti savo talentą, dalyvauti reabilitacijoje, socialinėje integracijoje ir būti solidariems...“ |
| --- | --- |

7.8

Kaip teigiam pirmiau minėtoje deklaracijoje dėl ypatingų sporto savybių, pridėtoje prie 2000 m. Nicoje susitikusios Europos Tarybos išvadų: „Žmonėms, turintiems fizinę arba proto negalią, užsiėmimas fizine veikla ir sportu suteikia ypač palankią progą ugdyti savo talentą, dalyvauti reabilitacijoje, socialinėje integracijoje ir būti solidariems...“

| 7.9 | Tokias priemones, skirtas pasinaudoti silpniausioms visuomenės grupėms, turi įgyvendinti centrinė valdžia ir vietos valdžia, nacionalinės federacijos, sporto draugijos ir asociacijos, mėgėjų klubai ir mokyklos. |
| --- | --- |

7.9

Tokias priemones, skirtas pasinaudoti silpniausioms visuomenės grupėms, turi įgyvendinti centrinė valdžia ir vietos valdžia, nacionalinės federacijos, sporto draugijos ir asociacijos, mėgėjų klubai ir mokyklos.

| 7.10 | Derlingiausia dirva teigiamoms vertybėms skleisti it tarpusavio supratimui ugdyti yra mokykla, kadangi sudėtingi sporto, turizmo ir mokymo ryšiai gali būti pilnai išnaudoti pirmiausia mokyklinio amžiaus vaikų. |
| --- | --- |

7.10

Derlingiausia dirva teigiamoms vertybėms skleisti it tarpusavio supratimui ugdyti yra mokykla, kadangi sudėtingi sporto, turizmo ir mokymo ryšiai gali būti pilnai išnaudoti pirmiausia mokyklinio amžiaus vaikų.

| 7.11 | Todėl siūloma ir toliau lengvinti studentų mobilumą ir mainus organizuojant sportinius renginius, kurie sudaro galimybes susipažinti su vietos kultūra ir gyvenimu. |
| --- | --- |

7.11

Todėl siūloma ir toliau lengvinti studentų mobilumą ir mainus organizuojant sportinius renginius, kurie sudaro galimybes susipažinti su vietos kultūra ir gyvenimu.

| 7.12 | Be to, siūloma pagerinti valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą, pirmiausia keičiantis informacija apie geriausias praktikas, įskaitant sporto turistų dalyvavimą bendruomenių, kurios organizuoja sporto renginius, kultūriniame ir socialiniame gyvenime siekiant mažinti bet kokį smurtą ir nepakantumą ir sudarant galimybes bendram augimui. |
| --- | --- |

7.12

Be to, siūloma pagerinti valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą, pirmiausia keičiantis informacija apie geriausias praktikas, įskaitant sporto turistų dalyvavimą bendruomenių, kurios organizuoja sporto renginius, kultūriniame ir socialiniame gyvenime siekiant mažinti bet kokį smurtą ir nepakantumą ir sudarant galimybes bendram augimui.

| 7.13 | Taip pat būtų verta patikslinti, ar yra kursų, ugdančių naujus įgūdžius, būtinus turistinių/sportinių renginių organizavimui, poreikis, kuriuose būtų atsižvelgiama į visus socialinio augimo, integruoto tvarumo, bendravimo ir rinkodaros aspektus, kurie yra labai svarbūs turizmui. |
| --- | --- |

7.13

Taip pat būtų verta patikslinti, ar yra kursų, ugdančių naujus įgūdžius, būtinus turistinių/sportinių renginių organizavimui, poreikis, kuriuose būtų atsižvelgiama į visus socialinio augimo, integruoto tvarumo, bendravimo ir rinkodaros aspektus, kurie yra labai svarbūs turizmui.

8.   Preliminarios išvados

| 8.1 | Turizmas ir sportas gali tapti teigiamų vertybių, įkvėptų pagarba kitiems ir nukreiptų į tarpusavio supratimą, toleranciją ir tarpusavio priimtinumą, plėtros, mainų ir dalijimosi laboratorija. Šie sektoriai lengvai tinka šiam uždaviniui ir jų vaidmuo įgauna ypatingos svarbos visuomenei, kuri tampa vis dinamiškesne ir pasižyminčia nuodugniais socialiniais kultūriniais, geopolitiniais ir technologiniais pasikeitimais. |
| --- | --- |

8.1

Turizmas ir sportas gali tapti teigiamų vertybių, įkvėptų pagarba kitiems ir nukreiptų į tarpusavio supratimą, toleranciją ir tarpusavio priimtinumą, plėtros, mainų ir dalijimosi laboratorija. Šie sektoriai lengvai tinka šiam uždaviniui ir jų vaidmuo įgauna ypatingos svarbos visuomenei, kuri tampa vis dinamiškesne ir pasižyminčia nuodugniais socialiniais kultūriniais, geopolitiniais ir technologiniais pasikeitimais.

| 8.2 | Turizmas ir sportas gali daug prisidėti įgyvendinant tikslus, nustatytus Lisabonos strategijoje. Iš tiesų, jų didėjanti ekonominė įtaka galėtų tapti tikra varomąja jėga Europos Sąjungos ekonomikai, ypač jeigu visos įgūdžių, susijusių su šiais dviem sektoriais, ugdymo ir skleidimo galimybės būtų pilnai panaudotos. |
| --- | --- |

8.2

Turizmas ir sportas gali daug prisidėti įgyvendinant tikslus, nustatytus Lisabonos strategijoje. Iš tiesų, jų didėjanti ekonominė įtaka galėtų tapti tikra varomąja jėga Europos Sąjungos ekonomikai, ypač jeigu visos įgūdžių, susijusių su šiais dviem sektoriais, ugdymo ir skleidimo galimybės būtų pilnai panaudotos.

| 8.3 | Turizmo ir sporto įtraukimas į galutinę Europos Konstitucijos redakciją — tai šių dviejų sektorių istorinis posūkio taškas. EESRK dabar tikisi, kad Bendrijoje vyks svarbi veikla šiose dviejose srityse ir siūlo naudoti atvirą koordinavimo metodiką, kuri užtikrintų pasikeitimą įgūdžiais ir žiniomis ir palyginimą Europos lygiu. |
| --- | --- |

8.3

Turizmo ir sporto įtraukimas į galutinę Europos Konstitucijos redakciją — tai šių dviejų sektorių istorinis posūkio taškas. EESRK dabar tikisi, kad Bendrijoje vyks svarbi veikla šiose dviejose srityse ir siūlo naudoti atvirą koordinavimo metodiką, kuri užtikrintų pasikeitimą įgūdžiais ir žiniomis ir palyginimą Europos lygiu.

| 8.4 | Sportas ir turizmas — tai du sudėtingi, išskirtiniai sektoriai; labai sunku juos nagrinėti kartu ir atlikti jų ekonominį ir socialinį palyginimą. Todėl EESRK siūlo, kad būtų įkurti bendrą Europos priežiūros agentūrą ir duomenų banką, kurie rinktų ir klasifikuotų žinias ir gerą praktiką ir skleistų jas valstybėse narėse siekiant skatinti šių dviejų sektorių plėtrą. |
| --- | --- |

8.4

Sportas ir turizmas — tai du sudėtingi, išskirtiniai sektoriai; labai sunku juos nagrinėti kartu ir atlikti jų ekonominį ir socialinį palyginimą. Todėl EESRK siūlo, kad būtų įkurti bendrą Europos priežiūros agentūrą ir duomenų banką, kurie rinktų ir klasifikuotų žinias ir gerą praktiką ir skleistų jas valstybėse narėse siekiant skatinti šių dviejų sektorių plėtrą.

| 8.5 | EESRK taip pat tikisi, kad Europos Sąjunga skatins studijas ir tyrimus, kad būtų galima Europos lygio lyginamoji turizmo-sporto derinio socialinės, ekonominės ir aplinkosaugos įtakos analizė. |
| --- | --- |

8.5

EESRK taip pat tikisi, kad Europos Sąjunga skatins studijas ir tyrimus, kad būtų galima Europos lygio lyginamoji turizmo-sporto derinio socialinės, ekonominės ir aplinkosaugos įtakos analizė.

| 8.6 | Turizmo ir sporto prieinamumo visiems kultūros skleidimas ir politikos kultūrai remti formavimas privalo būti visų plėtros priemonių prioritetu šiuose dviejuose sektoriuose, atsižvelgiant į silpniausių gyventojų grupių — jaunimo, senyvo amžiaus žmonių ir neįgaliųjų — ir tų, kurie negali išleisti daug pinigų, poreikius. Šiuo tikslu EESRK norėtų matyti kampaniją, kurios metu būtų skatinamas žinojimas to fakto, kad prieinamumas ir tvarumas — tai būtinos savybės, kurių dėka rinkos dalyviai tampa labiau konkurencingais. |
| --- | --- |

8.6

Turizmo ir sporto prieinamumo visiems kultūros skleidimas ir politikos kultūrai remti formavimas privalo būti visų plėtros priemonių prioritetu šiuose dviejuose sektoriuose, atsižvelgiant į silpniausių gyventojų grupių — jaunimo, senyvo amžiaus žmonių ir neįgaliųjų — ir tų, kurie negali išleisti daug pinigų, poreikius. Šiuo tikslu EESRK norėtų matyti kampaniją, kurios metu būtų skatinamas žinojimas to fakto, kad prieinamumas ir tvarumas — tai būtinos savybės, kurių dėka rinkos dalyviai tampa labiau konkurencingais.

| 8.7 | Siūloma, kad būtų įsteigta Europos turizmo agentūra, kurios vaidmuo būtų užtikrinti šio sektoriaus ypatingas savybes, analizuoti jo problemas, nustatyti galimą plėtros kursą ir nustatyti naujas tvaraus augimo priemones, kurios turėtų būti įtrauktos į ES struktūrines priemones. |
| --- | --- |

8.7

Siūloma, kad būtų įsteigta Europos turizmo agentūra, kurios vaidmuo būtų užtikrinti šio sektoriaus ypatingas savybes, analizuoti jo problemas, nustatyti galimą plėtros kursą ir nustatyti naujas tvaraus augimo priemones, kurios turėtų būti įtrauktos į ES struktūrines priemones.

| 8.8 | Turizmas ir sportas yra daugiapusiai, sudėtingi reiškiniai, turintys didelį plėtros potencialą. Šioje nuomonėje remiamas šių dviejų sektorių horizontalios integracijos Europos lygiu poreikis, siekiant, kad šis potencialas būtų realizuotas socialinėje ekonominėje ir kultūrinėje srityse. Be to, EESRK pabrėžia, kad įgyvendinant siūlomas priemones, reikia nuolatos kreipti dėmesį į jų tvarumą šiose srityse ir aplinkosaugos atžvilgiu. |
| --- | --- |

8.8

Turizmas ir sportas yra daugiapusiai, sudėtingi reiškiniai, turintys didelį plėtros potencialą. Šioje nuomonėje remiamas šių dviejų sektorių horizontalios integracijos Europos lygiu poreikis, siekiant, kad šis potencialas būtų realizuotas socialinėje ekonominėje ir kultūrinėje srityse. Be to, EESRK pabrėžia, kad įgyvendinant siūlomas priemones, reikia nuolatos kreipti dėmesį į jų tvarumą šiose srityse ir aplinkosaugos atžvilgiu.

| 8.9 | EESRK šią nuomonę pavadino Romos deklaracija dėl sporto ir turizmo, kad jai būtų suteikta didesnė svarba ir ji būtų geriau platinama įvairiuose svarbiuose Europos turizmo ir sporto renginiuose. |
| --- | --- |

8.9

EESRK šią nuomonę pavadino Romos deklaracija dėl sporto ir turizmo, kad jai būtų suteikta didesnė svarba ir ji būtų geriau platinama įvairiuose svarbiuose Europos turizmo ir sporto renginiuose.

2004 m., gruodžio 15 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Geras šio proceso pavyzdys yra Turino miestas, kuris artėjančių Žiemos olimpinių ir Paraolimpinių žaidynių dėka atkuria apleistus pramoninius rajonus ir apgyvendina naujus priemiesčius, tokiu būdu skatindamas vietinės ekonomikos plėtrą visuose sektoriuose.

1

(2)  Viešas klausymas „Turizmas ir sportas: Europos ateities iššūkiai“ iššūkiai vyko CNEL (Nacionalinėje Ekonomikos ir darbo taryboje) Romoje 2004 m. balandžio 22 d.

2

(3)  Žiūrėti 3 nuorodą.

3

(4)  KOM(2001) 665 galutinis

4

(5)  KOM(2003) 716 galutinis

5

(6)  Vietos varžybos, tarpmokyklinia ir mėgėjų turnyrai, regioniniai sporto renginiai, pasaulinės universitetinės žaidynės ir kt.

6

(7)  Įskaitant 1999 m. Europos įdarbinimo turizmo srityje veiksmų planą, 2001 m. lapkričio 13 d. Komisijos komunikatą dėl bendro darbo Europos turizmo labui, 2002 m. gegužės 14 d. Europos Parlamento nutarimą, 2002 m. gegužės 21 d. Tarybos nutarimą dėl Europos turizmo ateities, 2003 m. lapkričio mėn. Komisijos komunikatą dėl pagrindinių Europos turizmo tvarumo krypčių.

7

(8)  I-16 straipsnis ir III-181a straipsnis (3A skirsnis).

8

(9)  Pavyzdžiui, Europos vaistų vertinimo agentūra, Europos darbo ir sveikatos apsaugos agentūra, Europos maisto saugos tarnyba,Europos aplinkosaugos agentūra ir kt.

9

(10)  EESRK dalyvauja šiame procese savo iniciatyva išleisdamas nuomones dėl kiekvienam skirto socialinio turizmo tvarumo (OL C 2004. 2. 5 32, numatytas kaip indėlį į ateities priemones.

10

(11)  I-16 straipsnis ir III-282 straipsnis (4skirsnis).

11

(12)  KOM(2003) 716 galutinis

12

(13)  OL C 2004.2.5 32 .

13

---

| 28.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/22

---

Nuomonė dėl Komisijos pranešimo: Europos nanotechnologijų strategija

KOM(2004) 338 baigiamasis

(2005/C 157/03)

2004 m. gegužės 12 d. Europos Komisija nusprendė pasitarti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsnį dėl Komisijos pranešimo:Europos nanotechnologijų strategija

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo parengimą šiuo klausimu, 2004 m. lapkričio 10 d. priėmė šią nuomonę. Pranešėjas — p. Pezzini.

Savo 413-osios plenarinės sesijos metu, įvykusios 2004 m. gruodžio 15 d., Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 151 nariams balsavus „už“ ir 1 nariui susilaikius.

1.   Pagrindas

| 1.1 | Komitetas atkreipia dėmesį faktą, kad, remiantis šia nuomone, nagrinėjamas iš dalies naujas klausimas, kurio žodynas yra mažai žinomas arba bent jau mažai vartojamas. Todėl manoma, kad būtų naudinga pateikti trumpas apibrėžimų eilutes ir išsamią informaciją apie tyrimų padėtį ir jų pritaikymą nanotechnologijos srityje Jungtinėse Valstijose ir Azijoje. |
| --- | --- |

1.1

Komitetas atkreipia dėmesį faktą, kad, remiantis šia nuomone, nagrinėjamas iš dalies naujas klausimas, kurio žodynas yra mažai žinomas arba bent jau mažai vartojamas. Todėl manoma, kad būtų naudinga pateikti trumpas apibrėžimų eilutes ir išsamią informaciją apie tyrimų padėtį ir jų pritaikymą nanotechnologijos srityje Jungtinėse Valstijose ir Azijoje.

| 1.2 | Turinys
  2.
  3.
  4.
  5.
  6.
  7.
  8. |
| --- | --- |

1.2

Turinys

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

2.   Apibrėžimai

| 2.1 | „Nano“ — viena milijardoji dalis. Šiame pranešime „nano“ vartojamas vienai milijardajai metro daliai reikšti. |
| --- | --- |

2.1

„Nano“ — viena milijardoji dalis. Šiame pranešime „nano“ vartojamas vienai milijardajai metro daliai reikšti.

| 2.2 | „Mikro“ — viena milijonoji dalis. Čia ji reiškia, vieną milijonąją metro dalį. |
| --- | --- |

2.2

„Mikro“ — viena milijonoji dalis. Čia ji reiškia, vieną milijonąją metro dalį.

| 2.3 | „Nanomokslai“ — Nanomokslai — tai naujas požiūris į tradicinius mokslus (chemiją, fiziką, elektroninę biologija ir kt.), nagrinėjantis pagrindinę medžiagų struktūrą ir jų atomines ir molekulines ypatybes. Iš tiesų, šie mokslai nagrinėja atomų potencialą įvairiose mokslo disciplinose (1). |
| --- | --- |

2.3

„Nanomokslai“ — Nanomokslai — tai naujas požiūris į tradicinius mokslus (chemiją, fiziką, elektroninę biologija ir kt.), nagrinėjantis pagrindinę medžiagų struktūrą ir jų atomines ir molekulines ypatybes. Iš tiesų, šie mokslai nagrinėja atomų potencialą įvairiose mokslo disciplinose (1).

| 2.4 | „Nanotechnologijos“. Šių technologijų dėka galima paveikti atomus ir molekules ir sukurti naujus paviršius ir daiktus, kurie, turėdami skirtingą atomų sandarą ir išsidėstymą, turi tokių ypatybių, kurias galima pritaikyti kasdieniniam gyvenimui (2). Tai technologijos, nagrinėjančios vieną milijardąją metro dalį. |
| --- | --- |

2.4

„Nanotechnologijos“. Šių technologijų dėka galima paveikti atomus ir molekules ir sukurti naujus paviršius ir daiktus, kurie, turėdami skirtingą atomų sandarą ir išsidėstymą, turi tokių ypatybių, kurias galima pritaikyti kasdieniniam gyvenimui (2). Tai technologijos, nagrinėjančios vieną milijardąją metro dalį.

| 2.5 | Papildant pirmiau pateiktą apibrėžimą, verta pateikti išsamesnės mokslinės informacijos. Terminas „nanotechnologija“ aprašo daugiadisiciplininį požiūrį į medžiagų, mechanizmų ir sistemų kūrimą, naudojant medžiagoms valdyti.naudojant nanometrinę skalę. |
| --- | --- |

2.5

Papildant pirmiau pateiktą apibrėžimą, verta pateikti išsamesnės mokslinės informacijos. Terminas „nanotechnologija“ aprašo daugiadisiciplininį požiūrį į medžiagų, mechanizmų ir sistemų kūrimą, naudojant medžiagoms valdyti.naudojant nanometrinę skalę.

| 2.6 | „Nanomechanika“. Daikto dydis tampa svarbus nustatant jo ypatybes, kai tas dydis matuojamas vienu arba keletu dešimčių nanometrų (daiktai, kuriuos sudaro keletas dešimčių arba keletas tūkstančių atomų). Esant tokioms dydžių riboms, daiktas, kurį sudaro 100 geležies atomų, iš esmės skiriasi nuo to, kurį sudaro 200 atomų, nors juos sudarantys atomai yra tokie pat. Tuo tarpu mechaninės ir elektromagnetinės kietojo kūno, sudaryto iš nanodalelių, ypatybės iš esmės skiriasi nuo įprastinių tokios pačios cheminės sudėties kietojo kūno ypatybių; kurias veikia atskirų sudedamųjų vienetų ypatybės. |
| --- | --- |

2.6

„Nanomechanika“. Daikto dydis tampa svarbus nustatant jo ypatybes, kai tas dydis matuojamas vienu arba keletu dešimčių nanometrų (daiktai, kuriuos sudaro keletas dešimčių arba keletas tūkstančių atomų). Esant tokioms dydžių riboms, daiktas, kurį sudaro 100 geležies atomų, iš esmės skiriasi nuo to, kurį sudaro 200 atomų, nors juos sudarantys atomai yra tokie pat. Tuo tarpu mechaninės ir elektromagnetinės kietojo kūno, sudaryto iš nanodalelių, ypatybės iš esmės skiriasi nuo įprastinių tokios pačios cheminės sudėties kietojo kūno ypatybių; kurias veikia atskirų sudedamųjų vienetų ypatybės.

| 2.7 | Tai pagrindinė mokslinė ir technologinė naujovė, keičianti požiūrį į medžiagų sudarymą ir valdymą visose mokslo ir technologijų srityse. Taigi nanotechnologija nėra naujas mokslas, jungiantis chemijos, fizikos ir biologijos sritis, tai greičiau naujas chemijos, fizikos ir biologijos pritaikymo būdas. |
| --- | --- |

2.7

Tai pagrindinė mokslinė ir technologinė naujovė, keičianti požiūrį į medžiagų sudarymą ir valdymą visose mokslo ir technologijų srityse. Taigi nanotechnologija nėra naujas mokslas, jungiantis chemijos, fizikos ir biologijos sritis, tai greičiau naujas chemijos, fizikos ir biologijos pritaikymo būdas.

| 2.8 | Iš to aiškėja, kad nanostruktūrinė medžiaga arba sistema yra sudaryta iš nanometrinių proporcijų vienetų (struktūros, sudarytos iš atskirų atomų, prie kurių esame pripratę, daugiau nebėra svarbios), taigi ji turi tam tikrų ypatybių, kurios gali būti įtrauktos į sudėtines struktūras. Todėl akivaizdu, kad gamybos modeliai, grindžiami atskirų tokių pat atomų arba molekulių surinkimu, turi būti pakeisti tokiais gamybos būdais, kuriuose dydis yra pagrindinis matas. |
| --- | --- |

2.8

Iš to aiškėja, kad nanostruktūrinė medžiaga arba sistema yra sudaryta iš nanometrinių proporcijų vienetų (struktūros, sudarytos iš atskirų atomų, prie kurių esame pripratę, daugiau nebėra svarbios), taigi ji turi tam tikrų ypatybių, kurios gali būti įtrauktos į sudėtines struktūras. Todėl akivaizdu, kad gamybos modeliai, grindžiami atskirų tokių pat atomų arba molekulių surinkimu, turi būti pakeisti tokiais gamybos būdais, kuriuose dydis yra pagrindinis matas.

| 2.9 | Siekiant padėti suprasti, kokį revoliucinį poveikį padarė nanotechnologija, galima būtų ją palyginti su naujos periodinės elementų lentelės, kuri yra daug didesnė ir sudėtingesnė už ankstesniąją, ir su atradimu ir supratimu, kad fazinių diagramų nustatyti apribojimai (pavyzdžiui, galimybė sumaišyti dvi medžiagas) gali būti įveikti. |
| --- | --- |

2.9

Siekiant padėti suprasti, kokį revoliucinį poveikį padarė nanotechnologija, galima būtų ją palyginti su naujos periodinės elementų lentelės, kuri yra daug didesnė ir sudėtingesnė už ankstesniąją, ir su atradimu ir supratimu, kad fazinių diagramų nustatyti apribojimai (pavyzdžiui, galimybė sumaišyti dvi medžiagas) gali būti įveikti.

| 2.10 | Taigi tai yra „kylančios“ technologijos, suteikiančios didesnę svarbą ne atskiroms funkcijoms, o funkcijų grupei. Jų praktinis pritaikymas visą laiką didėja keletoje čia išvardintų sričių: sveikatos apsauga, informacinės technologijos, medžiagotyra, gamyba, energetika, sauga, aerokosmonautika, optika, akustika, chemija, maistas ir aplinkos apsauga. |
| --- | --- |

2.10

Taigi tai yra „kylančios“ technologijos, suteikiančios didesnę svarbą ne atskiroms funkcijoms, o funkcijų grupei. Jų praktinis pritaikymas visą laiką didėja keletoje čia išvardintų sričių: sveikatos apsauga, informacinės technologijos, medžiagotyra, gamyba, energetika, sauga, aerokosmonautika, optika, akustika, chemija, maistas ir aplinkos apsauga.

| 2.11 | Dėl šių pritaikymų (kai kurie jau yra galimi, ir visuomenė juos naudoja (3)) galima teigti, kad nanotechnologijos gali žymiai pagerinti gyvenimo kokybę, gamybos pramonės konkurencingumą ir patvarią plėtrą
   (4). |
| --- | --- |

2.11

Dėl šių pritaikymų (kai kurie jau yra galimi, ir visuomenė juos naudoja (3)) galima teigti, kad nanotechnologijos gali žymiai pagerinti gyvenimo kokybę, gamybos pramonės konkurencingumą ir patvarią plėtrą
   (4).

| 2.12 | „Mikroelektronika“ — tai elektronikos šaka, nagrinėjanti labai mažų dydžių integruotų grandinių, įmontuotų į atskirų puslaidininkių sritis, kūrimą. Dabar mikroelektronika gali sukurti atskirus komponentus, kurių dydis yra 0,1 mikrometro arba 100 nanometrų (5). |
| --- | --- |

2.12

„Mikroelektronika“ — tai elektronikos šaka, nagrinėjanti labai mažų dydžių integruotų grandinių, įmontuotų į atskirų puslaidininkių sritis, kūrimą. Dabar mikroelektronika gali sukurti atskirus komponentus, kurių dydis yra 0,1 mikrometro arba 100 nanometrų (5).

| 2.13 | „Nanoelektronika“ — tai mokslas, nagrinėjantis ir kuriantis grandines, kurios gaminamos naudojant ne silicį, o kitas technologijas ir medžiagas, ir kurios veikia pagal iš esmės skirtingus principus (6). |
| --- | --- |

2.13

„Nanoelektronika“ — tai mokslas, nagrinėjantis ir kuriantis grandines, kurios gaminamos naudojant ne silicį, o kitas technologijas ir medžiagas, ir kurios veikia pagal iš esmės skirtingus principus (6).

| 2.13.1 | Nanoelektronika turi tapti kertiniu nanotechnologijos akmeniu, kokiu šiuo metu yra mokslinių sričių ir pramoninių procesų elektronika (7). |
| --- | --- |

2.13.1

Nanoelektronika turi tapti kertiniu nanotechnologijos akmeniu, kokiu šiuo metu yra mokslinių sričių ir pramoninių procesų elektronika (7).

| 2.13.2 | Elektros ir elektroninių komponentų sritis tobulėja labai greitai. Per keletą dešimtmečių sklendes pakeitė puslaidininkiai, integrinės schemos, mirkoschemos, o dabar — nanoschemos, kurios yra surenkamos naudojant detales, kurių kiekvieną sudaro mažiau nei 100 atomų. Nanoschema gali talpinti tiek pat informacijos, kiek jos talpina 25 „Encyclopaedia Britannica“ tomai (8). |
| --- | --- |

2.13.2

Elektros ir elektroninių komponentų sritis tobulėja labai greitai. Per keletą dešimtmečių sklendes pakeitė puslaidininkiai, integrinės schemos, mirkoschemos, o dabar — nanoschemos, kurios yra surenkamos naudojant detales, kurių kiekvieną sudaro mažiau nei 100 atomų. Nanoschema gali talpinti tiek pat informacijos, kiek jos talpina 25 „Encyclopaedia Britannica“ tomai (8).

| 2.13.3 | Mokslininkai ir elektroninių komponentų gamintojai greitai suprato, kad kuo mažesnė schema, tuo greitesnis yra informacijos srautas (9). Taigi nanoelektronika leidžia greičiau tvarkyti informaciją, kuri gali būti talpinama ypač mažame plote. |
| --- | --- |

2.13.3

Mokslininkai ir elektroninių komponentų gamintojai greitai suprato, kad kuo mažesnė schema, tuo greitesnis yra informacijos srautas (9). Taigi nanoelektronika leidžia greičiau tvarkyti informaciją, kuri gali būti talpinama ypač mažame plote.

| 2.14 | „Nuskaitantis tunelinis mikroskopas“ — tai instrumentas, kurio išradėjai laimėjo Nobelio prizą, ir kuris vadinamas „21-ojo amžiaus didinamuoju stiklu“. Jis naudojamas „matyti“ medžiagos atomus. Jam veikiant, mikroskopo galiukas juda lygiagrečiai su paviršiumi. Dėl tunelinio poveikio paviršiaus elektronai (ne atomai) juda nuo paviršiaus ant galiuko. Tai sudaro srovę, kuri intensyvėja mažėjant atstumui tarp paviršiaus ir galiuko. Ši srovė yra pakeičiama apskaičiuojant aukštį ir taip sudaroma medžiagos paviršiaus nanometrinės skalės topografija. |
| --- | --- |

2.14

„Nuskaitantis tunelinis mikroskopas“ — tai instrumentas, kurio išradėjai laimėjo Nobelio prizą, ir kuris vadinamas „21-ojo amžiaus didinamuoju stiklu“. Jis naudojamas „matyti“ medžiagos atomus. Jam veikiant, mikroskopo galiukas juda lygiagrečiai su paviršiumi. Dėl tunelinio poveikio paviršiaus elektronai (ne atomai) juda nuo paviršiaus ant galiuko. Tai sudaro srovę, kuri intensyvėja mažėjant atstumui tarp paviršiaus ir galiuko. Ši srovė yra pakeičiama apskaičiuojant aukštį ir taip sudaroma medžiagos paviršiaus nanometrinės skalės topografija.

| 2.14.1 | „Tunelinis poveikis.“ Tradicinėje mechanikoje dalelė, turinti tam tikrą energijos kiekį, negali išlįsti iš skylutės, jeigu tos energijos nepakanka iššokti. Tačiau kvantinėje mechanikoje dėl nepastovumo principo situacija yra visai kitokia. Dalelei esant skylutėje, netikrumo laipsnis dėl jos padėties yra mažas ir dėl to, netikrumas dėl jos greičio yra didelis. Taigi tikėtina, kad dalelė turi užtektinai energijos, kad galėtų išlįsti iš skylutės, nepaisant to fakto, kad jos vidutinės energijos tam nepakaktų (10). |
| --- | --- |

2.14.1

„Tunelinis poveikis.“ Tradicinėje mechanikoje dalelė, turinti tam tikrą energijos kiekį, negali išlįsti iš skylutės, jeigu tos energijos nepakanka iššokti. Tačiau kvantinėje mechanikoje dėl nepastovumo principo situacija yra visai kitokia. Dalelei esant skylutėje, netikrumo laipsnis dėl jos padėties yra mažas ir dėl to, netikrumas dėl jos greičio yra didelis. Taigi tikėtina, kad dalelė turi užtektinai energijos, kad galėtų išlįsti iš skylutės, nepaisant to fakto, kad jos vidutinės energijos tam nepakaktų (10).

| 2.15 | „Anglies nanovamzdeliai“ — tai produktai, gauti tam tikru būdu surinkus anglies atomus. Tai vienos iš pačių atspariausių ir lengviausių šiuo metu žinomų medžiagų. Jos yra šešis kartus lengvesnės ir šimtą kartų stipresnės už plieną. Jų skersmuo yra keletas nanometrų, o jų ilgis gali būti daug didesnis už tam tikrą mikronų skaičių (11). |
| --- | --- |

2.15

„Anglies nanovamzdeliai“ — tai produktai, gauti tam tikru būdu surinkus anglies atomus. Tai vienos iš pačių atspariausių ir lengviausių šiuo metu žinomų medžiagų. Jos yra šešis kartus lengvesnės ir šimtą kartų stipresnės už plieną. Jų skersmuo yra keletas nanometrų, o jų ilgis gali būti daug didesnis už tam tikrą mikronų skaičių (11).

| 2.16 | „Savaiminė makromolekulių agregacija“ — tai laboratorijose naudojama gamtą imituojanti procedūra: „kiekvienas gyvas organizmas turi savaiminės agregacijos savybę. Savaiminės agregacijos procedūra sukuria sąveikas tarp elektroninių grandinių ir biologinių audinių ir sudaro sąsają tarp informatikos ir biologijos. Tikslas, kuris mokslininkų nuomone, yra ne toks jau tolimas, yra suteikti galimybę girdėti kurčiam ir galimybę matyti aklam“ (12). |
| --- | --- |

2.16

„Savaiminė makromolekulių agregacija“ — tai laboratorijose naudojama gamtą imituojanti procedūra: „kiekvienas gyvas organizmas turi savaiminės agregacijos savybę. Savaiminės agregacijos procedūra sukuria sąveikas tarp elektroninių grandinių ir biologinių audinių ir sudaro sąsają tarp informatikos ir biologijos. Tikslas, kuris mokslininkų nuomone, yra ne toks jau tolimas, yra suteikti galimybę girdėti kurčiam ir galimybę matyti aklam“ (12).

| 2.17 | „Biomimetika“
   (13)
  — tai mokslas, nagrinėjantis dėsnius, kuriais remiasi gamtoje egzistuojančios molekulinės struktūros. Žinant šiuos dėsnius, galima būtų sukurti dirbtinius nanomotorus, kurie būtų pagrįsti tais pačiais principais, kaip ir tie, kurie egzistuoja gamtoje (14). |
| --- | --- |

2.17

„Biomimetika“
   (13)
  — tai mokslas, nagrinėjantis dėsnius, kuriais remiasi gamtoje egzistuojančios molekulinės struktūros. Žinant šiuos dėsnius, galima būtų sukurti dirbtinius nanomotorus, kurie būtų pagrįsti tais pačiais principais, kaip ir tie, kurie egzistuoja gamtoje (14).

3.   Įvadas

| 3.1 | EESRK vertina tai, kad nanotechnologijų pranešimas buvo parengtas labai aiškiai, ir taip pat kaip ir Komisija nori negaišti laiko ir įnešti savo svarų indėlį į diskusiją. Komitetas taip pat pritaria daugybės tekstų bei kompaktinių diskų (CD ROMs), skirtų ekspertams ir jaunimui, išleidimui. |
| --- | --- |

3.1

EESRK vertina tai, kad nanotechnologijų pranešimas buvo parengtas labai aiškiai, ir taip pat kaip ir Komisija nori negaišti laiko ir įnešti savo svarų indėlį į diskusiją. Komitetas taip pat pritaria daugybės tekstų bei kompaktinių diskų (CD ROMs), skirtų ekspertams ir jaunimui, išleidimui.

| 3.1.1 | Mokomieji kompaktiniai diskai visų pirma yra ypač naudinga plačiajai visuomenei kultūrinė priemonė reikiamai informacijai apie nanotechnologiją skleisti, nes visuomenė kartais nėra informuota, ypač jaunimas. |
| --- | --- |

3.1.1

Mokomieji kompaktiniai diskai visų pirma yra ypač naudinga plačiajai visuomenei kultūrinė priemonė reikiamai informacijai apie nanotechnologiją skleisti, nes visuomenė kartais nėra informuota, ypač jaunimas.

| 3.2 | EESRK laikosi nuomonės, kad informacija šia tema, kurios dėka gali būti padaryta naujų produktyvių išradimų daugelyje kasdieninio gyvenimo sričių, turi būti skleidžiama naudojant visuotinai priimtiną žodyną. Be to, naujų produktų tyrimai turi būti pritaikomi vartotojų poreikiui ir atitikti paklausą, niekuomet neužmirštant patvarios plėtros. |
| --- | --- |

3.2

EESRK laikosi nuomonės, kad informacija šia tema, kurios dėka gali būti padaryta naujų produktyvių išradimų daugelyje kasdieninio gyvenimo sričių, turi būti skleidžiama naudojant visuotinai priimtiną žodyną. Be to, naujų produktų tyrimai turi būti pritaikomi vartotojų poreikiui ir atitikti paklausą, niekuomet neužmirštant patvarios plėtros.

| 3.2.1 | Žurnalistai ir žiniasklaidos valdytojai, ypač iš specialiosios spaudos, turi vaidinti ypatingą vaidmenį, kadangi jie pirmieji skleidžia žinias apie sėkmingus projektus, kai tyrinėtojai meta iššūkį mokslui siekdami realių rezultatų. |
| --- | --- |

3.2.1

Žurnalistai ir žiniasklaidos valdytojai, ypač iš specialiosios spaudos, turi vaidinti ypatingą vaidmenį, kadangi jie pirmieji skleidžia žinias apie sėkmingus projektus, kai tyrinėtojai meta iššūkį mokslui siekdami realių rezultatų.

| 3.2.2 | Dabartiniai nanotechnologijos pažangos rodikliai daugiausia dėmesio skiria keturiems pagrindiniams dalykams: 1) publikacijoms (15); 2) patentams; 3) naujų įmonių kūrimui; 4) apyvartai. ES yra publikacijų lyderė (33 %), po jos eina JAV (28 %). Nėra tikslių skaičių apie Kiniją, tačiau atrodo, jog publikacijų toje šalyje daugėja. JAV užima pirmą vietą patentų srityje (42 %), po jų eina ES (36 %). Naujų bendrovių kūrimo srityje iš kiekvieno 1000 tikrų nanotechnologijų firmų 600 pradeda savo gyvavimą JAV, 250 — ES. Apibendrinti apyvartos duomenys rodo, kad apyvarta didės nuo dabartinių 50 milijardų eurų iki apytiksliai 350 milijardų eurų 2010 m. ir pasieks 1000 milijardų eurų 2015 metais (16). |
| --- | --- |

3.2.2

Dabartiniai nanotechnologijos pažangos rodikliai daugiausia dėmesio skiria keturiems pagrindiniams dalykams: 1) publikacijoms (15); 2) patentams; 3) naujų įmonių kūrimui; 4) apyvartai. ES yra publikacijų lyderė (33 %), po jos eina JAV (28 %). Nėra tikslių skaičių apie Kiniją, tačiau atrodo, jog publikacijų toje šalyje daugėja. JAV užima pirmą vietą patentų srityje (42 %), po jų eina ES (36 %). Naujų bendrovių kūrimo srityje iš kiekvieno 1000 tikrų nanotechnologijų firmų 600 pradeda savo gyvavimą JAV, 250 — ES. Apibendrinti apyvartos duomenys rodo, kad apyvarta didės nuo dabartinių 50 milijardų eurų iki apytiksliai 350 milijardų eurų 2010 m. ir pasieks 1000 milijardų eurų 2015 metais (16).

| 3.3 | Nanotechnologija ir nanomokslas ne tik sudaro naują požiūrį į medžiagotyrą ir inžineriją, jie visų pirma yra tarp perspektyviausių ir svarbiausių daugiadisciplininių instrumentų, skirtų kurti gamybos sistemas, daryti itin naujoviškus išradimus ir plačiai naudotis jų pritaikymu įvairiems visuomenės sektoriams. |
| --- | --- |

3.3

Nanotechnologija ir nanomokslas ne tik sudaro naują požiūrį į medžiagotyrą ir inžineriją, jie visų pirma yra tarp perspektyviausių ir svarbiausių daugiadisciplininių instrumentų, skirtų kurti gamybos sistemas, daryti itin naujoviškus išradimus ir plačiai naudotis jų pritaikymu įvairiems visuomenės sektoriams.

| 3.3.1 | Nanometrinėje skalėje tradicinės medžiagos įgauna skirtingas ypatybes nei jų mikroskopinės kopijos, tokiu būdu galima sukurti sistemas, kurios geriau dirba ir veikia. Esminė nanotechnologijos naujovė yra ta, kad mažinant medžiagos mastelį, pakeičiamos jos fizinės ir cheminės savybės. Dėl to atsiranda galimybių pasiekti tokias gamybos strategijas, kurios yra panašios į veikiančias gamtoje, ir kurios sukuria sudėtingas sistemas, racionaliai naudojančias energiją, sumažina žaliavų panaudojimą ir atliekų gamybą
   (17). |
| --- | --- |

3.3.1

Nanometrinėje skalėje tradicinės medžiagos įgauna skirtingas ypatybes nei jų mikroskopinės kopijos, tokiu būdu galima sukurti sistemas, kurios geriau dirba ir veikia. Esminė nanotechnologijos naujovė yra ta, kad mažinant medžiagos mastelį, pakeičiamos jos fizinės ir cheminės savybės. Dėl to atsiranda galimybių pasiekti tokias gamybos strategijas, kurios yra panašios į veikiančias gamtoje, ir kurios sukuria sudėtingas sistemas, racionaliai naudojančias energiją, sumažina žaliavų panaudojimą ir atliekų gamybą
   (17).

| 3.3.2 | Todėl su nanotechnologijomis susiję gamybos procesai turi išsiskirti nauju požiūriu, visiškai atsižvelgiant į naujas ypatybes, siekiant užtikrinti, kad Europos ekonominė ir socialinė sistema gautų didžiausią naudą. |
| --- | --- |

3.3.2

Todėl su nanotechnologijomis susiję gamybos procesai turi išsiskirti nauju požiūriu, visiškai atsižvelgiant į naujas ypatybes, siekiant užtikrinti, kad Europos ekonominė ir socialinė sistema gautų didžiausią naudą.

| 3.4 | Nanotechnologinis požiūris prasiskverbė į visus gamybos sektorius. Šiuo metu nanotechnolgijas tam tikriems gamybos procesams taiko šie sektoriai: elektronikos (18), chemijos (19), farmacijos (20), mechanikos (21) bei automobilių, aerokosmonautikos (22), gamybos (23) ir kosmetikos sektoriai. |
| --- | --- |

3.4

Nanotechnologinis požiūris prasiskverbė į visus gamybos sektorius. Šiuo metu nanotechnolgijas tam tikriems gamybos procesams taiko šie sektoriai: elektronikos (18), chemijos (19), farmacijos (20), mechanikos (21) bei automobilių, aerokosmonautikos (22), gamybos (23) ir kosmetikos sektoriai.

| 3.5 | Nanotechnologijos gali labai daug prisidėti ir padėti ES pasiekti Lisabonoje Europos Tarybos numatytus tikslus kuriant žinių visuomenę, jos gali virsti dinamiškiausia ir konkurencingiausia jėga pasaulyje saugant aplinką, skatinant sanglaudą, naujų įmonių ir aukštos kvalifikacijos reikalaujančių darbo vietų, naujų profesionalių darbuotojų ir mokymų atsiradimą. |
| --- | --- |

3.5

Nanotechnologijos gali labai daug prisidėti ir padėti ES pasiekti Lisabonoje Europos Tarybos numatytus tikslus kuriant žinių visuomenę, jos gali virsti dinamiškiausia ir konkurencingiausia jėga pasaulyje saugant aplinką, skatinant sanglaudą, naujų įmonių ir aukštos kvalifikacijos reikalaujančių darbo vietų, naujų profesionalių darbuotojų ir mokymų atsiradimą.

| 3.6 | Komisijos teigimu, Europa gali džiaugtis savo pirmavimu nanotechnologijų srityje, tačiau pirmiausia jai reikia sėkmingai užtikrinti realų Europos pramonės ir visuomenės konkurencinį pranašumą ir užsitikrinti pakankamas pajamas iš būtinų didelių investicijų į mokslinius tyrimus. |
| --- | --- |

3.6

Komisijos teigimu, Europa gali džiaugtis savo pirmavimu nanotechnologijų srityje, tačiau pirmiausia jai reikia sėkmingai užtikrinti realų Europos pramonės ir visuomenės konkurencinį pranašumą ir užsitikrinti pakankamas pajamas iš būtinų didelių investicijų į mokslinius tyrimus.

| 3.6.1 | Labai svarbus yra poreikis suprasti strateginę šių technologijų, kurios yra susijusios su didžiausiais ekonomikos ir visuomenės sektoriais, svarbą. Tinkamai suvienyta politika taip pat yra labai svarbi nanotechnologijoms ir nanomokslams, todėl jai turi būti skirta pakankamai išteklių ir užtikrinta privataus, pramonės, finansų ir mokymų sektorių parama. |
| --- | --- |

3.6.1

Labai svarbus yra poreikis suprasti strateginę šių technologijų, kurios yra susijusios su didžiausiais ekonomikos ir visuomenės sektoriais, svarbą. Tinkamai suvienyta politika taip pat yra labai svarbi nanotechnologijoms ir nanomokslams, todėl jai turi būti skirta pakankamai išteklių ir užtikrinta privataus, pramonės, finansų ir mokymų sektorių parama.

4.   Komisijos pasiūlymo esmė

| 4.1 | Komisija svarstomuoju pranešimu siekė pradėti instituciškai paremtas diskusijas dėl nuoseklios iniciatyvos:






  — | padidinti investicijas ir pagerinti tyrimų ir taikomosios veiklos koordinavimą, siekiant sustiprinti pramoninį nanotechnologijų eksploatavimą, kartu išlaikant mokslinį tobulumą ir konkurenciją; |
| --- | --- | --- |

4.1

Komisija svarstomuoju pranešimu siekė pradėti instituciškai paremtas diskusijas dėl nuoseklios iniciatyvos:

—

padidinti investicijas ir pagerinti tyrimų ir taikomosios veiklos koordinavimą, siekiant sustiprinti pramoninį nanotechnologijų eksploatavimą, kartu išlaikant mokslinį tobulumą ir konkurenciją;

| — | įkurti pasaulinės klasės tyrimų ir taikomosios veiklos bazes („tobulumo ramsčius“), kuriuose būtų atsižvelgiama į pramonės ir mokslinių tyrimų organizacijų poreikius; |
| --- | --- |

—

įkurti pasaulinės klasės tyrimų ir taikomosios veiklos bazes („tobulumo ramsčius“), kuriuose būtų atsižvelgiama į pramonės ir mokslinių tyrimų organizacijų poreikius;

| — | skatinti tarpdisciplininį mokslinių tyrimų personalo švietimą ir mokymus bei stiprinti jų verslo mąstyseną; |
| --- | --- |

—

skatinti tarpdisciplininį mokslinių tyrimų personalo švietimą ir mokymus bei stiprinti jų verslo mąstyseną;

| — | užtikrinti geras technologijų perkėlimo sąlygas ir siekiant naujovių, kad Europos tyrimų ir taikomosios veiklos tobulumas būtų taikomas pelną nešantiems produktams gaminti ir procesams vykdyti; |
| --- | --- |

—

užtikrinti geras technologijų perkėlimo sąlygas ir siekiant naujovių, kad Europos tyrimų ir taikomosios veiklos tobulumas būtų taikomas pelną nešantiems produktams gaminti ir procesams vykdyti;

| — | integruoti visuomeninius svarstymus į tyrimų ir taikomosios veiklos procesus jų ankstyvajame etape; |
| --- | --- |

—

integruoti visuomeninius svarstymus į tyrimų ir taikomosios veiklos procesus jų ankstyvajame etape;

| — | spręsti galimus visuomenės sveikatos, saugumo, aplinkos ir vartotojų rizikos klausimus, iš anksto renkant duomenis, reikalingus rizikos vertinimui, integruojant rizikos vertinimą į kiekvieną nanotechnologinių produktų raidos ciklo etapą ir pritaikant egzistuojančias metodologijas bei, jeigu reikalinga, kuriant naujas; |
| --- | --- |

—

spręsti galimus visuomenės sveikatos, saugumo, aplinkos ir vartotojų rizikos klausimus, iš anksto renkant duomenis, reikalingus rizikos vertinimui, integruojant rizikos vertinimą į kiekvieną nanotechnologinių produktų raidos ciklo etapą ir pritaikant egzistuojančias metodologijas bei, jeigu reikalinga, kuriant naujas;

| — | papildyti pirmiau išvardytus veiksmus atitinkamu tarptautiniu bendradarbiavimu ir iniciatyvomis. |
| --- | --- |

—

papildyti pirmiau išvardytus veiksmus atitinkamu tarptautiniu bendradarbiavimu ir iniciatyvomis.

| 4.2 | Konkrečiau Komisija siūlo:






  — | įsteigti Europos nanotechnologijų mokslinių tyrimų zoną; |
| --- | --- | --- |

4.2

Konkrečiau Komisija siūlo:

—

įsteigti Europos nanotechnologijų mokslinių tyrimų zoną;

| — | sukurti pagrindines ir taikomąsias mokslinių tyrimų bazes ir aukštos kokybės universitetines bazes, kurios būtų atviros bendrovėms, ypač smulkaus ir vidutinio verslo įmonėms; |
| --- | --- |

—

sukurti pagrindines ir taikomąsias mokslinių tyrimų bazes ir aukštos kokybės universitetines bazes, kurios būtų atviros bendrovėms, ypač smulkaus ir vidutinio verslo įmonėms;

| — | padidinti investicijas į žmogiškuosius išteklius ES ir valstybėse narėse; |
| --- | --- |

—

padidinti investicijas į žmogiškuosius išteklius ES ir valstybėse narėse;

| — | remti pramonines naujoves, patentavimą, metrologijos ir standartizavimo sistemas, reglamentavimą, saugumą, visuomenės sveikatos apsaugą, aplinkos apsaugą, vartotojų ir investuotojų apsaugą siekiant užtikrinti atsakingą plėtrą; |
| --- | --- |

—

remti pramonines naujoves, patentavimą, metrologijos ir standartizavimo sistemas, reglamentavimą, saugumą, visuomenės sveikatos apsaugą, aplinkos apsaugą, vartotojų ir investuotojų apsaugą siekiant užtikrinti atsakingą plėtrą;

| — | stiprinti mokslo ir visuomenės ryšį, paremtą pasitikėjimu ir nenutrūkstamu atviru dialogu; |
| --- | --- |

—

stiprinti mokslo ir visuomenės ryšį, paremtą pasitikėjimu ir nenutrūkstamu atviru dialogu;

| — | palaikyti ir paspartinti tvirtą ir struktūrišką tarptautinį bendradarbiavimą su bendromis nomenklatūromis ir elgesio normomis ir suderintomis pastangomis išvengti pašalinimo iš nanotechnologijų plėtros; |
| --- | --- |

—

palaikyti ir paspartinti tvirtą ir struktūrišką tarptautinį bendradarbiavimą su bendromis nomenklatūromis ir elgesio normomis ir suderintomis pastangomis išvengti pašalinimo iš nanotechnologijų plėtros;

| — | koordinuoti su Bendrija susijusias strategijos ir vieningos politikos priemones, pagrįstas atitinkamais finansiniais ir žmogiškaisiais ištekliais. |
| --- | --- |

—

koordinuoti su Bendrija susijusias strategijos ir vieningos politikos priemones, pagrįstas atitinkamais finansiniais ir žmogiškaisiais ištekliais.

5.   Pagrindinės plėtros kryptys JAV, Azijoje ir Okeanijoje

| 5.1 | JAV Nacionalinė nanotechnologijų iniciatyva (NNI), pagrindinė taikomoji mokslinių tyrimų programa, pradėta 2001 m., koordinuoja keleto šioje srityje dirbančių Amerikos agentūrų veiklą. 2005 finansiniams metams jai skirtas finansavimas sudarė daugiau nei milijardą dolerių — dvigubai daugiau negu buvo jos pradinis biudžetas 2001 m. Pagrindiniai šio finansavimo tikslai yra šie: pagrindiniai ir taikomieji moksliniai tyrimai, tobulumo centrų ir bazių kūrimas, visuomenės dalyvavimo vertinimas ir patvirtinimas, ypač atsižvelgiant į etiką, teisę, visuomenės sveikatą ir saugumą, taip pat žmogiškųjų išteklių plėtra. |
| --- | --- |

5.1

JAV Nacionalinė nanotechnologijų iniciatyva (NNI), pagrindinė taikomoji mokslinių tyrimų programa, pradėta 2001 m., koordinuoja keleto šioje srityje dirbančių Amerikos agentūrų veiklą. 2005 finansiniams metams jai skirtas finansavimas sudarė daugiau nei milijardą dolerių — dvigubai daugiau negu buvo jos pradinis biudžetas 2001 m. Pagrindiniai šio finansavimo tikslai yra šie: pagrindiniai ir taikomieji moksliniai tyrimai, tobulumo centrų ir bazių kūrimas, visuomenės dalyvavimo vertinimas ir patvirtinimas, ypač atsižvelgiant į etiką, teisę, visuomenės sveikatą ir saugumą, taip pat žmogiškųjų išteklių plėtra.

| 5.1.1 | NNI tiesiogiai finansuoja 10 federalinių agentūrų ir koordinuoja įvairias kitas. Nacionalinis mokslo fondo (NMF), Energetikos departamento (ED) Fundamentaliųjų energetikos mokslų tarnybos, Gynybos departamento (GD) ir Nacionalinių sveikatos institutų (NSI) biudžetų finansavimas buvo žymiai padidintas; didesnis finansavimas skirtas specialiai nanotechnologijoms. ED investavo ypač stambias sumas ir įkūrė penkias dideles bazes, t.y., nanoskalės mokslinių tyrimų centrą, atvirą visai mokslinei bendruomenei. Tuo tarpu GD nanotehcnologijų programa išsiplėtė bėgant metams dėl, pavyzdžiui, paslaugų, reikalingų JAV ginkluotosioms pajėgoms. |
| --- | --- |

5.1.1

NNI tiesiogiai finansuoja 10 federalinių agentūrų ir koordinuoja įvairias kitas. Nacionalinis mokslo fondo (NMF), Energetikos departamento (ED) Fundamentaliųjų energetikos mokslų tarnybos, Gynybos departamento (GD) ir Nacionalinių sveikatos institutų (NSI) biudžetų finansavimas buvo žymiai padidintas; didesnis finansavimas skirtas specialiai nanotechnologijoms. ED investavo ypač stambias sumas ir įkūrė penkias dideles bazes, t.y., nanoskalės mokslinių tyrimų centrą, atvirą visai mokslinei bendruomenei. Tuo tarpu GD nanotehcnologijų programa išsiplėtė bėgant metams dėl, pavyzdžiui, paslaugų, reikalingų JAV ginkluotosioms pajėgoms.

| 5.1.2 | Tokie dideli poslinkiai tapo galimi tada, kai 2003 m. gruodžio mėn. buvo priimtas pagrindinis teisės aktas dėl Amerikos nonotechnologijų politikos — „21-ojo amžiaus nanotechnologijų tyrimų ir taikomosios veiklos aktas“. Be kitų dalykų, šiuo įstatymu buvo įsteigtas Nacionalinis nanotechnologijų koordinavimo biuras, kurio užduotys yra šios:






  — | iš naujo apibrėžti vertinimo tikslus, prioritetus ir kriterijus, |
| --- | --- | --- |

5.1.2

Tokie dideli poslinkiai tapo galimi tada, kai 2003 m. gruodžio mėn. buvo priimtas pagrindinis teisės aktas dėl Amerikos nonotechnologijų politikos — „21-ojo amžiaus nanotechnologijų tyrimų ir taikomosios veiklos aktas“. Be kitų dalykų, šiuo įstatymu buvo įsteigtas Nacionalinis nanotechnologijų koordinavimo biuras, kurio užduotys yra šios:

—

iš naujo apibrėžti vertinimo tikslus, prioritetus ir kriterijus,

| — | koordinuoti agentūrų ir kitą federalinę veiklą, |
| --- | --- |

—

koordinuoti agentūrų ir kitą federalinę veiklą,

| — | investuoti į tyrimų ir taikomosios veiklos programas nanotechnologijų ir susijusių mokslų srityse, |
| --- | --- |

—

investuoti į tyrimų ir taikomosios veiklos programas nanotechnologijų ir susijusių mokslų srityse,

| — | konkurencijos pagrindu įkurti tarpdisciplininius nanotechnologijų mokslinių tyrimų centrus įvairiose geografinėse vietovėse, neatmetant valstybės ir pramonės sektoriaus dalyvavimo, |
| --- | --- |

—

konkurencijos pagrindu įkurti tarpdisciplininius nanotechnologijų mokslinių tyrimų centrus įvairiose geografinėse vietovėse, neatmetant valstybės ir pramonės sektoriaus dalyvavimo,

| — | paspartinti pritaikymų kūrimą privačiame sektoriuje, įskaitant bendrovių įkūrimo veiklą, |
| --- | --- |

—

paspartinti pritaikymų kūrimą privačiame sektoriuje, įskaitant bendrovių įkūrimo veiklą,

| — | suteikti švietimą ir patvirtintus mokymus, skatinti ir stiprinti nanomokslų technologinę ir inžinerinę kultūrą, |
| --- | --- |

—

suteikti švietimą ir patvirtintus mokymus, skatinti ir stiprinti nanomokslų technologinę ir inžinerinę kultūrą,

| — | užtikrinti, kad būtų gerbiami etiniai, teisiniai ir aplinkos aspektai kuriant nanotechnologijas, ir organizuoti visų šalių sutikimu konferencijas ir diskusijas su plačiąja ir pilietine visuomene, |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad būtų gerbiami etiniai, teisiniai ir aplinkos aspektai kuriant nanotechnologijas, ir organizuoti visų šalių sutikimu konferencijas ir diskusijas su plačiąja ir pilietine visuomene,

| — | skatinti, kad akademinė visuomenė, pramonė, valstybė, centrinė ir regioninė valdžia bendrai kauptų informaciją; |
| --- | --- |

—

skatinti, kad akademinė visuomenė, pramonė, valstybė, centrinė ir regioninė valdžia bendrai kauptų informaciją;

| — | sukurti planą, pagal kurį būtų naudojamos federalinės programos, pavyzdžiui, „Inovacijų smulkiajam verslui tyrimo programa“ ir „Technologijų perkėlimo į smulkųjį verslą tyrimo programa“, siekiant palaikyti visuotinį nantechnologijų plitimą verslo struktūrose, nesvarbu, kokio dydžio bendrovės tame dalyvautų. |
| --- | --- |

—

sukurti planą, pagal kurį būtų naudojamos federalinės programos, pavyzdžiui, „Inovacijų smulkiajam verslui tyrimo programa“ ir „Technologijų perkėlimo į smulkųjį verslą tyrimo programa“, siekiant palaikyti visuotinį nantechnologijų plitimą verslo struktūrose, nesvarbu, kokio dydžio bendrovės tame dalyvautų.

| 5.1.3 | Siekdamas įtvirtinti pirmiau minėtą teisės aktą, Nacionalinis standartų ir technologijų institutas (NSTI) pradėjo vykdyti specialią programą, kad paskatintų gamybą nanotechnologijų sektoriuje, daugiausia dėmesio skirdamas metrologijai, patikimumui, kokybės standartams, proceso kontrolei ir geriausiai gamybos praktikai. „Gamybos išplėtimo partnerystė“ taip pat leidžia paskleisti informaciją apie programos rezultatus tarp smulkaus ir vidutinio verslo įmonių. |
| --- | --- |

5.1.3

Siekdamas įtvirtinti pirmiau minėtą teisės aktą, Nacionalinis standartų ir technologijų institutas (NSTI) pradėjo vykdyti specialią programą, kad paskatintų gamybą nanotechnologijų sektoriuje, daugiausia dėmesio skirdamas metrologijai, patikimumui, kokybės standartams, proceso kontrolei ir geriausiai gamybos praktikai. „Gamybos išplėtimo partnerystė“ taip pat leidžia paskleisti informaciją apie programos rezultatus tarp smulkaus ir vidutinio verslo įmonių.

| 5.1.4 | Pirmiau minėtame įstatyme taip pat numatyta įsteigti informacijos centrą, kurio uždavinys yra:






  — | tvarkyti nanotechnologijų pardavimą ir perkelti technologijas ir naujas idėjas į komercinių ir karinių produktų gamybą, |
| --- | --- | --- |

5.1.4

Pirmiau minėtame įstatyme taip pat numatyta įsteigti informacijos centrą, kurio uždavinys yra:

—

tvarkyti nanotechnologijų pardavimą ir perkelti technologijas ir naujas idėjas į komercinių ir karinių produktų gamybą,

| — | atskleisti geriausią universitetinių, valstybinių ir privataus sektoriaus laboratorijų praktiką, siekiant perkelti ją komerciniam panaudojimui. |
| --- | --- |

—

atskleisti geriausią universitetinių, valstybinių ir privataus sektoriaus laboratorijų praktiką, siekiant perkelti ją komerciniam panaudojimui.

| 5.1.5 | Taip pat yra planų steigti Amerikos nanotechnologijų parengimo centrą, kurio tikslas — vesti, koordinuoti, rinkti ir skleisti studijas apie nanotechnologijų etiką, teisę, švietimą ir darbo jėgos dalyvavimą bei kitus numatomus klausimus siekiant užkirsti kelią galimiems neigiamiems atsitikimams. |
| --- | --- |

5.1.5

Taip pat yra planų steigti Amerikos nanotechnologijų parengimo centrą, kurio tikslas — vesti, koordinuoti, rinkti ir skleisti studijas apie nanotechnologijų etiką, teisę, švietimą ir darbo jėgos dalyvavimą bei kitus numatomus klausimus siekiant užkirsti kelią galimiems neigiamiems atsitikimams.

| 5.1.6 | Galiausiai įstatyme nustatyta baigtinė organizacinė struktūra, numatant nanomedžiagų gamybos centro įkūrimą, taip siekiant skatinti, atlikti ir koordinuoti naujų gamybos technologijų mokslinius tyrimus ir kaupti bei skleisti informaciją apie rezultatus tam, kad būtų palengvintas jų perkėlimas į Jungtinių Valstijų pramonę. |
| --- | --- |

5.1.6

Galiausiai įstatyme nustatyta baigtinė organizacinė struktūra, numatant nanomedžiagų gamybos centro įkūrimą, taip siekiant skatinti, atlikti ir koordinuoti naujų gamybos technologijų mokslinius tyrimus ir kaupti bei skleisti informaciją apie rezultatus tam, kad būtų palengvintas jų perkėlimas į Jungtinių Valstijų pramonę.

| 5.1.7 | Įstatymas taip pat numato atitinkamus finansinius asignavimus 2005-2008 finansiniams metams agentūroms ir federaliniams departamentams, t.y., NMF, ED, NASA ir NSTI (24). |
| --- | --- |

5.1.7

Įstatymas taip pat numato atitinkamus finansinius asignavimus 2005-2008 finansiniams metams agentūroms ir federaliniams departamentams, t.y., NMF, ED, NASA ir NSTI (24).

| 5.2 | Po pranešimo apie Amerikos NNI, Azijos ir Ramiojo vandenyno šalių moksliniuose tyrimuose ir technologijų kūrimo politikoje įvyko žymių pasikeitimų. Buvo priimti sprendimai, užtikrinantys regionui tvirtą padėtį nanotechnologijų plėtroje. Nanotechnologijos tapo svarbiausiais prioritetais keletoje Azijos ir Ramiojo vandenyno šalių ir 2003 m. joms buvo išleista iš viso 1,4 milijardo JAV dolerių. 70 % šių išlaidų tenka Japonijai, tačiau daug investavo Kinija, Pietų Korėja, Taivanis, Honkongas, Indija, Malaizija, Tailandas, Vietnamas ir Singapūras, neminint Australijos ir Naujosios Zelandijos. |
| --- | --- |

5.2

Po pranešimo apie Amerikos NNI, Azijos ir Ramiojo vandenyno šalių moksliniuose tyrimuose ir technologijų kūrimo politikoje įvyko žymių pasikeitimų. Buvo priimti sprendimai, užtikrinantys regionui tvirtą padėtį nanotechnologijų plėtroje. Nanotechnologijos tapo svarbiausiais prioritetais keletoje Azijos ir Ramiojo vandenyno šalių ir 2003 m. joms buvo išleista iš viso 1,4 milijardo JAV dolerių. 70 % šių išlaidų tenka Japonijai, tačiau daug investavo Kinija, Pietų Korėja, Taivanis, Honkongas, Indija, Malaizija, Tailandas, Vietnamas ir Singapūras, neminint Australijos ir Naujosios Zelandijos.

| 5.3 | Japonija pradėjo vykdyti programas, kurios nanomokslų srityje tęsiasi nuo penkerių iki dešimties metų, nuo devintojo dešimtmečio vidurio. 2003 m. nanotechnologijų ir medžiagų tyrimų ir taikomosios veiklos programų biudžetą sudarė 900 milijonų JAV dolerių, tačiau su nanotechnologijomis susijusios temos taip pat vyrauja gyvybės mokslo, aplinkos ir informacinės visuomenės programose. 2003 m. visas šiam sektoriui skirtas biudžetas sudarė beveik 1,5 milijardo JAV dolerių, o 2004 m. jis padidėjo apytiksliai 20 %. Japonijos privatus sektorius taip pat aktyviai dalyvauja procese. Jam atstovauja dveji didžiausi prekybos namai „Mitsui & Co“ ir „Mitsubishi Corporation“. Dauguma didžiausių Japonijos bendrovių — „NEC“, „Hitachi“, „Fujitsu“, „NTT“, „Toshiba“, „Sony“, „Sumitomo Electric“, „Fuji“, „Xerox“ ir kt. — daug investavo į nanotechnologijas. |
| --- | --- |

5.3

Japonija pradėjo vykdyti programas, kurios nanomokslų srityje tęsiasi nuo penkerių iki dešimties metų, nuo devintojo dešimtmečio vidurio. 2003 m. nanotechnologijų ir medžiagų tyrimų ir taikomosios veiklos programų biudžetą sudarė 900 milijonų JAV dolerių, tačiau su nanotechnologijomis susijusios temos taip pat vyrauja gyvybės mokslo, aplinkos ir informacinės visuomenės programose. 2003 m. visas šiam sektoriui skirtas biudžetas sudarė beveik 1,5 milijardo JAV dolerių, o 2004 m. jis padidėjo apytiksliai 20 %. Japonijos privatus sektorius taip pat aktyviai dalyvauja procese. Jam atstovauja dveji didžiausi prekybos namai „Mitsui & Co“ ir „Mitsubishi Corporation“. Dauguma didžiausių Japonijos bendrovių — „NEC“, „Hitachi“, „Fujitsu“, „NTT“, „Toshiba“, „Sony“, „Sumitomo Electric“, „Fuji“, „Xerox“ ir kt. — daug investavo į nanotechnologijas.

| 5.3.1 | Pagal dabartinį penkerių metų (2001—2005 m.) planą Kinija yra paskyrusi beveik 300 milijonų JAV dolerių biudžetą nanotechnologijoms. Kaip teigia Kinijos mokslo ir technologijų ministras, šiame sektoriuje aktyviai dirba 50 universitetų, 20 institutų ir virš 100 bendrovių. Siekiant sukurti tinkamą pagrindą nanotechnologijų pardavimui Pekinas ir Šanchajus įsteigė inžinerijos centrą ir nantechnologijų pramonės bazę. Be to, Kinijos vyriausybė skyrė 330 milijonus JAV dolerių nacionaliniam nanomokslo ir technologijų mokslinių tyrimų centrui įsteigti, siekdama geriau suderinti mokslines ir tyrimų pastangas šiame sektoriuje. |
| --- | --- |

5.3.1

Pagal dabartinį penkerių metų (2001—2005 m.) planą Kinija yra paskyrusi beveik 300 milijonų JAV dolerių biudžetą nanotechnologijoms. Kaip teigia Kinijos mokslo ir technologijų ministras, šiame sektoriuje aktyviai dirba 50 universitetų, 20 institutų ir virš 100 bendrovių. Siekiant sukurti tinkamą pagrindą nanotechnologijų pardavimui Pekinas ir Šanchajus įsteigė inžinerijos centrą ir nantechnologijų pramonės bazę. Be to, Kinijos vyriausybė skyrė 330 milijonus JAV dolerių nacionaliniam nanomokslo ir technologijų mokslinių tyrimų centrui įsteigti, siekdama geriau suderinti mokslines ir tyrimų pastangas šiame sektoriuje.

| 5.3.2 | 2002 m. Kinijos mokslų akademija (KMA) įkūrė „Casnec“ (KMA Nanotechnologijų inžinerijos centrą), kurio visas biudžetas sudarė 6 milijonus JAV dolerių, ir kuris turėjo tapti nanomokslo ir nanotechnologijų pardavimo pagreitinimo pagrindu. Du pagrindiniai nanotechnologijų finansavimo šaltiniai Honkonge yra Subsidijų moksliniams tyrimams taryba bei Naujovių ir technologijų fondas, kurių viso biudžeto išlaidos per 1998—2002 metų laikotarpį sudarė 20,6 milijonų JAV dolerių. 2003 ir 2004 m. Honkongo mokslo ir technologijų universitetas ir Honkongo politechnikos universitetas savo naotechnologijų centrams skyrė beveik 9 milijonus JAV dolerių. |
| --- | --- |

5.3.2

2002 m. Kinijos mokslų akademija (KMA) įkūrė „Casnec“ (KMA Nanotechnologijų inžinerijos centrą), kurio visas biudžetas sudarė 6 milijonus JAV dolerių, ir kuris turėjo tapti nanomokslo ir nanotechnologijų pardavimo pagreitinimo pagrindu. Du pagrindiniai nanotechnologijų finansavimo šaltiniai Honkonge yra Subsidijų moksliniams tyrimams taryba bei Naujovių ir technologijų fondas, kurių viso biudžeto išlaidos per 1998—2002 metų laikotarpį sudarė 20,6 milijonų JAV dolerių. 2003 ir 2004 m. Honkongo mokslo ir technologijų universitetas ir Honkongo politechnikos universitetas savo naotechnologijų centrams skyrė beveik 9 milijonus JAV dolerių.

| 5.3.3 | Tuo tarpu Australijoje ir Naujoje Zelandijoje Australijos mokslinių tyrimų taryba (AMTT) padvigubino savo finansavimą konkurencingiems projektams per pastaruosius penkerius metus ir planuoja įsteigti dar 8 tobulumo centrus įvairiose vietovėse siekdama, kad būtų atlikti išsamesni moksliniai tyrimai kvantinės kompiuterių technologijos, kvantinės atomų optikos, fotovoltaikos, pažangiosios fotonikos ir pažangiųjų optinių sistemų srityse. |
| --- | --- |

5.3.3

Tuo tarpu Australijoje ir Naujoje Zelandijoje Australijos mokslinių tyrimų taryba (AMTT) padvigubino savo finansavimą konkurencingiems projektams per pastaruosius penkerius metus ir planuoja įsteigti dar 8 tobulumo centrus įvairiose vietovėse siekdama, kad būtų atlikti išsamesni moksliniai tyrimai kvantinės kompiuterių technologijos, kvantinės atomų optikos, fotovoltaikos, pažangiosios fotonikos ir pažangiųjų optinių sistemų srityse.

| 5.3.4 | MacDiarmid pažangiųjų medžiagų ir nanotechnologijų institutas Naujoje Zelandijoje yra nacionalinis aukšto lygio mokslinių tyrimų ir mokymų medžiagotyros ir nanotechnologijų srityje koordinatorius, glaudžiai bendradarbiaujantis su universitetais ir kitais partneriais, tarp kurių yra „Pramonės moksliniai tyrimai Ltd.“ (PMT) ir Geologijos ir branduolinių mokslų institutas (GBMI). |
| --- | --- |

5.3.4

MacDiarmid pažangiųjų medžiagų ir nanotechnologijų institutas Naujoje Zelandijoje yra nacionalinis aukšto lygio mokslinių tyrimų ir mokymų medžiagotyros ir nanotechnologijų srityje koordinatorius, glaudžiai bendradarbiaujantis su universitetais ir kitais partneriais, tarp kurių yra „Pramonės moksliniai tyrimai Ltd.“ (PMT) ir Geologijos ir branduolinių mokslų institutas (GBMI).

| 5.3.5 | MacDiarmid institutas daugiausia dėmesio skiria visų pirma šiems sektoriams: nanoinžinerijos sukurtoms medžiagoms, optoelektronikai (25), superlaidininkams, anglies nanovamzdeliams, lengvosioms medžiagoms ir kompleksiniams skysčiams, sensorinėmis ir vaizdo sistemoms ir pagaliau naujoms energiją kaupiančioms medžiagoms. |
| --- | --- |

5.3.5

MacDiarmid institutas daugiausia dėmesio skiria visų pirma šiems sektoriams: nanoinžinerijos sukurtoms medžiagoms, optoelektronikai (25), superlaidininkams, anglies nanovamzdeliams, lengvosioms medžiagoms ir kompleksiniams skysčiams, sensorinėmis ir vaizdo sistemoms ir pagaliau naujoms energiją kaupiančioms medžiagoms.

6.   Bendrieji komentarai

| 6.1 | Nanotechnologijų paplitimas pasaulyje — Amerikoje, Azijoje ir Okeanijoje — rodo, kad atėjo laikas Europai imtis sistemingų ir suderintų veiksmų, kad būtų užtikrintas bendras Bendrijos ir nacionalinis finansavimas fundamentaliesiems ir taikomiesiems moksliniams tyrimams bei greitas jų perkėlimams naujų produktų gamybai, procesų įdiegimui ir paslaugų teikimui. |
| --- | --- |

6.1

Nanotechnologijų paplitimas pasaulyje — Amerikoje, Azijoje ir Okeanijoje — rodo, kad atėjo laikas Europai imtis sistemingų ir suderintų veiksmų, kad būtų užtikrintas bendras Bendrijos ir nacionalinis finansavimas fundamentaliesiems ir taikomiesiems moksliniams tyrimams bei greitas jų perkėlimams naujų produktų gamybai, procesų įdiegimui ir paslaugų teikimui.

| 6.2 | Bendra Europos strategija turi būti pagrįsta:






  — | bendru mokslinių ir technologinių RTD skatinimu, demonstravimo ir mokymų pastangomis, tai prisidėtų prie Europos naujovių ir mokslinių tyrimų zonos įkūrimo; |
| --- | --- | --- |

6.2

Bendra Europos strategija turi būti pagrįsta:

—

bendru mokslinių ir technologinių RTD skatinimu, demonstravimo ir mokymų pastangomis, tai prisidėtų prie Europos naujovių ir mokslinių tyrimų zonos įkūrimo;

| — | sąveikos tarp pramonės ir akademinės visuomenės didinimu (moksliniai tyrimai, švietimas ir pažangūs mokymai); |
| --- | --- |

—

sąveikos tarp pramonės ir akademinės visuomenės didinimu (moksliniai tyrimai, švietimas ir pažangūs mokymai);

| — | pagreitintu pritaikymu pramonei ir įvairiems kitiems sektoriams, esant plėtros bei ekonominėms, socialinėms, teisinėms, reguliavimo, iždo ir finansinėms sąlygoms, kuriomis galėtų veikti naujos modernios verslo bendrovės ir kurioms tiktų naujos profesinės ypatybės. |
| --- | --- |

—

pagreitintu pritaikymu pramonei ir įvairiems kitiems sektoriams, esant plėtros bei ekonominėms, socialinėms, teisinėms, reguliavimo, iždo ir finansinėms sąlygoms, kuriomis galėtų veikti naujos modernios verslo bendrovės ir kurioms tiktų naujos profesinės ypatybės.

| — | etinių, aplinkos, sveikatos ir saugumo interesų per visą mokslinio pritaikymo raidos ciklą užtikrinimu; ryšių su pilietine visuomene skatinimu ir metrologinių bei techninės standartizacijos klausimų reglamentavimu; |
| --- | --- |

—

etinių, aplinkos, sveikatos ir saugumo interesų per visą mokslinio pritaikymo raidos ciklą užtikrinimu; ryšių su pilietine visuomene skatinimu ir metrologinių bei techninės standartizacijos klausimų reglamentavimu;

| — | Europos koordinavimo politikos, priemonių, struktūrų ir tinklo kūrimo, kuriomis būtų galima išlaikyti ir pagerinti esamus mokslo, technologijų ir praktinių pritaikymų kūrimo konkurencijos lygius, spartinimu; |
| --- | --- |

—

Europos koordinavimo politikos, priemonių, struktūrų ir tinklo kūrimo, kuriomis būtų galima išlaikyti ir pagerinti esamus mokslo, technologijų ir praktinių pritaikymų kūrimo konkurencijos lygius, spartinimu;

| — | neatidėliotinu naujųjų valstybių narių įtraukimu į nanotehcnologijų studijavimo ir taikymo procesą, panaudojant numatytas priemones ir finansinius asignavimus, kuriuos skiria ERPF ir ESF (26) bei jungtinės programos, kurioms vadovauja egzistuojantys akredituoti ES mokslinių tyrimų centrai (27). |
| --- | --- |

—

neatidėliotinu naujųjų valstybių narių įtraukimu į nanotehcnologijų studijavimo ir taikymo procesą, panaudojant numatytas priemones ir finansinius asignavimus, kuriuos skiria ERPF ir ESF (26) bei jungtinės programos, kurioms vadovauja egzistuojantys akredituoti ES mokslinių tyrimų centrai (27).

| 6.3 | Pasiekus aukštą kritinę masę ir aukštą pridėtinę vertę, atsivers kelias bendros strategijos sukūrimui ir plėtojimui. Gamybos ir paslaugų bendrovės, ypač mažosios, turėtų galėti panaudoti tokios strategijos rezultatus tobulindamos savo inaujoves ir gerindamos konkurencingumą, kartu prisidėdamos prie transeuropinio tobulumo tinklo kūrimo kartu su universitetais, viešaisiais ir privačiais mokslinių tyrimų centrais ir finansinėmis institucijomis. |
| --- | --- |

6.3

Pasiekus aukštą kritinę masę ir aukštą pridėtinę vertę, atsivers kelias bendros strategijos sukūrimui ir plėtojimui. Gamybos ir paslaugų bendrovės, ypač mažosios, turėtų galėti panaudoti tokios strategijos rezultatus tobulindamos savo inaujoves ir gerindamos konkurencingumą, kartu prisidėdamos prie transeuropinio tobulumo tinklo kūrimo kartu su universitetais, viešaisiais ir privačiais mokslinių tyrimų centrais ir finansinėmis institucijomis.

| 6.4 | Šios strategijos plėtra turi būti įtvirtinta visuomenėje. Tai reiškia, kad ši strategija turi būti tvirtai užtikrinanti didžiulį indėlį, kurį ji gali įnešti, ne tik į žiniomis pagrįstos Europos ekonomikos konkurencingumą, bet visų pirma į sveikatos ir aplinkos apsaugą, Europos visuomenės saugumą ir gyvenimo kokybę. Tai taip pat reiškia, kad reikia dirbti nanotechnologijų labui siekiant išspręsti visuomenės, verslo ir organizacijų problemas, kadangi šioms sritims labiausiai reikia konkrečių sprendimų. |
| --- | --- |

6.4

Šios strategijos plėtra turi būti įtvirtinta visuomenėje. Tai reiškia, kad ši strategija turi būti tvirtai užtikrinanti didžiulį indėlį, kurį ji gali įnešti, ne tik į žiniomis pagrįstos Europos ekonomikos konkurencingumą, bet visų pirma į sveikatos ir aplinkos apsaugą, Europos visuomenės saugumą ir gyvenimo kokybę. Tai taip pat reiškia, kad reikia dirbti nanotechnologijų labui siekiant išspręsti visuomenės, verslo ir organizacijų problemas, kadangi šioms sritims labiausiai reikia konkrečių sprendimų.

| 6.5 | Turi būti užtikrintas visos visuomenės įsipareigojimas. Tai pareikalaus nanotechnologinių procesų skaidrumo ir saugumo nuo fundamentaliųjų mokslinių tyrimų iki pat rezultatų pritaikymo, jų demonstravimo ir panaudojimo naujausių rinkų produktams gaminti ir paslaugoms teikti. Tai taip pat pareikalaus plačiajai visuomenei aiškių ir suprantamų susitarimų, užtikrinant, kad visas produktų raidos ciklas, įskaitant šalinimą, bus tikrinamas ir nuolatos bus atliekamas rizikos vertinimas. |
| --- | --- |

6.5

Turi būti užtikrintas visos visuomenės įsipareigojimas. Tai pareikalaus nanotechnologinių procesų skaidrumo ir saugumo nuo fundamentaliųjų mokslinių tyrimų iki pat rezultatų pritaikymo, jų demonstravimo ir panaudojimo naujausių rinkų produktams gaminti ir paslaugoms teikti. Tai taip pat pareikalaus plačiajai visuomenei aiškių ir suprantamų susitarimų, užtikrinant, kad visas produktų raidos ciklas, įskaitant šalinimą, bus tikrinamas ir nuolatos bus atliekamas rizikos vertinimas.

| 6.6 | Šiame sektoriuje tarp mokslo ir visuomenės turi būti sukurti teigiami ryšiai, siekiant išvengti kliūčių atsiradimo arba stagnacijos nanotechnologijų plėtroje, priešingai nei tai neseniai atsitiko plėtojant kitas naujas technologijas. |
| --- | --- |

6.6

Šiame sektoriuje tarp mokslo ir visuomenės turi būti sukurti teigiami ryšiai, siekiant išvengti kliūčių atsiradimo arba stagnacijos nanotechnologijų plėtroje, priešingai nei tai neseniai atsitiko plėtojant kitas naujas technologijas.

| 6.7 | Svarbus yra Europos bazių ir naujų daugiadisciplininių mokslinių ir akademinių centrų įkūrimas. Tai taip pat reiškia, kad reikia užkariauti visišką kolegų ir politikos kūrėjų, kurie turi žinoti apie teigiamą nanotechnologinės revoliucijos potencialą, pasitikėjimą. |
| --- | --- |

6.7

Svarbus yra Europos bazių ir naujų daugiadisciplininių mokslinių ir akademinių centrų įkūrimas. Tai taip pat reiškia, kad reikia užkariauti visišką kolegų ir politikos kūrėjų, kurie turi žinoti apie teigiamą nanotechnologinės revoliucijos potencialą, pasitikėjimą.

| 6.8 | Todėl nanotechnologijų plėtra yra ne tik didžiulis intelektualinis ir mokslinis iššūkis, bet ir visų pirma iššūkis visai visuomenei. Reiškiniai, kurių moksliniai principai makro lygmenyje yra žinomi, pakeičiami, padidinami, sumažinami arba pašalinami nano lygyje, o rezultatai gali daryti kartais esminį poveikį praktiniam pritaikymui. Jiems kurti atsiranda naujos gamybos technologijos, nauji požiūriai, skirtingo tipo paslaugos ir naujos profesijos. |
| --- | --- |

6.8

Todėl nanotechnologijų plėtra yra ne tik didžiulis intelektualinis ir mokslinis iššūkis, bet ir visų pirma iššūkis visai visuomenei. Reiškiniai, kurių moksliniai principai makro lygmenyje yra žinomi, pakeičiami, padidinami, sumažinami arba pašalinami nano lygyje, o rezultatai gali daryti kartais esminį poveikį praktiniam pritaikymui. Jiems kurti atsiranda naujos gamybos technologijos, nauji požiūriai, skirtingo tipo paslaugos ir naujos profesijos.

| 6.8.1 | Šie greiti pasikeitimai reikalauja strategijos, kuri sukurtų ir (arba) iš naujo apibrėžtų aukščiausio lygio vadovų pozicijas ir užtikrintų, kad atsakingi asmenys galėtų vykdyti perėjimą, sukurti naują valdymo procesą, naujas profesinius aprašymus ir pritraukti geriausius protus iš viso pasaulio. |
| --- | --- |

6.8.1

Šie greiti pasikeitimai reikalauja strategijos, kuri sukurtų ir (arba) iš naujo apibrėžtų aukščiausio lygio vadovų pozicijas ir užtikrintų, kad atsakingi asmenys galėtų vykdyti perėjimą, sukurti naują valdymo procesą, naujas profesinius aprašymus ir pritraukti geriausius protus iš viso pasaulio.

| 6.9 | Neseniai Komisijos paskelbtos Bendrijos finansinėse 2007—2013 metų perspektyvos turi būti įvertintos ir pakeistos atsižvelgiant į šios naujos technologinės revoliucijos iškeltus iššūkius. Užtenka pasakyti, kad Amerikos Kongresas patvirtino nanotechnologijų biudžetą, kurį sudaro daugiau negu 700 milijonų eurų tik 2004 finansiniams metams. Pagal JAV Nacionalinio mokslo fondo (NMF) apskaičiavimus, 2003 m. įvairių vyriausybinių organizacijų investicijos į šį sektorių visame pasaulyje viršijo 2,300 milijardų eurų, kurie pasiskirstę taip:






  — | JAV apytiksliai 700 milijonų eurų (prie kurių reikia pridėti dar 250 milijonų eurų, kuriuos tvarko Gynybos departamentas, GD); |
| --- | --- | --- |

6.9

Neseniai Komisijos paskelbtos Bendrijos finansinėse 2007—2013 metų perspektyvos turi būti įvertintos ir pakeistos atsižvelgiant į šios naujos technologinės revoliucijos iškeltus iššūkius. Užtenka pasakyti, kad Amerikos Kongresas patvirtino nanotechnologijų biudžetą, kurį sudaro daugiau negu 700 milijonų eurų tik 2004 finansiniams metams. Pagal JAV Nacionalinio mokslo fondo (NMF) apskaičiavimus, 2003 m. įvairių vyriausybinių organizacijų investicijos į šį sektorių visame pasaulyje viršijo 2,300 milijardų eurų, kurie pasiskirstę taip:

—

JAV apytiksliai 700 milijonų eurų (prie kurių reikia pridėti dar 250 milijonų eurų, kuriuos tvarko Gynybos departamentas, GD);

| — | Japonijoje 720 milijonų eurų; |
| --- | --- |

—

Japonijoje 720 milijonų eurų;

| — | Europoje, įskaitant Šveicariją, mažiau nei 600 milijonų eurų; |
| --- | --- |

—

Europoje, įskaitant Šveicariją, mažiau nei 600 milijonų eurų;

| — | Likusiame pasaulyje apytiksliai 720 milijonų eurų. |
| --- | --- |

—

Likusiame pasaulyje apytiksliai 720 milijonų eurų.

| 6.10 | Apskaičiuota, kad ateityje pasaulio pramonės šio sektoriaus gamybos apimtis sudarys apie 1000 milijardų eurų per 10-15 metų, o šio sektoriaus papildomų kvalifikuotų žmogiškųjų išteklių poreikis išaugs iki daugiau nei dviejų milijonų žmonių. |
| --- | --- |

6.10

Apskaičiuota, kad ateityje pasaulio pramonės šio sektoriaus gamybos apimtis sudarys apie 1000 milijardų eurų per 10-15 metų, o šio sektoriaus papildomų kvalifikuotų žmogiškųjų išteklių poreikis išaugs iki daugiau nei dviejų milijonų žmonių.

| 6.10.1 | Tai patvirtina principą, jog nanotechnologijos lygu užimtumo strategijos pažangai (28). Žinių visuomenės raida bus vertinama pagal tai, kaip jautriai ir protingai ji sugebės perimti naujus užimtumo ir pažangos šaltinius. |
| --- | --- |

6.10.1

Tai patvirtina principą, jog nanotechnologijos lygu užimtumo strategijos pažangai (28). Žinių visuomenės raida bus vertinama pagal tai, kaip jautriai ir protingai ji sugebės perimti naujus užimtumo ir pažangos šaltinius.

| 6.11 | Todėl siekiant, kad ES strategija šioje srityje būtų tikrai sėkminga, labai svarbu sukaupti finansinių ir žmogiškųjų išteklių ir sukurti koordinavimą Bendrijoje. |
| --- | --- |

6.11

Todėl siekiant, kad ES strategija šioje srityje būtų tikrai sėkminga, labai svarbu sukaupti finansinių ir žmogiškųjų išteklių ir sukurti koordinavimą Bendrijoje.

| 6.12 | Azijoje ir JAV bendras požiūris į įvairias politikas, tiesiogiai arba netiesiogiai susijęs su šio sektoriaus plėtra, tapo nepakeičiamu siekiant iniciatyvumo palyginus su poreikiu naujam verslui, naujiems mokymams, naujoms reglamentuojančioms ir techninėms teisinėms struktūroms. |
| --- | --- |

6.12

Azijoje ir JAV bendras požiūris į įvairias politikas, tiesiogiai arba netiesiogiai susijęs su šio sektoriaus plėtra, tapo nepakeičiamu siekiant iniciatyvumo palyginus su poreikiu naujam verslui, naujiems mokymams, naujoms reglamentuojančioms ir techninėms teisinėms struktūroms.

| 6.13 | Kaip parodė daugelis atliktų studijų (29), nanotechnologijos leidžia gaminti, valdyti ir dėlioti daiktus kartu užtikrindamos plataus masto iniciatyvų technologinį būdą konkurencingomis apdirbimo ir gamybos sąnaudomis. |
| --- | --- |

6.13

Kaip parodė daugelis atliktų studijų (29), nanotechnologijos leidžia gaminti, valdyti ir dėlioti daiktus kartu užtikrindamos plataus masto iniciatyvų technologinį būdą konkurencingomis apdirbimo ir gamybos sąnaudomis.

| 6.14 | Ateityje mokslas sukurs priemones, kuriomis bus galima surinkti nano-objektus taip, kad jie sudarytų sudėtines sistemas, kurios galės vykdyti tokias funkcijas, kurių negali atlikti atskirai paimtos dalys. Kol kas yra sunku apskaičiuoti šio pagrindinio tikslo nuo idėjos iki produkto pateikimo rinkai įgyvendinimo laiką, tačiau jo reikia siekti pasitelkiant tinkamas priemones. |
| --- | --- |

6.14

Ateityje mokslas sukurs priemones, kuriomis bus galima surinkti nano-objektus taip, kad jie sudarytų sudėtines sistemas, kurios galės vykdyti tokias funkcijas, kurių negali atlikti atskirai paimtos dalys. Kol kas yra sunku apskaičiuoti šio pagrindinio tikslo nuo idėjos iki produkto pateikimo rinkai įgyvendinimo laiką, tačiau jo reikia siekti pasitelkiant tinkamas priemones.

| 6.15 | Buvo sukurtos įvairios „protingos“ medžiagos (30), kurios jau prieinamos vartotojams:






  — | labai patvarios medžiagos automobilių ir aerokosminiam sektoriui, |
| --- | --- | --- |

6.15

Buvo sukurtos įvairios „protingos“ medžiagos (30), kurios jau prieinamos vartotojams:

—

labai patvarios medžiagos automobilių ir aerokosminiam sektoriui,

| — | ypač gerų eksploatacinių savybių alyvos, |
| --- | --- |

—

ypač gerų eksploatacinių savybių alyvos,

| — | trintį mažinančios nanodalelės, |
| --- | --- |

—

trintį mažinančios nanodalelės,

| — | mechaninių dalių paviršiaus apdorojimas, |
| --- | --- |

—

mechaninių dalių paviršiaus apdorojimas,

| — | labai maži „protingi“ strypeliai (Intelligent Sticks), kurių atminties talpa yra 1,000 MB (31), |
| --- | --- |

—

labai maži „protingi“ strypeliai (Intelligent Sticks), kurių atminties talpa yra 1,000 MB (31),

| — | lankstūs kompaktiniai diskai, kurie gali talpinti 20 valandų muzikos, |
| --- | --- |

—

lankstūs kompaktiniai diskai, kurie gali talpinti 20 valandų muzikos,

| — | automatiškai nusivalančios medžiagos, keramika ir stikliniai paviršiai (32), |
| --- | --- |

—

automatiškai nusivalančios medžiagos, keramika ir stikliniai paviršiai (32),

| — | stiklas, kurio skaidrumas reguliuojamas elektra, |
| --- | --- |

—

stiklas, kurio skaidrumas reguliuojamas elektra,

| — | karščiui atsparus stiklas, kuris gali būti naudojamas esant ypač aukštai temperatūrai, |
| --- | --- |

—

karščiui atsparus stiklas, kuris gali būti naudojamas esant ypač aukštai temperatūrai,

| — | įbrėžimams ir rūdims atsparus nanostruktūrinis lakštinis metalas, |
| --- | --- |

—

įbrėžimams ir rūdims atsparus nanostruktūrinis lakštinis metalas,

| — | diagnostinės sistemos, |
| --- | --- |

—

diagnostinės sistemos,

| — | specialūs dažai, apsaugantys sienas ir pastatus, |
| --- | --- |

—

specialūs dažai, apsaugantys sienas ir pastatus,

| — | atsparūs graffiti dažai sienoms, traukinių vagonams ir kitiems objektams. |
| --- | --- |

—

atsparūs graffiti dažai sienoms, traukinių vagonams ir kitiems objektams.

| 6.15.1 | Be pirmiau aprašytų naujų pritaikymų, daug jų jau yra naudojami arba baigiami paruošti naudojimui ir greitai taps kasdieninio gyvenimo dalimi. Jie atskleidžia pažangą arba netgi revoliuciją „domotikoje“ (33) ir prisideda prie visuomenės gyvenimo kokybės gerinimo. |
| --- | --- |

6.15.1

Be pirmiau aprašytų naujų pritaikymų, daug jų jau yra naudojami arba baigiami paruošti naudojimui ir greitai taps kasdieninio gyvenimo dalimi. Jie atskleidžia pažangą arba netgi revoliuciją „domotikoje“ (33) ir prisideda prie visuomenės gyvenimo kokybės gerinimo.

| 6.16 | Biomimetikos dėka galima nagrinėti elektroninių grandinių ir biologinių audinių sąveiką, o artimiausiu metu bus galima kurtiesiems grąžinti klausą, o akliesiems — regėjimą. |
| --- | --- |

6.16

Biomimetikos dėka galima nagrinėti elektroninių grandinių ir biologinių audinių sąveiką, o artimiausiu metu bus galima kurtiesiems grąžinti klausą, o akliesiems — regėjimą.

| 6.16.1 | Įvairūs mikromotoro (34) tipai jau bandomi laboratorijose. Jie gali pasiekti iš anksto nustatytą objektą, pavyzdžiui infekuotą ląstelę, ir ją sunaikinti tam, kad nebūtų užkrėstos kitos ląstelės. Tačiau šiuo metu veiksmai, kurių imamasi prieš nesveikas ląsteles, taip pat veikia sveikąsias ir dažnai smarkiai pažeidžia organus. |
| --- | --- |

6.16.1

Įvairūs mikromotoro (34) tipai jau bandomi laboratorijose. Jie gali pasiekti iš anksto nustatytą objektą, pavyzdžiui infekuotą ląstelę, ir ją sunaikinti tam, kad nebūtų užkrėstos kitos ląstelės. Tačiau šiuo metu veiksmai, kurių imamasi prieš nesveikas ląsteles, taip pat veikia sveikąsias ir dažnai smarkiai pažeidžia organus.

| 6.16.2 | Mokslinis šios metodikos taikymas jau davė praktinių rezultatų, kurie tiesiogiai taikomi kasdieniniame gyvenime. Tačiau kainos kol kas yra per aukštos. Siekiant kad jie taptų prieinami, žinios apie šias naujas galimybes turi tapti visuotinės tam, kad būtų pakeista giliai įsišaknijusi tvarka ir įpročiai, kurie dažniausiai sudaro kliūtis ir vilkina pokyčius. |
| --- | --- |

6.16.2

Mokslinis šios metodikos taikymas jau davė praktinių rezultatų, kurie tiesiogiai taikomi kasdieniniame gyvenime. Tačiau kainos kol kas yra per aukštos. Siekiant kad jie taptų prieinami, žinios apie šias naujas galimybes turi tapti visuotinės tam, kad būtų pakeista giliai įsišaknijusi tvarka ir įpročiai, kurie dažniausiai sudaro kliūtis ir vilkina pokyčius.

| 6.17 | Įprastiniai tekstilės, drabužių, batų sektoriai išgyvena krizę visoje Europos Sąjungoje ne tik dėl konkurencijos, atsirandančios dėl gaminių, vežamų iš šalių, kuriose nesilaikoma pagrindinių darbo standartų, neatsižvelgiama į aplinkos apsaugos kaštus, sveikatos apsaugą arba darbo saugą. |
| --- | --- |

6.17

Įprastiniai tekstilės, drabužių, batų sektoriai išgyvena krizę visoje Europos Sąjungoje ne tik dėl konkurencijos, atsirandančios dėl gaminių, vežamų iš šalių, kuriose nesilaikoma pagrindinių darbo standartų, neatsižvelgiama į aplinkos apsaugos kaštus, sveikatos apsaugą arba darbo saugą.

| 6.17.1 | Protingų ir (arba) techninių medžiagų, įskaitant tas, kurios yra sukurtos naudojant nano miltelius, daugėja daugelyje Europos šalių — per metus jų padaugėja apie 30 %. Ypač svarbios yra medžiagos, kurios turi turėti visus saugos aspektus: nuo kelių saugos iki apsaugos nuo taršos, cheminių reagentų, alergizuojančių produktų, atmosferos reagentų ir kt. (35). |
| --- | --- |

6.17.1

Protingų ir (arba) techninių medžiagų, įskaitant tas, kurios yra sukurtos naudojant nano miltelius, daugėja daugelyje Europos šalių — per metus jų padaugėja apie 30 %. Ypač svarbios yra medžiagos, kurios turi turėti visus saugos aspektus: nuo kelių saugos iki apsaugos nuo taršos, cheminių reagentų, alergizuojančių produktų, atmosferos reagentų ir kt. (35).

| 6.18 | Nanotechnologijų dėka revoliucija vyksta medicinoje, ypač anksti diagnozuojant ir gydant pavojingus auglius ir neurodegeneratyvines ligas, susijusias su senyvu amžiumi. Specialiai sukurtos nanodalelės gali būti naudojamos kaip labai ankstyvos infekcijos arba metabolinių ypatybių diagnozės rodikliai arba kaip vektoriai, perkeliantys vaistus į tam tikras zonas arba organus, paveiktus tiksliai nustatytų ligų. Šio tipo sistemos jau naudojamos atliekant įvairius eksperimentus. |
| --- | --- |

6.18

Nanotechnologijų dėka revoliucija vyksta medicinoje, ypač anksti diagnozuojant ir gydant pavojingus auglius ir neurodegeneratyvines ligas, susijusias su senyvu amžiumi. Specialiai sukurtos nanodalelės gali būti naudojamos kaip labai ankstyvos infekcijos arba metabolinių ypatybių diagnozės rodikliai arba kaip vektoriai, perkeliantys vaistus į tam tikras zonas arba organus, paveiktus tiksliai nustatytų ligų. Šio tipo sistemos jau naudojamos atliekant įvairius eksperimentus.

7.   Konkretūs komentarai

| 7.1 | Nanotechnologinis požiūris į naujas medžiagas — tai naujų funkcijų kūrimas, panaudojant nanoskalės komponentus. Geras pavyzdys yra patvarių ir efektyvių medžiagų gamybos ir apdorojimo technologijos automobilių ir aerokosminiame sektoriuje, srityse, kuriose Europa turi labai mažą pranašumą prieš savo konkurentus. Aiškiai įrodyta, kad nanoatrsuktūrinės sistemos gali žymiai sumažinti trintį tarp dviejų susiliečiančių paviršių ir taip sumažinti susidėvėjimą. |
| --- | --- |

7.1

Nanotechnologinis požiūris į naujas medžiagas — tai naujų funkcijų kūrimas, panaudojant nanoskalės komponentus. Geras pavyzdys yra patvarių ir efektyvių medžiagų gamybos ir apdorojimo technologijos automobilių ir aerokosminiame sektoriuje, srityse, kuriose Europa turi labai mažą pranašumą prieš savo konkurentus. Aiškiai įrodyta, kad nanoatrsuktūrinės sistemos gali žymiai sumažinti trintį tarp dviejų susiliečiančių paviršių ir taip sumažinti susidėvėjimą.

| 7.1.1 | Vienas iš daugelio nanotechnologijos komercinio pritaikymo pavyzdžių yra nanostruktūrinių medžiagų ir paviršių kūrimas, siekiant sumažinti trintį ir nusidėvėjimą. Šios sistemos vaidina pagrindinį vaidmenį kuriant naujus, efektyvius pramoninius procesus, kurie daro mažą poveikį aplinkai. Apytiksliai 25 % pasaulyje suvartojamos energijos yra prarandama dėl trinties (36), o apskaičiuoti mechaninių dalių nusidėvėjimo nuostoliai sudaro 1,3 %-1,6 % pramoninės šalies BVP. Kainos, susijusios su trinties problema, nusidėvėjimu ir tepimu sudaro apytiksliai 350 milijardų eurų per metus, jie pasiskirsto šiuose sektoriuose: sausumos transportas (46.6 %), pramoniniai procesai (33 %), energijos tiekimas (6.8 %), aeronautika (2.8 %), buitinis vartojimas (0.5 %), kita (10.3 %) (37). |
| --- | --- |

7.1.1

Vienas iš daugelio nanotechnologijos komercinio pritaikymo pavyzdžių yra nanostruktūrinių medžiagų ir paviršių kūrimas, siekiant sumažinti trintį ir nusidėvėjimą. Šios sistemos vaidina pagrindinį vaidmenį kuriant naujus, efektyvius pramoninius procesus, kurie daro mažą poveikį aplinkai. Apytiksliai 25 % pasaulyje suvartojamos energijos yra prarandama dėl trinties (36), o apskaičiuoti mechaninių dalių nusidėvėjimo nuostoliai sudaro 1,3 %-1,6 % pramoninės šalies BVP. Kainos, susijusios su trinties problema, nusidėvėjimu ir tepimu sudaro apytiksliai 350 milijardų eurų per metus, jie pasiskirsto šiuose sektoriuose: sausumos transportas (46.6 %), pramoniniai procesai (33 %), energijos tiekimas (6.8 %), aeronautika (2.8 %), buitinis vartojimas (0.5 %), kita (10.3 %) (37).

| 7.1.2 | Todėl turi būti sukurti nauji technologiniai pagrindai remiantis požiūriu, jog reikia atsižvelgti į nanotechnologijų savitumą ir visų pirma į tą faktą, kad funkcijos ir dydžiai sutampa, t.y., kontroliuojant dydžius taip pat galima kontroliuoti ir funkcijas. Pavyzdžiu galima laikyti tepimą: jeigu tinkamo dydžio nanometrinių dalelių yra įdedama į paviršių, nebereikia tepti, kadangi tą funkciją dėl savo dydžio atlieka nanodalelės. |
| --- | --- |

7.1.2

Todėl turi būti sukurti nauji technologiniai pagrindai remiantis požiūriu, jog reikia atsižvelgti į nanotechnologijų savitumą ir visų pirma į tą faktą, kad funkcijos ir dydžiai sutampa, t.y., kontroliuojant dydžius taip pat galima kontroliuoti ir funkcijas. Pavyzdžiu galima laikyti tepimą: jeigu tinkamo dydžio nanometrinių dalelių yra įdedama į paviršių, nebereikia tepti, kadangi tą funkciją dėl savo dydžio atlieka nanodalelės.

| 7.1.3 | Nanostruktūrinės medžiagos ir dangos, kurių sudedamosios dalys yra nanometrinių dydžių, gali žymiai sumažinti pirmiau nurodytus procentus. Pavyzdžiui, trinties automobilio pavarų dėžėje koeficiento sumažinimas 20 % galėtų sumažinti energijos nuostolius nuo 0.64 % iki 0.80 %, o tai reikštų, kad vien tik transporto sektoriuje būtų sutaupyti 26 milijardai eurų per metus. |
| --- | --- |

7.1.3

Nanostruktūrinės medžiagos ir dangos, kurių sudedamosios dalys yra nanometrinių dydžių, gali žymiai sumažinti pirmiau nurodytus procentus. Pavyzdžiui, trinties automobilio pavarų dėžėje koeficiento sumažinimas 20 % galėtų sumažinti energijos nuostolius nuo 0.64 % iki 0.80 %, o tai reikštų, kad vien tik transporto sektoriuje būtų sutaupyti 26 milijardai eurų per metus.

| 7.1.4 | Paviršių testavimas ir pritaikymas pramonėje yra pagrindinė technologija, susijusi su patvariu ekonominiu augimu. JK Prekybos ir pramonės departamento ataskaitoje aprašoma paviršių inžinerinės pramonės būklė 1995—2005 m. laikotarpiu ir 2010 m. (38). Ataskaitoje parodoma, kad 1995 m. Anglijos paviršių modifikavimo procesų rinka siekė 15 milijardų eurų, įskaitant prekių gamybą, kurios vertė siekė apie 150 milijardų eurų, iš jų 7 milijardai eurų buvo skirti paviršių apsaugos nuo nusidėvėjimo technologijų kūrimui. Prognozuojama, kad 2005 m. šis sektorius JK sieks apytiksliai 32 milijardus eurų, įskaitant pramoninius procesus, kurių vertė siekia apie 215 milijardų eurų. |
| --- | --- |

7.1.4

Paviršių testavimas ir pritaikymas pramonėje yra pagrindinė technologija, susijusi su patvariu ekonominiu augimu. JK Prekybos ir pramonės departamento ataskaitoje aprašoma paviršių inžinerinės pramonės būklė 1995—2005 m. laikotarpiu ir 2010 m. (38). Ataskaitoje parodoma, kad 1995 m. Anglijos paviršių modifikavimo procesų rinka siekė 15 milijardų eurų, įskaitant prekių gamybą, kurios vertė siekė apie 150 milijardų eurų, iš jų 7 milijardai eurų buvo skirti paviršių apsaugos nuo nusidėvėjimo technologijų kūrimui. Prognozuojama, kad 2005 m. šis sektorius JK sieks apytiksliai 32 milijardus eurų, įskaitant pramoninius procesus, kurių vertė siekia apie 215 milijardų eurų.

| 7.1.5 | Šie Europos rinkos skaičiai rodo, kad paviršių apdorojimui tenka 240 milijardų eurų, o atskiriems gamybos sektoriams — apytiksliai 1600 milijardų eurų. |
| --- | --- |

7.1.5

Šie Europos rinkos skaičiai rodo, kad paviršių apdorojimui tenka 240 milijardų eurų, o atskiriems gamybos sektoriams — apytiksliai 1600 milijardų eurų.

| 7.2 | Siekiant turėti naudos iš nanotechnologijų (39), pramoninė plėtra turi būti pagrįsta gabėjimu sujungti įprastinius gamybos procesus ir technologijas (iš bendrų dalykų į konkretumą) su naujoviškais procesais, kuriuos naudojant galima sukurti, valdyti ir integruoti naujas nanometrines sudedamąsias dalis, panaudojant jau egzistuojančius arba naujus pagrindus. |
| --- | --- |

7.2

Siekiant turėti naudos iš nanotechnologijų (39), pramoninė plėtra turi būti pagrįsta gabėjimu sujungti įprastinius gamybos procesus ir technologijas (iš bendrų dalykų į konkretumą) su naujoviškais procesais, kuriuos naudojant galima sukurti, valdyti ir integruoti naujas nanometrines sudedamąsias dalis, panaudojant jau egzistuojančius arba naujus pagrindus.

| 7.2.1 | Valdymu pagrįstas požiūris turi esminės svarbos. Be bendrų iniciatyvų, kurių imamasi galvojant apie vartotojus, kitos iniciatyvos turi būti sukurtos ir skirtos pramoninėms asociacijoms, vietos administratoriams ir pelno nesiekiančioms organizacijoms tam, kad iš ekonominių, politinių ir socialinių metmenų ir ataudų būtų išaustas audinys. Čia svarbų vaidmenį galėtų vaidinti kompetencijų centrai (40), padėdami pagrindus platesniam vietos ir Europos iniciatyvų koordinavimui ir sukurdami palankų klimatą nanotechnologinėms naujovėms. Šiomis sąlygomis turi būti imtasi veiksmų nanotechnologijų poveikiui sveikatai ir aplinkai įvertinti, o bet kokios ES (perėjimas nuo bendrų dalykų prie kinkrečių) iniciatyvos turi būti suderintos su vietos numatytais ir skatinamais veiksmais (perėjimas nuo konkrečių dalykų prie bendrų). |
| --- | --- |

7.2.1

Valdymu pagrįstas požiūris turi esminės svarbos. Be bendrų iniciatyvų, kurių imamasi galvojant apie vartotojus, kitos iniciatyvos turi būti sukurtos ir skirtos pramoninėms asociacijoms, vietos administratoriams ir pelno nesiekiančioms organizacijoms tam, kad iš ekonominių, politinių ir socialinių metmenų ir ataudų būtų išaustas audinys. Čia svarbų vaidmenį galėtų vaidinti kompetencijų centrai (40), padėdami pagrindus platesniam vietos ir Europos iniciatyvų koordinavimui ir sukurdami palankų klimatą nanotechnologinėms naujovėms. Šiomis sąlygomis turi būti imtasi veiksmų nanotechnologijų poveikiui sveikatai ir aplinkai įvertinti, o bet kokios ES (perėjimas nuo bendrų dalykų prie kinkrečių) iniciatyvos turi būti suderintos su vietos numatytais ir skatinamais veiksmais (perėjimas nuo konkrečių dalykų prie bendrų).

| 7.3 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas žino ir pabrėžia didelį nanomokslo ir nanotechnologijų plėtros potencialą, taip vykdydamas dalį Lisabonos strategijos. Sujungus mokslines disciplinas su požiūriu, pagrįstu medžiagos nanodydžio dalelėmis, bus padėtas naujas žinių integravimo, naujovių, technologijų ir plėtros pagrindas. |
| --- | --- |

7.3

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas žino ir pabrėžia didelį nanomokslo ir nanotechnologijų plėtros potencialą, taip vykdydamas dalį Lisabonos strategijos. Sujungus mokslines disciplinas su požiūriu, pagrįstu medžiagos nanodydžio dalelėmis, bus padėtas naujas žinių integravimo, naujovių, technologijų ir plėtros pagrindas.

| 7.4 | Koordinavimas Europos lygiu yra dar gana fragmentiškas, nepaisant visų šešių pamatinių programų pastangų. Svarbiausias dėmesys skiriamas išteklių panaudojimo racionalizavimui. Nors fundamentalieji moksliniai tyrimai ir naujų pramoninių procesų plėtra yra stipriai remiama, kol kas trūksta kryptingumo ir paramos iniciatyvoms, kurios pradėtų realią masinės gamybos technologijų pažangą. Parama pastangoms plėtoti Europos vadovavimą šioje srityje kol kas yra užuomazgos stadijoje. |
| --- | --- |

7.4

Koordinavimas Europos lygiu yra dar gana fragmentiškas, nepaisant visų šešių pamatinių programų pastangų. Svarbiausias dėmesys skiriamas išteklių panaudojimo racionalizavimui. Nors fundamentalieji moksliniai tyrimai ir naujų pramoninių procesų plėtra yra stipriai remiama, kol kas trūksta kryptingumo ir paramos iniciatyvoms, kurios pradėtų realią masinės gamybos technologijų pažangą. Parama pastangoms plėtoti Europos vadovavimą šioje srityje kol kas yra užuomazgos stadijoje.

| 7.5 | Valstybėse narėse teisingas koordinavimas yra labai svarbus, bet kol kas jo nėra, ypač, kai reikia pritaikyti mokslinius tyrimus. Daugelyje Europos šalių, verslo įmonės, ypač smulkiojo ir vidutinio verslo įmonės, susiduria su šiais sunkumais:






  — | pagrindinių žinių apie nanomokslą ir nantechnolgijas trūkumu, |
| --- | --- | --- |

7.5

Valstybėse narėse teisingas koordinavimas yra labai svarbus, bet kol kas jo nėra, ypač, kai reikia pritaikyti mokslinius tyrimus. Daugelyje Europos šalių, verslo įmonės, ypač smulkiojo ir vidutinio verslo įmonės, susiduria su šiais sunkumais:

—

pagrindinių žinių apie nanomokslą ir nantechnolgijas trūkumu,

| — | profesionalų, kurie galėtų nustatyti bendrovių poreikius, trūkumu, |
| --- | --- |

—

profesionalų, kurie galėtų nustatyti bendrovių poreikius, trūkumu,

| — | nesugebėjimu įvertinti naujų technologijų poveikio, atsižvelgiant į technologinius ir rinkos procesus, |
| --- | --- |

—

nesugebėjimu įvertinti naujų technologijų poveikio, atsižvelgiant į technologinius ir rinkos procesus,

| — | sunkumais randant ir vertinant nanostruktūrines žaliavas, |
| --- | --- |

—

sunkumais randant ir vertinant nanostruktūrines žaliavas,

| — | nesugebėjimu įdiegti nanotechnologinius procesus į įprastinius gamybos procesus, |
| --- | --- |

—

nesugebėjimu įdiegti nanotechnologinius procesus į įprastinius gamybos procesus,

| — | sunkumais vertinant nanoproduktų rinkos plėtrą, |
| --- | --- |

—

sunkumais vertinant nanoproduktų rinkos plėtrą,

| — | nepakankamais ryšiais su universitetais ir naujovių centrais. |
| --- | --- |

—

nepakankamais ryšiais su universitetais ir naujovių centrais.

| 7.6 | EESRK mano, kad yra labai svarbu panaudoti mokslinius tyrimus naudingoms sistemoms sveikatos apsaugos srityje ir kasdieniame gyvenime kurti visuomet laikantis mimezijos, t.y., gamtos atkartojimo, principo. |
| --- | --- |

7.6

EESRK mano, kad yra labai svarbu panaudoti mokslinius tyrimus naudingoms sistemoms sveikatos apsaugos srityje ir kasdieniame gyvenime kurti visuomet laikantis mimezijos, t.y., gamtos atkartojimo, principo.

| 7.7 | EESRK sveikina „Nanoforumo“ tinklo (41) atsiradimą ir tikisi, kad šio tinklo leidiniai bus išversti ir platinami visose valstybėse narėse. Leidinių kalba turi būti kiek galima paprastesnė ir prieinama plačiajai auditorijai. Universitetai ir mokslinių tyrimų centrai turi turėti galimybę naudotis forumo atradimais. |
| --- | --- |

7.7

EESRK sveikina „Nanoforumo“ tinklo (41) atsiradimą ir tikisi, kad šio tinklo leidiniai bus išversti ir platinami visose valstybėse narėse. Leidinių kalba turi būti kiek galima paprastesnė ir prieinama plačiajai auditorijai. Universitetai ir mokslinių tyrimų centrai turi turėti galimybę naudotis forumo atradimais.

| 7.7.1 | EESRK taip pat yra įsitikinęs, kad „Europos nanoeletronikos technologijų pagrindas“, pasiūlytas aukščiausio lygio grupės (42), bus sėkmingas, jeigu jam pavyks išvengti nereikalingų ir brangių dalinių mokslinių tyrimų sutapimų, ir jeigu jis dirbs kartu su Komisija. |
| --- | --- |

7.7.1

EESRK taip pat yra įsitikinęs, kad „Europos nanoeletronikos technologijų pagrindas“, pasiūlytas aukščiausio lygio grupės (42), bus sėkmingas, jeigu jam pavyks išvengti nereikalingų ir brangių dalinių mokslinių tyrimų sutapimų, ir jeigu jis dirbs kartu su Komisija.

| 7.7.2 | EESRK taip pat yra tos nuomonės, kad iki 2008 m. šiuose ES sektoriuose investicijos turės išaugti nuo dabartinių 3 milijardų eurų per metus iki 8 milijardų, Komisijai periodiškai tikrinant šiuos aspektus:






  — | rinkų kvotų padidėjimą, |
| --- | --- | --- |

7.7.2

EESRK taip pat yra tos nuomonės, kad iki 2008 m. šiuose ES sektoriuose investicijos turės išaugti nuo dabartinių 3 milijardų eurų per metus iki 8 milijardų, Komisijai periodiškai tikrinant šiuos aspektus:

—

rinkų kvotų padidėjimą,

| — | viešąsias ir privačias investicijas į mokslinius tyrimus, |
| --- | --- |

—

viešąsias ir privačias investicijas į mokslinius tyrimus,

| — | studentų, studijuojančių nanotechnologijas, skaičiaus padidėjimą. |
| --- | --- |

—

studentų, studijuojančių nanotechnologijas, skaičiaus padidėjimą.

8.   Išvados

| 8.1 | EESRK visiškai sutinka su 2004 m. rugsėjo 24 d.Konkurencijos tarybos padarytomis išvadomis dėl nanomokslo ir nanotechnologijų svarbaus vaidmens ir potencialo. Iki šios dienos pasiekti rezultatai rodo, kad svarbu pagerinti žinias ir sukurti priemones, kurios padėtų dirbti su atomais, siekiant sukurti naujas struktūras ir pakeisti egzistuojančių struktūrų savybes. |
| --- | --- |

8.1

EESRK visiškai sutinka su 2004 m. rugsėjo 24 d.Konkurencijos tarybos padarytomis išvadomis dėl nanomokslo ir nanotechnologijų svarbaus vaidmens ir potencialo. Iki šios dienos pasiekti rezultatai rodo, kad svarbu pagerinti žinias ir sukurti priemones, kurios padėtų dirbti su atomais, siekiant sukurti naujas struktūras ir pakeisti egzistuojančių struktūrų savybes.

| 8.2 | Šiuo atžvilgiu EESRK rekomenduoja nedelsiant pradėti vykdyti bendrą, integruotą, atsakingą, Europos lygio strategiją, kuri daugiausia dėmesio skirtų: bendrų pastangų, skirtų RTD ir moksliniam bei technologiniam demonstravimui ir mokymams, didinimui; pramonės ir akademinio pasaulio ryšiams; spartesniam pritaikymui pramonei ir įvairiems sektoriams, geresniam Europos politikos, priemonių, struktūrų ir tinklų „atviram koordinavimui“. Taip pat šios strategijos dalimi turi tapti pastangos iš pat pradžių daromos tarptautiniu lygiu, siekiant užtikrinti etinius, aplinkos, sveikatos ir saugumo interesus per visą mokslinio pritaikymo ciklą ir skatinti atitinkamą techninį standartizavimą. |
| --- | --- |

8.2

Šiuo atžvilgiu EESRK rekomenduoja nedelsiant pradėti vykdyti bendrą, integruotą, atsakingą, Europos lygio strategiją, kuri daugiausia dėmesio skirtų: bendrų pastangų, skirtų RTD ir moksliniam bei technologiniam demonstravimui ir mokymams, didinimui; pramonės ir akademinio pasaulio ryšiams; spartesniam pritaikymui pramonei ir įvairiems sektoriams, geresniam Europos politikos, priemonių, struktūrų ir tinklų „atviram koordinavimui“. Taip pat šios strategijos dalimi turi tapti pastangos iš pat pradžių daromos tarptautiniu lygiu, siekiant užtikrinti etinius, aplinkos, sveikatos ir saugumo interesus per visą mokslinio pritaikymo ciklą ir skatinti atitinkamą techninį standartizavimą.

| 8.3 | EESRK pabrėžia, kad ši strategija turi būti tvirtai susieta su visuomenės raida ir turi įnešti teigiamą indėlį ne tik Europos ekonomikos konkurencingumą, bet visų pirma prisidėti prie žmogaus sveikatos, aplinkos ir saugumo bei gyvenimo kokybės. |
| --- | --- |

8.3

EESRK pabrėžia, kad ši strategija turi būti tvirtai susieta su visuomenės raida ir turi įnešti teigiamą indėlį ne tik Europos ekonomikos konkurencingumą, bet visų pirma prisidėti prie žmogaus sveikatos, aplinkos ir saugumo bei gyvenimo kokybės.

| 8.3.1 | Šia tema EESRK pabrėžia, kad yra svarbu užtikrinti atsakingą tvarią nanotechnologijų plėtrą nuo pat pradžių, siekiant patenkinti pagrįstus pilietinės visuomenės lūkesčius dėl aplinkos, sveikatos, etikos, pramonės ir ekonomikos aspektų. |
| --- | --- |

8.3.1

Šia tema EESRK pabrėžia, kad yra svarbu užtikrinti atsakingą tvarią nanotechnologijų plėtrą nuo pat pradžių, siekiant patenkinti pagrįstus pilietinės visuomenės lūkesčius dėl aplinkos, sveikatos, etikos, pramonės ir ekonomikos aspektų.

| 8.3.2 | EESRK rekomenduoja žymiai padidinti fundamentaliesiems moksliniams tyrimams skirtus išteklius, kadangi technologinis ir pramoninis pranašumas visada grindžiamas moksliniu pranašumu. |
| --- | --- |

8.3.2

EESRK rekomenduoja žymiai padidinti fundamentaliesiems moksliniams tyrimams skirtus išteklius, kadangi technologinis ir pramoninis pranašumas visada grindžiamas moksliniu pranašumu.

| 8.3.3 | Barselonoje numatytas 3 % (43) tikslas turėtų būti įgyvendintas, atitinkama šių lėšų dalis turi būti skirta nanomokslų sričiai, jų pritaikymo bei konvergencijos tarp nano, bio, informacijos bei žinių technologijų, vystymu. |
| --- | --- |

8.3.3

Barselonoje numatytas 3 % (43) tikslas turėtų būti įgyvendintas, atitinkama šių lėšų dalis turi būti skirta nanomokslų sričiai, jų pritaikymo bei konvergencijos tarp nano, bio, informacijos bei žinių technologijų, vystymu.

| 8.3.4 | Neseniai Komisijos paskelbtos Bendrijos 2007—2013 finansinės perspektyvos turi būti įvertintos ir pakeistos atsižvelgiant į iššūkius, iškeltus naujos nanotechnologinės revoliucijos. |
| --- | --- |

8.3.4

Neseniai Komisijos paskelbtos Bendrijos 2007—2013 finansinės perspektyvos turi būti įvertintos ir pakeistos atsižvelgiant į iššūkius, iškeltus naujos nanotechnologinės revoliucijos.

| 8.3.5 | Laukiamas finansavimo padidinimas turi atsispindėti atitinkamose finansinėse nuostatose greitai pasirodysiančioje septintojoje pamatinėje programoje. Taip pat turi atsispindėti finansavimo, kurį skiria kitos šalys, pavyzdžiui JAV, skaičiai. |
| --- | --- |

8.3.5

Laukiamas finansavimo padidinimas turi atsispindėti atitinkamose finansinėse nuostatose greitai pasirodysiančioje septintojoje pamatinėje programoje. Taip pat turi atsispindėti finansavimo, kurį skiria kitos šalys, pavyzdžiui JAV, skaičiai.

| 8.4 | EERK yra įsitikinęs, kad Europa turi pradėti vykdyti aukščiausio lygio veiksmų planą, kuriame būtų konkretus bendro požiūrio planas ir grafikas, užtikrindama būtiną sutarimą tarp visų pilietinės visuomenės dalyvių dėl bendros vizijos. Vizija turi būti išdėstyta numatytais aškiais ir skaidriais tikslais, kurie atitiktų ekonominės ir socialinės pažangos reikalavimus, geresnę gyvenimo kokybę, saugumą ir sveikatos apsaugą visiems. |
| --- | --- |

8.4

EERK yra įsitikinęs, kad Europa turi pradėti vykdyti aukščiausio lygio veiksmų planą, kuriame būtų konkretus bendro požiūrio planas ir grafikas, užtikrindama būtiną sutarimą tarp visų pilietinės visuomenės dalyvių dėl bendros vizijos. Vizija turi būti išdėstyta numatytais aškiais ir skaidriais tikslais, kurie atitiktų ekonominės ir socialinės pažangos reikalavimus, geresnę gyvenimo kokybę, saugumą ir sveikatos apsaugą visiems.

| 8.5 | Komiteto nuomone, reikia sukurti technologinius pagrindus, kurie remtųsi aukšta kritine mase ir aukšta pridėtine verte Europai, suvienijant visuomeninius ir privačius proceso dalyvius iš mokslo, finansų ir administravimo sričių, kurie aktyviai dalyvauja įvairiose pritaikymo srityse. |
| --- | --- |

8.5

Komiteto nuomone, reikia sukurti technologinius pagrindus, kurie remtųsi aukšta kritine mase ir aukšta pridėtine verte Europai, suvienijant visuomeninius ir privačius proceso dalyvius iš mokslo, finansų ir administravimo sričių, kurie aktyviai dalyvauja įvairiose pritaikymo srityse.

| 8.6 | Komitetas pabrėžia, kad reikia skubiai kurti aukšto lygio Europos bazes ir stiprinti kompetencijų centrus (KC). Dėl jų steigimo vietų ir specializacijų būtų nuspręsta remiantis glaudžiu bendradarbiavimu tarp Europos ir vietos institucijų tam, kad būtų tiksliai nustatytos vienarūšės vietos produktų specializacijos pramoninės zonos, kuriose jau greičiausiai yra įsigalėjusi kritinė tyrimų ir taikomosios veiklos masė. |
| --- | --- |

8.6

Komitetas pabrėžia, kad reikia skubiai kurti aukšto lygio Europos bazes ir stiprinti kompetencijų centrus (KC). Dėl jų steigimo vietų ir specializacijų būtų nuspręsta remiantis glaudžiu bendradarbiavimu tarp Europos ir vietos institucijų tam, kad būtų tiksliai nustatytos vienarūšės vietos produktų specializacijos pramoninės zonos, kuriose jau greičiausiai yra įsigalėjusi kritinė tyrimų ir taikomosios veiklos masė.

| 8.6.1 | KC turi sugebėti atlikti ir perkelti aukštos kokybės mokslinius tyrimus, kurie skirti pritaikymui ir inovacijoms, naudodami nanotechnologiją, visų pirma į nanoelektronikos, nanotechnologijų ir nanomedicinos sritis. |
| --- | --- |

8.6.1

KC turi sugebėti atlikti ir perkelti aukštos kokybės mokslinius tyrimus, kurie skirti pritaikymui ir inovacijoms, naudodami nanotechnologiją, visų pirma į nanoelektronikos, nanotechnologijų ir nanomedicinos sritis.

| 8.7 | Tyrinėtojai turi būti tikri, kad jų intelektinė nuosavybė yra ginama, ypač tokiose jautriose srityse. EESRK mano, kad patentavimo klausimo sprendimas aiškiu priimtinu būdu yra pagrindis prioritetas, jeigu norima, kad taikomųjų mokslinių tyrimų nanotechnologijos srityje sėkmė būtų užtikrinta. Negalima gaišti laiko steigiant Europos lygio Nano-INT pagalbos biurą, kuris atsilieptų į mokslininkų, bendrovių ir mokslinių tyrimų centrų poreikius. |
| --- | --- |

8.7

Tyrinėtojai turi būti tikri, kad jų intelektinė nuosavybė yra ginama, ypač tokiose jautriose srityse. EESRK mano, kad patentavimo klausimo sprendimas aiškiu priimtinu būdu yra pagrindis prioritetas, jeigu norima, kad taikomųjų mokslinių tyrimų nanotechnologijos srityje sėkmė būtų užtikrinta. Negalima gaišti laiko steigiant Europos lygio Nano-INT pagalbos biurą, kuris atsilieptų į mokslininkų, bendrovių ir mokslinių tyrimų centrų poreikius.

| 8.8 | Komisija kartu su valstybėmis narėmis turi imtis pastangų skatinti nuodugnias studijas universitetuose ir mokslinių tyrimų centruose, kad užtikrintų, jog patentavimo procesas būtų įvykdomas, jo tvarka būtų paprasta ir nebrangi, ypač tokiame moderniame sektoriuje. |
| --- | --- |

8.8

Komisija kartu su valstybėmis narėmis turi imtis pastangų skatinti nuodugnias studijas universitetuose ir mokslinių tyrimų centruose, kad užtikrintų, jog patentavimo procesas būtų įvykdomas, jo tvarka būtų paprasta ir nebrangi, ypač tokiame moderniame sektoriuje.

| 8.8.1 | Tarptautinio bendradarbiavimo prasme saugumo bei priemonių ir procesų standartizavimo darbai turi būti atliekami kartu su šalimis, nepriklausančiomis ES. Specialus dėmesys turi būti skiriamas Kinijai, kurios investicijos nanotechnologijų srityje yra labai didelės. Tuo tarpu JAV ir Japonija vykdo labai agresyvią politiką šioje srityje (pavyzdžiu galima laikyti Kinijos ir Kalifornijos valstijos susitarimą dėl biomedicininių nanotechnologijų tobulumo centrų kūrimo). |
| --- | --- |

8.8.1

Tarptautinio bendradarbiavimo prasme saugumo bei priemonių ir procesų standartizavimo darbai turi būti atliekami kartu su šalimis, nepriklausančiomis ES. Specialus dėmesys turi būti skiriamas Kinijai, kurios investicijos nanotechnologijų srityje yra labai didelės. Tuo tarpu JAV ir Japonija vykdo labai agresyvią politiką šioje srityje (pavyzdžiu galima laikyti Kinijos ir Kalifornijos valstijos susitarimą dėl biomedicininių nanotechnologijų tobulumo centrų kūrimo).

| 8.8.2 | EESRK mano, kad reikia dėti papildomų pastangų, ne vien tik per Europos ekonominio augimo iniciatyvą, kuri buvo pradėta vykdyti 2003 m. gruodžio mėn., siekiant padidinti nanotehcnologijų bendrovių skaičių ES. Šiiam tikslui turi būti nuolatos skatinami ir gerinami ryšiai tarp universitetų, naujoviškų nanotechnologijų centrų ir bendrovių. |
| --- | --- |

8.8.2

EESRK mano, kad reikia dėti papildomų pastangų, ne vien tik per Europos ekonominio augimo iniciatyvą, kuri buvo pradėta vykdyti 2003 m. gruodžio mėn., siekiant padidinti nanotehcnologijų bendrovių skaičių ES. Šiiam tikslui turi būti nuolatos skatinami ir gerinami ryšiai tarp universitetų, naujoviškų nanotechnologijų centrų ir bendrovių.

| 8.8.3 | Reikalingos priemonės, kurios būtų taikomos nanotechnologijomis paremtų pramoninių procesų plėtrai (nuo nanotechnologijų iki nanogamybos) didelėse ir mažose bendrovėse. Europa turi sekti Amerikos, kuri sukūrė planą, kaip panaudoti federalines programas, pavyzdžiui, „Inovacijų smulkiajam verslui tyrimo programa“ ir „Technologijų perkėlimo į smulkųjį verslą tyrimo programa“, pavyzdžiu, siekiant palaikyti visuotinį nantechnologijų plitimą verslo struktūrose, nesvarbu, kokio dydžio bendrovės tame dalyvautų. |
| --- | --- |

8.8.3

Reikalingos priemonės, kurios būtų taikomos nanotechnologijomis paremtų pramoninių procesų plėtrai (nuo nanotechnologijų iki nanogamybos) didelėse ir mažose bendrovėse. Europa turi sekti Amerikos, kuri sukūrė planą, kaip panaudoti federalines programas, pavyzdžiui, „Inovacijų smulkiajam verslui tyrimo programa“ ir „Technologijų perkėlimo į smulkųjį verslą tyrimo programa“, pavyzdžiu, siekiant palaikyti visuotinį nantechnologijų plitimą verslo struktūrose, nesvarbu, kokio dydžio bendrovės tame dalyvautų.

| 8.8.4 | Nacionalinės ir vietos pramoninės asociacijos čia galėtų vaidinti svarbų vaidmenį. Mokslinių tyrimų ir įmonių generaliniai direktoratai kartu galėtų skatinti intensyvias žinių gerinimo kampanijas, į kurias būtų įtraukti visi ekonominiai ir socialiniai dalyviai, remdamosi teigiama patirtimi, kuri buvo sukurta Trieste (44). |
| --- | --- |

8.8.4

Nacionalinės ir vietos pramoninės asociacijos čia galėtų vaidinti svarbų vaidmenį. Mokslinių tyrimų ir įmonių generaliniai direktoratai kartu galėtų skatinti intensyvias žinių gerinimo kampanijas, į kurias būtų įtraukti visi ekonominiai ir socialiniai dalyviai, remdamosi teigiama patirtimi, kuri buvo sukurta Trieste (44).

| 8.8.5 | EESRK teigimu, Europos informacijos centro (45) įkūrimas būtų labai svarbi priemonė, kuri palengvintų:






  — | nanotechnologijų pardavimą ir technologijų bei naujų koncepcijų perkėlimą į komercinių bei karinių produktų gamybą, |
| --- | --- | --- |

8.8.5

EESRK teigimu, Europos informacijos centro (45) įkūrimas būtų labai svarbi priemonė, kuri palengvintų:

—

nanotechnologijų pardavimą ir technologijų bei naujų koncepcijų perkėlimą į komercinių bei karinių produktų gamybą,

| — | universitetų, valstybinių ir privačių laboratorijų geros praktikos sklaidą, atsižvelgiant į perkėlimą komerciniam naudojimui. |
| --- | --- |

—

universitetų, valstybinių ir privačių laboratorijų geros praktikos sklaidą, atsižvelgiant į perkėlimą komerciniam naudojimui.

| 8.9 | Kartu su Europos forumais, turi vykti pasauliniai forumai, atviri JT šalims, kuriuose būtų nagrinėjami klausimai, susiję su:






  — | patentais, |
| --- | --- | --- |

8.9

Kartu su Europos forumais, turi vykti pasauliniai forumai, atviri JT šalims, kuriuose būtų nagrinėjami klausimai, susiję su:

—

patentais,

| — | etikos taisyklėmis, |
| --- | --- |

—

etikos taisyklėmis,

| — | socialiniu susitarimu, |
| --- | --- |

—

socialiniu susitarimu,

| — | aplinkos apsaugos aspektais, |
| --- | --- |

—

aplinkos apsaugos aspektais,

| — | patvaria plėtra, |
| --- | --- |

—

patvaria plėtra,

| — | vartotojų saugumu. |
| --- | --- |

—

vartotojų saugumu.

| 8.10 | Europos Investicijų Bankas (EIB) su galima Europos Investicijų Fondo (EIF) parama turi teikti kredito paslaugas, kurias turi tvarkyti susijusios kredito institucijos, regioninės finansų įstaigos, kurių specializacija yra įmonių, užsienio kapitalo bendrovių ir garantijų kooperatyvų paskilos, siekiant palengvinti bendrovių, kurios daugiausia dėmesio skiria nanoproduktų gamybai, atsiradimą ir augimą. |
| --- | --- |

8.10

Europos Investicijų Bankas (EIB) su galima Europos Investicijų Fondo (EIF) parama turi teikti kredito paslaugas, kurias turi tvarkyti susijusios kredito institucijos, regioninės finansų įstaigos, kurių specializacija yra įmonių, užsienio kapitalo bendrovių ir garantijų kooperatyvų paskilos, siekiant palengvinti bendrovių, kurios daugiausia dėmesio skiria nanoproduktų gamybai, atsiradimą ir augimą.

| 8.10.1 | Ekonominio augimo ir aplinkos
  programa suteikė teigiamos patirties, davusios puikių rezultatų praeityje (nors iš esmės tik aplinkos sektoriuje). Ji gali būti pakartojama siekiant skatinti naujų nanotechnologijomis pagrįstų gamybos rūšių augimą (46). |
| --- | --- |

8.10.1

Ekonominio augimo ir aplinkos
  programa suteikė teigiamos patirties, davusios puikių rezultatų praeityje (nors iš esmės tik aplinkos sektoriuje). Ji gali būti pakartojama siekiant skatinti naujų nanotechnologijomis pagrįstų gamybos rūšių augimą (46).

| 8.11 | Moksliniai tyrimai ir jų papildoma nauda produktams turi būti pritaikyta prie visuomenės reikalavimų ir tvarios plėtros. Šiomis sąlygomis turi būti imtasi veiksmų įvertinti nanotechnologijų poveikį sveikatai ir aplinkai, o bet kokios ES (nuo bendrų dalykų į konkretumą) inciatyvos turi būti suderintos su vietose numatytais ir skatinamais veiksmais (nuo konkrečių dalykų į bendrus). |
| --- | --- |

8.11

Moksliniai tyrimai ir jų papildoma nauda produktams turi būti pritaikyta prie visuomenės reikalavimų ir tvarios plėtros. Šiomis sąlygomis turi būti imtasi veiksmų įvertinti nanotechnologijų poveikį sveikatai ir aplinkai, o bet kokios ES (nuo bendrų dalykų į konkretumą) inciatyvos turi būti suderintos su vietose numatytais ir skatinamais veiksmais (nuo konkrečių dalykų į bendrus).

| 8.12 | Turi būti nenutrūkstamas ir moksliškai pagrįstas ryšis su visuomene. Naujosios technologijos, kurios plėtojamos panaudojant atomus, turi būti skaidrios ir užtikrinti visuomenę, kad nėra paslėpto pavojaus sveikatai arba aplinkai. Istorija mus moko, kad labai dažnai naujų produktų baimė ir susirūpinimas dėl jų kyla iš nežinojimo, o ne iš tikrovės. |
| --- | --- |

8.12

Turi būti nenutrūkstamas ir moksliškai pagrįstas ryšis su visuomene. Naujosios technologijos, kurios plėtojamos panaudojant atomus, turi būti skaidrios ir užtikrinti visuomenę, kad nėra paslėpto pavojaus sveikatai arba aplinkai. Istorija mus moko, kad labai dažnai naujų produktų baimė ir susirūpinimas dėl jų kyla iš nežinojimo, o ne iš tikrovės.

| 8.12.1 | Tai yra viena iš priežasčių, dėl kurios, kaip tikisi EESRK, bus sukurtas nenutrūkstamas tiesioginis ryšys tarp mokslinių tyrimų rezultatų ir visuotinai pripažintų etinių principų, dėl kurių reikalingas tarptautinis dialogas. |
| --- | --- |

8.12.1

Tai yra viena iš priežasčių, dėl kurios, kaip tikisi EESRK, bus sukurtas nenutrūkstamas tiesioginis ryšys tarp mokslinių tyrimų rezultatų ir visuotinai pripažintų etinių principų, dėl kurių reikalingas tarptautinis dialogas.

| 8.13 | Kol technologiniai forumai (47) yra parengiamojoje stadijoje, specialus dėmesys turi būti skiriamas naujosioms Europos Sąjungos narėms, užtikrinant, kad jos būtų pilnai atstovaujamos ir kad turėtų tiesioginį ryšį su Europos tobulumo centrais. |
| --- | --- |

8.13

Kol technologiniai forumai (47) yra parengiamojoje stadijoje, specialus dėmesys turi būti skiriamas naujosioms Europos Sąjungos narėms, užtikrinant, kad jos būtų pilnai atstovaujamos ir kad turėtų tiesioginį ryšį su Europos tobulumo centrais.

| 8.14 | EESRK mano, kad už mokslinių tyrimų koordinavimą plačioje nanomokslo srityje — nors pagrindų tyrimai turėtų būti sutelkti tam tikslui sukurtinoje Europos mokslo taryboje — turi būti atsakinga Komisija, kuri, pritariant Parlamentui ir Tarybai, gali užtikrinti didžiausią naudą, įskaitant platesnį toliau siekiantį bei objektyvesnį mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimą Europos visuomenės labui. |
| --- | --- |

8.14

EESRK mano, kad už mokslinių tyrimų koordinavimą plačioje nanomokslo srityje — nors pagrindų tyrimai turėtų būti sutelkti tam tikslui sukurtinoje Europos mokslo taryboje — turi būti atsakinga Komisija, kuri, pritariant Parlamentui ir Tarybai, gali užtikrinti didžiausią naudą, įskaitant platesnį toliau siekiantį bei objektyvesnį mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimą Europos visuomenės labui.

| 8.15 | EESRK kviečia Komisiją teikti jam ataskaitą apie nanotehcnologijų plėtrą kas du metus, siekiant tikrinti priimto veiksmų plano pažangą ir siūlyti galimus pakeitimus ir atnaujinimus. |
| --- | --- |

8.15

EESRK kviečia Komisiją teikti jam ataskaitą apie nanotehcnologijų plėtrą kas du metus, siekiant tikrinti priimto veiksmų plano pažangą ir siūlyti galimus pakeitimus ir atnaujinimus.

2004 m. gruodžio 15 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Pokalbis su komisaru Busquin (santrauka pateikta 2004 m. birželio 29 d. IP/04/820).

1

(2)  Žr. I priedą

2

(3)  Žiūrėti išvadų 6.1.5 punktą.

3

(4)  Žiūrėti 1 išnašą.

4

(5)  Mikro ir nanoelektronikos centras, Politecnico di Milano, Prof. Alessandro Spinelli.

5

(6)  Ibidem.

6

Ibidem

(7)  Investicijos į nanoelektroniką šiuo metu siekia 6 milijardus eurų, kurie yra paskirstyti taip: 1/3 nano ir mikro, 1/3 diagnostikai, 1/3 medžiagoms (šaltinis: Europos Komisija, Mokslinių tyrimų GD).

7

(8)  Šaltinis: Europos Komisija, Mokslinių tyrimų GD - 2003

8

(9)  Žiūrėti 3.3.1 punktą.

9

(10)  Tullio Regge: „Il vuoto dei fisici“, L'Astronomia, Nr. 18 1982 m.rugsėjis-spalis.

10

(11)  Šaltinis: Europos Komisija, Mokslinių tyrimų GD 2003

11

(12)  Įvairūs eksperimentai yra pažengusioje stadijoje, o sąveikos „dialogas“ jau nustatytas tarp sraigės neurono ir elektroninės schemos.

12

(13)  Iš graikų kalbos „mimesis“ – imituoti gamtą.

13

mimesis

(14)  Pavyzdžiui, savarankiškas spermatozoidų judėjimas.

14

(15)  Tai greičiau kiekybiniai negu kokybiniai duomenys. Būtų naudingas išsamesnis vertinimas, pavyzdžiui, toks, kokį nurodė JK Karališkoji draugija.

15

(16)  Šaltinis: Europos Komisija, Mokslinių tyrimų GD

16

(17)  Šaltinis: Milano universitetas, fizikos fakultetas, nanostruktūrinių medžiagų ir sąveikų tarpdisciplininis centras.

17

(18)  Žiūrėti: „Technoloignis nanoelektronikos žemėlapis“, Europos Komisija, IST programa, „Ateitis ir naujai atsirandančios technologijos“, antras leidimas, 2000.

18

(19)  Nanostruktūriniai polimerų, dažų ir alyvų priedai.

19

(20)  Aktyviųjų sudedamųjų dalių, diagnostinių sistemų nanostruktūriniai vektoriai

20

(21)  Mechaninių detalių paviršiaus apdirbimas pagerinti patvarumą ir eksploatacines ypatybes

21

(22)  Pneumatika, struktūrinės medžiagos, kontrolės ir tikrinimo sistemos

22

(23)  Techninės ir su protu susijusi medžiaga.

23

(24)  Daugiamečiai finansiniai asignavimai, numatyti 2003 m. gruodžio mėn. priimtame įstatyme, yra tokie:

24

| a) | Nacionalinis mokslo fondas







  1) | 385 000 000 JAV dolerių 2005 m. |
| --- | --- | --- |

a)

Nacionalinis mokslo fondas

Nacionalinis mokslo fondas

1)

385 000 000 JAV dolerių 2005 m.

| 2) | 424 000 000 JAV dolerių 2006 m. |
| --- | --- |

2)

424 000 000 JAV dolerių 2006 m.

| 3) | 449 000 000 JAV dolerių 2007 m. |
| --- | --- |

3)

449 000 000 JAV dolerių 2007 m.

| 4) | 476 000 000 JAV dolerių 2008 m. |
| --- | --- |

4)

476 000 000 JAV dolerių 2008 m.

| b) | Energetikos departamentas







  1) | 317 000 000 JAV dolerių 2005 finansiniams metams |
| --- | --- | --- |

b)

Energetikos departamentas

Energetikos departamentas

1)

317 000 000 JAV dolerių 2005 finansiniams metams

| 2) | 347 000 000 JAV dolerių 2006 finansiniams metams |
| --- | --- |

2)

347 000 000 JAV dolerių 2006 finansiniams metams

| 3) | 380 000 000 JAV dolerių 2007 finansiniams metams |
| --- | --- |

3)

380 000 000 JAV dolerių 2007 finansiniams metams

| 4) | 415 000 000 JAV dolerių 2008 finansiniams metams |
| --- | --- |

4)

415 000 000 JAV dolerių 2008 finansiniams metams

| c) | Nacionė aeronautikos ir kosmoso administracija







  (1) | 34 100 000 JAV dolerių 2005 m. |
| --- | --- | --- |

c)

Nacionė aeronautikos ir kosmoso administracija

Nacionė aeronautikos ir kosmoso administracija

(1)

34 100 000 JAV dolerių 2005 m.

| (2) | 37 500 000 JAV dolerių 2006 m. |
| --- | --- |

(2)

37 500 000 JAV dolerių 2006 m.

| (3) | 40 000 000 JAV dolerių 2007 m. |
| --- | --- |

(3)

40 000 000 JAV dolerių 2007 m.

| (4) | 42 300 000 JAV dolerių 2008 m. |
| --- | --- |

(4)

42 300 000 JAV dolerių 2008 m.

| d) | Nacionalinis technologijų ir standartų institutas







  (1) | 68 200 000 JAV dolerių 2005 m. |
| --- | --- | --- |

d)

Nacionalinis technologijų ir standartų institutas

Nacionalinis technologijų ir standartų institutas

(1)

68 200 000 JAV dolerių 2005 m.

| (2) | 75 000 000 JAV dolerių 2006 m. |
| --- | --- |

(2)

75 000 000 JAV dolerių 2006 m.

| (3) | 80 000 000 JAV dolerių 2007 m. |
| --- | --- |

(3)

80 000 000 JAV dolerių 2007 m.

| (4) | 84 000 000 JAV dolerių 2008 m. |
| --- | --- |

(4)

84 000 000 JAV dolerių 2008 m.

| e) | Aplinkos apsaugos agentūra







  1) | 5 500 000 JAV dolerių 2005 finansiniams metams |
| --- | --- | --- |

e)

Aplinkos apsaugos agentūra

Aplinkos apsaugos agentūra

1)

5 500 000 JAV dolerių 2005 finansiniams metams

| 2) | 6 050 000 JAV dolerių 2006 finansiniams metams |
| --- | --- |

2)

6 050 000 JAV dolerių 2006 finansiniams metams

| 3) | 6 413 000 JAV dolerių 2007 finansiniams metams |
| --- | --- |

3)

6 413 000 JAV dolerių 2007 finansiniams metams

| 4) | 6 800 000 JAV dolerių 2008 finasiniams metams |
| --- | --- |

4)

6 800 000 JAV dolerių 2008 finasiniams metams

(25)  Optoelektronika – tai metodika, derinanti optikos ir elektronikos disciplinas. Ji nagrinėja mechanizmus, kurie elektrinius siganlus paverčia optiniais signalais ir atvirkščiai (kompaktinių diskų grotuvai, lazerinės sistemos ir kt.).

25

(26)  ERPF, Europos regioninės plėtros fondas: vienas iš struktūrinių fondų, kuris pagal IV prioritetą (vietos plėtros sistemos) gali būti naudojamas mokslinių tyrimų bazėms ir įrenginmams finasuoti.

26

ESF, Europos socialinis fondas, kitas struktūrinis fondas, kuris pagal III prioritetą (žmogiškieji ištekliai) gali būti naudojamas verslininkų mokymams mokslinių tyrimų ir informacijos srityse.

(27)  Mokslinių tyrimų GD kompaktiniai diskai ir leidiniai plačiai nušviečia Europos mokslinių tyrimų centrus ir jų specializacijas. Norėdami gauti daugiau informacijos, apsilankykite:

27

http://cordis.lu/nanotechnology

(28)  Žiūrėti: Liuksemburgo (1997 m.), Kardifo (1998 m.), Kelno (1999 m.) ir Lisabonos (2000 m.) procesus dėl plėtros panaudojimo užimtumo didinimui ir gerinimui.

28

(29)  Europos Komisija, Mokslinių tyrimų GD

29

(30)  Tai nanotsruktūriniai paviršiai, kurių ypatybės skiriasi nuo įprastinių paviršių.

30

(31)  Tai ypač naudingos priemonės, galinčios talpinti didžiausius duomenų, fotografijų, muzikos kiekius.

31

(32)  Paviršiai yra taip struktūrizuoti ir papildyti tam tikrais atomų tipais, kad jie sulaiko nešvarumus ir dulkes nuo tiesioginio susilietimo su medžiaga, keramika arba stiklu.

32

(33)  Iš lotynų kalbos žodžio domus, domotika yra mokslas, nagrinėjantis visus namų kūrimo aspektus.

33

domus

(34)  Grenoblio universitete jau atlikti eksperimentai su keletu mirkomotoro, kurio pagrindas – kinezinas, tipų.

34

(35)  Žiūrėti : EESRK Nuomonę 967/2004 (OL C 203 2004.12.07) ir studijas, atliktas Gento ir Bergamo universitetuose (tekstilės sektorius).

35

(36)  Šaltinis: Oukridžo nacionalinė laboratorija, JAV.

36

(37)  Ibidem.

37

Ibidem.

(38)  A. Matthews, R. Artley and P. Holiday, „2005 m. peržiūra: JK paviršių inžinerinė pramonė iki 2010 m.“, NASURF, Dera, 1998.

38

(39)  NB: Tokio dalyko kaip pramoninė nanotechnologijų plėtra nėra, yra tik plėtra, kurią palankiai veikia nanotechnologijos.

39

(40)  Pavyzdžiu gali būti laikoma „Servitec“ patirtis, Dalmino – Bergamo „inovacijų ramstis“.

40

(41)  „Nanoforumo“ tinklo nariai yra: Nanotechnologijų institutas (JK), kuris yra koordinatorius; UDI Technologiezentrum (Vokeitija); CEA-LETI (Prancūzija); CMP Científica (Ispanija); Nordic Nanotech (Danija); and Malsch Techno Valutation (Nyderlandai).

41

http://www.nanoforum.org.

(42)  Žiūrėti ankstenę išnašą; ataskaitą „Vizija 2020“, paskelbtą 2004 m. birželio 29 d.

42

(43)  3 % Europos bruto socialinio produkto turėtų būti valstybinės valdžios (valstybių narių ir Bendrijos) bei ypač pramonės skiriami tyrimui ir vystymui.

43

(44)  2003 m. nanoforumas Trieste, dalyvavo daugiau nei 1000 žmonių.

44

(45)  Žiūrėti: 2003 m. gruodžio mėn. Amerikos nanotechnologijų teisės aktas.

45

(46)  EIF ir įvairių Europos finansinių institucijų vadovaujama Ekonominio augimo ir aplinkos programa padėjo pagerinti labai mažų, smulkių ir vidutinių įmonių aplinkosaugos kvalifikacijas, panaudojant bendrą finansavimą ir kredito paslaugas.

46

(47)  Žiūrėti 6.3 punktą.

47

---

| 28.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/34

---

Nuomonė dėl Europos greitkelių kodekso ir transporto priemonių registro

(2005/C 157/04)

2004 m. sausio 29 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, nusprendė parengti nuomonę dėl Europos greitkelių kodekso ir transporto priemonių registro.

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2004 m. spalio 5 d. priėmė nuomonę. Pranešėjas — p. Pegado Liz.

Savo 413-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2004 m. gruodžio 15-16 d. (2004 m. gruodžio 15 d. posėdis) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 147 nariams balsavus „už“, 1- „prieš“ ir 3 susilaikius, priėmė šią nuomonę.

1.   Įžanga: nuomonės tikslas ir pagrindai

| 1.1 | 2004 m. sausio 29 d. posėdyje EESRK priėmė transeuropinių tinklų skyriaus prašymą savo iniciatyva parengti nuomonę dėl Europos greitkelių kodekso. |
| --- | --- |

1.1

2004 m. sausio 29 d. posėdyje EESRK priėmė transeuropinių tinklų skyriaus prašymą savo iniciatyva parengti nuomonę dėl Europos greitkelių kodekso.

| 1.2 | Atsižvelgiant į faktą, jog (a) laisvas asmenų judėjimas yra viena pagrindinių sutarties (1) saugomų laisvių, (b) šalių narių pasienio kontrolės panaikinimas yra vienas ES siekinių (2), kaip apibendrina Šengeno acquis
   (3), ir (c) transportas yra vienintelė sritis, kurioje Bendrijos politika yra bendra (4), kelių eismo teisės normų harmonizacija būtų pirmaeilės svarbos klausimas, ypač baigiant kurti vidaus rinką (5). |
| --- | --- |

1.2

Atsižvelgiant į faktą, jog (a) laisvas asmenų judėjimas yra viena pagrindinių sutarties (1) saugomų laisvių, (b) šalių narių pasienio kontrolės panaikinimas yra vienas ES siekinių (2), kaip apibendrina Šengeno acquis
   (3), ir (c) transportas yra vienintelė sritis, kurioje Bendrijos politika yra bendra (4), kelių eismo teisės normų harmonizacija būtų pirmaeilės svarbos klausimas, ypač baigiant kurti vidaus rinką (5).

| 1.3 | Taip pat reikia atsižvelgti į pastaraisiais metais proporcingai didėjančią keleivių bei krovininio transporto apimtį 15 šalių narių Europoje.
  Naujausia statistika konkrečiai rodo, kad:






  — | sausumos transporto sektoriuje dirba 3,9 milijono žmonių (2001 m. duomenys); |
| --- | --- | --- |

1.3

Taip pat reikia atsižvelgti į pastaraisiais metais proporcingai didėjančią keleivių bei krovininio transporto apimtį 15 šalių narių Europoje.

Naujausia statistika konkrečiai rodo, kad:

—

sausumos transporto sektoriuje dirba 3,9 milijono žmonių (2001 m. duomenys);

| — | krovinių gabenimas keliais sudaro 45 % viso krovinių gabenimo, nuo 1970 m. išaugo 120 %; |
| --- | --- |

—

krovinių gabenimas keliais sudaro 45 % viso krovinių gabenimo, nuo 1970 m. išaugo 120 %;

| — | keleivinis kelių transportas sudaro 86,8 % viso keleivinio transporto, nuo 1970 m. išaugo 128 %; |
| --- | --- |

—

keleivinis kelių transportas sudaro 86,8 % viso keleivinio transporto, nuo 1970 m. išaugo 128 %;

| — | sausumos keleivinio transporto apyvarta (2000 m. duomenys) (55,455 milijono eurų) ir krovinių gabenimo apyvarta (220,787 milijono eurų) sudaro apie 49 % visos transporto sektoriaus apyvartos (566,193 milijono eurų) (nėra Graikijos statistikos) (6). |
| --- | --- |

—

sausumos keleivinio transporto apyvarta (2000 m. duomenys) (55,455 milijono eurų) ir krovinių gabenimo apyvarta (220,787 milijono eurų) sudaro apie 49 % visos transporto sektoriaus apyvartos (566,193 milijono eurų) (nėra Graikijos statistikos) (6).

| 1.4 | Keleivinį ir krovininį transportą reglamentuoja daugybė skirtingų nacionalinių reglamentų, net apimant pagrindines vairavimo taisykles ir principus. |
| --- | --- |

1.4

Keleivinį ir krovininį transportą reglamentuoja daugybė skirtingų nacionalinių reglamentų, net apimant pagrindines vairavimo taisykles ir principus.

| 1.4.1 | Taip pat galioja keletas tarptautinių konvencijų, kiekvienoje skiriasi sferos ir esama prieštaraujančių nuostatų. |
| --- | --- |

1.4.1

Taip pat galioja keletas tarptautinių konvencijų, kiekvienoje skiriasi sferos ir esama prieštaraujančių nuostatų.

| 1.4.2 | Todėl eilinės kelionės per Europą metu vairuotojas susiduria su įvairiomis taisyklėmis bei reglamentais, kurie reikalauja laikytis įvairių, o kartais ir prieštaraujančių viena kitai taisyklių. |
| --- | --- |

1.4.2

Todėl eilinės kelionės per Europą metu vairuotojas susiduria su įvairiomis taisyklėmis bei reglamentais, kurie reikalauja laikytis įvairių, o kartais ir prieštaraujančių viena kitai taisyklių.

| 1.4.3 | Neseniai išsiplėtus Europai ir įstojus naujoms šalims narėms, turinčioms tam tikras savas vairavimo taisykles, ši situacija tapo dar sudėtingesnė. |
| --- | --- |

1.4.3

Neseniai išsiplėtus Europai ir įstojus naujoms šalims narėms, turinčioms tam tikras savas vairavimo taisykles, ši situacija tapo dar sudėtingesnė.

| 1.5 | Šios nuomonės savo iniciatyva siekinys yra paraginti Komisiją svarstyti ar protinga ir būtina priimti įstatymus, skirtus harmonizuoti vairavimo taisykles visoje Europos Sąjungoje, nors ir su daugybe išimčių, atlikti lyginamosios teisės analizę, siekiant akcentuoti skirtingų šalių narių greitkelių kodeksuose esančių taisyklių bei reglamentų prieštaringumą, ir pasiūlyti galimus Europos lygmens harmonizaciją. |
| --- | --- |

1.5

Šios nuomonės savo iniciatyva siekinys yra paraginti Komisiją svarstyti ar protinga ir būtina priimti įstatymus, skirtus harmonizuoti vairavimo taisykles visoje Europos Sąjungoje, nors ir su daugybe išimčių, atlikti lyginamosios teisės analizę, siekiant akcentuoti skirtingų šalių narių greitkelių kodeksuose esančių taisyklių bei reglamentų prieštaringumą, ir pasiūlyti galimus Europos lygmens harmonizaciją.

| 1.6 | Rengiant šią nuomonę, buvo manoma, kad svarbiausia yra atsižvelgti į pagrindinius suinteresuotų šalių požiūrius (per kelių naudotojų atstovus, transporto priemonių gamintojus ir kontrolės tarnybas). Todėl greta 2004 m. gegužės 7 d. antros tyrimų grupės posėdžio buvo surengtas viešas klausymas, kuriame dalyvavo sektoriaus atstovai. |
| --- | --- |

1.6

Rengiant šią nuomonę, buvo manoma, kad svarbiausia yra atsižvelgti į pagrindinius suinteresuotų šalių požiūrius (per kelių naudotojų atstovus, transporto priemonių gamintojus ir kontrolės tarnybas). Todėl greta 2004 m. gegužės 7 d. antros tyrimų grupės posėdžio buvo surengtas viešas klausymas, kuriame dalyvavo sektoriaus atstovai.

| 1.6.1 | Siekiant palengvinti diskusijas ir tuo pačiu surinkti informaciją, buvo parengtas klausimynas ir pateiktas grupės narių peržiūrai. |
| --- | --- |

1.6.1

Siekiant palengvinti diskusijas ir tuo pačiu surinkti informaciją, buvo parengtas klausimynas ir pateiktas grupės narių peržiūrai.

2.   Su nuomone susiję istoriniai faktai

| 2.1 | Universalaus greitkelių kodekso sudarymo idėja nėra nauja; ypač kai kalbama apie Europą, jau buvo iniciatyvų šioje srityje, tokių kaip raginimas kodifikuoti esančias taisykles VIII Tarptautiniame Eismo kongrese (7). |
| --- | --- |

2.1

Universalaus greitkelių kodekso sudarymo idėja nėra nauja; ypač kai kalbama apie Europą, jau buvo iniciatyvų šioje srityje, tokių kaip raginimas kodifikuoti esančias taisykles VIII Tarptautiniame Eismo kongrese (7).

| 2.2 | Taip pat 2000 m. sausio mėn. vykusios 38-osios Vokietijos transporto administracijos tarybos konferencijos metu IV darbo grupė savo pagrindiniu siekiniu nurodė Europos eismo taisyklių harmonizaciją (8). |
| --- | --- |

2.2

Taip pat 2000 m. sausio mėn. vykusios 38-osios Vokietijos transporto administracijos tarybos konferencijos metu IV darbo grupė savo pagrindiniu siekiniu nurodė Europos eismo taisyklių harmonizaciją (8).

| 2.3 | Komisija ieškojo įvairių iniciatyvų, atsirandančių dėl to pačio intereso ir nukreiptų link to paties siekinio, bet iki šiol ji pilnai nepriėmė paties Europos greitkelių kodekso sudarymo idėjos (9). |
| --- | --- |

2.3

Komisija ieškojo įvairių iniciatyvų, atsirandančių dėl to pačio intereso ir nukreiptų link to paties siekinio, bet iki šiol ji pilnai nepriėmė paties Europos greitkelių kodekso sudarymo idėjos (9).

| 2.4 | Ypatingai reikia akcentuoti dabar Europos Komisijos Energetikos ir transporto generalinio direktorato atliekamo tyrimo išvadas, kuriose pateikiami eismo taisyklių harmonizavimo ir jų užtikrinimo praktikos, taikant ES įstatymų leidybos iniciatyvas ateityje, argumentai (10). |
| --- | --- |

2.4

Ypatingai reikia akcentuoti dabar Europos Komisijos Energetikos ir transporto generalinio direktorato atliekamo tyrimo išvadas, kuriose pateikiami eismo taisyklių harmonizavimo ir jų užtikrinimo praktikos, taikant ES įstatymų leidybos iniciatyvas ateityje, argumentai (10).

| 2.5 | EESRK savo ruožtu įvairiose nuomonėse atkreipia dėmesį į poreikį „transporto priemonėms suteikti daugiau judėjimo laisvės Sąjungoje“, „atsakomybę už tam tikrų vidaus taisyklių ir reglamentų rūšių, apsunkinančių jų piliečių naudojimąsi kitoje šalyje narėje registruotomis transporto priemonėmis panaikinimą nustatant nacionalinėms valdžios institucijoms“
   (11). |
| --- | --- |

2.5

EESRK savo ruožtu įvairiose nuomonėse atkreipia dėmesį į poreikį „transporto priemonėms suteikti daugiau judėjimo laisvės Sąjungoje“, „atsakomybę už tam tikrų vidaus taisyklių ir reglamentų rūšių, apsunkinančių jų piliečių naudojimąsi kitoje šalyje narėje registruotomis transporto priemonėmis panaikinimą nustatant nacionalinėms valdžios institucijoms“
   (11).

3.   Trumpa konvencijose nustatytų teisės normų santrauka ir jų sfera

| 3.1 | Tarptautinės kelių eismo taisyklės yra įtrauktos į daugelį konvencijų, kurių svarbiausios yra 1926 m. Paryžiaus konvencija, 1949 m. Ženevos konvencija ir 1968 m. Vienos konvencija. |
| --- | --- |

3.1

Tarptautinės kelių eismo taisyklės yra įtrauktos į daugelį konvencijų, kurių svarbiausios yra 1926 m. Paryžiaus konvencija, 1949 m. Ženevos konvencija ir 1968 m. Vienos konvencija.

| 3.2 | Tarptautinę konvenciją, susijusią su automobilių transporto eismu
  1926 m. balandžio 24 d. Paryžiuje pasirašė 40 šalių. Konvencijos tikslas yra padėti tarptautinam turizmui ir dabar ji galioja daugiau nei 50 šalių. |
| --- | --- |

3.2

Tarptautinę konvenciją, susijusią su automobilių transporto eismu
  1926 m. balandžio 24 d. Paryžiuje pasirašė 40 šalių. Konvencijos tikslas yra padėti tarptautinam turizmui ir dabar ji galioja daugiau nei 50 šalių.

| 3.2.1 | Pagrindiniai šios konvencijos siekiniai yra:






  a) | nustatyti minimalius automobilių transporto techninius reikalavimus, įtraukiant registraciją, šviesas ir transporto priemonės identifikavimą kiekvienoje lankomoje šalyje; |
| --- | --- | --- |

3.2.1

Pagrindiniai šios konvencijos siekiniai yra:

a)

nustatyti minimalius automobilių transporto techninius reikalavimus, įtraukiant registraciją, šviesas ir transporto priemonės identifikavimą kiekvienoje lankomoje šalyje;

| b) | sudaryti tarptautinių automobilių transporto priemonių pažymėjimų išdavimo ir galiojimo taisykles, kad vairuotojai galėtų teisėtai įvažiuoti ir vairuoti teritorijoje, kur galioja konvencija; |
| --- | --- |

b)

sudaryti tarptautinių automobilių transporto priemonių pažymėjimų išdavimo ir galiojimo taisykles, kad vairuotojai galėtų teisėtai įvažiuoti ir vairuoti teritorijoje, kur galioja konvencija;

| c) | pripažinti tam tikrus šalies vidaus vairuotojo pažymėjimus ir nustatyti tarptautinio vairuotojo pažymėjimo, galiojančio sutarties šalyse, kurios nepripažįsta kitų šalių vidaus pažymėjimų, ypatybes, neketinant pakeisti pastarųjų; |
| --- | --- |

c)

pripažinti tam tikrus šalies vidaus vairuotojo pažymėjimus ir nustatyti tarptautinio vairuotojo pažymėjimo, galiojančio sutarties šalyse, kurios nepripažįsta kitų šalių vidaus pažymėjimų, ypatybes, neketinant pakeisti pastarųjų;

| d) | nustatyti (šešis) pavojaus požymius, kuriuos savo teritorijos keliuose taikytų sutarties šalys; |
| --- | --- |

d)

nustatyti (šešis) pavojaus požymius, kuriuos savo teritorijos keliuose taikytų sutarties šalys;

| e) | sukurti informacijos apie tarptautinius pažymėjimus ir leidimus turinčius bei patyrusius rimtų avarijų ar pažeidžiančius vidaus kelių eismo įstatymus vairuotojus mainų sistemą. |
| --- | --- |

e)

sukurti informacijos apie tarptautinius pažymėjimus ir leidimus turinčius bei patyrusius rimtų avarijų ar pažeidžiančius vidaus kelių eismo įstatymus vairuotojus mainų sistemą.

| 3.2.2 | Nors ir konvencija supaprastina muitinių procedūras, ji neatleidžia vairuotojų nuo šalies vidaus kelių eismo įstatymų žinojimo ir laikymosi. |
| --- | --- |

3.2.2

Nors ir konvencija supaprastina muitinių procedūras, ji neatleidžia vairuotojų nuo šalies vidaus kelių eismo įstatymų žinojimo ir laikymosi.

| 3.2.3 | Be to, konvencija neįsigaliojo, kol jos neratifikavo kiekviena šalis bei atitinkamai nedeponavo ratifikuotos konvencijos. Paprastai konvencija galioja tik pagrindinėje sutarties šalių teritorijoje; reikia detalios deklaracijos, kad ji įsigaliotų kitose jos administruojamose teritorijose. |
| --- | --- |

3.2.3

Be to, konvencija neįsigaliojo, kol jos neratifikavo kiekviena šalis bei atitinkamai nedeponavo ratifikuotos konvencijos. Paprastai konvencija galioja tik pagrindinėje sutarties šalių teritorijoje; reikia detalios deklaracijos, kad ji įsigaliotų kitose jos administruojamose teritorijose.

| 3.3 | Kelių eismo konvenciją
  1949 m. rugsėjo 19 d. Ženevoje pasirašė 17 šalių. Ji dabar galioja daugiau nei 120 šalių ir pakeičia 1926 m. konvenciją sutarties ir pasirašiusiųjų šalių santykių atžvilgiu. |
| --- | --- |

3.3

Kelių eismo konvenciją
  1949 m. rugsėjo 19 d. Ženevoje pasirašė 17 šalių. Ji dabar galioja daugiau nei 120 šalių ir pakeičia 1926 m. konvenciją sutarties ir pasirašiusiųjų šalių santykių atžvilgiu.

| 3.3.1 | Ši konvencija sukonkretino ankstesnėje konvencijoje nustatytus principus, tuo pačiu ir automobilių pramonės plėtrą, o taip pat parodė augantį suinteresuotumą kelių eismo saugumu. |
| --- | --- |

3.3.1

Ši konvencija sukonkretino ankstesnėje konvencijoje nustatytus principus, tuo pačiu ir automobilių pramonės plėtrą, o taip pat parodė augantį suinteresuotumą kelių eismo saugumu.

| 3.3.2 | Nors joje ir nekeliama sąlyga naudoti konkrečius kelių eismo ženklus, joje reikalaujama, kad šalys pritaikytų suvienodintą kelių ženklų bei šviesoforų sistemą ir naudotų juos kur griežtai būtina. |
| --- | --- |

3.3.2

Nors joje ir nekeliama sąlyga naudoti konkrečius kelių eismo ženklus, joje reikalaujama, kad šalys pritaikytų suvienodintą kelių ženklų bei šviesoforų sistemą ir naudotų juos kur griežtai būtina.

| 3.3.3 | Ši konvencija nenustato labai daug vairavimo taisyklių ar neįveda nieko naujas, išskyrus atsargumo priemonių taikymą kertant priešpriešinį eismą, pirmenybės taisykles ir šviesų naudojimą. |
| --- | --- |

3.3.3

Ši konvencija nenustato labai daug vairavimo taisyklių ar neįveda nieko naujas, išskyrus atsargumo priemonių taikymą kertant priešpriešinį eismą, pirmenybės taisykles ir šviesų naudojimą.

| 3.3.4 | Konvencijos įsigaliojimui buvo taikomos tokios pat kaip ir ankstesnės sąlygos, nors ir harmonizavimo įvedimo žingsnius kaustė faktas, kad šalys nebuvo linkusios priimti tam tikrų nuostatų, o taip pat galėjo atmesti jų pataisas. |
| --- | --- |

3.3.4

Konvencijos įsigaliojimui buvo taikomos tokios pat kaip ir ankstesnės sąlygos, nors ir harmonizavimo įvedimo žingsnius kaustė faktas, kad šalys nebuvo linkusios priimti tam tikrų nuostatų, o taip pat galėjo atmesti jų pataisas.

| 3.4 | Kelių eismo konvenciją
  1968 m. lapkričio 8 d. Vienoje pasirašė 37 šalys ir ji dabar galioja apie 100 šalių. Ratifikavus ir deponavus, ši konvencija pakeitė 1926 m. ir 1949 m. konvencijas sutarties šalių santykių atžvilgiu. |
| --- | --- |

3.4

Kelių eismo konvenciją
  1968 m. lapkričio 8 d. Vienoje pasirašė 37 šalys ir ji dabar galioja apie 100 šalių. Ratifikavus ir deponavus, ši konvencija pakeitė 1926 m. ir 1949 m. konvencijas sutarties šalių santykių atžvilgiu.

| 3.4.1 | Ši konvencija yra visapusiška kelių eismo reglamentų atžvilgiu, joje kelių taisyklėms skiriamas visas 30 straipsnių skyrius ir nustatomos šių dienų greitkelių kodekse aptinkamų pagrindinių veiksmų taisyklės. 1968 m. konvencija buvo pasiekta daugiau nei ankstesnėmis, minimalistinėmis konvencijos, susijusiomis tik su priešpriešinio eismo kirtimu ir bendrais ženklais bei šviesoforais; ji ne tik suformavo principus, kurių turi laikytis pavojingiausius veiksmus (pvz. lenkimą, krypties pakeitimą, atsargumo priemonių taikymą pėsčiųjų atžvilgiu ir t.t.) atliekantys vairuotojai, bet taip pat reglamentavo stovėjimą bei parkavimą, keleivių įlipimą ir išlipimą iš transporto priemonių, vairavimą tuneliuose — trumpai tariant, įprastų situacijų, su kuriomis susiduria vairuotojai, visumą. |
| --- | --- |

3.4.1

Ši konvencija yra visapusiška kelių eismo reglamentų atžvilgiu, joje kelių taisyklėms skiriamas visas 30 straipsnių skyrius ir nustatomos šių dienų greitkelių kodekse aptinkamų pagrindinių veiksmų taisyklės. 1968 m. konvencija buvo pasiekta daugiau nei ankstesnėmis, minimalistinėmis konvencijos, susijusiomis tik su priešpriešinio eismo kirtimu ir bendrais ženklais bei šviesoforais; ji ne tik suformavo principus, kurių turi laikytis pavojingiausius veiksmus (pvz. lenkimą, krypties pakeitimą, atsargumo priemonių taikymą pėsčiųjų atžvilgiu ir t.t.) atliekantys vairuotojai, bet taip pat reglamentavo stovėjimą bei parkavimą, keleivių įlipimą ir išlipimą iš transporto priemonių, vairavimą tuneliuose — trumpai tariant, įprastų situacijų, su kuriomis susiduria vairuotojai, visumą.

| 3.4.2 | Šia konvencija buvo pasiekta daugiau nei ankstesniais tekstais, nes sutarties ir pasirašiusios šalys privalėjo perkelti konvencijos turinį į savo vidaus teisės normas, suderinant jas su konvencijoje nustatytoms vairavimo taisyklėms. Viso to pranašumas yra tas, jog kitose sutartį pasirašiusiose šalyse vairuojantys vairuotojai žinotų pagrindines vairavimo taisykles. |
| --- | --- |

3.4.2

Šia konvencija buvo pasiekta daugiau nei ankstesniais tekstais, nes sutarties ir pasirašiusios šalys privalėjo perkelti konvencijos turinį į savo vidaus teisės normas, suderinant jas su konvencijoje nustatytoms vairavimo taisyklėms. Viso to pranašumas yra tas, jog kitose sutartį pasirašiusiose šalyse vairuojantys vairuotojai žinotų pagrindines vairavimo taisykles.

| 3.4.3 | Nepaisant to, šalims suteikiama galimybė atmesti konvencijos pataisas. |
| --- | --- |

3.4.3

Nepaisant to, šalims suteikiama galimybė atmesti konvencijos pataisas.

| 3.5 | Kaip aiškiai rodo ši apžvalga, Europos Sąjungoje (į kurią dabar įtraukta dešimt naujų šalių) galioja trys tarptautinės konvencijos, nors ne kiekviena šalis narė pasirašė visas tris konvencijas (12). Todėl ES dar toli iki kelių eismo taisyklių harmonizavimo, ypač jei nuolatos besivystančios dvidešimt penkios vidaus teisės sistemos papildo aukščiau minėtas konvencijas (13). |
| --- | --- |

3.5

Kaip aiškiai rodo ši apžvalga, Europos Sąjungoje (į kurią dabar įtraukta dešimt naujų šalių) galioja trys tarptautinės konvencijos, nors ne kiekviena šalis narė pasirašė visas tris konvencijas (12). Todėl ES dar toli iki kelių eismo taisyklių harmonizavimo, ypač jei nuolatos besivystančios dvidešimt penkios vidaus teisės sistemos papildo aukščiau minėtas konvencijas (13).

| 3.6 | Buvo įveikta, arba iki šiol bandoma įveikti daugybę kliūčių, tokių kaip pasienių kontrolės panaikinimas, transporto priemonių bei jų komponentų rūšių patvirtinimo sąlygos ir bendras vairuotojo pažymėjimų pripažinimas bei jų taisyklių harmonizavimas. Tačiau pagrindiniai kelių eismo aspektai lieka nenuspręsti: vairavimo taisyklės ir kelių ženklai bei šviesoforai. |
| --- | --- |

3.6

Buvo įveikta, arba iki šiol bandoma įveikti daugybę kliūčių, tokių kaip pasienių kontrolės panaikinimas, transporto priemonių bei jų komponentų rūšių patvirtinimo sąlygos ir bendras vairuotojo pažymėjimų pripažinimas bei jų taisyklių harmonizavimas. Tačiau pagrindiniai kelių eismo aspektai lieka nenuspręsti: vairavimo taisyklės ir kelių ženklai bei šviesoforai.

| 3.7 | Kiek tai susiję su likusiu pasauliu, nors ir šios konvencijos palengvina muitinių procedūras bei vairavimą Bendrijoje, ES lankantys trečių šalių piliečiai daugybę skirtingų vairavimo taisyklių ir reglamentų suvokia kaip savo šalyse. |
| --- | --- |

3.7

Kiek tai susiję su likusiu pasauliu, nors ir šios konvencijos palengvina muitinių procedūras bei vairavimą Bendrijoje, ES lankantys trečių šalių piliečiai daugybę skirtingų vairavimo taisyklių ir reglamentų suvokia kaip savo šalyse.

4.   Daugybė ryškių šalių narių nacionalinės teisės normų neatitikimų

| 4.1 | Trumpas lyginamosios teisės tyrimas aiškiai atskleidžia, jog yra reikšmingų skirtingų šalių narių kelių eismo teisės normų skirtumų daugelyje pagrindinių sričių. Tokie neatitikimai sudaro tikras laisvo judėjimo kliūtis ir kelia tikėtiną pavojų žmonių bei prekių saugai ir lemia daugiau nelaimingų atsitikimų visoje Europoje. |
| --- | --- |

4.1

Trumpas lyginamosios teisės tyrimas aiškiai atskleidžia, jog yra reikšmingų skirtingų šalių narių kelių eismo teisės normų skirtumų daugelyje pagrindinių sričių. Tokie neatitikimai sudaro tikras laisvo judėjimo kliūtis ir kelia tikėtiną pavojų žmonių bei prekių saugai ir lemia daugiau nelaimingų atsitikimų visoje Europoje.

| 4.2 | Šiuose komentaruose ypač, bet ne vien tik, atsižvelgiama į anksčiau minėto Komisijos atlikto tyrimo pastebėjimus, kuriuose šie aspektai nuodugniai svarstomi (14). |
| --- | --- |

4.2

Šiuose komentaruose ypač, bet ne vien tik, atsižvelgiama į anksčiau minėto Komisijos atlikto tyrimo pastebėjimus, kuriuose šie aspektai nuodugniai svarstomi (14).

| 4.3 | Žemiau pateikiami kai kurie (iš keleto) ypač reikšmingi ir keliantys nerimą dabartiniai įstatymų skirtumų pavyzdžiai:
  Greičio ribojimas keliuose už užstatytų zonų, kur yra dvi važiuojamąsias dalis skiriantis fizinė pertvara






  Belgija (BE) | 120 km/val. |
| --- | --- | --- |
| Portugalija (PT) | 90 km/val. |
| Jungtinė Karalystė (UK) | 70 mylių per valandą (112 km/val.) |

4.3

Žemiau pateikiami kai kurie (iš keleto) ypač reikšmingi ir keliantys nerimą dabartiniai įstatymų skirtumų pavyzdžiai:

Greičio ribojimas keliuose už užstatytų zonų, kur yra dvi važiuojamąsias dalis skiriantis fizinė pertvara

Belgija (BE)

120 km/val.

Portugalija (PT)

90 km/val.

Jungtinė Karalystė (UK)

70 mylių per valandą (112 km/val.)

Sunkūs pažeidimai

| Belgija (BE) | +10 km/val. |
| --- | --- |
| Portugalija (PT) | +30 km/val. |

Belgija (BE)

+10 km/val.

Portugalija (PT)

+30 km/val.

Alkoholis

| Švedija (SE) | 0,2 |
| --- | --- |
| Jungtinė Karalystė (UK) | 0,8 |

Švedija (SE)

0,2

Jungtinė Karalystė (UK)

0,8

Lengvųjų transporto priemonių aprūpinimo pirmos pagalbos rinkiniais reikalavimai

| Graikija (EL) | Yra |
| --- | --- |
| Prancūzija (FR) | Nėra |

Graikija (EL)

Yra

Prancūzija (FR)

Nėra

Raudona + geltona šviesoforo šviesos: pasiruošti judėti pirmyn

| Danija (D)/Suomija (FI) | Taip |
| --- | --- |
| Nyderlandai (NL)/Ispanija (ES) | Ne |

Danija (D)/Suomija (FI)

Taip

Nyderlandai (NL)/Ispanija (ES)

Ne

Reikalavimai užleisti kelią dviratininkams žiedinėse sankryžose

| Vokietija (DE) | Yra |
| --- | --- |
| Portugalija (PT) | Nėra |

Vokietija (DE)

Yra

Portugalija (PT)

Nėra

Reikalavimai užleisti kelią iš autobusų bei tramvajų stotelių į kelią išvažiuojančioms visuomeninėms transporto priemonėms

| Ispanija (ES) | Yra |
| --- | --- |
| Italija (IT) | Nėra |

Ispanija (ES)

Yra

Italija (IT)

Nėra

Reikalavimai dienos metu naudoti šviesas už užstatytų zonų

| Italija (IT) | Yra |
| --- | --- |
| Liuksemburgas (LU) | Nėra |

Italija (IT)

Yra

Liuksemburgas (LU)

Nėra

Parkavimą draudžiantis ženklas

| Airija (IE) | Baltas fonas ir raudonas kraštelis |
| --- | --- |
| Kitos šalys | Mėlynas fonas ir raudonas kraštelis |

Airija (IE)

Baltas fonas ir raudonas kraštelis

Kitos šalys

Mėlynas fonas ir raudonas kraštelis

Draudžiamas keleivių išlipimas važiuojamoje dalyje

| Portugalija (PT) | Taip |
| --- | --- |
| Airija (IE) | Ne |

Portugalija (PT)

Taip

Airija (IE)

Ne

| 4.4 | Tačiau, kaip detaliai rodo anksčiau minėtas tyrimas, panašūs neatitikimai taip pat pastebimi tokiose srityse kaip vairuotojo pažymėjimo reikalavimai, kelių ženklai ir šviesoforai, privalomi saugos reikmenys, pėsčiųjų perėjos, pirmenybės taisyklės, šviesų naudojimas, sąlygos, pagal kurias keleiviai gali įlipti arba išlipti iš transporto priemonių, konkrečių kelių naudojimas, lenkimas, transporto priemonių klasifikavimas, padangų rūšys, vilkimas ir net pačių kelių ženklų bei šviesoforų formos. Tyrime iš viso nurodomi keturiasdešimt penki pagrindinių kasdienio vairavimo taisyklių neatitikimai. |
| --- | --- |

4.4

Tačiau, kaip detaliai rodo anksčiau minėtas tyrimas, panašūs neatitikimai taip pat pastebimi tokiose srityse kaip vairuotojo pažymėjimo reikalavimai, kelių ženklai ir šviesoforai, privalomi saugos reikmenys, pėsčiųjų perėjos, pirmenybės taisyklės, šviesų naudojimas, sąlygos, pagal kurias keleiviai gali įlipti arba išlipti iš transporto priemonių, konkrečių kelių naudojimas, lenkimas, transporto priemonių klasifikavimas, padangų rūšys, vilkimas ir net pačių kelių ženklų bei šviesoforų formos. Tyrime iš viso nurodomi keturiasdešimt penki pagrindinių kasdienio vairavimo taisyklių neatitikimai.

| 4.5 | Be to, nors ir yra reikšmingų skirtumų pačioje pagrindinių eismo taisyklių formuluotėje, dar rimtesnis yra faktas, jog šios taisyklės skirtingai interpretuojamos ir taikomos skirtingose šalyse narėse. Taip yra ne vien dėl to, kad žmonių požiūriai skiriasi dėl skirtingo šių taisyklių taikymo, bet taip pat ir dėl to, kad baudos už vairavimo pažeidimus irgi žymiai skiriasi. |
| --- | --- |

4.5

Be to, nors ir yra reikšmingų skirtumų pačioje pagrindinių eismo taisyklių formuluotėje, dar rimtesnis yra faktas, jog šios taisyklės skirtingai interpretuojamos ir taikomos skirtingose šalyse narėse. Taip yra ne vien dėl to, kad žmonių požiūriai skiriasi dėl skirtingo šių taisyklių taikymo, bet taip pat ir dėl to, kad baudos už vairavimo pažeidimus irgi žymiai skiriasi.

5.   2004 m. gegužės 17 d. vykusio viešo klausymo santrauka

| 5.1 | Indėlių kokybės dėka, 2004 m. gegužės 17 d. vykęs šis viešas klausymas, — kuriame dalyvavo i) vairuotojų, automobilių pramonės, kelių saugos ir nelaimingų atsitikimų prevencijos interesus atstovaujantys įvairių neoficialių struktūrų atstovai ir ii) AIT–FIA bei TIS-PT, draugijų, koordinuojančių aukščiau minėtą tyrimą valdybų atstovai (15) — padėjo praskaidrinti ir paaiškinti įvairius su šia nuomone tiesiogiai susijusius klausimus, atspindint pagrindinių pilietinės visuomenės suinteresuotų šalių požiūrius.
  Įvairios struktūros taip pat pateikė savo teiginius, atsiųsdamos atsakymus į gauto klausimyno šia tema klausimus. |
| --- | --- |

5.1

Indėlių kokybės dėka, 2004 m. gegužės 17 d. vykęs šis viešas klausymas, — kuriame dalyvavo i) vairuotojų, automobilių pramonės, kelių saugos ir nelaimingų atsitikimų prevencijos interesus atstovaujantys įvairių neoficialių struktūrų atstovai ir ii) AIT–FIA bei TIS-PT, draugijų, koordinuojančių aukščiau minėtą tyrimą valdybų atstovai (15) — padėjo praskaidrinti ir paaiškinti įvairius su šia nuomone tiesiogiai susijusius klausimus, atspindint pagrindinių pilietinės visuomenės suinteresuotų šalių požiūrius.

Įvairios struktūros taip pat pateikė savo teiginius, atsiųsdamos atsakymus į gauto klausimyno šia tema klausimus.

| 5.2 | Bendrai paėmus, teiginiai ir raštiški indėliai rodo, kad yra plačiai pritariama EESRK iniciatyvos nustatyti tam tikrą visos Europos kelių eismo taisyklių harmonizavimo laipsnį pagristumui ir savalaikiškumui. Taip pat kai kurios šalys nesipriešino transporto priemonių registro ir transporto priemonių registravimo sistemų laipsniško apjungimo galimybei ir pageidaujamumui. |
| --- | --- |

5.2

Bendrai paėmus, teiginiai ir raštiški indėliai rodo, kad yra plačiai pritariama EESRK iniciatyvos nustatyti tam tikrą visos Europos kelių eismo taisyklių harmonizavimo laipsnį pagristumui ir savalaikiškumui. Taip pat kai kurios šalys nesipriešino transporto priemonių registro ir transporto priemonių registravimo sistemų laipsniško apjungimo galimybei ir pageidaujamumui.

| 5.3 | Atsižvelgiant į tai, ypač buvo pabrėžti šie punktai:






  a) | ES 2003 m. gegužės 8 d. pagrindų sprendimas, apimantis tarpsieninį pripažinimą ir piniginių baudų už greitkelių kodekso pažeidimą skyrimą, numato ir reikalaujama kelių eismo taisyklių suvienodinimo visoje Europoje priemonių; |
| --- | --- | --- |

5.3

Atsižvelgiant į tai, ypač buvo pabrėžti šie punktai:

a)

ES 2003 m. gegužės 8 d. pagrindų sprendimas, apimantis tarpsieninį pripažinimą ir piniginių baudų už greitkelių kodekso pažeidimą skyrimą, numato ir reikalaujama kelių eismo taisyklių suvienodinimo visoje Europoje priemonių;

| b) | tuo pačiu metu svarbu turėti omenyje i) baudų bei sankcijų nustatymo ir taikymo procedūrines taisykles ir ii) skirtingose šalyse narėse galimas teisinės gynybos galimybes; |
| --- | --- |

b)

tuo pačiu metu svarbu turėti omenyje i) baudų bei sankcijų nustatymo ir taikymo procedūrines taisykles ir ii) skirtingose šalyse narėse galimas teisinės gynybos galimybes;

| c) | vairavimo taisyklės pagrindinėse srityse iš tikrųjų žymiai skiriasi skirtingose šalyse narėse, o tai transporto priemones už savo šalies teritorijos vairuojantiems vairuotojams kelia didesnį pavojų; |
| --- | --- |

c)

vairavimo taisyklės pagrindinėse srityse iš tikrųjų žymiai skiriasi skirtingose šalyse narėse, o tai transporto priemones už savo šalies teritorijos vairuojantiems vairuotojams kelia didesnį pavojų;

| d) | Be TIS-PT tyrime paminėtų skirtumų, pagrindiniai akcentuojami skirtumai yra:






  — | leistinos alkoholio kiekio kraujyje ribos skirtumai |
| --- | --- | --- |

d)

Be TIS-PT tyrime paminėtų skirtumų, pagrindiniai akcentuojami skirtumai yra:

—

leistinos alkoholio kiekio kraujyje ribos skirtumai

| — | greičio ribojimas |
| --- | --- |

—

greičio ribojimas

| — | kelių eismo ženklai, kelių eismo policijos signalai ir kelių ženklinimas |
| --- | --- |

—

kelių eismo ženklai, kelių eismo policijos signalai ir kelių ženklinimas

| — | baudos už pažeidimus bei procedūrinės jų skyrimo taisyklės ir |
| --- | --- |

—

baudos už pažeidimus bei procedūrinės jų skyrimo taisyklės ir

| — | privalomi saugos reikmenys; |
| --- | --- |

—

privalomi saugos reikmenys;

| e) | turi būti patvirtintas nuoseklus metodas teisės normų suvienodinimo procesui, kuris galbūt lems galimą Bendrijos eismo taisyklių harmonizavimą; |
| --- | --- |

e)

turi būti patvirtintas nuoseklus metodas teisės normų suvienodinimo procesui, kuris galbūt lems galimą Bendrijos eismo taisyklių harmonizavimą;

| f) | pilnas harmonizavimas šiuo metu atrodo neįmanomas, išskyrus svarbiausiose, pagrindinėse srityse; |
| --- | --- |

f)

pilnas harmonizavimas šiuo metu atrodo neįmanomas, išskyrus svarbiausiose, pagrindinėse srityse;

| g) | į šias sritis turi įeiti:






  — | įvairūs kelių saugos aspektai |
| --- | --- | --- |

g)

į šias sritis turi įeiti:

—

įvairūs kelių saugos aspektai

| — | privaloma transporto priemonių įranga (pvz. atsarginės automobilių šviesos lemputės, avarinio sustojimo ženklai, laisvų rankų įranga mobiliesiems telefonams, oro pagalvės ir t.t.) |
| --- | --- |

—

privaloma transporto priemonių įranga (pvz. atsarginės automobilių šviesos lemputės, avarinio sustojimo ženklai, laisvų rankų įranga mobiliesiems telefonams, oro pagalvės ir t.t.)

| — | kelių ženklai ir ženklinimas |
| --- | --- |

—

kelių ženklai ir ženklinimas

| — | vairuotojo pažymėjimo suteikimo kriterijai |
| --- | --- |

—

vairuotojo pažymėjimo suteikimo kriterijai

| — | standartiniai baudos taškai vairuotojo pažymėjime |
| --- | --- |

—

standartiniai baudos taškai vairuotojo pažymėjime

| — | baudų už rimtesnius pažeidimus rūšys; |
| --- | --- |

—

baudų už rimtesnius pažeidimus rūšys;

| h) | tokio teisės normų suvienodinimo modelis turi būti Vienos konvencija; |
| --- | --- |

h)

tokio teisės normų suvienodinimo modelis turi būti Vienos konvencija;

| i) | prieš kiekvieną pasiūlymą turi būti vykdomas visų atžvilgių išlaidų ir naudos tyrimas, panašus į jau naudotus kai kuriose transporto sektoriuose ir kelių saugumo iniciatyvose (16); |
| --- | --- |

i)

prieš kiekvieną pasiūlymą turi būti vykdomas visų atžvilgių išlaidų ir naudos tyrimas, panašus į jau naudotus kai kuriose transporto sektoriuose ir kelių saugumo iniciatyvose (16);

| j) | Ypač reikia atkreipti dėmesį į veiksmingą eismo taisyklių užtikrinimą, jų stebėseną ir baudas už pažeidimus. |
| --- | --- |

j)

Ypač reikia atkreipti dėmesį į veiksmingą eismo taisyklių užtikrinimą, jų stebėseną ir baudas už pažeidimus.

| 5.4 | Kiekvienoje iniciatyvoje paminėti kai kurie šių sričių analogiški ir papildomi aspektai yra:






  a) | standartizuotos autostradų bei tiltų rinkliavų automatinių mokėjimų sistemos (17); |
| --- | --- | --- |

5.4

Kiekvienoje iniciatyvoje paminėti kai kurie šių sričių analogiški ir papildomi aspektai yra:

a)

standartizuotos autostradų bei tiltų rinkliavų automatinių mokėjimų sistemos (17);

| b) | standartizuoti transporto priemonių svorio ir dydžio bei susijusių apribojimų apibrėžimai; |
| --- | --- |

b)

standartizuoti transporto priemonių svorio ir dydžio bei susijusių apribojimų apibrėžimai;

| c) | minimali vairavimo instrukcijų apimtis vairuotojams, priklausomai nuo susijusios transporto priemonės; |
| --- | --- |

c)

minimali vairavimo instrukcijų apimtis vairuotojams, priklausomai nuo susijusios transporto priemonės;

| d) | faktas, kad ši instrukcija turi numatyti, ką daryti nelaimingo atsitikimo, o taip pat pirmos pagalbos atveju; |
| --- | --- |

d)

faktas, kad ši instrukcija turi numatyti, ką daryti nelaimingo atsitikimo, o taip pat pirmos pagalbos atveju;

| e) | minimalių kelių infrastruktūros formavimo kokybės standartų nustatymas; ir |
| --- | --- |

e)

minimalių kelių infrastruktūros formavimo kokybės standartų nustatymas; ir

| f) | eismo ir nelaimingų atsitikimų prevencijos švietimo kampanijos visuose švietimo lygmenyse, o taip pat suaugusiems. |
| --- | --- |

f)

eismo ir nelaimingų atsitikimų prevencijos švietimo kampanijos visuose švietimo lygmenyse, o taip pat suaugusiems.

6.   Europos greitkelių kodekso sfera

| 6.1 | Remiantis aukščiau minėtu svarstymu, buvo išreikštas aiškus noras artėti link kelių taisyklių harmonizavimo, tačiau neapriboto vien eismo klausimais, bet taip pat susijusio su kelių infrastruktūros bei kelių saugos reikalais. |
| --- | --- |

6.1

Remiantis aukščiau minėtu svarstymu, buvo išreikštas aiškus noras artėti link kelių taisyklių harmonizavimo, tačiau neapriboto vien eismo klausimais, bet taip pat susijusio su kelių infrastruktūros bei kelių saugos reikalais.

| 6.2 | Nuo savo įsteigimo Europos Sąjunga išleido daugybę kelių eismo teisės normų: dėl vairuotojo pažymėjimo, transporto priemonių ir jų komponentų rūšių patvirtinimo, transportui taikomų taisyklių, automobilių draudimo ir t.t. Dabar kalba eina apie eismo taisyklių nustatymą, siekiant jas harmonizuoti; tai gali padėti papildomoms kitoms interesų sritims, tokiomis kaip kelių sauga, kuri priklauso nuo vairuotojo įsitikinimo ir žinių kokių veiksmų imtis skirtingomis vairavimo aplinkybėmis. |
| --- | --- |

6.2

Nuo savo įsteigimo Europos Sąjunga išleido daugybę kelių eismo teisės normų: dėl vairuotojo pažymėjimo, transporto priemonių ir jų komponentų rūšių patvirtinimo, transportui taikomų taisyklių, automobilių draudimo ir t.t. Dabar kalba eina apie eismo taisyklių nustatymą, siekiant jas harmonizuoti; tai gali padėti papildomoms kitoms interesų sritims, tokiomis kaip kelių sauga, kuri priklauso nuo vairuotojo įsitikinimo ir žinių kokių veiksmų imtis skirtingomis vairavimo aplinkybėmis.

| 6.3 | Kaip jau minėta aukščiau, 1968 m. Vienos konvenciją sudaro labiausiai užbaigtas su kelių eismu susijęs tekstas; jis labai detaliai nagrinėja šią temą, o taip pat tai yra vienintelė daugelio Europos šalių priimta tarptautinė sutartis, turinti išskirtinį bruožą reikalauti, kad sutarties šalys savo vidaus įstatymus suderintų su konvencijos nuostatomis. Turint omenyje, jog tai žinomiausias ir plačiausiai Europos šalių tarpe priimtas tekstas, ši konvencija galėtų tapti platesnių Europos greitkelių kodekso svarstymų pagrindu.. |
| --- | --- |

6.3

Kaip jau minėta aukščiau, 1968 m. Vienos konvenciją sudaro labiausiai užbaigtas su kelių eismu susijęs tekstas; jis labai detaliai nagrinėja šią temą, o taip pat tai yra vienintelė daugelio Europos šalių priimta tarptautinė sutartis, turinti išskirtinį bruožą reikalauti, kad sutarties šalys savo vidaus įstatymus suderintų su konvencijos nuostatomis. Turint omenyje, jog tai žinomiausias ir plačiausiai Europos šalių tarpe priimtas tekstas, ši konvencija galėtų tapti platesnių Europos greitkelių kodekso svarstymų pagrindu..

| 6.4 | Todėl pateiktas pasiūlymas yra harmonizuoti eismo taisykles, kurios sudaro šiuolaikiškiausių Europos greitkelių kodeksų branduolį — ypač, tačiau ne išimtinai:






  a) | bendras transporto priemonių vairavimo taisykles: užvedimas ir pajudėjimas iš vietos, automobilių pavarų įjungimas, daugybinės eismo linijos ir gretutinės linijos, kryžkelės, sankryžos, žiedinės sankryžos, atstumas tarp kelkraščių ir šaligatvių, greitis bei atstumas tarp transporto priemonių; |
| --- | --- | --- |

6.4

Todėl pateiktas pasiūlymas yra harmonizuoti eismo taisykles, kurios sudaro šiuolaikiškiausių Europos greitkelių kodeksų branduolį — ypač, tačiau ne išimtinai:

a)

bendras transporto priemonių vairavimo taisykles: užvedimas ir pajudėjimas iš vietos, automobilių pavarų įjungimas, daugybinės eismo linijos ir gretutinės linijos, kryžkelės, sankryžos, žiedinės sankryžos, atstumas tarp kelkraščių ir šaligatvių, greitis bei atstumas tarp transporto priemonių;

| b) | vairuotojų signalai; |
| --- | --- |

b)

vairuotojų signalai;

| c) | vairavimo greitis (ne būtinai maksimali greičio riba); |
| --- | --- |

c)

vairavimo greitis (ne būtinai maksimali greičio riba);

| d) | bendros pirmenybės taisyklės kryžkelėse, sankryžose ir tarp transporto priemonių; |
| --- | --- |

d)

bendros pirmenybės taisyklės kryžkelėse, sankryžose ir tarp transporto priemonių;

| e) | lenkimas; |
| --- | --- |

e)

lenkimas;

| f) | krypties pakeitimas; |
| --- | --- |

f)

krypties pakeitimas;

| g) | atbulinė eiga; |
| --- | --- |

g)

atbulinė eiga;

| h) | U formos apsisukimai; |
| --- | --- |

h)

U formos apsisukimai;

| i) | sustojimas ir parkavimas; |
| --- | --- |

i)

sustojimas ir parkavimas;

| j) | transporto priemonių talpa ir dydis, keleivinis ir krovininis transportas, keleivių įlipimas ir išlipimas, pakrovimo ir iškrovimo procesas; |
| --- | --- |

j)

transporto priemonių talpa ir dydis, keleivinis ir krovininis transportas, keleivių įlipimas ir išlipimas, pakrovimo ir iškrovimo procesas;

| k) | šviesos ir jų naudojimas; |
| --- | --- |

k)

šviesos ir jų naudojimas;

| l) | ekstremalių situacijų transporto priemonės ir specialios paskirties juostos, pvz. autostradose bei panašiuose keliuose, pervažos ir tam tikroms transporto priemonėms, judančioms bėgiais arba nebūtinai, rezervuotos juostos; |
| --- | --- |

l)

ekstremalių situacijų transporto priemonės ir specialios paskirties juostos, pvz. autostradose bei panašiuose keliuose, pervažos ir tam tikroms transporto priemonėms, judančioms bėgiais arba nebūtinai, rezervuotos juostos;

| m) | leistinas alkoholio kiekis kraujyje ir leistina psichotropinių medžiagų koncentracija organizme; |
| --- | --- |

m)

leistinas alkoholio kiekis kraujyje ir leistina psichotropinių medžiagų koncentracija organizme;

| n) | saugos įrangos naudojimas (saugos diržai, vaikų suvaržymo priemonės); |
| --- | --- |

n)

saugos įrangos naudojimas (saugos diržai, vaikų suvaržymo priemonės);

| o) | privalomi dokumentai; |
| --- | --- |

o)

privalomi dokumentai;

| p) | ką daryti nelaimingo atsitikimo arba gedimo atveju; |
| --- | --- |

p)

ką daryti nelaimingo atsitikimo arba gedimo atveju;

| q) | sunormintas apibrėžimas ir taisyklių taikymas skirtingiems viešųjų kelių naudotojams, būtent motociklininkams, keturračių, triračių, mopedų vairuotojams, dviratininkams, riedutininkams ir riedlentininkams bei vairuotojams su negalia; |
| --- | --- |

q)

sunormintas apibrėžimas ir taisyklių taikymas skirtingiems viešųjų kelių naudotojams, būtent motociklininkams, keturračių, triračių, mopedų vairuotojams, dviratininkams, riedutininkams ir riedlentininkams bei vairuotojams su negalia;

| r) | pėsčiųjų taisyklės ir vairuotojų atsargumo priemonės; |
| --- | --- |

r)

pėsčiųjų taisyklės ir vairuotojų atsargumo priemonės;

| s) | atskiros taisyklės, kurių turi laikytis viešojo transporto ir specialios paskirties transporto priemonių vairuotojai; ir |
| --- | --- |

s)

atskiros taisyklės, kurių turi laikytis viešojo transporto ir specialios paskirties transporto priemonių vairuotojai; ir

| t) | gyvūnai kelyje. |
| --- | --- |

t)

gyvūnai kelyje.

| 6.5 | Eismo taisyklės turi būti papildytos ir tapti skaidriomis, o bet kokias išimtis reikia išaiškinti, naudojant eismo ženklus, siekiant suteikti įvairios informacijos, kad būtų padidinta kelių eismo sauga. Todėl kelių ženklus reikia standartizuoti pagal formą, turinį, vietą ir pirmenybę, atsižvelgiant į eismo taisykles, užtikrinant geresnį valdymą, turint omenyje jų kiekį ir matomumą. |
| --- | --- |

6.5

Eismo taisyklės turi būti papildytos ir tapti skaidriomis, o bet kokias išimtis reikia išaiškinti, naudojant eismo ženklus, siekiant suteikti įvairios informacijos, kad būtų padidinta kelių eismo sauga. Todėl kelių ženklus reikia standartizuoti pagal formą, turinį, vietą ir pirmenybę, atsižvelgiant į eismo taisykles, užtikrinant geresnį valdymą, turint omenyje jų kiekį ir matomumą.

| 6.6 | Kelių ženklai nėra vienintelė tikslinė sritis. Taip pat būtų prasminga harmonizuoti kelių eismo policijos signalus, šviesoforus, vairuotojų signalus ir kelių ženklinimą. |
| --- | --- |

6.6

Kelių ženklai nėra vienintelė tikslinė sritis. Taip pat būtų prasminga harmonizuoti kelių eismo policijos signalus, šviesoforus, vairuotojų signalus ir kelių ženklinimą.

| 6.7 | Eismo taisyklių arba kelio ženklų nurodymų nesilaikymas yra pažeidimas; tai numato standartines stebėsenos procedūrų taisykles, būtent greičio, alkoholio kiekio kraujyje bei psichotropinių narkotinių medžiagų koncentracijos organizme matavimas. Tačiau prieš tai šalys narės turi sutarti dėl to, kas yra tie pažeidimai, siekiant išvengti situacijų, kai vienoje šalyje narėje vienas veiksmas yra pažeidimas, o kitoje nėra. Todėl reikia suderinti pažeidimų apibrėžimus. |
| --- | --- |

6.7

Eismo taisyklių arba kelio ženklų nurodymų nesilaikymas yra pažeidimas; tai numato standartines stebėsenos procedūrų taisykles, būtent greičio, alkoholio kiekio kraujyje bei psichotropinių narkotinių medžiagų koncentracijos organizme matavimas. Tačiau prieš tai šalys narės turi sutarti dėl to, kas yra tie pažeidimai, siekiant išvengti situacijų, kai vienoje šalyje narėje vienas veiksmas yra pažeidimas, o kitoje nėra. Todėl reikia suderinti pažeidimų apibrėžimus.

| 6.8 | Taigi svarbu ištirti ir įdiegti supaprastintus mechanizmus, siekiant skatinti vienodą Europos greitkelių kodekso aiškinimą, atsižvelgiant į tai, jog su eismo pažeidimais susijusios procedūros turi būti greitos, jei norima, kad jų standartai būtų veiksmingi — iš esmės reikia supaprastinto proceso paklausimams, teikiamiems Teisingumo Teismui dėl išankstinio sprendimo. |
| --- | --- |

6.8

Taigi svarbu ištirti ir įdiegti supaprastintus mechanizmus, siekiant skatinti vienodą Europos greitkelių kodekso aiškinimą, atsižvelgiant į tai, jog su eismo pažeidimais susijusios procedūros turi būti greitos, jei norima, kad jų standartai būtų veiksmingi — iš esmės reikia supaprastinto proceso paklausimams, teikiamiems Teisingumo Teismui dėl išankstinio sprendimo.

7.   Bendras transporto priemonės registracijos numeris visoje Europoje

| 7.1 | Transporto priemonių registravimo reikalavimai, priemonės ir procedūros taip pat ženkliai skiriasi visose šalyse narėse. Galimybė siekti bendro Europos transporto priemonių registro taip pat buvo nagrinėjama klausyme ir sulaukė keleto šalių paramos. |
| --- | --- |

7.1

Transporto priemonių registravimo reikalavimai, priemonės ir procedūros taip pat ženkliai skiriasi visose šalyse narėse. Galimybė siekti bendro Europos transporto priemonių registro taip pat buvo nagrinėjama klausyme ir sulaukė keleto šalių paramos.

| 7.2 | Be to, klausyme buvo įvertintos centrinio Europos transporto priemonių nuosavybės registro, kuriame taip pat būtų galima registruoti kitus pagrindinius su transporto priemonėmis susijusius dalykus, tokius kaip rinkliavas, mokesčius ir kitas bendras išlaidas, o taip pat skirtingas nuosavybės/naudojimo formas, teigiamos ir neigiamos savybės. Atsižvelgiant į tai, buvo akcentuotos palankios tokio pobūdžio sprendimo aplinkybės Bendrijos vidaus prekybai transporto priemonėmis, sukčiavimų ir transporto priemonių vagysčių prevencijai, eismo taisykles pažeidusių kitų šalių narių vairuotojų teisiniam persekiojimui. |
| --- | --- |

7.2

Be to, klausyme buvo įvertintos centrinio Europos transporto priemonių nuosavybės registro, kuriame taip pat būtų galima registruoti kitus pagrindinius su transporto priemonėmis susijusius dalykus, tokius kaip rinkliavas, mokesčius ir kitas bendras išlaidas, o taip pat skirtingas nuosavybės/naudojimo formas, teigiamos ir neigiamos savybės. Atsižvelgiant į tai, buvo akcentuotos palankios tokio pobūdžio sprendimo aplinkybės Bendrijos vidaus prekybai transporto priemonėmis, sukčiavimų ir transporto priemonių vagysčių prevencijai, eismo taisykles pažeidusių kitų šalių narių vairuotojų teisiniam persekiojimui.

| 7.3 | Jaučiamos palankios sąlygos siekti bendro transporto priemonių registro įvedimo, susijusio su pačiomis transporto priemonėmis, o nes su jų savininkais ar naudotojais. Būtų panaudota jau įgyta darbo patirtis su numerių registravimo ir savininkų transporto priemonių draudimo dokumentų informacine sistema (3-ia direktyva). |
| --- | --- |

7.3

Jaučiamos palankios sąlygos siekti bendro transporto priemonių registro įvedimo, susijusio su pačiomis transporto priemonėmis, o nes su jų savininkais ar naudotojais. Būtų panaudota jau įgyta darbo patirtis su numerių registravimo ir savininkų transporto priemonių draudimo dokumentų informacine sistema (3-ia direktyva).

| 7.4 | Todėl bus daugiau galimybių pirkti, apdrausti ir registruoti transporto priemones bet kurioje šalyje narėje, o tai iš esmės padės skatinti tarpsieninę prekybą transporto priemonėmis, žmonių mobilumą, turizmą ir bendros rinkos plėtrą (18). |
| --- | --- |

7.4

Todėl bus daugiau galimybių pirkti, apdrausti ir registruoti transporto priemones bet kurioje šalyje narėje, o tai iš esmės padės skatinti tarpsieninę prekybą transporto priemonėmis, žmonių mobilumą, turizmą ir bendros rinkos plėtrą (18).

| 7.5 | Be to, bendra Europos transporto priemonių registravimo sistema turėtų būti labai vertinga dar ir todėl, jog būtų įmanoma ją įdiegti be pernelyg didelių išlaidų; iš pat pradžių ji turėtų didžiulių pranašumų atsižvelgiant į: transporto priemonės dokumentų savininko nustatymą (nuosavybę ar kitus teisinius suderinimus); transporto priemonių sandorių teisinį tikrumą; vagysčių ir sukčiavimų prevenciją; ir baudas už bet kurioje šalyje narėje padarytus pažeidimus. |
| --- | --- |

7.5

Be to, bendra Europos transporto priemonių registravimo sistema turėtų būti labai vertinga dar ir todėl, jog būtų įmanoma ją įdiegti be pernelyg didelių išlaidų; iš pat pradžių ji turėtų didžiulių pranašumų atsižvelgiant į: transporto priemonės dokumentų savininko nustatymą (nuosavybę ar kitus teisinius suderinimus); transporto priemonių sandorių teisinį tikrumą; vagysčių ir sukčiavimų prevenciją; ir baudas už bet kurioje šalyje narėje padarytus pažeidimus.

8.   Teisinis pagrindas ir tam tikri Bendrijos dokumentai

| 8.1 | Esant tokiai situacijai, EESRK mano, kad tinkamiausias teisinis dokumentas, pradėsiantis čia aprašyto masto iniciatyvą, būtų minimalaus harmonizavimo direktyva. |
| --- | --- |

8.1

Esant tokiai situacijai, EESRK mano, kad tinkamiausias teisinis dokumentas, pradėsiantis čia aprašyto masto iniciatyvą, būtų minimalaus harmonizavimo direktyva.

| 8.2 | Tokios direktyvos priėmimo teisiniu pagrindu reikia atsižvelgti į iniciatyvos poveikį bendros rinkos užbaigimą ir Europos žmonių judėjimo laisvės Bendrijoje didinimą. |
| --- | --- |

8.2

Tokios direktyvos priėmimo teisiniu pagrindu reikia atsižvelgti į iniciatyvos poveikį bendros rinkos užbaigimą ir Europos žmonių judėjimo laisvės Bendrijoje didinimą.

9.   Išvados ir rekomendacijos

A)   Europos greitkelių kodeksas

| 9.1 | EESRK mano, kad tam tikras kelių eismo taisyklių teisės normų harmonizavimo laipsnis yra ne tik veiksmingas būdas pagreitinti bendros rinkos užbaigimą, bet taip pat padeda užtikrini saugesnį automobilių judėjimą Europos rinkoje. |
| --- | --- |

9.1

EESRK mano, kad tam tikras kelių eismo taisyklių teisės normų harmonizavimo laipsnis yra ne tik veiksmingas būdas pagreitinti bendros rinkos užbaigimą, bet taip pat padeda užtikrini saugesnį automobilių judėjimą Europos rinkoje.

| 9.2 | Be to, EESRK mano, kad toks harmonizavimas gali iš esmės puikiai padėti didinti kelių saugą ir prisidėti prie nelaimingų atsitikimų prevencijos, taip užtikrinant didesnę Europos žmonių judėjimo laisvę. |
| --- | --- |

9.2

Be to, EESRK mano, kad toks harmonizavimas gali iš esmės puikiai padėti didinti kelių saugą ir prisidėti prie nelaimingų atsitikimų prevencijos, taip užtikrinant didesnę Europos žmonių judėjimo laisvę.

| 9.3 | EESRK mano, kad sąlygos yra palankios pradėti Bendrijos teisės normų iniciatyvos parengiamąjį darbą, siekiant aukščiau paminėtų tikslų, atsižvelgiant į skirtingus požiūrius bei šioje nuomonėje išdėstytus sunkumus. |
| --- | --- |

9.3

EESRK mano, kad sąlygos yra palankios pradėti Bendrijos teisės normų iniciatyvos parengiamąjį darbą, siekiant aukščiau paminėtų tikslų, atsižvelgiant į skirtingus požiūrius bei šioje nuomonėje išdėstytus sunkumus.

| 9.4 | Komitetas supranta, kad esant dabartinei situacijai, galimybė naudoti direktyvą minimaliam harmonizavimui turėtų būti laikoma pirmu žingsniu link Europos greitkelių kodekso sudarymo, taikant Vienos konvencijos modelį, nustatant pagrindines eismo taisykles ir signalus, vairuotojų kvalifikaciją ir pažymėjimus bei pažeidimų pobūdį ir susijusias baudas. |
| --- | --- |

9.4

Komitetas supranta, kad esant dabartinei situacijai, galimybė naudoti direktyvą minimaliam harmonizavimui turėtų būti laikoma pirmu žingsniu link Europos greitkelių kodekso sudarymo, taikant Vienos konvencijos modelį, nustatant pagrindines eismo taisykles ir signalus, vairuotojų kvalifikaciją ir pažymėjimus bei pažeidimų pobūdį ir susijusias baudas.

B)   Bendras visos Europos transporto priemonių registras

| 9.5 | EESRK taip pat mano, kad automobilių transporto priemonių naudojimo teisinis tikrumas, padedantis lengviau fiksuoti transporto priemones, žymiai sustiprės sukūrus bendrą visos Europos transporto priemonių registrą, susietą, kaip tai ir būtų, su pačiomis transporto priemonėmis. |
| --- | --- |

9.5

EESRK taip pat mano, kad automobilių transporto priemonių naudojimo teisinis tikrumas, padedantis lengviau fiksuoti transporto priemones, žymiai sustiprės sukūrus bendrą visos Europos transporto priemonių registrą, susietą, kaip tai ir būtų, su pačiomis transporto priemonėmis.

| 9.6 | EESRK taip pat mano, kad teisiškai privalomas Bendrijos dokumentas galėtų apibrėžti Europos transporto priemonių registro bendros sistemos formavimo pagrindą, griežtai pagrįstą ligšioline atsakingų nacionalinių struktūrų bendradarbiavimo patirtimi. |
| --- | --- |

9.6

EESRK taip pat mano, kad teisiškai privalomas Bendrijos dokumentas galėtų apibrėžti Europos transporto priemonių registro bendros sistemos formavimo pagrindą, griežtai pagrįstą ligšioline atsakingų nacionalinių struktūrų bendradarbiavimo patirtimi.

| 9.7 | Todėl komitetas ragina Komisiją pradėti tyrimus, būtinus analizuojant išlaidų ir naudos situaciją, sričių, kurios bus harmonizuojamos, atžvilgiu. |
| --- | --- |

9.7

Todėl komitetas ragina Komisiją pradėti tyrimus, būtinus analizuojant išlaidų ir naudos situaciją, sričių, kurios bus harmonizuojamos, atžvilgiu.

| 9.8 | Komitetas siūlo Komisijai naudoti „Žaliąją knygą“, kad būtų pradėtas viešas šio klausimo svarstymas, siekiant sužinoti kaip galima daugiau suinteresuotų šalių požiūrių. |
| --- | --- |

9.8

Komitetas siūlo Komisijai naudoti „Žaliąją knygą“, kad būtų pradėtas viešas šio klausimo svarstymas, siekiant sužinoti kaip galima daugiau suinteresuotų šalių požiūrių.

| 9.9 | Kol kas komitetas ragina Komisiją savo ruožtu tęsti dabartinius tyrimus, atsižvelgiant į dar didesnį su vairavimu susijusių reikalų harmonizavimą bei didesnį automobilių saugumą. |
| --- | --- |

9.9

Kol kas komitetas ragina Komisiją savo ruožtu tęsti dabartinius tyrimus, atsižvelgiant į dar didesnį su vairavimu susijusių reikalų harmonizavimą bei didesnį automobilių saugumą.

| 9.10 | EESRK norėtų atkreipti šalių narių dėmesį į poreikį ir tinkamą laiką priimti ypač būtinas priemones, siekiant bendradarbiauti ir koordinuoti reikalus, susijusius su kelių eismo taisyklėmis, nelaimingų atsitikimų prevencija, pirmosios pagalbos pirmaisiais žingsniais nelaimingo atsitikimo atveju ir žalos atlyginimu. |
| --- | --- |

9.10

EESRK norėtų atkreipti šalių narių dėmesį į poreikį ir tinkamą laiką priimti ypač būtinas priemones, siekiant bendradarbiauti ir koordinuoti reikalus, susijusius su kelių eismo taisyklėmis, nelaimingų atsitikimų prevencija, pirmosios pagalbos pirmaisiais žingsniais nelaimingo atsitikimo atveju ir žalos atlyginimu.

| 9.11 | EESRK tikisi, kad Europos Parlamentas pilnai palaikys šią iniciatyvą ir paragins Komisiją bei Tarybą imtis veiksmų, kad būtų pasiekti jos siekiniai. |
| --- | --- |

9.11

EESRK tikisi, kad Europos Parlamentas pilnai palaikys šią iniciatyvą ir paragins Komisiją bei Tarybą imtis veiksmų, kad būtų pasiekti jos siekiniai.

2004 m. gruodžio 15 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EB sutarties 39 straipsnis et seq.

1

et seq

(2)  EB sutarties 2 straipsnis, 4 pastraipa ir EB sutarties 61 straipsnis et seq.

2

et seq

(3)  ES sutarties protokolas Nr. 2.

3

(4)  EB sutarties 70 straipsnis et seq.

4

et seq

(5)  EB sutarties 95 straipsnis et seq.

5

et seq

(6)  Žr. „ES energetika ir transportas skaičiais“, Energetikos ir transportas generalinis direktoratas kartu su EUROSTAT (2003).

6

(7)  Dott. Argante Righetti, Procuratore Pubblico, Bellinzona – Ticino, Criteri di applicazione delle norme di circolazione per i veicoli stranieri in caso di difformitą fra la Convenzione di Ginevra e la legislazione interna degli Stati aderenti, Automobile Club di Perugia, 1961 m. rugsėjo 8-10 d.

7

(8)  Ši tema turi būti iškelta būsimose 2004 m. spalio mėn. Europos eismo teisių dienose (Trier V) ir 2004 m. lapkričio 24-26 d. Lisabonoje vyksiančio 1-o Europos kelių kongreso, kurio tema „Mobilumas išsiplėtusioje Europoje: kelių sektoriaus iššūkiai ir atsakomybė“, metu. .

8

Europos eismo teisių dienose (Trier V)

1-o Europos kelių kongreso

(9)  Konkrečiai, 1998 m. birželio 17 d. Tarybos aktas, sudarantis teisės vairuoti atėmimo konvenciją (98/07/10 OL C 216), 1998 m. lapkričio 3 d. reglamentas (EB) Nr. 2411/98 (1998.11.10. OL L 299) dėl šalių narių, kuriose registruotos automobilių transporto priemonės ir jų priekabos, skiriamojo ženklo Bendrijos vidaus eisme pripažinimo, 1999 m. balandžio 29 d. ir 2003 m. gruodžio 23 d. direktyvos 1999/37/EB bei 2003/127/EB dėl transporto priemonių registravimo dokumentų (1999.06.01 OL L 138 ir 2004.01.16 OL L 10), 2000 m. birželio 26 d. Tarybos rezoliucija dėl kelių saugos padidinimo (2000/07/31 OL C 218), 2004 m. balandžio 6 d. Komisijos rekomendacija dėl reikalavimų kelių saugos srityje (04/04/17 OL L 111), 2003 m. gruodžio 23 d. Komisijos sprendimas dėl 2003/102/EB direktyvos 3 straipsnio, susijusio su pėsčiųjų ir kitų pažeidžiamų kelių naudotojų apsauga, techninių įgyvendinimo nurodymų (04/02/04 OL L 31), 2004 m. vasario 11 d. direktyva 2004/11/EB, susijusi su greičio ribojimo priemonėmis arba tam tikrų automobilių transporto priemonių kategorijų panašiomis greičio ribojimo borto sistemomis (04/02/14 OL L 44), 2004 m. balandžio 2 d. Komisijos sprendimas dėl Tarybos direktyvos 72/166/EEB taikymo, atsižvelgiant į civilinės atsakomybės draudimo tikrinimus, priklausomai nuo automobilių transporto priemonių naudojimo (04/04/14 OL L 105), 2003 m. spalio 21 d. direktyvos pasiūlymas dėl vairuotojo pažymėjimo (KOM(2003) 621 galutinis), direktyvos pasiūlymas dėl tam tikrų krovinių pervežimo keliais rūšių bendrų taisyklių nustatymo (04/02/02 COM (2004) 47 galutinis) ir reglamento pasiūlymas dėl laipsniško patikrinimų panaikinimo bendruose pasieniuose, atsižvelgiant į šalių narių tarnybų, atsakingų už transporto priemonių registracijos pažymėjimų išdavimą, galimybę naudotis Šengeno informacine sistema (2003.08.21 KOM(2003) 510 galutinis). Panašiai Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) 39, 60, 62, 71, 73, 78, 101 ir 103 reglamentuose yra toks pats informacijos teikimo siekinys (2004.03.31 OL L 95).

9

(10)  Kelių eismo taisyklių palyginamasis tyrimas ir atitinkami priverstinio vykdymo veiksmai, kuriuos Europos Sąjungos šalyse narėse vykdė TIS.PT, Consultores em Transportes, Inovaēćo e Sistemas, S.A. ir baigė vykdyti 2004 m. vasario mėnesį.

10

(11)  Plg. nuomonė OL C 110, 2004 4 30 dėl pasiūlymo dėl reglamento, pataisančio 1985 m. birželio 14 d. Šengeno sutartį įgyvendinančią konvenciją dėl laipsniško patikrinimų bendruose pasieniuose panaikinimo, kad šalių narių tarnybos, atsakingos už transporto priemonių registracijos pažymėjimų išdavimą, galėtų naudotis Šengeno informacine sistema, kurios pranešėjas buvo p. Barros Vale. Taip pat žiūrėkite inter alia nuomonę OL C 112, 2004 4 30 dėl pasiūlymo dėl direktyvos dėl vairavimo teisių (pataisymo), kurios pranešėjas buvo p. Jan Simmons, ir nuomonę OL C 108, 2004 4 30 dėl Komisijos pranešimo dėl informacijos ir ryšio technologijų saugioms bei protingoms transporto priemonėms, kurios pranešėjas buvo p. V Ranocchiari.

11

inter alia

p. V Ranocchiari

(12)  Pavyzdžiui, tarp Portugalijos ir Vokietijos galioja 1926 m. konvencija; tarp Portugalijos ir Belgijos – 1949 m. konvencija; tarp Vokietijos ir Belgijos – 1968 m. konvencija. Yra net ir daugiau pavyzdžių naujų šalių narių atžvilgiu. Kiti pavyzdiai yra 1926 m. konvencija tarp Vokietijos, Airijos ir Olandijos; 1949 m. konvencija tarp Olandijos, Portugalijos ir Švedijos; ir 1968 m. konvencija tarp Suomijos, Italijos, Austrijos ir Latvijos. Šios įvairovės pagrindas yra šalių prisijungimas (arba neprisijungimas) prie pačių naujausių dokumentų. Todėl, kai dvi ar daugiau šalių pasirašo pačius naujausius dokumentus, ankstesnės jų konvencijos galiojimas nutraukiamas, bet tebegalioja kitų nepasirašiusių naujausios konvencijos šalių atžvilgiu.

12

(13)  Pavyzdžiui, Portugalija neseniai peržiūrėjo savo greitkelių kodeksą, o Italija ką tik pradėjo daryti tą patį.

13

(14)  Žr. išnašą, susijusią su 10 išnaša.

14

(15)  Plg. 2.4 ir 4 punktus

15

(16)  Plg. Europos Transporto saugos tarybos ataskaita dėl „Rentabilių ES transporto saugos priemonių“ (2003 m.) ir galutinė ataskaita dėl „Kelių saugos sustiprinimo išlaidų ir naudos analizės“, kurią 2003 m. birželio 12 d. parengė ICF Consulting, Ltd, Londonas.

16

Rentabilių ES transporto saugos priemonių“

„Kelių saugos sustiprinimo išlaidų ir naudos analizės“

(17)  Plg. 2004 m. balandžio 29 d. direktyva 2004/52/EB dėl elektroninių kelių rinkliavų sistemų sąveikos Bendrijoje (2004-04-30 OL L 166).

17

(18)  Kai kurie tyrimo grupės nariai siūlė jau dabar pradėti naudotis sistema, kurią taikant būtų galima daugiašaliu pagrindu pirkti ir registruoti transporto priemonę, numatant aplinkybes tų žmonių, kurie dėl profesinių priežasčių laikinai vieši šalyje narėje arba turi nuolatos lankyti tą šalį.

18

---

| 28.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/42 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/42

---

Nuomonė dėl Jūrų transporto skatinimo ir jūrininkų įdarbinimo bei mokymo

(2005/C 157/05)

2004 m. sausio 29 d. Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl „Jūrų transporto skatinimo ir jūrininkų įdarbinimo bei mokymo“

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už komiteto darbo šia klausimu parengimą, 2004 m. spalio 5 d. priėmė nuomonę. Pranešėjas buvo p. Chagas.

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 2004 m. gruodžio 15-16 d. 413-osios plenarinės sesijos (2004 m. gruodžio 15 d. posėdyje) metu priėmė šią nuomonę 137 nariams balsavus „už“, 1 — „prieš“ ir 5 nariams susilaikius.

1.   Įžanga

| 1.1 | 1996 m. Europos Komisija ir Europos Ministrų Tarybai pirmininkaujanti Airija surengė tarptautinę konferenciją Dubline „Ar Europos Sąjungos jūreiviai — nykstanti rūšis?“ Konferencija pripažino, kad Europos jūrininkai yra gyvybiškai svarbūs Europos jūrų pramonės tvarumui. Buvo pateikta visa eilė pasiūlymų, kaip atkurti pakankamą aukštos kvalifikacijos jūrininkų skaičių. Tais pačiais metais Komisija savo komunikate „Naujos jūrų strategijos link“ (1) pateikė situacijos analizę. Šie klausimai taip pat buvo įtraukti 1997 m. kovo 24 d. rezoliucijoje dėl naujos strategijos, skirtos padidinti Bendrijos laivybos įmonių konkurencingumą (2). Europos Sąjungos Ministrų Taryba parėmė Komisijos komunikatą ir „inter alia“ pripažino, kad buvo reikalingos teigiamos priemonės skatinti Bendrijos jūrininkų užimtumą. |
| --- | --- |

1.1

1996 m. Europos Komisija ir Europos Ministrų Tarybai pirmininkaujanti Airija surengė tarptautinę konferenciją Dubline „Ar Europos Sąjungos jūreiviai — nykstanti rūšis?“ Konferencija pripažino, kad Europos jūrininkai yra gyvybiškai svarbūs Europos jūrų pramonės tvarumui. Buvo pateikta visa eilė pasiūlymų, kaip atkurti pakankamą aukštos kvalifikacijos jūrininkų skaičių. Tais pačiais metais Komisija savo komunikate „Naujos jūrų strategijos link“ (1) pateikė situacijos analizę. Šie klausimai taip pat buvo įtraukti 1997 m. kovo 24 d. rezoliucijoje dėl naujos strategijos, skirtos padidinti Bendrijos laivybos įmonių konkurencingumą (2). Europos Sąjungos Ministrų Taryba parėmė Komisijos komunikatą ir „inter alia“ pripažino, kad buvo reikalingos teigiamos priemonės skatinti Bendrijos jūrininkų užimtumą.

| 1.2 | Komisija savo komunikate dėl jūrininkų mokymo ir įdarbinimo (3) pripažino staigų gerai apmokyto personalo, ypatingai prekybinių laivų kapitonų, pasiūlos sumažėjimą per paskutinius du dešimtmečius. Nuo 1980 m. pradžios tiek ES laivynas, tiek ES jūrininkų skaičius žymiai sumažėjo. Tačiau, reisinių keleivių ir keltų pramonė ES yra išimtis, ją toliau aptarnauja daugiausiai ES registruoti laivai, kurių įgulą daugiausiai sudaro ES piliečiai. Pramonė, valstybės narės ir Komisija jau atkreipė dėmesį į problemą dėl mažėjančio ES jūrininkų skaičiaus, o taip pat dėl aukštos kvalifikacijos jūrininkų trūkumo daugeliu atvejų, nes numatytos priemonės sustabdyti ir paveikti mažėjimą buvo iš esmės neveiksmingos. |
| --- | --- |

1.2

Komisija savo komunikate dėl jūrininkų mokymo ir įdarbinimo (3) pripažino staigų gerai apmokyto personalo, ypatingai prekybinių laivų kapitonų, pasiūlos sumažėjimą per paskutinius du dešimtmečius. Nuo 1980 m. pradžios tiek ES laivynas, tiek ES jūrininkų skaičius žymiai sumažėjo. Tačiau, reisinių keleivių ir keltų pramonė ES yra išimtis, ją toliau aptarnauja daugiausiai ES registruoti laivai, kurių įgulą daugiausiai sudaro ES piliečiai. Pramonė, valstybės narės ir Komisija jau atkreipė dėmesį į problemą dėl mažėjančio ES jūrininkų skaičiaus, o taip pat dėl aukštos kvalifikacijos jūrininkų trūkumo daugeliu atvejų, nes numatytos priemonės sustabdyti ir paveikti mažėjimą buvo iš esmės neveiksmingos.

| 1.3 | Nemažai mokslinių darbų ir tyrimų projektų siekė nustatyti ir atkreipti dėmesį į ES jūrininkų skaičiaus mažėjimą. Tai apėmė:






  — | 1996 m. atliktą Europos Sąjungoje jūrų profesijų studiją (finansavo Komisija); |
| --- | --- | --- |

1.3

Nemažai mokslinių darbų ir tyrimų projektų siekė nustatyti ir atkreipti dėmesį į ES jūrininkų skaičiaus mažėjimą. Tai apėmė:

—

1996 m. atliktą Europos Sąjungoje jūrų profesijų studiją (finansavo Komisija);

| — | 1998 m. atliktą FST/ECSA bendrą studiją (finansavo Komisija) (4); |
| --- | --- |

—

1998 m. atliktą FST/ECSA bendrą studiją (finansavo Komisija) (4);

| — | METHAR (5) mokslinių tyrimų projektas ir METNET (6) mokslinių tyrimų projektas (abu finansavo Europos Komisija pagal IV ir V pagrindų Transporto mokslinių tyrimų ir technologijų vystymo (RTD) programą atitinkamai). |
| --- | --- |

—

METHAR (5) mokslinių tyrimų projektas ir METNET (6) mokslinių tyrimų projektas (abu finansavo Europos Komisija pagal IV ir V pagrindų Transporto mokslinių tyrimų ir technologijų vystymo (RTD) programą atitinkamai).

| 1.4 | Tikriausiai iki šiol atlikta išsamiausia studija apie globalią prekinės laivybos jurininkų pasiūlą ir paklausą yra BIMCO/ISF 2000 darbo jėgos atnaujinta atskaita (7), kurią paskelbė 2000 m. balandžio mėn. Priskaičiuojamas 16 000 pareigūnų stygius, arba 4 % nuo darbo jėgos. Atlikta jautrumo analizė rodo, kad 2010 m. numatomas pareigūnų skaičius, priklausomai nuo augimo, personalo komplektavimo įgūdžių, nuostolių ir padidėjusio mokymo, pasieks arba apie 11 % perteklių, arba 24 % trūkumą. Tikėtina, kad sekančiame informacijos pakete 2005 m bus identifikuotas trūkumas. Pagal 1998 m atliktą FST/ECSA bendrą studiją (8), ES yra žymiai rimčiau paveikta dėl priskaičiuojamo 13 000 pareigūnų trūkumo 2001 m., kuris padidės iki maždaug 36 000 pareigūnų 2006 m. |
| --- | --- |

1.4

Tikriausiai iki šiol atlikta išsamiausia studija apie globalią prekinės laivybos jurininkų pasiūlą ir paklausą yra BIMCO/ISF 2000 darbo jėgos atnaujinta atskaita (7), kurią paskelbė 2000 m. balandžio mėn. Priskaičiuojamas 16 000 pareigūnų stygius, arba 4 % nuo darbo jėgos. Atlikta jautrumo analizė rodo, kad 2010 m. numatomas pareigūnų skaičius, priklausomai nuo augimo, personalo komplektavimo įgūdžių, nuostolių ir padidėjusio mokymo, pasieks arba apie 11 % perteklių, arba 24 % trūkumą. Tikėtina, kad sekančiame informacijos pakete 2005 m bus identifikuotas trūkumas. Pagal 1998 m atliktą FST/ECSA bendrą studiją (8), ES yra žymiai rimčiau paveikta dėl priskaičiuojamo 13 000 pareigūnų trūkumo 2001 m., kuris padidės iki maždaug 36 000 pareigūnų 2006 m.

| 1.5 | Transporto departamento, Laivininkystės rūmų ir Jūrų bendruomenės užsakymu Jungtinėje Karalystėje (JK) Kardifo universiteto atlikta naujausia studija (9) nustatė didelį aukštos kvalifikacijos jūrininkų, galinčių užimti jūrinio užimtumo krante vietas JK, trūkumą. |
| --- | --- |

1.5

Transporto departamento, Laivininkystės rūmų ir Jūrų bendruomenės užsakymu Jungtinėje Karalystėje (JK) Kardifo universiteto atlikta naujausia studija (9) nustatė didelį aukštos kvalifikacijos jūrininkų, galinčių užimti jūrinio užimtumo krante vietas JK, trūkumą.

| 1.6 | Komisija pripažino, kad trumpųjų nuotolių laivyba yra neatskiriama transporto sistemos (10) dalis. Nors buvo priimta nemažai iniciatyvų skatinti trumpųjų nuotolių laivybą, daugiausia nustatant valstybės paramos gaires jūrų transportui, tai neužtikrino jokių žymesnio pagerėjimo ES jūrininkų užimtumo atžvilgiu. Užregistruotas tonažas nustojo mažėti, o kai kuriose valstybėse narėse pastebimas padidėjimas. Tačiau ES jūrininkų skaičius ir toliau mažėja. |
| --- | --- |

1.6

Komisija pripažino, kad trumpųjų nuotolių laivyba yra neatskiriama transporto sistemos (10) dalis. Nors buvo priimta nemažai iniciatyvų skatinti trumpųjų nuotolių laivybą, daugiausia nustatant valstybės paramos gaires jūrų transportui, tai neužtikrino jokių žymesnio pagerėjimo ES jūrininkų užimtumo atžvilgiu. Užregistruotas tonažas nustojo mažėti, o kai kuriose valstybėse narėse pastebimas padidėjimas. Tačiau ES jūrininkų skaičius ir toliau mažėja.

2.   Komisijos rekomendacijos dėl jūrininkų įdarbinimo ir mokymo, bei jūrų transporto skatinimo (11)

| 2.1 | Nors pripažįstama, kad užimtumas ir mokymas yra du klausimai, už kuriuos pirmiausiai atsakingos valstybės narės, Komisija nustatė ir parengė rekomendacijas dėl veiksmų pirmumo:






  a) | tinkamas esamos Bendrijos ir tarptautinės teisės dėl darbo ir gyvenimo sąlygų, o taip pat dėl darbo laive kokybės, taikymas, kad pagerinti socialines sąlygas, kurios yra aukštos kvalifikacijos personalo įdarbinimo ir išlaikymo priemonė; |
| --- | --- | --- |

2.1

Nors pripažįstama, kad užimtumas ir mokymas yra du klausimai, už kuriuos pirmiausiai atsakingos valstybės narės, Komisija nustatė ir parengė rekomendacijas dėl veiksmų pirmumo:

a)

tinkamas esamos Bendrijos ir tarptautinės teisės dėl darbo ir gyvenimo sąlygų, o taip pat dėl darbo laive kokybės, taikymas, kad pagerinti socialines sąlygas, kurios yra aukštos kvalifikacijos personalo įdarbinimo ir išlaikymo priemonė;

| b) | pripažino padidėjusį pigesnės ne ES darbo jėgos konkurencingumą reguliarių keleivinių keltų linijose Europos Sąjungoje. Sprendžiant šią problemą nustatyta būtinybė socialinių partnerių lygiagretiems susitarimams; |
| --- | --- |

b)

pripažino padidėjusį pigesnės ne ES darbo jėgos konkurencingumą reguliarių keleivinių keltų linijose Europos Sąjungoje. Sprendžiant šią problemą nustatyta būtinybė socialinių partnerių lygiagretiems susitarimams;

| c) | valstybės narės ir socialiniai partneriai rengia koordinuotas įsisąmoninimo kampanijas nacionaliniu ir Europos lygiu, kad pakeltų laivininkystės pramonės įvaizdį ir jauniems žmonėms pateiktų informacijos apie jūrų profesijos galimybes ir reikšmę; |
| --- | --- |

c)

valstybės narės ir socialiniai partneriai rengia koordinuotas įsisąmoninimo kampanijas nacionaliniu ir Europos lygiu, kad pakeltų laivininkystės pramonės įvaizdį ir jauniems žmonėms pateiktų informacijos apie jūrų profesijos galimybes ir reikšmę;

| d) | laivų savininkai ieško galimybių pagerinti gyvenimo ir darbo sąlygas, įskaitant darbo laiką ir atlyginimą; |
| --- | --- |

d)

laivų savininkai ieško galimybių pagerinti gyvenimo ir darbo sąlygas, įskaitant darbo laiką ir atlyginimą;

| e) | užtikrinti aukštos kokybės jūrų profesijų mokymo sistemų išlaikymą ES, valstybėms narėms ir socialiniams partneriams užtikrinant pakankamas galimybes atlikti praktiką laive; |
| --- | --- |

e)

užtikrinti aukštos kokybės jūrų profesijų mokymo sistemų išlaikymą ES, valstybėms narėms ir socialiniams partneriams užtikrinant pakankamas galimybes atlikti praktiką laive;

| f) | valstybės narės ir socialiniai partneriai ieško ir pasinaudoja esamų Bendrijos instrumentų, skirtų jūrų specialybių mokymo finansinei paramai, teikiamomis galimybėmis. |
| --- | --- |

f)

valstybės narės ir socialiniai partneriai ieško ir pasinaudoja esamų Bendrijos instrumentų, skirtų jūrų specialybių mokymo finansinei paramai, teikiamomis galimybėmis.

| g) | pripažino, kad Bendrija gali remti pramonės sektoriaus pastangas apgręžti esamą ES jūrininkų trūkumą, suteikiant paramą visai eilei specialių mokslinių tyrimų projektų per VI Rėminę programą. |
| --- | --- |

g)

pripažino, kad Bendrija gali remti pramonės sektoriaus pastangas apgręžti esamą ES jūrininkų trūkumą, suteikiant paramą visai eilei specialių mokslinių tyrimų projektų per VI Rėminę programą.

| 2.1.1 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas išreiškė nuomonę (12), kad visi, kuriems buvo skirtas Komisijos komunikatas dėl jūrininkų mokymo ir įdarbinimo, turėtų kruopščiai atsižvelgt į jo rekomendacijas. Ypač tai buvo skirta valstybėms narėms, kurios pilnai pasinaudoja valstybės pagalbos jūrų transportui ir kitomis esamomis ES pagalbos priemonėmis. Komitetas atkreipė dėmesį į būtinybę gerinti darbo ir gyvenimo sąlygas laive, reikiamų tarptautinių standartų ratifikavimą ir užtikrinimą, o taip pat, kur būtina, imtis atitinkamų veiksmų, kad padidinti socialinį, prestižo ir darbo pasitenkinimą jūrininkų profesijomis. Komitetas taip pat atkreipė dėmesį į valstybių narių ir socialinių partnerių bendradarbiavimo ir šios profesijos skatinimo būtinybę. |
| --- | --- |

2.1.1

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas išreiškė nuomonę (12), kad visi, kuriems buvo skirtas Komisijos komunikatas dėl jūrininkų mokymo ir įdarbinimo, turėtų kruopščiai atsižvelgt į jo rekomendacijas. Ypač tai buvo skirta valstybėms narėms, kurios pilnai pasinaudoja valstybės pagalbos jūrų transportui ir kitomis esamomis ES pagalbos priemonėmis. Komitetas atkreipė dėmesį į būtinybę gerinti darbo ir gyvenimo sąlygas laive, reikiamų tarptautinių standartų ratifikavimą ir užtikrinimą, o taip pat, kur būtina, imtis atitinkamų veiksmų, kad padidinti socialinį, prestižo ir darbo pasitenkinimą jūrininkų profesijomis. Komitetas taip pat atkreipė dėmesį į valstybių narių ir socialinių partnerių bendradarbiavimo ir šios profesijos skatinimo būtinybę.

| 2.2 | Pripažinus, kad jūrų transportas yra klausimas, už kurį pirmiausiai atsako valstybės narės, Komisija nustatė ir parengė rekomendacijas dėl veiksmų pirmumo. Nors buvo pabrėžta trumpųjų nuotolių laivybos svarba, priemonės šiame sektoriuje nebuvo patvirtintos:






  a) | įstatyminiai veiksmai apima direktyvos dėl tam tikrų laivų atvykimo ir/ar išvykimo į/iš uostus valstybėje narėse formalumų įgyvendinimą (TJO FAL konvencija), Marco Polo įgyvendinimas, intermodalinių pakrovimo vienetų standartizavimas ir harmonizavimas, jūrų greitkeliai ir laivybos darbo aplinkosaugos atžvilgiu gerinimas; |
| --- | --- | --- |

2.2

Pripažinus, kad jūrų transportas yra klausimas, už kurį pirmiausiai atsako valstybės narės, Komisija nustatė ir parengė rekomendacijas dėl veiksmų pirmumo. Nors buvo pabrėžta trumpųjų nuotolių laivybos svarba, priemonės šiame sektoriuje nebuvo patvirtintos:

a)

įstatyminiai veiksmai apima direktyvos dėl tam tikrų laivų atvykimo ir/ar išvykimo į/iš uostus valstybėje narėse formalumų įgyvendinimą (TJO FAL konvencija), Marco Polo įgyvendinimas, intermodalinių pakrovimo vienetų standartizavimas ir harmonizavimas, jūrų greitkeliai ir laivybos darbo aplinkosaugos atžvilgiu gerinimas;

| b) | techniniai veiksmai apima Trumpųjų nuotolių laivybos muitinės procedūrų vadovą, kliūčių nustatymą ir šalinimą, kad trumpųjų nuotolių laivyba būtų sėkmingesnė, nacionalinių programų derinimą ir Bendrijos muitinių procedūrų kompiuterizavimą, o taip pat mokslinių tyrimų ir technologijų vystymą; |
| --- | --- |

b)

techniniai veiksmai apima Trumpųjų nuotolių laivybos muitinės procedūrų vadovą, kliūčių nustatymą ir šalinimą, kad trumpųjų nuotolių laivyba būtų sėkmingesnė, nacionalinių programų derinimą ir Bendrijos muitinių procedūrų kompiuterizavimą, o taip pat mokslinių tyrimų ir technologijų vystymą;

| c) | operaciniai veiksmai apima vieno langelio administracines įstaigas, trumpųjų nuotolių laivybos pagrindinių dalykų svarbaus vaidmens užtikrinimas bei trumpųjų nuotolių laivybos skatinimo centrų gero veikimo ir gairių užtikrinimas skatina trumpųjų nuotolių laivybos, kaip alternatyvaus transporto, įvaizdį bei statistinės informacijos rinkimą. |
| --- | --- |

c)

operaciniai veiksmai apima vieno langelio administracines įstaigas, trumpųjų nuotolių laivybos pagrindinių dalykų svarbaus vaidmens užtikrinimas bei trumpųjų nuotolių laivybos skatinimo centrų gero veikimo ir gairių užtikrinimas skatina trumpųjų nuotolių laivybos, kaip alternatyvaus transporto, įvaizdį bei statistinės informacijos rinkimą.

| 2.2.1 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas palaikė Komisijos komunikatą, parengdamas nuomonę (13) dėl trumpųjų nuotolių laivybos skatinimo veiksmų programos. Tačiau komitetas tikrai atkreipė dėmesį į būtinybę pašalinti silpnąsias vietas, kad trumpųjų nuotolių laivyba galėtų pasiekti intermodalumą. Buvo pareikštas susirūpinimas dėl daugelio tarpusavyje susijusių klausimų. Komitetas taip pat pabrėžė būsimų veiksmų tęstinės stebėsenos svarbą. |
| --- | --- |

2.2.1

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas palaikė Komisijos komunikatą, parengdamas nuomonę (13) dėl trumpųjų nuotolių laivybos skatinimo veiksmų programos. Tačiau komitetas tikrai atkreipė dėmesį į būtinybę pašalinti silpnąsias vietas, kad trumpųjų nuotolių laivyba galėtų pasiekti intermodalumą. Buvo pareikštas susirūpinimas dėl daugelio tarpusavyje susijusių klausimų. Komitetas taip pat pabrėžė būsimų veiksmų tęstinės stebėsenos svarbą.

3.   Tarybos rekomendacijos dėl jūrininkų įdarbinimo ir mokymo, bei jūros transporto skatinimo

| 3.1 | Taryba patvirtino (14) Komisijos komunikato dėl „jūrininkų mokymo ir įdarbinimo“ (15) bendrą struktūrą ir politikos krytis. Tuo būdu buvo pripažinta laivybos svarba pasaulyje ir Bendrijos vidaus prekyboje. Toliau buvo pripažinta, kad jūrų transportas yra pats veiksmingiausia, aplinkai draugiškiausia ir pigiausia transporto rūšis. |
| --- | --- |

3.1

Taryba patvirtino (14) Komisijos komunikato dėl „jūrininkų mokymo ir įdarbinimo“ (15) bendrą struktūrą ir politikos krytis. Tuo būdu buvo pripažinta laivybos svarba pasaulyje ir Bendrijos vidaus prekyboje. Toliau buvo pripažinta, kad jūrų transportas yra pats veiksmingiausia, aplinkai draugiškiausia ir pigiausia transporto rūšis.

| 3.2 | Pripažindama laivybos konkurencingą prigimtį, Taryba taip pat pabrėžė kovos su neatitinkančios standartų laivyba svarbą per tarptautinių standartų perkėlimą arba tarptautinės teisės spragų šalinimą, tuo būdu pabrėžiant esamų įstatymų, tame tarpe dėl gyvenimo ir darbo sąlygų, įgyvendinimo ir vykdymo svarbą, nes jūrininkai yra svarbiausi laivo saugos elementai. |
| --- | --- |

3.2

Pripažindama laivybos konkurencingą prigimtį, Taryba taip pat pabrėžė kovos su neatitinkančios standartų laivyba svarbą per tarptautinių standartų perkėlimą arba tarptautinės teisės spragų šalinimą, tuo būdu pabrėžiant esamų įstatymų, tame tarpe dėl gyvenimo ir darbo sąlygų, įgyvendinimo ir vykdymo svarbą, nes jūrininkai yra svarbiausi laivo saugos elementai.

| 3.3 | Taryba konkrečiai pripažino žmogaus faktoriaus svarbą kokybiškoje laivyboje, o taip pat būtinybę teigiamai įtakoti visuomenės nuomonę tiek jūrininko profesijos įvaizdžio, tiek jos patrauklumo atžvilgiu. |
| --- | --- |

3.3

Taryba konkrečiai pripažino žmogaus faktoriaus svarbą kokybiškoje laivyboje, o taip pat būtinybę teigiamai įtakoti visuomenės nuomonę tiek jūrininko profesijos įvaizdžio, tiek jos patrauklumo atžvilgiu.

| 3.4 | Toliau pripažino Bendrijos valstybės pagalbos jūrų sektoriuje gairių teigiamą įtaką, o taip pat jų svarbą palaikant valstybių narių laivynų konkurencingumą ir didinant valstybėse narėse įregistruotų laivų skaičių. |
| --- | --- |

3.4

Toliau pripažino Bendrijos valstybės pagalbos jūrų sektoriuje gairių teigiamą įtaką, o taip pat jų svarbą palaikant valstybių narių laivynų konkurencingumą ir didinant valstybėse narėse įregistruotų laivų skaičių.

| 3.5 | Pripažindama jūrų transporto svarbą, Taryba nustatė ir parengė rekomendacijas, „inter alia“, dėl šių konkrečių klausimų:






  a) | kuo greitesnis peržiūrėtų valstybės pagalbos jūrų sektoriuje gairių parengimas, kad užtikrinti jūrų žinių konkurencingumo išlaikymą ir skatinimą, o taip pat Europos jūrininkų užimtumą; |
| --- | --- | --- |

3.5

Pripažindama jūrų transporto svarbą, Taryba nustatė ir parengė rekomendacijas, „inter alia“, dėl šių konkrečių klausimų:

a)

kuo greitesnis peržiūrėtų valstybės pagalbos jūrų sektoriuje gairių parengimas, kad užtikrinti jūrų žinių konkurencingumo išlaikymą ir skatinimą, o taip pat Europos jūrininkų užimtumą;

| b) | valstybės narės turi gerinti laivybos įvaizdį; |
| --- | --- |

b)

valstybės narės turi gerinti laivybos įvaizdį;

| c) | tolesnis kokybiškos laivybos skatinimas, griežtai laikantis TJO ir TDO teisės aktų, o taip pat Bendrijos teisės aktų Vėliavos valstybės įgyvendinimo (VVĮ) ir Uosto valstybės kontrolės (UVK) rėmuose; |
| --- | --- |

c)

tolesnis kokybiškos laivybos skatinimas, griežtai laikantis TJO ir TDO teisės aktų, o taip pat Bendrijos teisės aktų Vėliavos valstybės įgyvendinimo (VVĮ) ir Uosto valstybės kontrolės (UVK) rėmuose;

| d) | galimybė įkurti Europos apdovanojimo už kokybę sistemą, skirtą pripažinti, kad operatoriai laikosi „inter alia“ saugos, jūrininkų gyvenimo ir darbo sąlygų, saugumo ir aplinkosaugos standartų, taip skatinant kokybišką laivybą; |
| --- | --- |

d)

galimybė įkurti Europos apdovanojimo už kokybę sistemą, skirtą pripažinti, kad operatoriai laikosi „inter alia“ saugos, jūrininkų gyvenimo ir darbo sąlygų, saugumo ir aplinkosaugos standartų, taip skatinant kokybišką laivybą;

| e) | pasveikino Komisijos ketinimą pateikti ataskaitą dėl kompetencijos sertifikatų Bendrijoje galimų konkrečių pripažinimo procedūrų parengimo, visapusiškai laikantis Tarptautinės jūrininkų mokymo, diplomavimo ir budėjimo normų konvencijos (STCW) reikalavimų; |
| --- | --- |

e)

pasveikino Komisijos ketinimą pateikti ataskaitą dėl kompetencijos sertifikatų Bendrijoje galimų konkrečių pripažinimo procedūrų parengimo, visapusiškai laikantis Tarptautinės jūrininkų mokymo, diplomavimo ir budėjimo normų konvencijos (STCW) reikalavimų;

| f) | socialiniai partneriai prisideda prie valstybių narių ir Komisijos pastangų paskatinti jaunus žmones pasirinkti jūrininko profesiją, įskaitant patrauklių darbo ir užmokesčio sąlygų sukūrimą. Tai taip pat apima ir moterų užimtumo jūroje bei sausumoje skatinimą; |
| --- | --- |

f)

socialiniai partneriai prisideda prie valstybių narių ir Komisijos pastangų paskatinti jaunus žmones pasirinkti jūrininko profesiją, įskaitant patrauklių darbo ir užmokesčio sąlygų sukūrimą. Tai taip pat apima ir moterų užimtumo jūroje bei sausumoje skatinimą;

| g) | laivų savininkai užtikrina ir išsaugoja pakankamą užimtumo lygį ES piliečiams savo laivuose ir kompanijose. Konkrečiai, pasirašant karjeros sutartis su jaunais pareigūnais, taip skatinant siekti karjeros, suteikiančios mobilumo, paskatinimo ir užimtumo ateityje perspektyvas. Jos turi būti papildytos darbo ir gyvenimo sąlygų pagerinimu, pasinaudojant šiuolaikinių technologijų ir ryšio priemonių pasiekimais; |
| --- | --- |

g)

laivų savininkai užtikrina ir išsaugoja pakankamą užimtumo lygį ES piliečiams savo laivuose ir kompanijose. Konkrečiai, pasirašant karjeros sutartis su jaunais pareigūnais, taip skatinant siekti karjeros, suteikiančios mobilumo, paskatinimo ir užimtumo ateityje perspektyvas. Jos turi būti papildytos darbo ir gyvenimo sąlygų pagerinimu, pasinaudojant šiuolaikinių technologijų ir ryšio priemonių pasiekimais;

| h) | konvencijų, nustatančių darbo standartus, t.y. TDO konvencijų, svarba. |
| --- | --- |

h)

konvencijų, nustatančių darbo standartus, t.y. TDO konvencijų, svarba.

4.   Europos Parlamento nuomonės susijusios su jūrininkų įdarbinimo ir mokymo bei jūrų transporto skatinimu

| 4.1 | Europos Parlamentas keletą kartų atkreipė dėmesį į jūrų transporto ir jūrininkų profesijos skatinimo klausimą. Ypač savo paskutiniame nutarime dėl saugos jūroje gerinimo (P5_TA_PROV(2004)0350), po tanklaivio „Prestige“ avarijos netoli nuo Ispanijos Galicijos krantų, teigiama, kad nemažai pasiūlymų, jei būtų įgyvendinti, ženkliai prisidėtų, tiesiogiai ar netiesiogiai, prie ES laivybos skatinimo, iš ko naudos turėtų tiek ES laivų savininkai, tiek ES jūrininkai. |
| --- | --- |

4.1

Europos Parlamentas keletą kartų atkreipė dėmesį į jūrų transporto ir jūrininkų profesijos skatinimo klausimą. Ypač savo paskutiniame nutarime dėl saugos jūroje gerinimo (P5_TA_PROV(2004)0350), po tanklaivio „Prestige“ avarijos netoli nuo Ispanijos Galicijos krantų, teigiama, kad nemažai pasiūlymų, jei būtų įgyvendinti, ženkliai prisidėtų, tiesiogiai ar netiesiogiai, prie ES laivybos skatinimo, iš ko naudos turėtų tiek ES laivų savininkai, tiek ES jūrininkai.

| 4.2 | Tarp kitų, EESRK su susidomėjimu pažymi šias ataskaitoje esančias rekomendacijas: |
| --- | --- |

4.2

Tarp kitų, EESRK su susidomėjimu pažymi šias ataskaitoje esančias rekomendacijas:

| 4.2.1 | „[EP] kviečia visapusiškai ir aiškiai Europos jūrų politikai, kurios siekinys būtų Europos jūrų saugos erdvės sukūrimas; mano, kad ši politika turi būti paremta sekančiomis priemonėmis:






  — | neatitinkančių standartų laivų uždraudimas; |
| --- | --- | --- |

4.2.1

„[EP] kviečia visapusiškai ir aiškiai Europos jūrų politikai, kurios siekinys būtų Europos jūrų saugos erdvės sukūrimas; mano, kad ši politika turi būti paremta sekančiomis priemonėmis:

—

neatitinkančių standartų laivų uždraudimas;

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | jūrininkų gyvenimo ir darbo sąlygų, bei mokymo gerinimas...“ |
| --- | --- |

—

jūrininkų gyvenimo ir darbo sąlygų, bei mokymo gerinimas...“

| 4.2.2 | „[EP] pabrėžia, kad, saugos jūroje interesais, svarbiausia, kad jūrininkai gautų atlyginimą, kuris suteikę jų darbui vertę, o taip pat, kad būtų nutrauktas per didelis išnaudojimas, kuris yra daugelyje laivų; ragina Komisiją dirbti šios profesijos harmonizavimo ir jos aukštesnio statuso labui visoje Europoje, priimant įstatymus, ir iš šios pusės veikti TJO ribose.“ |
| --- | --- |

4.2.2

„[EP] pabrėžia, kad, saugos jūroje interesais, svarbiausia, kad jūrininkai gautų atlyginimą, kuris suteikę jų darbui vertę, o taip pat, kad būtų nutrauktas per didelis išnaudojimas, kuris yra daugelyje laivų; ragina Komisiją dirbti šios profesijos harmonizavimo ir jos aukštesnio statuso labui visoje Europoje, priimant įstatymus, ir iš šios pusės veikti TJO ribose.“

| 4.2.3 | „[EP] ragina imtis priemonių pakelti jūrų profesijų prestižą ir padaryti jas patrauklesnes jauniems žmonėms bendrai, o ypač jauniesiems europiečiams.“ |
| --- | --- |

4.2.3

„[EP] ragina imtis priemonių pakelti jūrų profesijų prestižą ir padaryti jas patrauklesnes jauniems žmonėms bendrai, o ypač jauniesiems europiečiams.“

5.   Bendri komentarai ir pastabos

| 5.1 | Kaip nuolatinės tvarios raidos ES programos dalis, pripažįstama, kad laivyba atlieka gyvybiškai svarbų vaidmenį. Jūrų transporto svarba buvo nurodyta Komisijos Baltojoje knygoje „Europos transporto politika 2010 m.: laikas sprendimams“ (16) ir išdėstyta jūrų politikos dokumente „Europos Sąjungos jūrų transporto įstatymai ir siekiniai“ (17). |
| --- | --- |

5.1

Kaip nuolatinės tvarios raidos ES programos dalis, pripažįstama, kad laivyba atlieka gyvybiškai svarbų vaidmenį. Jūrų transporto svarba buvo nurodyta Komisijos Baltojoje knygoje „Europos transporto politika 2010 m.: laikas sprendimams“ (16) ir išdėstyta jūrų politikos dokumente „Europos Sąjungos jūrų transporto įstatymai ir siekiniai“ (17).

| 5.2 | ES eksporte ir importe laivyba sudaro 40,7 % pagal vertę ir 69,9 % pagal svorį (18). Dalis žymiai didesnė valstybėse narėse, turinčiose salos statusą. Jūrų transportas svarbiausia transporto rūšis ES užsienio prekybos atžvilgiu. |
| --- | --- |

5.2

ES eksporte ir importe laivyba sudaro 40,7 % pagal vertę ir 69,9 % pagal svorį (18). Dalis žymiai didesnė valstybėse narėse, turinčiose salos statusą. Jūrų transportas svarbiausia transporto rūšis ES užsienio prekybos atžvilgiu.

| 5.3 | Bendrijos vidaus prekyboje laivyba sudaro 12 % pagal vertę ir 19,7 % pagal svorį (19). Atskiroms saloms ir kai kuriems regionams rodiklis žymiai didesnis, ypač JK ir Airijos atveju, kurių ekonomikos gerovė ir klestėjimas beveik visiškai priklauso nuo jūrų transporto. |
| --- | --- |

5.3

Bendrijos vidaus prekyboje laivyba sudaro 12 % pagal vertę ir 19,7 % pagal svorį (19). Atskiroms saloms ir kai kuriems regionams rodiklis žymiai didesnis, ypač JK ir Airijos atveju, kurių ekonomikos gerovė ir klestėjimas beveik visiškai priklauso nuo jūrų transporto.

| 5.4 | Sveika ir gyvybinga laivybos pramonė remia kitas transporto formas. Taip pat sėkminga laivybos industrija skatina platesnio jūrų sektoriaus vystymąsi. Ypač, patenkinant reikalavimą, kad apmokyti ir kvalifikuoti jurininkai pereitų į paslaugų, finansų, poilsio ir gamybos pasektorius. Alternatyvūs mokymo metodai ne visada pageidaujami ar įmanomi, nors yra tam tikra galimybė pakeisti. |
| --- | --- |

5.4

Sveika ir gyvybinga laivybos pramonė remia kitas transporto formas. Taip pat sėkminga laivybos industrija skatina platesnio jūrų sektoriaus vystymąsi. Ypač, patenkinant reikalavimą, kad apmokyti ir kvalifikuoti jurininkai pereitų į paslaugų, finansų, poilsio ir gamybos pasektorius. Alternatyvūs mokymo metodai ne visada pageidaujami ar įmanomi, nors yra tam tikra galimybė pakeisti.

| 5.5 | Reikia atskirti įvertinimus ir pareigūnus. Nepaisant aukštesnių darbo kaštų, atrodo, kad laivų savininkai labiau linkę samdyti ES pareigūnus. |
| --- | --- |

5.5

Reikia atskirti įvertinimus ir pareigūnus. Nepaisant aukštesnių darbo kaštų, atrodo, kad laivų savininkai labiau linkę samdyti ES pareigūnus.

| 5.6 | Nemažai ES pareigūnų įdarbinami jūroje didelės rizikos ir aukštos vertės srityse, o taip pat vadovaujančiose pareigose visoje laivybos pramonėje įvairiuose laivuose jūroje. Tiek laivybos bendrovės, tiek laivynų administracija tokių asmenų patirtį plačiai panaudoja ES viduje ir išorėje. |
| --- | --- |

5.6

Nemažai ES pareigūnų įdarbinami jūroje didelės rizikos ir aukštos vertės srityse, o taip pat vadovaujančiose pareigose visoje laivybos pramonėje įvairiuose laivuose jūroje. Tiek laivybos bendrovės, tiek laivynų administracija tokių asmenų patirtį plačiai panaudoja ES viduje ir išorėje.

| 5.7 | ES įvertinimus ženkliai pakeitė didelis ne ES jūrininkų ES registruotuose laivuose skaičius. Vis dažniau ES įvertinimas taikomas tik specializuotiems laivams, įskaitant ir tuos, kurie dislokuoti jūrų energetikos sektoriuje. Tai yra laivų savininkų, siekiančių sumažinti darbo kaštus, kaštų mažinimo, kad išliktų konkurencingais ir (arba) būtų padidintas jų pelningumas priemonių pasekmė. |
| --- | --- |

5.7

ES įvertinimus ženkliai pakeitė didelis ne ES jūrininkų ES registruotuose laivuose skaičius. Vis dažniau ES įvertinimas taikomas tik specializuotiems laivams, įskaitant ir tuos, kurie dislokuoti jūrų energetikos sektoriuje. Tai yra laivų savininkų, siekiančių sumažinti darbo kaštus, kaštų mažinimo, kad išliktų konkurencingais ir (arba) būtų padidintas jų pelningumas priemonių pasekmė.

| 5.8 | Pripažįstama, kad jūros uostai yra gyvybiškai svarbūs transporto centrai, būtini valstybių narių pramonės ir ekonomikos vystymosi plėtotei. Europos jūros uostų organizacijos 2003 m. metinėje ataskaitoje patvirtino jūros uostų kaip transporto centrų svarbą (20). ES jūros uostai priklauso nuo aukštos kvalifikacijos ir patyrusių įvairių profesijų jūrininkų. Nors jūrų locmanai ir laivyno vadovai bei uosto viršininkai yra lengvai nustatoma grupė, tuo tarpu patyrę jūrininkai dirba uosto valdymo ir logistikos operacijose. |
| --- | --- |

5.8

Pripažįstama, kad jūros uostai yra gyvybiškai svarbūs transporto centrai, būtini valstybių narių pramonės ir ekonomikos vystymosi plėtotei. Europos jūros uostų organizacijos 2003 m. metinėje ataskaitoje patvirtino jūros uostų kaip transporto centrų svarbą (20). ES jūros uostai priklauso nuo aukštos kvalifikacijos ir patyrusių įvairių profesijų jūrininkų. Nors jūrų locmanai ir laivyno vadovai bei uosto viršininkai yra lengvai nustatoma grupė, tuo tarpu patyrę jūrininkai dirba uosto valdymo ir logistikos operacijose.

| 5.9 | ES žymi įplaukų suma gaunama iš specializuotų laivybos paslaugų teikimo. Be laivynų tiesioginio valdymo ir darbo, tai apima tokias sritis, kaip finansinis tarpininkavimas, teisinės ir finansinės paslaugos. |
| --- | --- |

5.9

ES žymi įplaukų suma gaunama iš specializuotų laivybos paslaugų teikimo. Be laivynų tiesioginio valdymo ir darbo, tai apima tokias sritis, kaip finansinis tarpininkavimas, teisinės ir finansinės paslaugos.

| 5.10 | Įrangos, tame tarpe saugos įrangos laivams ir poilsio pramonei, gamyba yra labai reikšminga ES viduje. Šiame pasektoriuje dirba nemažai buvusių jūreivių vystymo ir pardavimų srityse. |
| --- | --- |

5.10

Įrangos, tame tarpe saugos įrangos laivams ir poilsio pramonei, gamyba yra labai reikšminga ES viduje. Šiame pasektoriuje dirba nemažai buvusių jūreivių vystymo ir pardavimų srityse.

| 5.11 | Kai kurių valstybių narių ir regionų ekonomikoms yra svarbi laivų statyba, kuri itin kenčia nuo konkurencijos, ypatingai iš Tolimųjų Rytų. Šiuo metu visas dėmesys sutelktas tie karo, kruiziniais ir labai specializuotais laivais. Taip pat atliekami dideli laivų remonto darbai ir aprūpinamas jūrų energetikos sektorius. |
| --- | --- |

5.11

Kai kurių valstybių narių ir regionų ekonomikoms yra svarbi laivų statyba, kuri itin kenčia nuo konkurencijos, ypatingai iš Tolimųjų Rytų. Šiuo metu visas dėmesys sutelktas tie karo, kruiziniais ir labai specializuotais laivais. Taip pat atliekami dideli laivų remonto darbai ir aprūpinamas jūrų energetikos sektorius.

| 5.12 | Taip pat yra didelė itin kvalifikuotų ir patyrusių jūreivių paklausa ES valstybių narių priežiūros institucijose. Toks personalas yra būtinas, siekiant užtikrinti reikiamo lygio VVĮ ir UVK laivų patikrinimą, kad būtų garantuota gyvybės sauga jūroje ir apsaugota jūrų aplinka. |
| --- | --- |

5.12

Taip pat yra didelė itin kvalifikuotų ir patyrusių jūreivių paklausa ES valstybių narių priežiūros institucijose. Toks personalas yra būtinas, siekiant užtikrinti reikiamo lygio VVĮ ir UVK laivų patikrinimą, kad būtų garantuota gyvybės sauga jūroje ir apsaugota jūrų aplinka.

| 5.13 | Bendrijos jūrininkystės koledžai suteikia aukšto lygio švietimą ir mokymą ne ES piliečiams, taip padedant navigacijos saugai, gyvybės saugai jūroje, o taip pat jūrų aplinkos apsaugai. |
| --- | --- |

5.13

Bendrijos jūrininkystės koledžai suteikia aukšto lygio švietimą ir mokymą ne ES piliečiams, taip padedant navigacijos saugai, gyvybės saugai jūroje, o taip pat jūrų aplinkos apsaugai.

| 5.14 | Aukštos kvalifikacijos ir patyrę ES jūrininkai yra reikalingi jūrų infrastruktūros ir su paslaugų teikimu susijusių poskyrių tvariai raidai. Buvo priimtas bendras pasiūlymas iš EBLSA/EMF dėl karjeros kelių jūrų pramonėse nustatymo projekto (21) ir jo išvados turi būti pateiktos 2005 m. kurso metu. |
| --- | --- |

5.14

Aukštos kvalifikacijos ir patyrę ES jūrininkai yra reikalingi jūrų infrastruktūros ir su paslaugų teikimu susijusių poskyrių tvariai raidai. Buvo priimtas bendras pasiūlymas iš EBLSA/EMF dėl karjeros kelių jūrų pramonėse nustatymo projekto (21) ir jo išvados turi būti pateiktos 2005 m. kurso metu.

| 5.15 | Nėra pakankamų įrodymų, leidžiančių teigti, kad jauni ES piliečiai nenori pradėti karjeros laivybos pramonėje. Veiksmingos reklaminės kompanijos, kurios siūlo galimybes laivybos pramonėje, pritraukia daug kandidatų. |
| --- | --- |

5.15

Nėra pakankamų įrodymų, leidžiančių teigti, kad jauni ES piliečiai nenori pradėti karjeros laivybos pramonėje. Veiksmingos reklaminės kompanijos, kurios siūlo galimybes laivybos pramonėje, pritraukia daug kandidatų.

6.   Jūrų profesija

| 6.1 | Pripažįstama, kad darbo jėga vis labiau sensta, o dabartinis naujokų įdarbinimo lygis nepakankamas, kad pakeistų esamą ES jūrininkų skaičių. Tai ypač liečia vyresniuosius pareigūnus, kurie dirba ne tik ES registruotuose laivuose, bet kurių labai reikia ir užsienyje registruotose laivuose. Reikia pripažinti, kad kai kuriose valstybėse narėse situacija šiuo metu darosi kritiška dėl laiko, reikalingo tokių asmenų apmokymui ir jų būtinos patirties įgijimui. |
| --- | --- |

6.1

Pripažįstama, kad darbo jėga vis labiau sensta, o dabartinis naujokų įdarbinimo lygis nepakankamas, kad pakeistų esamą ES jūrininkų skaičių. Tai ypač liečia vyresniuosius pareigūnus, kurie dirba ne tik ES registruotuose laivuose, bet kurių labai reikia ir užsienyje registruotose laivuose. Reikia pripažinti, kad kai kuriose valstybėse narėse situacija šiuo metu darosi kritiška dėl laiko, reikalingo tokių asmenų apmokymui ir jų būtinos patirties įgijimui.

| 6.2 | Jūrininko profesijos patrauklumas tarp ES valstybių narių labai skiriasi. Tai gali būti skirtingos ekonominės padėties, geografinės vietos ar kultūros pasekmė. |
| --- | --- |

6.2

Jūrininko profesijos patrauklumas tarp ES valstybių narių labai skiriasi. Tai gali būti skirtingos ekonominės padėties, geografinės vietos ar kultūros pasekmė.

| 6.3 | Buvo teigiama, kad jauni žmonės vis labiau nenori ilgą laiko tarpą praleisti jūroje, nes tai atrodo nepatrauklu socialiniu ir finansiniu atžvilgiu. Tačiau yra tik nedaug profesijų, kurios siūlo ir didelės trukmės atostogas poilsiui ir kelionėms. |
| --- | --- |

6.3

Buvo teigiama, kad jauni žmonės vis labiau nenori ilgą laiko tarpą praleisti jūroje, nes tai atrodo nepatrauklu socialiniu ir finansiniu atžvilgiu. Tačiau yra tik nedaug profesijų, kurios siūlo ir didelės trukmės atostogas poilsiui ir kelionėms.

| 6.4 | Empiriniai įrodymai Jungtinėje Karalystėje leidžia teigti, kad ten, kur vykdoma veiksminga reklaminė kompanija, didinanti supratimą apie karjerą laivybos pramonėje, pakanka jaunų žmonių, kurie kreipiasi dėl siūlomų mokymosi vietų. |
| --- | --- |

6.4

Empiriniai įrodymai Jungtinėje Karalystėje leidžia teigti, kad ten, kur vykdoma veiksminga reklaminė kompanija, didinanti supratimą apie karjerą laivybos pramonėje, pakanka jaunų žmonių, kurie kreipiasi dėl siūlomų mokymosi vietų.

| 6.5 | Jūrų infrastruktūros pramonių tvarumo interesais ir kaip dalis reklaminės kompanijos, agituojančius jaunus asmenis rinktis jūrų profesija, būtina siūlyti „karjerą laivyboje“, o ne „karjerą jūroje“. Toks pateikimas atskleidžia siūlomas platesnes galimybes, o taip pat sumažina jaunų žmonių bei jų tėvų pasipriešinimą karjerai šioje pramonėje. |
| --- | --- |

6.5

Jūrų infrastruktūros pramonių tvarumo interesais ir kaip dalis reklaminės kompanijos, agituojančius jaunus asmenis rinktis jūrų profesija, būtina siūlyti „karjerą laivyboje“, o ne „karjerą jūroje“. Toks pateikimas atskleidžia siūlomas platesnes galimybes, o taip pat sumažina jaunų žmonių bei jų tėvų pasipriešinimą karjerai šioje pramonėje.

| 6.6 | Jūrinis švietimas ir mokymas, sutinkamai su STCW konvencijos ir Tarptautinio saugos valdymo (ISM) kodekso nuostatomis, turi užtikrinti, kad kursai būtų šiuolaikiški, tenkintų pramonės poreikius ir parengtų žmones technologijų permainomis. |
| --- | --- |

6.6

Jūrinis švietimas ir mokymas, sutinkamai su STCW konvencijos ir Tarptautinio saugos valdymo (ISM) kodekso nuostatomis, turi užtikrinti, kad kursai būtų šiuolaikiški, tenkintų pramonės poreikius ir parengtų žmones technologijų permainomis.

| 6.7 | Jūrininkai iš žvejybos pramonės ir kariuomenės yra naudingas, nors ir ribotas, papildomos darbo jėgos šaltinis laivybos pramonei. Smunkant žvejybos pramonei ir mažėjant ES karinėms jūrų pajėgoms, mažėja ir asmenų, tinkančių užimtumui laivybos sektoriuje jūroje ir krante, skaičius. Ženklus ES žvejybos laivyno dydžio mažinimas greičiausiai neužtikrins pakankamo jūrininkų skaičiaus dėl darbo jėgos senėjimo. |
| --- | --- |

6.7

Jūrininkai iš žvejybos pramonės ir kariuomenės yra naudingas, nors ir ribotas, papildomos darbo jėgos šaltinis laivybos pramonei. Smunkant žvejybos pramonei ir mažėjant ES karinėms jūrų pajėgoms, mažėja ir asmenų, tinkančių užimtumui laivybos sektoriuje jūroje ir krante, skaičius. Ženklus ES žvejybos laivyno dydžio mažinimas greičiausiai neužtikrins pakankamo jūrininkų skaičiaus dėl darbo jėgos senėjimo.

| 6.8 | ES jūrininko sąvokos išsaugojimas yra svarbus Europos jūrininkų įgūdžių bazei išsaugoti. Be to, tai gali būti naudingas šaltinis įdarbinti jūrininko pareigoms atitinkamai profesiškai juos parengus. |
| --- | --- |

6.8

ES jūrininko sąvokos išsaugojimas yra svarbus Europos jūrininkų įgūdžių bazei išsaugoti. Be to, tai gali būti naudingas šaltinis įdarbinti jūrininko pareigoms atitinkamai profesiškai juos parengus.

7.   Jūrų transportas

| 7.1 | Pripažįstama, kad buvo nemažai iniciatyvų, skirtų skatinti trumpųjų nuotolių laivybą valstybėse narėse. Kai kuriais atvejais ji dar išgyvena kūdikystę, o poveikis dar tik bus nustatytas. Tačiau valstybės narys atrodo per mažai bendradarbiauja tarpusavyje. Tokios iniciatyvos, kaip „jūros greitkelių“ žymėjimas, yra naudingos laivininkystės profilio plėtrai. Reikia visas valstybes nares įtraukti į bendradarbiavimo priemones, kad būtų pilnai išnaudojamas jūrų transportas. |
| --- | --- |

7.1

Pripažįstama, kad buvo nemažai iniciatyvų, skirtų skatinti trumpųjų nuotolių laivybą valstybėse narėse. Kai kuriais atvejais ji dar išgyvena kūdikystę, o poveikis dar tik bus nustatytas. Tačiau valstybės narys atrodo per mažai bendradarbiauja tarpusavyje. Tokios iniciatyvos, kaip „jūros greitkelių“ žymėjimas, yra naudingos laivininkystės profilio plėtrai. Reikia visas valstybes nares įtraukti į bendradarbiavimo priemones, kad būtų pilnai išnaudojamas jūrų transportas.

| 7.2 | Nors pripažįstant, kad Valstybės pagalbos gairės paramos priemonių laivybai atžvilgiu yra būtinos užtikrinant sąžiningą konkurenciją, tačiau tarp valstybių narių ir išaugusio konkurencingumo tokių priemonių veiksmingumas gali būti abejotinas, turint omenyje ES jūrininkų užimtumo tęstinį nuosmukį. |
| --- | --- |

7.2

Nors pripažįstant, kad Valstybės pagalbos gairės paramos priemonių laivybai atžvilgiu yra būtinos užtikrinant sąžiningą konkurenciją, tačiau tarp valstybių narių ir išaugusio konkurencingumo tokių priemonių veiksmingumas gali būti abejotinas, turint omenyje ES jūrininkų užimtumo tęstinį nuosmukį.

| 7.3 | Įrodymai leidžia teigti, kad kai kurios valstybės narės pilnai nepasinaudoja nuostatomis, kurias numato esamos Valstybės pagalbos gairės. Be to, atrodo, kad trūksta valios keisti ten, kur apribojimai arba yra, arba manoma, kad yra. |
| --- | --- |

7.3

Įrodymai leidžia teigti, kad kai kurios valstybės narės pilnai nepasinaudoja nuostatomis, kurias numato esamos Valstybės pagalbos gairės. Be to, atrodo, kad trūksta valios keisti ten, kur apribojimai arba yra, arba manoma, kad yra.

| 7.4 | Pripažįstant, kad už laivybos skatinimą atsako valstybės narės, centrinio koordinavimo trūkumas atrodo varžo vystymąsi. Kaip pasekmė, tokių iniciatyvų, kaip Marco Polo ar Jūrų greitkelių projektai, skirtų skatinti trumpųjų nuotolių laivybą, poveikio dar nėra. |
| --- | --- |

7.4

Pripažįstant, kad už laivybos skatinimą atsako valstybės narės, centrinio koordinavimo trūkumas atrodo varžo vystymąsi. Kaip pasekmė, tokių iniciatyvų, kaip Marco Polo ar Jūrų greitkelių projektai, skirtų skatinti trumpųjų nuotolių laivybą, poveikio dar nėra.

8.   Rekomendacijos

| 8.1 | Komisija turėtų imtis deramų veiksmų ir pateikti rekomendacijas dėl:






  a) | valstybių narių esamų priemonių, skirtų jūrų transporto skatinimui, įvertinimo; |
| --- | --- | --- |

8.1

Komisija turėtų imtis deramų veiksmų ir pateikti rekomendacijas dėl:

a)

valstybių narių esamų priemonių, skirtų jūrų transporto skatinimui, įvertinimo;

| b) | esamų priemonių, skirtų skatinti jūrininkų įdarbinimą ir mokymą valstybėse narėse, įvertinimo; |
| --- | --- |

b)

esamų priemonių, skirtų skatinti jūrininkų įdarbinimą ir mokymą valstybėse narėse, įvertinimo;

| c) | ES jūrininkų skaičiaus kiekio, reikalingo jūrų infrastruktūros ir susijusios industrijos išlaikymui, nustatymo; |
| --- | --- |

c)

ES jūrininkų skaičiaus kiekio, reikalingo jūrų infrastruktūros ir susijusios industrijos išlaikymui, nustatymo;

| d) | esamų Valstybės pagalbos gairių nuostatų veikimo ištyrimo ir adekvatumo, atitinkamai su 1 lygio sertifikatu. Taip pat patikrinti nuostatų dėl mokymo ryšio su antro ir trečio lygio STCW sertifikato už paslaugas ir mokymą darbo laive metu gavimu; |
| --- | --- |

d)

esamų Valstybės pagalbos gairių nuostatų veikimo ištyrimo ir adekvatumo, atitinkamai su 1 lygio sertifikatu. Taip pat patikrinti nuostatų dėl mokymo ryšio su antro ir trečio lygio STCW sertifikato už paslaugas ir mokymą darbo laive metu gavimu;

| e) | pirmenybės nustatymo, kad skatintų ES piliečių kaip jūrininkų įdarbinimą, mokymą ir išlaikymą. |
| --- | --- |

e)

pirmenybės nustatymo, kad skatintų ES piliečių kaip jūrininkų įdarbinimą, mokymą ir išlaikymą.

| 8.2 | Komisija turėtų imtis deramų veiksmų ir pateikti rekomendacijas:






  a) | užtikrinti, kad pagrindinės TDO ir konsoliduotos konvencijos, TJO konvencijos su pataisomis, o taip pat ES direktyvos būtų įgyvendintos ir jų laikomasi taip, kad užtikrintų tinkamas užimtumo ir gyvenimo sąlygas; |
| --- | --- | --- |

8.2

Komisija turėtų imtis deramų veiksmų ir pateikti rekomendacijas:

a)

užtikrinti, kad pagrindinės TDO ir konsoliduotos konvencijos, TJO konvencijos su pataisomis, o taip pat ES direktyvos būtų įgyvendintos ir jų laikomasi taip, kad užtikrintų tinkamas užimtumo ir gyvenimo sąlygas;

| b) | suteikti tinkamą finansinę paramą mokymams, pilnai išnaudojant esamas Valstybės pagalbos gaires. Tai apims, kur taikytina, mokesčių ir socialinio draudimo režimų panaudojimą; |
| --- | --- |

b)

suteikti tinkamą finansinę paramą mokymams, pilnai išnaudojant esamas Valstybės pagalbos gaires. Tai apims, kur taikytina, mokesčių ir socialinio draudimo režimų panaudojimą;

| c) | nustatyti bet kokias būtinas tolimesnes priemones ES jūrininkų įdarbinimui ir mokymui skatinti; |
| --- | --- |

c)

nustatyti bet kokias būtinas tolimesnes priemones ES jūrininkų įdarbinimui ir mokymui skatinti;

| d) | dirbti su socialiniais partneriais, siekiant vykdyti veiksmingas reklamos kompanijas, raginančias jaunus žmones pasirinkti profesijas laivybos pramonėje; |
| --- | --- |

d)

dirbti su socialiniais partneriais, siekiant vykdyti veiksmingas reklamos kompanijas, raginančias jaunus žmones pasirinkti profesijas laivybos pramonėje;

| e) | užtikrinti pakankamą finansavimą, kad aukštos kokybės švietimo ir mokymo įstaigos, teikiančios specializuoto jūrinio mokymo paslaugas, būtų aprūpintos; |
| --- | --- |

e)

užtikrinti pakankamą finansavimą, kad aukštos kokybės švietimo ir mokymo įstaigos, teikiančios specializuoto jūrinio mokymo paslaugas, būtų aprūpintos;

| f) | skatinti didesnę paramą jūrininkų mokymui iš jūrų pramonių pusės; |
| --- | --- |

f)

skatinti didesnę paramą jūrininkų mokymui iš jūrų pramonių pusės;

| g) | užtikrinti reikiamą transporto infrastruktūrą, kad palengvinti ir praplėsti laivybos naudojimą; |
| --- | --- |

g)

užtikrinti reikiamą transporto infrastruktūrą, kad palengvinti ir praplėsti laivybos naudojimą;

| h) | skatinti jūrų transporto, kaip aplinkai draugiškos transporto rūšies, naudojimą; |
| --- | --- |

h)

skatinti jūrų transporto, kaip aplinkai draugiškos transporto rūšies, naudojimą;

| h) | užtikrinti, kad turimų laivų diapazonas atitinka strateginius ir ekonominius poreikius; |
| --- | --- |

h)

užtikrinti, kad turimų laivų diapazonas atitinka strateginius ir ekonominius poreikius;

| i) | užtikrinti, kad priemonės dėl jūrininkų profesijos kriminalizavimo nebūtų įvestos, o dabar esančios priemonės, skirtos kriminalizuoti jūrininkus, o ypač laivo kapitonus, — pašalintos. |
| --- | --- |

i)

užtikrinti, kad priemonės dėl jūrininkų profesijos kriminalizavimo nebūtų įvestos, o dabar esančios priemonės, skirtos kriminalizuoti jūrininkus, o ypač laivo kapitonus, — pašalintos.

| 8.3 | Europos Parlamentas ir Taryba turėtų:






  a) | paremti Komisijos pasiūlymus dėl priemonių skatinti jūrų transportą; |
| --- | --- | --- |

8.3

Europos Parlamentas ir Taryba turėtų:

a)

paremti Komisijos pasiūlymus dėl priemonių skatinti jūrų transportą;

| b) | paremti Komisijos pasiūlymus dėl priemonių skatinti jūrininkų įdarbinimą ir mokymą; |
| --- | --- |

b)

paremti Komisijos pasiūlymus dėl priemonių skatinti jūrininkų įdarbinimą ir mokymą;

| c) | stebėti Komisijos veiksmus dėl priemonių, skirtų paskatinti jūrų transportą; |
| --- | --- |

c)

stebėti Komisijos veiksmus dėl priemonių, skirtų paskatinti jūrų transportą;

| d) | stebėti Komisijos veiksmus dėl priemonių, skirtų paskatinti jūrininkų įdarbinimą ir mokymą; |
| --- | --- |

d)

stebėti Komisijos veiksmus dėl priemonių, skirtų paskatinti jūrininkų įdarbinimą ir mokymą;

| 8.4 | Laivų savininkai turėtų imtis reikiamų veiksmų:






  a) | užtikrinti deramas užimtumo ir socialines sąlygas, kad skatinti užimtumą ir aukštos kvalifikacijos ES jūrininkų išsaugojimą; |
| --- | --- | --- |

8.4

Laivų savininkai turėtų imtis reikiamų veiksmų:

a)

užtikrinti deramas užimtumo ir socialines sąlygas, kad skatinti užimtumą ir aukštos kvalifikacijos ES jūrininkų išsaugojimą;

| b) | siekti verbuoti asmenis ir suteikti reikiamą apmokymą; |
| --- | --- |

b)

siekti verbuoti asmenis ir suteikti reikiamą apmokymą;

| c) | užtikrinti pakankamą mokymosi ir vėliau darbo vietų skaičių, kad užtikrinti ES vyresniųjų pareigūnų pasiūlą; |
| --- | --- |

c)

užtikrinti pakankamą mokymosi ir vėliau darbo vietų skaičių, kad užtikrinti ES vyresniųjų pareigūnų pasiūlą;

| d) | tirti būdus, kaip vystyti laivybą ES vidaus ir užsienio prekybai. |
| --- | --- |

d)

tirti būdus, kaip vystyti laivybą ES vidaus ir užsienio prekybai.

| 8.5 | Profesinės sąjungos turėtų imtis reikiamų veiksmų:






  a) | skatinti siekti karjeros laivybos pramonėje; |
| --- | --- | --- |

8.5

Profesinės sąjungos turėtų imtis reikiamų veiksmų:

a)

skatinti siekti karjeros laivybos pramonėje;

| b) | siekti užtikrinti ES jūrininkų aukštą profesinę padėtį; |
| --- | --- |

b)

siekti užtikrinti ES jūrininkų aukštą profesinę padėtį;

| c) | apimti dalyvavimą skatinant laivybos pramonę, tame tarpe ir trumpųjų nuotolių laivybą. |
| --- | --- |

c)

apimti dalyvavimą skatinant laivybos pramonę, tame tarpe ir trumpųjų nuotolių laivybą.

2004 m. gruodžio 15 d., Briuselis

Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  KOM (96) 81 galutinis 1997-04-08

1

(2)  OL C 109, 1997-04-08, psl. 1

2

(3)  KOM (2001) galutinis 2001-04-06 EESC nuomonė : OL C 80, 2002 04 03, p. 9.

3

(4)  Šaltinis: Transporto darbuotojų profesinių sąjungų Europos Sąjungoje federacijos (FST) ir Europos laivų savininkų asociacijos (ECSA) bendra studija: „Gerinant ES jūrininkų užimtumo galimybes: jūrininkų mokymo ir lavinimo prioritetų nustatymo tyrimas“ (1998 m.)

4

(5)  METHAR: Europos jūrinio švietimo ir mokymo schemų harmonizavimas

5

(6)  METNET: Jūrininkų jūrinio švietimo, mokymo ir mobilumo tematinis tinklas

6

(7)  BTJT (Baltijos ir tarptautinė jūrų taryba)/TLF (Tarptautinė laivybos federacija) 2000 m. darbo jėgos atnaujinta ataskaita – jūrininkų paklausa ir pasiūla pasaulyje – 2000 m. balandžio mėn.

7

(8)  Žr. išnašą 4

8

(9)  Šaltinis: Transporto departamento, laivininkystės rūmų ir Jūrų bendruomenės užsakymu Kardifo universiteto JK atlikta studija „JK ekonomikos reikalavimai žmonėms su darbo jūroje patirtimi 2003 m.“.

9

(10)  COM (2003) 155 galutinis 2003-04-07

10

(11)  Žr. 3 išnašą.

11

(12)  EESRK nuomonė OJ C 80 2002-04-03 psl. 9

12

(13)  EESRK nuomonė OJ C 32 2004-02-05, psl. 67

13

(14)  Tarybos 2515-as susitikimas 2003-06-05, 9686/03 (Presse 146)

14

(15)  Žr. 3 išnašą

15

(16)  Baltoji knyga „Europos transporto politika 2010 m.: laikas sprendimams“ – Europos Komisija 2001m.

16

(17)  Jūrų politika „Europos Sąjungos jūrų transporto įstatymai ir siekiniai“ – Europos Komisija 2002 m.

17

(18)  ES Energetikos ir transportas skaičiais, statistikos knygelė 2003 m. – Europos Komisija

18

(19)  Žr. 16 išnašą.

19

(20)  Europos jūrų uostų organizacijos 2003 m. metinė ataskaita

20

(21)  Pasiūlymas bendram EBLSA/EMF projektui dėl karjeros kelių jūrų pramonėse nustatymo 2004 m.

21

---

| 28.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/48 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/48

---

Nuomonė dėl Komisijos nutarimo projekto dėl Sutarties 86 straipsnio taikymo valstybės paramai kaip viešųjų paslaugų kompensacijos, suteikiamos tam tikroms įmonėms, kurioms patikėtas bendro ekonominio intereso paslaugų vykdymas, ir dėl Komisijos direktyvos, papildančios 80/723/EEB direktyvą dėl valstybių narių ir valstybinių įmonių finansinių santykių skaidrumo, projekto

(2005/C 157/06)

2004 m. kovo 19 d., vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, Komisija nusprendė konsultuotis su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl: Komisijos nutarimo projekto dėl Sutarties 86 straipsnio taikymo valstybės paramai kaip viešųjų paslaugų kompensacijos, suteikiamos tam tikroms įmonėms, kurioms patikėtas bendro ekonominio intereso paslaugų vykdymas, ir dėl Komisijos direktyvos, papildančios 80/723/EEB direktyvą dėl valstybių narių ir valstybinių įmonių finansinių santykių skaidrumo, projekto

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, atsakingas už komiteto darbo šia tema parengimą, 2004 m. spalio 5 d. priėmė šią nuomonę. Pranešėjas — p. Hernández Bataller, antrasis pranešėjas — p. Burani.

Savo 413-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2004 m. gruodžio 15-16 d.(2004 m. gruodžio 15 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, 140 nariams balsavus „už“, ir 9 susilaikius, priėmė šią nuomonę.

1.   Įžanga

| 1.1 | EB Sutarties 3(g) straipsnis nustato, kad Bendrijos veikla apima „sistemą, užtikrinančią, kad konkurencija vidaus rinkoje yra neiškraipoma.“ Esminė šios sistemos dalis — veiksmingos kontrolės vykdymas, siekiant užtikrinti, kad valstybių narių suteikiama parama neiškraipytų konkurencijos. |
| --- | --- |

1.1

EB Sutarties 3(g) straipsnis nustato, kad Bendrijos veikla apima „sistemą, užtikrinančią, kad konkurencija vidaus rinkoje yra neiškraipoma.“ Esminė šios sistemos dalis — veiksmingos kontrolės vykdymas, siekiant užtikrinti, kad valstybių narių suteikiama parama neiškraipytų konkurencijos.

| 1.2 | Kelios Europos Vadovų Tarybos iš eilės patvirtino, kad reikia kontroliuoti valstybės paramą. Europos Vadovų Taryba Stokholme 2001 m. kovo 24 d. priimtose išvadose nurodė, kad „Europos Sąjungoje valstybės subsidijos turi būti mažinamos, o sistema turi tapti skaidresnė... Tuo tikslu iki 2003 m. valstybės narės turėtų pademonstruoti BVP atžvilgiu mažėjančios valstybės paramos tendenciją, atsižvelgdamos į būtinybę nukreipti paramą bendro intereso lygiagretiems siekiniams, įskaitant sanglaudos siekinius“. |
| --- | --- |

1.2

Kelios Europos Vadovų Tarybos iš eilės patvirtino, kad reikia kontroliuoti valstybės paramą. Europos Vadovų Taryba Stokholme 2001 m. kovo 24 d. priimtose išvadose nurodė, kad „Europos Sąjungoje valstybės subsidijos turi būti mažinamos, o sistema turi tapti skaidresnė... Tuo tikslu iki 2003 m. valstybės narės turėtų pademonstruoti BVP atžvilgiu mažėjančios valstybės paramos tendenciją, atsižvelgdamos į būtinybę nukreipti paramą bendro intereso lygiagretiems siekiniams, įskaitant sanglaudos siekinius“.

| 1.3 | Europos Komisija pateikė pasiūlymą reglamentuoti tam tikroms įmonėms, kurioms patikėtas bendro ekonominio intereso paslaugų teikimas, viešųjų paslaugų kompensavimo forma suteikiamą valstybės paramą. Kaip išdėstyta 80/723/EEB direktyvoje dėl valstybių narių ir valstybinių įmonių finansinių santykių skaidrumo (1), šį pasiūlymą sudaro sprendimas ir specialieji Bendrijos pagrindai. |
| --- | --- |

1.3

Europos Komisija pateikė pasiūlymą reglamentuoti tam tikroms įmonėms, kurioms patikėtas bendro ekonominio intereso paslaugų teikimas, viešųjų paslaugų kompensavimo forma suteikiamą valstybės paramą. Kaip išdėstyta 80/723/EEB direktyvoje dėl valstybių narių ir valstybinių įmonių finansinių santykių skaidrumo (1), šį pasiūlymą sudaro sprendimas ir specialieji Bendrijos pagrindai.

| 1.4 | Šio pasiūlymo tikslas — Sutartyje esančias taisykles, o ypač konkurenciją reglamentuojančias taisykles, taikyti valstybių narių mokamoms kompensacijoms už konkrečias bendro ekonominio intereso paslaugas (BEIP), kad būtų pilnai ar iš dalies padengiamos dėl šių viešųjų paslaugų įsipareigojimų kylančios išlaidos. |
| --- | --- |

1.4

Šio pasiūlymo tikslas — Sutartyje esančias taisykles, o ypač konkurenciją reglamentuojančias taisykles, taikyti valstybių narių mokamoms kompensacijoms už konkrečias bendro ekonominio intereso paslaugas (BEIP), kad būtų pilnai ar iš dalies padengiamos dėl šių viešųjų paslaugų įsipareigojimų kylančios išlaidos.

| 1.4.1 | Tačiau pasiūlyme nedaromas skirtumas tarp kelių skirtingų kompensavimo rūšių. Tai apriboja jo taikymą. Pavyzdžiui, už naujųjų nuostatų ribų lieka tokios rūšies kompensacijos, kurios atitinka Europos Bendrijų Teisingumo teismo Altmark
   (2) ir Enrirsorse
   (3) sprendimuose nustatytus keturis kriterijus. Šios nuostatos nustato, kad: paramą gaunančiai bendrovei taip pat turi būti patikėtas atitinkamas aiškiai apibrėžtas viešosios paslaugos įpareigojimas; turi būti iš anksto objektyviai ir aiškiai nustatyti kompensacijai apskaičiuoti naudojami kriterijai; kompensacija negali viršyti sumos, reikalingos padengti visas ar dalį išlaidų, atsiradusių dėl viešosios paslaugos įsipareigojimo vykdymo, atsižvelgiant į visas susijusias pajamas ir saikingą pelną; ir galiausiai, jei bendrovė, kuriai buvo patikėtas įpareigojimų vykdymas, nebuvo įgaliota laikantis pačių įmanomai geriausių viešųjų pirkimų sutarčių procedūrų, kompensacijos lygis apskaičiuojamas remiantis tokių įpareigojimų vykdymo išlaidų, kurias būtų patyrusi vidutinė gerai tvarkoma ir tinkamai įranga aprūpinta bendrovė, plius uždirbto saikingo pelno analize. Sutarties nuostatoms dėl valstybės paramos Teisingumo teismas šios kompensacijos nepriskiria. |
| --- | --- |

1.4.1

Tačiau pasiūlyme nedaromas skirtumas tarp kelių skirtingų kompensavimo rūšių. Tai apriboja jo taikymą. Pavyzdžiui, už naujųjų nuostatų ribų lieka tokios rūšies kompensacijos, kurios atitinka Europos Bendrijų Teisingumo teismo Altmark
   (2) ir Enrirsorse
   (3) sprendimuose nustatytus keturis kriterijus. Šios nuostatos nustato, kad: paramą gaunančiai bendrovei taip pat turi būti patikėtas atitinkamas aiškiai apibrėžtas viešosios paslaugos įpareigojimas; turi būti iš anksto objektyviai ir aiškiai nustatyti kompensacijai apskaičiuoti naudojami kriterijai; kompensacija negali viršyti sumos, reikalingos padengti visas ar dalį išlaidų, atsiradusių dėl viešosios paslaugos įsipareigojimo vykdymo, atsižvelgiant į visas susijusias pajamas ir saikingą pelną; ir galiausiai, jei bendrovė, kuriai buvo patikėtas įpareigojimų vykdymas, nebuvo įgaliota laikantis pačių įmanomai geriausių viešųjų pirkimų sutarčių procedūrų, kompensacijos lygis apskaičiuojamas remiantis tokių įpareigojimų vykdymo išlaidų, kurias būtų patyrusi vidutinė gerai tvarkoma ir tinkamai įranga aprūpinta bendrovė, plius uždirbto saikingo pelno analize. Sutarties nuostatoms dėl valstybės paramos Teisingumo teismas šios kompensacijos nepriskiria.

| 1.4.2 | Taip pat į šias nuostatas nepatenka ir pagal 2001 m. sausio 21 d. (4) Komisijos reglamentą (EB) Nr. 69-2001 teikiama „mažareikšmė“ ekonominė parama bei visa valstybės parama, teikiama tam tikriems viešųjų paslaugų transliuotojams (5). |
| --- | --- |

1.4.2

Taip pat į šias nuostatas nepatenka ir pagal 2001 m. sausio 21 d. (4) Komisijos reglamentą (EB) Nr. 69-2001 teikiama „mažareikšmė“ ekonominė parama bei visa valstybės parama, teikiama tam tikriems viešųjų paslaugų transliuotojams (5).

| 1.4.3 | Be to, remiantis EB Sutarties 73 straipsnio nuostatomis ir Tarybos reglamentais (EEB) Nr. 1191/69 (6) bei 1107/70 (7), į šio pasiūlymo sritį taip pat nepatenka ir kai kurios sausumos transporto sektoriui (geležinkeliui, keliams ir vandens keliams) teikiamos paramos rūšys, ypač paramos rūšys bendrovėms, kurios teikia transportavimo paslaugas išskirtinai miestuose, priemiesčiuose ir regionuose. |
| --- | --- |

1.4.3

Be to, remiantis EB Sutarties 73 straipsnio nuostatomis ir Tarybos reglamentais (EEB) Nr. 1191/69 (6) bei 1107/70 (7), į šio pasiūlymo sritį taip pat nepatenka ir kai kurios sausumos transporto sektoriui (geležinkeliui, keliams ir vandens keliams) teikiamos paramos rūšys, ypač paramos rūšys bendrovėms, kurios teikia transportavimo paslaugas išskirtinai miestuose, priemiesčiuose ir regionuose.

| 1.4.4 | Ir galiausiai, remiantis pačios Europos Komisijos iškeltais klausimais dėl bendros transporto politikos konkrečių siekinių, taip pat nėra įtraukiamas kompensavimas už viešąsias paslaugas oro ir jūrų transporto sektoriuose (8), išskyrus jūrinių reisų jungčių viešąsias paslaugas į salas, į kurias per metus keleivių srautas neviršija 100 000 keleivių. |
| --- | --- |

1.4.4

Ir galiausiai, remiantis pačios Europos Komisijos iškeltais klausimais dėl bendros transporto politikos konkrečių siekinių, taip pat nėra įtraukiamas kompensavimas už viešąsias paslaugas oro ir jūrų transporto sektoriuose (8), išskyrus jūrinių reisų jungčių viešąsias paslaugas į salas, į kurias per metus keleivių srautas neviršija 100 000 keleivių.

| 1.4.5 | Taigi, remiantis nutarimo 1 straipsniu, neskaitant aukščiau paminėtų susisiekimo su salomis paslaugų, siūlymas apima valstybės paramos forma teikiamą viešųjų paslaugų kompensavimą visuose EB Sutarties reglamentuojamuose sektoriuose dirbančioms įmonėms, kurios atitinka štai šias sąlygas:






  1) | Mažesnė už „ribą, kuri turi būti nustatyta“ (9), dvejų ankstesnių finansinių metų prieš nustatant BEIP visų vykdomos veiklos rūšių metinė apyvarta prieš apmokestinimą, esant mažesnei už „ribą, kuri turi būti nustatyta“ (10), metinei kompensacijai už nagrinėjamą paslaugą, pakeičiama „riba, kuri turi būti nustatyta“, išreiškiama kaip balanso suma. |
| --- | --- | --- |

1.4.5

Taigi, remiantis nutarimo 1 straipsniu, neskaitant aukščiau paminėtų susisiekimo su salomis paslaugų, siūlymas apima valstybės paramos forma teikiamą viešųjų paslaugų kompensavimą visuose EB Sutarties reglamentuojamuose sektoriuose dirbančioms įmonėms, kurios atitinka štai šias sąlygas:

1)

Mažesnė už „ribą, kuri turi būti nustatyta“ (9), dvejų ankstesnių finansinių metų prieš nustatant BEIP visų vykdomos veiklos rūšių metinė apyvarta prieš apmokestinimą, esant mažesnei už „ribą, kuri turi būti nustatyta“ (10), metinei kompensacijai už nagrinėjamą paslaugą, pakeičiama „riba, kuri turi būti nustatyta“, išreiškiama kaip balanso suma.

| 2) | Viešųjų paslaugų kompensacija, teikiama ligoninėms, kurios vykdo BEIP apimančią veiklą. |
| --- | --- |

2)

Viešųjų paslaugų kompensacija, teikiama ligoninėms, kurios vykdo BEIP apimančią veiklą.

| 3) | Viešųjų paslaugų kompensacija, teikiama socialinio būsto aprūpinimo įmonėms, kurios vykdo BEIP apimančią veiklą. |
| --- | --- |

3)

Viešųjų paslaugų kompensacija, teikiama socialinio būsto aprūpinimo įmonėms, kurios vykdo BEIP apimančią veiklą.

| 1.4.6 | Nutarimo taikymas šioms sritims nekeičia valstybės paramos suderinamumo su EB Sutarties 86(2) straipsniu, jei yra įvykdomos tam tikros sąlygos. Tokiu būdu, Komisija siūlo daryti skirtumą tarp, iš vienos pusės, su dideliais pinigų kiekiais siejamos valstybės paramos, kuri galėtų smarkiai iškraipyti konkurenciją, ir tarp žymiai kuklesnio pobūdžio valstybės paramos iš kitos pusės: |
| --- | --- |

1.4.6

Nutarimo taikymas šioms sritims nekeičia valstybės paramos suderinamumo su EB Sutarties 86(2) straipsniu, jei yra įvykdomos tam tikros sąlygos. Tokiu būdu, Komisija siūlo daryti skirtumą tarp, iš vienos pusės, su dideliais pinigų kiekiais siejamos valstybės paramos, kuri galėtų smarkiai iškraipyti konkurenciją, ir tarp žymiai kuklesnio pobūdžio valstybės paramos iš kitos pusės:

| 1.4.7 | Pasiūlymas netgi dar didesnę reikšmę teikia skaidrumui, išreikštam kaip valstybių narių ir valstybinių įmonių finansiniai santykiai arba kurioms yra patikėtas viešosios paslaugos įpareigojimas, pakeičiant dabartinę 80/723/EEB direktyvą, įvedant naują „įmonių, kurioms reikia vesti atskirą apskaitą“, apibrėžimą, kuris, nepriklausomai nuo viešųjų paslaugų kompensavimo teisinės klasifikacijos, apima įmones, kurios veda atskirą apskaitą ir gauna tokią kompensaciją, kurios vykdo su BEIP nesusijusią veiklą. |
| --- | --- |

1.4.7

Pasiūlymas netgi dar didesnę reikšmę teikia skaidrumui, išreikštam kaip valstybių narių ir valstybinių įmonių finansiniai santykiai arba kurioms yra patikėtas viešosios paslaugos įpareigojimas, pakeičiant dabartinę 80/723/EEB direktyvą, įvedant naują „įmonių, kurioms reikia vesti atskirą apskaitą“, apibrėžimą, kuris, nepriklausomai nuo viešųjų paslaugų kompensavimo teisinės klasifikacijos, apima įmones, kurios veda atskirą apskaitą ir gauna tokią kompensaciją, kurios vykdo su BEIP nesusijusią veiklą.

| 1.4.8 | Ir galiausiai, pasiūlymo nuostatos bus taikomos nepažeidžiant griežtesnių ir konkretesnių tam tikrus sektorius reglamentuojančių Bendrijos aktų sąlygų dėl viešųjų paslaugų įsipareigojimų ir esamų Bendrijos nuostatų, reglamentuojančių viešųjų pirkimų sutartis. |
| --- | --- |

1.4.8

Ir galiausiai, pasiūlymo nuostatos bus taikomos nepažeidžiant griežtesnių ir konkretesnių tam tikrus sektorius reglamentuojančių Bendrijos aktų sąlygų dėl viešųjų paslaugų įsipareigojimų ir esamų Bendrijos nuostatų, reglamentuojančių viešųjų pirkimų sutartis.

| 1.4.9 | Bet kuriuo atveju, pasiūlymo sfera apribojama iki paslaugų, kurios, laikantis EB Sutarties 86(2) straipsnio prasmės, sudaro bendro ekonominio intereso paslaugas, nors ir nėra pateikiamas tokios sąvokos apibrėžimas. |
| --- | --- |

1.4.9

Bet kuriuo atveju, pasiūlymo sfera apribojama iki paslaugų, kurios, laikantis EB Sutarties 86(2) straipsnio prasmės, sudaro bendro ekonominio intereso paslaugas, nors ir nėra pateikiamas tokios sąvokos apibrėžimas.

| 1.4.10 | Kai kurios kitos pasiūlymo nuostatos, kaip antai suderinamumą ir atleidimą nuo paskelbimo reglamentuojančios nuostatos, viešųjų paslaugų misijoms keliami reikalavimai bei tai, kaip apskaičiuojama kompensacija, yra konkretesni. |
| --- | --- |

1.4.10

Kai kurios kitos pasiūlymo nuostatos, kaip antai suderinamumą ir atleidimą nuo paskelbimo reglamentuojančios nuostatos, viešųjų paslaugų misijoms keliami reikalavimai bei tai, kaip apskaičiuojama kompensacija, yra konkretesni.

| 1.4.11 | Taigi, sprendimo projekto 2 straipsnis nustato, kad būtinas sąlygas atitinkantis viešųjų paslaugų kompensavimas yra suderinamas su bendra rinka ir bus atleidžiamas nuo Sutarties 88(3) straipsnyje nustatyto išankstinio paskelbimo įpareigojimo. |
| --- | --- |

1.4.11

Taigi, sprendimo projekto 2 straipsnis nustato, kad būtinas sąlygas atitinkantis viešųjų paslaugų kompensavimas yra suderinamas su bendra rinka ir bus atleidžiamas nuo Sutarties 88(3) straipsnyje nustatyto išankstinio paskelbimo įpareigojimo.

| 1.4.12 | Remiantis sprendimo projekto 4 straipsniu, viešųjų paslaugų užduotis bus paskiriama pagal oficialų aktą (įstatymų leidybos arba reglamentavimo priemonėmis arba sutartimi), nurodantį tikslų viešųjų paslaugų įsipareigojimo pobūdį, susijusias įmones ir teritoriją. |
| --- | --- |

1.4.12

Remiantis sprendimo projekto 4 straipsniu, viešųjų paslaugų užduotis bus paskiriama pagal oficialų aktą (įstatymų leidybos arba reglamentavimo priemonėmis arba sutartimi), nurodantį tikslų viešųjų paslaugų įsipareigojimo pobūdį, susijusias įmones ir teritoriją.

| 1.4.13 | Labai trumpai šis paskutinis klausimas nagrinėjamas ir nutarimo 5 straipsnyje, ir Bendrijos pagrindų 12 — 23 punktuose. Iš esmės, kompensacijos suma neturi viršyti viešųjų paslaugų įsipareigojimo vykdymo išlaidų, atsižvelgiant į šiuos įsipareigojimus vykdant gaunamas tiesiogiai susijusias įplaukas ir saikingą pelną. |
| --- | --- |

1.4.13

Labai trumpai šis paskutinis klausimas nagrinėjamas ir nutarimo 5 straipsnyje, ir Bendrijos pagrindų 12 — 23 punktuose. Iš esmės, kompensacijos suma neturi viršyti viešųjų paslaugų įsipareigojimo vykdymo išlaidų, atsižvelgiant į šiuos įsipareigojimus vykdant gaunamas tiesiogiai susijusias įplaukas ir saikingą pelną.

| 1.4.14 | Su BEIP susijusios išlaidos gali apimti visas kintamas išlaidas, atsirandančias dėl BEIP teikimo, tinkamą įnašą į pastoviąsias gamybos išlaidas ir atitinkamas įplaukas iš kapitalo tiek, kiek jo skiriama BEIP (11). Jokiomis aplinkybėmis BEIP negali būti primetamos su už BEIP ribų išeinančia bet kokia veikla susijusios išlaidos. Kaip bendra taisyklė, išlaidų apskaičiavimas turi būti „pagrįstas visuotinai priimtais išlaidų kalkuliacijos principais“. |
| --- | --- |

1.4.14

Su BEIP susijusios išlaidos gali apimti visas kintamas išlaidas, atsirandančias dėl BEIP teikimo, tinkamą įnašą į pastoviąsias gamybos išlaidas ir atitinkamas įplaukas iš kapitalo tiek, kiek jo skiriama BEIP (11). Jokiomis aplinkybėmis BEIP negali būti primetamos su už BEIP ribų išeinančia bet kokia veikla susijusios išlaidos. Kaip bendra taisyklė, išlaidų apskaičiavimas turi būti „pagrįstas visuotinai priimtais išlaidų kalkuliacijos principais“.

| 1.4.15 | Įplaukos, į kurias turi būti atsižvelgiama, turi apimti mažiausiai visas pajamas, uždirbtas iš BEIP. Tuo tarpu žodžiais „saikingas pelnas“ čia norima pasakyti, kad tai iš kapitalo gaunamo pelno norma, kuri atsižvelgia į esamą arba nesamą riziką, kurią įmonė patiria dėl valstybės narės įsikišimo (12). |
| --- | --- |

1.4.15

Įplaukos, į kurias turi būti atsižvelgiama, turi apimti mažiausiai visas pajamas, uždirbtas iš BEIP. Tuo tarpu žodžiais „saikingas pelnas“ čia norima pasakyti, kad tai iš kapitalo gaunamo pelno norma, kuri atsižvelgia į esamą arba nesamą riziką, kurią įmonė patiria dėl valstybės narės įsikišimo (12).

| 1.4.16 | Ir galiausiai, valstybės narės turi atlikti reguliarius patikrinimus siekiant užtikrinti, kad suteikiama kompensacija nėra perteklinė, t.y., kad ji neviršija sumos, reikalingos, kad būtų teikiama BEIP, kadangi tokia valstybės parama būtų nesuderinama su bendra rinka. Vis dėlto, jei perteklinė kompensacijos suma nesudaro daugiau nei 10 proc. kasmet teikiamos kompensacijos, ji gali būti išskaičiuojama sekančiais metais. Kai kurių BEIP išlaidos per metus skiriasi tiek daug, kad reikia didesnės nei 10 proc. perteklinės kompensacijos siekiant užtikrinti, kad tokios paslaugos būtų teikiamos. Tokiais atvejais valstybė narė privalo sudaryti periodinį kiekvieno sektoriaus konkretų balansą (ne ilgesniam kaip 3 metų laikotarpiui), pagal kurį grąžinamos perteklinės kompensacijos sumos. |
| --- | --- |

1.4.16

Ir galiausiai, valstybės narės turi atlikti reguliarius patikrinimus siekiant užtikrinti, kad suteikiama kompensacija nėra perteklinė, t.y., kad ji neviršija sumos, reikalingos, kad būtų teikiama BEIP, kadangi tokia valstybės parama būtų nesuderinama su bendra rinka. Vis dėlto, jei perteklinė kompensacijos suma nesudaro daugiau nei 10 proc. kasmet teikiamos kompensacijos, ji gali būti išskaičiuojama sekančiais metais. Kai kurių BEIP išlaidos per metus skiriasi tiek daug, kad reikia didesnės nei 10 proc. perteklinės kompensacijos siekiant užtikrinti, kad tokios paslaugos būtų teikiamos. Tokiais atvejais valstybė narė privalo sudaryti periodinį kiekvieno sektoriaus konkretų balansą (ne ilgesniam kaip 3 metų laikotarpiui), pagal kurį grąžinamos perteklinės kompensacijos sumos.

2.   Bendros pastabos

| 2.1 | Šis pasiūlymas išplaukia iš Komisijos 2001 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybai Laekene padarytu pasižadėjimo pagerinti teisinį užtikrintumą viešųjų paslaugų kompensavimo srityje ir, jei dar labiau sukonkretinant, nustatyti Bendrijos pagrindus įmonėms, kurioms patikėtas BEIP valdymas, teikiamos valstybės paramos atžvilgiu (13). |
| --- | --- |

2.1

Šis pasiūlymas išplaukia iš Komisijos 2001 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybai Laekene padarytu pasižadėjimo pagerinti teisinį užtikrintumą viešųjų paslaugų kompensavimo srityje ir, jei dar labiau sukonkretinant, nustatyti Bendrijos pagrindus įmonėms, kurioms patikėtas BEIP valdymas, teikiamos valstybės paramos atžvilgiu (13).

| 2.2 | Nekyla jokių abejonių, kad bendro intereso paslaugų finansavimui taikytinos taisyklės ir, jei dar konkrečiau, valstybės paramą reglamentuojančios taisyklės yra apgaubtos teisinio netikrumo, nepaisant Teisingumo teismo jurisprudencijoje (o būtent, šio teismo sprendimuose dėl Altmark ir Enrirsorse) nustatytų papildomų teisinių kriterijų dėl viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymo. |
| --- | --- |

2.2

Nekyla jokių abejonių, kad bendro intereso paslaugų finansavimui taikytinos taisyklės ir, jei dar konkrečiau, valstybės paramą reglamentuojančios taisyklės yra apgaubtos teisinio netikrumo, nepaisant Teisingumo teismo jurisprudencijoje (o būtent, šio teismo sprendimuose dėl Altmark ir Enrirsorse) nustatytų papildomų teisinių kriterijų dėl viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymo.

| 2.3 | Nepaisant to, egzistuoja būtinybė paaiškinti šiuos kriterijus, o dar tiksliau — išlaidų kalkuliacijai naudojamus metodus (skaidrumo ir naudojamų parametrų išraiška) ir šių viešųjų paslaugų įsipareigojimų, už kuriuos teikiama kompensacija, pobūdį (14). |
| --- | --- |

2.3

Nepaisant to, egzistuoja būtinybė paaiškinti šiuos kriterijus, o dar tiksliau — išlaidų kalkuliacijai naudojamus metodus (skaidrumo ir naudojamų parametrų išraiška) ir šių viešųjų paslaugų įsipareigojimų, už kuriuos teikiama kompensacija, pobūdį (14).

| 2.4 | Šiuo atžvilgiu pasiūlymas ypatingai reikalingas ūkinių įmonių savininkams tam, kad kol įsigalios reglamentavimo pagrindai, bet kokia šių įmonių savininkų kaip bendro ekonominio intereso paslaugų teikėjų, apie ką nebuvo pranešta Komisijai, gaunama valstybės parama, nepriklausomai nuo sumos dydžio, gali būti neteisėta. |
| --- | --- |

2.4

Šiuo atžvilgiu pasiūlymas ypatingai reikalingas ūkinių įmonių savininkams tam, kad kol įsigalios reglamentavimo pagrindai, bet kokia šių įmonių savininkų kaip bendro ekonominio intereso paslaugų teikėjų, apie ką nebuvo pranešta Komisijai, gaunama valstybės parama, nepriklausomai nuo sumos dydžio, gali būti neteisėta.

| 2.5 | Taigi, jie būtų neapsaugoti nuo bet kokių veiksmų, kuriais valstybių narių teismuose būtų ginčijamas tokios paramos teisėtumas. |
| --- | --- |

2.5

Taigi, jie būtų neapsaugoti nuo bet kokių veiksmų, kuriais valstybių narių teismuose būtų ginčijamas tokios paramos teisėtumas.

| 2.6 | Ši būtinybė paaiškinti yra tuo skubesnė atsižvelgiant į tai, kad dvejose atskirose srityse — finansavime ir sutarčių sudaryme — valstybių narių veiksmų laisvė apibrėžti ir projektuoti BEIP misijas turi tendenciją prieštarauti visai eilei Bendrijos teisės pagrindinių taisyklių. |
| --- | --- |

2.6

Ši būtinybė paaiškinti yra tuo skubesnė atsižvelgiant į tai, kad dvejose atskirose srityse — finansavime ir sutarčių sudaryme — valstybių narių veiksmų laisvė apibrėžti ir projektuoti BEIP misijas turi tendenciją prieštarauti visai eilei Bendrijos teisės pagrindinių taisyklių.

| 2.7 | Valstybės narės turi didelę veiksmų laisvę sprendžiant ar finansuoti ir kokiu būdu finansuoti bendro ekonominio intereso paslaugų teikimą. Nesant harmonizacijos Bendrijoje, pagrindinė šios veiksmų laisvės riba yra reikalavimas, kad tokie finansavimo mechanizmai neiškraipytų konkurencijos (15), nepažeidžiant jų socialinių uždavinių vykdymo ir visiškai paisant subsidiarumo principo, kuris pagal Konstituciją yra privalomas teisinis reikalavimas, kurį turi gerbti ir Sąjunga, ir valstybės narės ir kuris neturi privesti prie to, kad būtų abejojama Bendrijos teisynu acquis. |
| --- | --- |

2.7

Valstybės narės turi didelę veiksmų laisvę sprendžiant ar finansuoti ir kokiu būdu finansuoti bendro ekonominio intereso paslaugų teikimą. Nesant harmonizacijos Bendrijoje, pagrindinė šios veiksmų laisvės riba yra reikalavimas, kad tokie finansavimo mechanizmai neiškraipytų konkurencijos (15), nepažeidžiant jų socialinių uždavinių vykdymo ir visiškai paisant subsidiarumo principo, kuris pagal Konstituciją yra privalomas teisinis reikalavimas, kurį turi gerbti ir Sąjunga, ir valstybės narės ir kuris neturi privesti prie to, kad būtų abejojama Bendrijos teisynu acquis.

| 2.8 | Komisija turėtų išnagrinėti, kaip aiškiai paaiškinti, dėl kokios priežasties yra pateikiami visi jos pasiūlymai (teisinė bazė, reikalingumas, proporcingumas) ir kodėl — vadovaujantis geros praktikos interesais bei remiantis subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo protokolu — toks pasiūlymas turėtų būti Bendrijos lygmens (subsidiarumo kriterijai, kokybiniai ir/arba kiekybiniai rodikliai). |
| --- | --- |

2.8

Komisija turėtų išnagrinėti, kaip aiškiai paaiškinti, dėl kokios priežasties yra pateikiami visi jos pasiūlymai (teisinė bazė, reikalingumas, proporcingumas) ir kodėl — vadovaujantis geros praktikos interesais bei remiantis subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo protokolu — toks pasiūlymas turėtų būti Bendrijos lygmens (subsidiarumo kriterijai, kokybiniai ir/arba kiekybiniai rodikliai).

| 2.9 | Dėl šių ir kitų priežasčių pirmenybė teikiama Komisijos pasiūlymui, kuris, iš esmės, ragina valstybių narių vyriausybinius organus laikytis kai kurių esminių reikalavimų, kaip, pavyzdžiui, tokių, kad būtų užtikrinta, kad naudojamos viešųjų sutarčių sudarymo procedūros yra skaidrios, ir kad būtų stebima bet kokia potenciali žala laisvai konkurencijai, kurią gali sukelti savo BEIP misijos veiksmingai neatliekančios bendrovės (16). |
| --- | --- |

2.9

Dėl šių ir kitų priežasčių pirmenybė teikiama Komisijos pasiūlymui, kuris, iš esmės, ragina valstybių narių vyriausybinius organus laikytis kai kurių esminių reikalavimų, kaip, pavyzdžiui, tokių, kad būtų užtikrinta, kad naudojamos viešųjų sutarčių sudarymo procedūros yra skaidrios, ir kad būtų stebima bet kokia potenciali žala laisvai konkurencijai, kurią gali sukelti savo BEIP misijos veiksmingai neatliekančios bendrovės (16).

| 2.10 | EESRK pritaria įstatymų leidybos pasiūlymui, kurio dėka bus išplėsti Teisingumo teismo pateikti kriterijai, siekiant pašalinti viešųjų paslaugų kompensavimą iš valstybės paramą reglamentuojančių Sutarties nuostatų. |
| --- | --- |

2.10

EESRK pritaria įstatymų leidybos pasiūlymui, kurio dėka bus išplėsti Teisingumo teismo pateikti kriterijai, siekiant pašalinti viešųjų paslaugų kompensavimą iš valstybės paramą reglamentuojančių Sutarties nuostatų.

3.   Konkrečios pastabos

| 3.1 | Išnagrinėjus pasiūlymą, vertėtų iškelti kelis klausimus dėl jo turinio ir išdėstymo. |
| --- | --- |

3.1

Išnagrinėjus pasiūlymą, vertėtų iškelti kelis klausimus dėl jo turinio ir išdėstymo.

| 3.2 | Tris pagrindinius pasiūlymo siekinius galima būtų apibendrinti taip: (i) užtikrinti, kad įmonėms, kurioms patikėtas BEIP vykdymas, teikiama santykinai ribota valstybės paramos suma būtų suderinama su bendra rinka; (ii) sustiprinti teisinį užtikrintumą dėl BEIP teikimo kompensacijos, kuri viršija tą sumą, Bendrijos pagrindų pagalba nustatant kriterijus tokiai kompensacijai įvertinti; (iii) nustatyti kriterijus, pagal kuriuos tokia kompensacija galėtų būti laikoma valstybės parama. |
| --- | --- |

3.2

Tris pagrindinius pasiūlymo siekinius galima būtų apibendrinti taip: (i) užtikrinti, kad įmonėms, kurioms patikėtas BEIP vykdymas, teikiama santykinai ribota valstybės paramos suma būtų suderinama su bendra rinka; (ii) sustiprinti teisinį užtikrintumą dėl BEIP teikimo kompensacijos, kuri viršija tą sumą, Bendrijos pagrindų pagalba nustatant kriterijus tokiai kompensacijai įvertinti; (iii) nustatyti kriterijus, pagal kuriuos tokia kompensacija galėtų būti laikoma valstybės parama.

| 3.3 | EESRK mano, kad pasiūlymo nuostatos turėtų būti išplėstos, kad apimtų visą viešųjų paslaugų kompensavimą, kuris yra aiškiai apibrėžtas ir taisyklingas bei atitinka, tačiau neviršija, patiriamų papildomų išlaidų sumą ir kuriame paramą gaunančios įmonės veda atskirą apskaitą; visoms sąlygoms Komisija ir Teisingumo teismas gali taikyti a posteriori kontrolę ir poveikio priemones. |
| --- | --- |

3.3

EESRK mano, kad pasiūlymo nuostatos turėtų būti išplėstos, kad apimtų visą viešųjų paslaugų kompensavimą, kuris yra aiškiai apibrėžtas ir taisyklingas bei atitinka, tačiau neviršija, patiriamų papildomų išlaidų sumą ir kuriame paramą gaunančios įmonės veda atskirą apskaitą; visoms sąlygoms Komisija ir Teisingumo teismas gali taikyti a posteriori kontrolę ir poveikio priemones.

| 3.4 | Vis dėlto, pasiūlymo taikymo apimtis nėra aiški. Ypatingai nutarimo atveju, apimtis yra nustatoma remiantis iš esmės nesulyginamais kriterijais, kurie arba neįtraukia konkrečių situacijų arba sektorių (žr. 1.4.2 –1.4.4 punktus aukščiau), arba apriboja juos bendra prasme, naudojant kiekybinius, o ne kokybinius kriterijus (žr. 1.4.5 punktą aukščiau). |
| --- | --- |

3.4

Vis dėlto, pasiūlymo taikymo apimtis nėra aiški. Ypatingai nutarimo atveju, apimtis yra nustatoma remiantis iš esmės nesulyginamais kriterijais, kurie arba neįtraukia konkrečių situacijų arba sektorių (žr. 1.4.2 –1.4.4 punktus aukščiau), arba apriboja juos bendra prasme, naudojant kiekybinius, o ne kokybinius kriterijus (žr. 1.4.5 punktą aukščiau).

| 3.5 | Be to, kai kurios pasiūlymo nuostatose minimos teisinės sąvokos yra netikslios. Pavyzdžiui, pasiūlyme nustatoma, kad BEIP priskirtinos išlaidos turi būti apskaičiuojamos „remiantis visuotinai priimtais išlaidų kalkuliacijos principais“. Vėlgi, sakoma, kad nutarimo kompetencija taikoma „tik toms paslaugoms, kurios, laikantis Sutarties 86(2) straipsnio prasmės, sudaro bendro ekonominio intereso paslaugas“. Ir vis dėlto, kaip buvo paminėta aukščiau, ši sąvoka nėra apibrėžiama nei Sutartyse, nei Bendrijos antrinėse teisės normose. |
| --- | --- |

3.5

Be to, kai kurios pasiūlymo nuostatose minimos teisinės sąvokos yra netikslios. Pavyzdžiui, pasiūlyme nustatoma, kad BEIP priskirtinos išlaidos turi būti apskaičiuojamos „remiantis visuotinai priimtais išlaidų kalkuliacijos principais“. Vėlgi, sakoma, kad nutarimo kompetencija taikoma „tik toms paslaugoms, kurios, laikantis Sutarties 86(2) straipsnio prasmės, sudaro bendro ekonominio intereso paslaugas“. Ir vis dėlto, kaip buvo paminėta aukščiau, ši sąvoka nėra apibrėžiama nei Sutartyse, nei Bendrijos antrinėse teisės normose.

| 3.6 | Komiteto nuomone, kaip ir kitos transporto rūšys, visas salų kabotažas turi būti pašalintas iš pasiūlymo kompetencijos, nebent Komisija galėtų kompetentingai paaiškinti, kodėl jis yra įtrauktas. |
| --- | --- |

3.6

Komiteto nuomone, kaip ir kitos transporto rūšys, visas salų kabotažas turi būti pašalintas iš pasiūlymo kompetencijos, nebent Komisija galėtų kompetentingai paaiškinti, kodėl jis yra įtrauktas.

| 3.7 | Dėl tos priežasties, bei turint omenyje ryškų pasiūlymo siekinių techninį ir pagalbinį pobūdį, būtų protinga paprašyti Komisijos paaiškinti BEIP sąvoką, kad būtų galima atskirti ją nuo kitų panašių sąvokų, tokių kaip viešosios paslaugos ir bendro intereso paslaugos, kurios dominuoja valstybių narių konstitucinėse tradicijose (17). Iš tiesų, šiuo metu Komisijos BEIP aprašymui naudojami bendri terminai neapima kai kurių aukščiausio socialinio intereso veiklos rūšių, įskaitant sveikatos ir vartotojų apsaugos gerinimo mokslinių tyrimų finansavimą (18). |
| --- | --- |

3.7

Dėl tos priežasties, bei turint omenyje ryškų pasiūlymo siekinių techninį ir pagalbinį pobūdį, būtų protinga paprašyti Komisijos paaiškinti BEIP sąvoką, kad būtų galima atskirti ją nuo kitų panašių sąvokų, tokių kaip viešosios paslaugos ir bendro intereso paslaugos, kurios dominuoja valstybių narių konstitucinėse tradicijose (17). Iš tiesų, šiuo metu Komisijos BEIP aprašymui naudojami bendri terminai neapima kai kurių aukščiausio socialinio intereso veiklos rūšių, įskaitant sveikatos ir vartotojų apsaugos gerinimo mokslinių tyrimų finansavimą (18).

| 3.8 | Šiuo atžvilgiu turi būti pabrėžiama, kad susidūrus su bendro intereso paslaugų ir bendro ekonominio intereso paslaugų sąvokų teisinio išaiškinimo viršnacionaliniame lygmenyje būtinybe, nėra tokios aiškios būtinybės tame pačiame lygmenyje apibrėžti socialines paslaugas mažiausiai dėl dviejų priežasčių: (i) tokios paslaugos patektų į Bendrijos kompetenciją tiktai tada, jei jos būtų susijusios su ekonominiu pelnu teikėjui ir (ii) jei būtų būtent taip, jos automatiškai patektų į vieną ar kitą aukščiau paminėtą sąvoką. |
| --- | --- |

3.8

Šiuo atžvilgiu turi būti pabrėžiama, kad susidūrus su bendro intereso paslaugų ir bendro ekonominio intereso paslaugų sąvokų teisinio išaiškinimo viršnacionaliniame lygmenyje būtinybe, nėra tokios aiškios būtinybės tame pačiame lygmenyje apibrėžti socialines paslaugas mažiausiai dėl dviejų priežasčių: (i) tokios paslaugos patektų į Bendrijos kompetenciją tiktai tada, jei jos būtų susijusios su ekonominiu pelnu teikėjui ir (ii) jei būtų būtent taip, jos automatiškai patektų į vieną ar kitą aukščiau paminėtą sąvoką.

| 3.9 | Be to, pasiūlyme nenagrinėjamas tam tikrų BEIP finansavimo metodų klasifikavimas, tokių kaip solidarumu pagrįstas finansavimas, atsižvelgiant į tam tikrų nacionalinių rinkų neprieinamumo problemą (pavyzdžiui — draudimo srityje), arba pasiūlyme nenustatomi geriausios praktikos Bendrijos lygmenyje įvertinimo kriterijai, kurie suteiktų ypatingą pranašumą pašalinti bet kokias abejones dėl praktikos teisėtumo, taip vadinamo „grietinėlės nugraibymo“ (19). |
| --- | --- |

3.9

Be to, pasiūlyme nenagrinėjamas tam tikrų BEIP finansavimo metodų klasifikavimas, tokių kaip solidarumu pagrįstas finansavimas, atsižvelgiant į tam tikrų nacionalinių rinkų neprieinamumo problemą (pavyzdžiui — draudimo srityje), arba pasiūlyme nenustatomi geriausios praktikos Bendrijos lygmenyje įvertinimo kriterijai, kurie suteiktų ypatingą pranašumą pašalinti bet kokias abejones dėl praktikos teisėtumo, taip vadinamo „grietinėlės nugraibymo“ (19).

| 3.10 | Pasiūlyme naudojami tie patys vidaus rinką reglamentuojančių taisyklių esminių pagrindų laikymosi kriterijai taikomi visiems sektoriams be išimties ir neatsižvelgiant į skirtingas operatorių reakcijas. |
| --- | --- |

3.10

Pasiūlyme naudojami tie patys vidaus rinką reglamentuojančių taisyklių esminių pagrindų laikymosi kriterijai taikomi visiems sektoriams be išimties ir neatsižvelgiant į skirtingas operatorių reakcijas.

| 3.11 | Dėl tos priežasties labai skirtingų situacijų atžvilgiu traktavimo lygybės principas pasiūlyme naudojamas klaidingai. Geriamo vandens tiekimas, miestų lietaus kanalizacija ir atliekų perdirbimas yra traktuojami lygiai taip pat kaip ir elektros energijos ar dujų tiekimas. Tačiau šie sektoriai dirba nevienodomis sąlygomis (kalbant apie aplinkos apsaugą, infrastruktūrą ir taip toliau) ir nesulyginamose rinkose: kai kurie jų apsiriboja vietos ir regionų lygmeniu, tuo tarpu kiti bazuojasi nacionaliniame, daugiašaliame ir netgi tarptautiniame lygmenyje. Nedera taikyti tokias pačias viršnacionalines finansavimo taisykles visiems šiems sektoriams. |
| --- | --- |

3.11

Dėl tos priežasties labai skirtingų situacijų atžvilgiu traktavimo lygybės principas pasiūlyme naudojamas klaidingai. Geriamo vandens tiekimas, miestų lietaus kanalizacija ir atliekų perdirbimas yra traktuojami lygiai taip pat kaip ir elektros energijos ar dujų tiekimas. Tačiau šie sektoriai dirba nevienodomis sąlygomis (kalbant apie aplinkos apsaugą, infrastruktūrą ir taip toliau) ir nesulyginamose rinkose: kai kurie jų apsiriboja vietos ir regionų lygmeniu, tuo tarpu kiti bazuojasi nacionaliniame, daugiašaliame ir netgi tarptautiniame lygmenyje. Nedera taikyti tokias pačias viršnacionalines finansavimo taisykles visiems šiems sektoriams.

| 3.12 | Ir panašiai, BEIP patrauklumas operatoriams skirtinguose sektoriuose yra labai nevienodas. Kai kurios paslaugoms būtina ypatinga infrastruktūra ir įranga, dėl ko, logiškai mąstant, padidėja patiriamos išlaidos ir dėl ko kai kuriais atvejais nepasiseka pritraukti privačių investicijų dėl prasto pelno per trumpalaikį ar vidutinės trukmės laikotarpį. |
| --- | --- |

3.12

Ir panašiai, BEIP patrauklumas operatoriams skirtinguose sektoriuose yra labai nevienodas. Kai kurios paslaugoms būtina ypatinga infrastruktūra ir įranga, dėl ko, logiškai mąstant, padidėja patiriamos išlaidos ir dėl ko kai kuriais atvejais nepasiseka pritraukti privačių investicijų dėl prasto pelno per trumpalaikį ar vidutinės trukmės laikotarpį.

| 3.13 | Be to, pasiūlymas, kurio teisinė bazė yra EB Sutarties 86(3) straipsnis, įamžina šiuo metu Sutartyse egzistuojančią asimetriją tarp konkurencijos teisės normos, pagal kurią BEIP interpretuojamos kaip nukrypimus nuo EB Sutarties 86(2) straipsnio, ir teigiamo BEIP pripažinimo EB Sutarties 16 straipsnyje bei Pagrindinių teisių chartijos 36 straipsnyje. Toks požiūris iš dalies sumenkina pagrindinę BEIP vertę tiek ES politikos formavime — socialinėje ir teritorinėje sanglaudoje, tiek kaip Sąjungos piliečių pagrindinių teisių, tokių kaip judėjimo laisvė, garantijos vertę. |
| --- | --- |

3.13

Be to, pasiūlymas, kurio teisinė bazė yra EB Sutarties 86(3) straipsnis, įamžina šiuo metu Sutartyse egzistuojančią asimetriją tarp konkurencijos teisės normos, pagal kurią BEIP interpretuojamos kaip nukrypimus nuo EB Sutarties 86(2) straipsnio, ir teigiamo BEIP pripažinimo EB Sutarties 16 straipsnyje bei Pagrindinių teisių chartijos 36 straipsnyje. Toks požiūris iš dalies sumenkina pagrindinę BEIP vertę tiek ES politikos formavime — socialinėje ir teritorinėje sanglaudoje, tiek kaip Sąjungos piliečių pagrindinių teisių, tokių kaip judėjimo laisvė, garantijos vertę.

| 3.14 | Pasiūlyme keliamos problemos siejasi su pačiu Komisijos naudojamos įstatymų leidybos strategijos pagrindu, mažų mažiausiai kalbant apie jo pagalbinius tikslus ir reguliavimo veiksmingumą. Kai dėl pirmojo, tai požiūris, kuriuo yra pagrįstas pasiūlymas, primena gerai žinomą atleidimo pagal kategoriją tipologiją, kuri yra plačiai naudojama Bendrijos teisinėje sistemoje konkurencijos vidaus rinkoje atžvilgiu. Šitaip suplakant skirtingas situacijas, atsiranda užslėptos formos harmonizacijos pavojus. Reguliavimo pagalba tokia harmonizacija siekiama BEIP sudėtingų realijų visiems tinkančio vieno mato sprendimo, tuo tarpu kai tai, ko iš tiesų reikia, yra detalesnis ir toliaregiškesnis teisinis požiūris. |
| --- | --- |

3.14

Pasiūlyme keliamos problemos siejasi su pačiu Komisijos naudojamos įstatymų leidybos strategijos pagrindu, mažų mažiausiai kalbant apie jo pagalbinius tikslus ir reguliavimo veiksmingumą. Kai dėl pirmojo, tai požiūris, kuriuo yra pagrįstas pasiūlymas, primena gerai žinomą atleidimo pagal kategoriją tipologiją, kuri yra plačiai naudojama Bendrijos teisinėje sistemoje konkurencijos vidaus rinkoje atžvilgiu. Šitaip suplakant skirtingas situacijas, atsiranda užslėptos formos harmonizacijos pavojus. Reguliavimo pagalba tokia harmonizacija siekiama BEIP sudėtingų realijų visiems tinkančio vieno mato sprendimo, tuo tarpu kai tai, ko iš tiesų reikia, yra detalesnis ir toliaregiškesnis teisinis požiūris.

| 3.15 | Ši pastaba priverčia mus galvoti apie reguliavimo veiksmingumo klausimą. Nesant ankstesnių pasiūlymų dėl pagrindų direktyvos, kaip rekomendavo komitetas (20), kas sustiprintų pagrindinius reguliavimo siekinius ir BEIP principus bei paaiškintų (a) Sutartyse ir konkretiems sektoriams taikomose direktyvose naudojamas sąvokas ir (b) sąlygas, valdančias skirtingus operatorius (21), šis pasiūlymas negarantuoja šiam vidaus rinkos sektoriui būtino teisinio tikrumo lygio. |
| --- | --- |

3.15

Ši pastaba priverčia mus galvoti apie reguliavimo veiksmingumo klausimą. Nesant ankstesnių pasiūlymų dėl pagrindų direktyvos, kaip rekomendavo komitetas (20), kas sustiprintų pagrindinius reguliavimo siekinius ir BEIP principus bei paaiškintų (a) Sutartyse ir konkretiems sektoriams taikomose direktyvose naudojamas sąvokas ir (b) sąlygas, valdančias skirtingus operatorius (21), šis pasiūlymas negarantuoja šiam vidaus rinkos sektoriui būtino teisinio tikrumo lygio.

| 3.16 | Be jokios tokios, kaip aukščiau paminėta, teisinės infrastruktūros, neabejotinai kils daugybė konfliktų kalbant apie taikymą ir interpretavimą, kas gali privesti prie kompetentingų juridinių asmenų susiskaidymo. O tai, savo ruožtu, galėtų sukelti subsidiarumo principo pažeidimus, kuris dabartiniame integracijos proceso kontekste pasiekė naują apsaugos lygį, kaip pademonstruota prie Europos Konvento sudaryto Sutarties projekto dėl Europos Konstitucijos priėmimo pridedamo specialaus protokolo I-9 straipsnyje. |
| --- | --- |

3.16

Be jokios tokios, kaip aukščiau paminėta, teisinės infrastruktūros, neabejotinai kils daugybė konfliktų kalbant apie taikymą ir interpretavimą, kas gali privesti prie kompetentingų juridinių asmenų susiskaidymo. O tai, savo ruožtu, galėtų sukelti subsidiarumo principo pažeidimus, kuris dabartiniame integracijos proceso kontekste pasiekė naują apsaugos lygį, kaip pademonstruota prie Europos Konvento sudaryto Sutarties projekto dėl Europos Konstitucijos priėmimo pridedamo specialaus protokolo I-9 straipsnyje.

| 3.17 | EESRK labai norėtų užsitikrinti, kad ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos stiprinimo procesui nesukliudys planuojamų pagrindų įvedimas. Valstybės parama, kuri skatina ekonominį vystymąsi tuose regionuose, kuriuose pragyvenimo lygis yra nenormaliai žemas arba kuriuose nedarbo lygis yra pavojingai aukštas, bei taip pat parama, kuri skatina konkrečių veiklos rūšių arba konkrečių ekonominių regionų vystymąsi, turi būti išlaikyta, nors ir perorientuota sanglaudos siekinių, kaip nustatyta Sutartyje, linkme. |
| --- | --- |

3.17

EESRK labai norėtų užsitikrinti, kad ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos stiprinimo procesui nesukliudys planuojamų pagrindų įvedimas. Valstybės parama, kuri skatina ekonominį vystymąsi tuose regionuose, kuriuose pragyvenimo lygis yra nenormaliai žemas arba kuriuose nedarbo lygis yra pavojingai aukštas, bei taip pat parama, kuri skatina konkrečių veiklos rūšių arba konkrečių ekonominių regionų vystymąsi, turi būti išlaikyta, nors ir perorientuota sanglaudos siekinių, kaip nustatyta Sutartyje, linkme.

| 3.18 | Gali iš tiesų prireikti pasirinkti naują požiūrį į valstybės paramos politiką Bendrijos lygmenyje, ypatingai atsižvelgiant į tai, kad santykis tarp Komisijos bei regionų ir/arba vietos valdžios institucijų, su kuriomis Komisija turi tiesiogiai bendrauti visais klausimais, susijusiais su jų paskirstoma parama, labai gali tapti vis sudėtingesnis. |
| --- | --- |

3.18

Gali iš tiesų prireikti pasirinkti naują požiūrį į valstybės paramos politiką Bendrijos lygmenyje, ypatingai atsižvelgiant į tai, kad santykis tarp Komisijos bei regionų ir/arba vietos valdžios institucijų, su kuriomis Komisija turi tiesiogiai bendrauti visais klausimais, susijusiais su jų paskirstoma parama, labai gali tapti vis sudėtingesnis.

2004 m. gruodžio 15 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Direktyvos, pakeičiančios Direktyvą 2000/52/EB (OL L 193, 2000.7.29, p.75), projektas

1

(2)  2003 m. liepos 24 d. nutartis byloje C-280/00, turės būti paskelbta teismo nutarčių rinkinyje.

2

(3)  2003 m. lapkričio 27 d. nutartis bylose nuo C-34/01 iki C-38/01, turės būti paskelbta teismo nutarčių rinkinyje.

3

(4)  OL L 10, 2001.1.13, p.30. Tai ekonominė parama, suteikiama bendrovėms, kuri neviršija 100 000 eurų per trijų metų laikotarpį. Svarbu pažymėti, kad šis Reglamentas netaikomas transporto sektoriui bei Sutarties I priede išvardintų produktų perdirbimui ir platinimui.

4

(5)  Ypatingai tiems, kurie apibrėžti Komisijos pranešimo, paskelbto 2001-11-15 OL C 320, nuo 49 iki 56 punktuose.

5

(6)  OL L 156, 1969.6.28. Paskutinį kartą pakeistas Reglamentu (EEB) Nr. 1893/91 (OL L 169, 1991.6.29, p.1)

6

(7)  OL L 130, 1970.6.15. Paskutinį kartą pakeistas Reglamentu (EB) Nr. 543/97 (OL L 84, 1997.3.26, p.6)

7

(8)  Šiems sektoriams taikomos taisyklės yra numatytos 1992.7.23 Tarybos Reglamente (EEB) Nr. 2408/92 (OL L 240, 1992.8.24, p.8, dėl Bendrijos oro vežėjų priėjimo prie vidinių Bendrijos oro maršrutų, paskutinį kartą pakeistas Europos parlamento (EB) Nr. 1882/2003 bei Tarybos (OL L 284, 2003.10.31, p.1) Reglamentu ir 1992.12.7 Tarybos Reglamentu (EEB) Nr. 3577/92 (OL L 364, 1992.12.12, p.7) dėl jūrinio kabotažo.

8

(9)  Tinkamos ribos bus nustatytos, kai tik bus gauti ryšium su pasiūlymu Komisijos pradėtų konsultacijų rezultatai.

9

(10)  Ši paskutinė riba bus nustatyta imant vidutinį metinį dydį, atspindintį per sutarties laikotarpį arba per penkerių metų laikotarpį teikiamos kompensacijos dabartinę vertę.

10

(11)  Žiūrėti 2003.7.3 Teisingumo teismo sprendimą, CHRONOPOST, C-83/01P, C-93/01P ir C-94/01P, kurie bus išspausdinti ataskaitoje apie išnagrinėtas bylas.

11

(12)  Remiantis nutarimo 5(4) straipsniu, bet kokios išskirtinės ar specialios įmonei suteikiamos teisės turi ypatingą svarbą nustatant jos saikingą pelną, ir susijusi valstybė narės gali įvesti skatinimo kriterijus, ypatingai susijusius su teikiamos paslaugos kokybe.

12

(13)  COM(2001) 598 galutinis.

13

(14)  Europos Komisijos personalo darbo ataskaita „Ataskaita apie viešąsias konsultacijas dėl bendro intereso paslaugų Žaliosios knygos“, Briuselis, 2004-03-29, SEC (2004) 326, psl. 27-28.

14

(15)  Todėl valstybės narys gali taikyti įvairius finansavimo būdus, įskaitant „tiesioginę finansinę paramą iš valstybės biudžeto, specialias arba išskirtines teises, rinkos dalyvių įnašus, tarifų suvienodinimus ir solidarumu pagrįstą finansavimą“, COM(2004) 374, p.13.

15

(16)  Žiūrėti Europos Parlamento ataskaitą dėl bendro intereso paslaugų Žaliosios knygos, 2003-12-17, dok. A5-0484-2003 galutinis, EP 323.188, psl. 11-13, ir Regionų komiteto „Nuomonę dėl bendro intereso paslaugų Žaliosios knygos“, 2004-03-23 DOC 73, 7 psl. ir ypač psl. 10-11.

16

(17)  Šį klausimą kelis kartus buvo iškėlęs Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, paskutinį kartą – savo 2003 m. gruodžio 11 d. nuomonėje dėl bendro intereso paslaugų Žaliosios knygos, 2004-03-30 OL C 80, 66 psl.

17

(18)  Žiūrėti Baltosios knygos dėl bendrojo intereso paslaugų 1 priedą („Terminų apibrėžimai“), COM(2004) 374, cit. p.23.

18

(19)  Tarifų suvienodinimu arba kryžminiu finansavimu tarp pelningų ir nuostolingų paslaugų gali būti suabejota, ypač liberalizuotuose sektoriuose.

19

(20)  2002-10-07 OL C 241, 4.4 punktas.

20

(21)  Žiūrėti 2003 m. gruodžio 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės punktus nuo 3.1 iki 3.5, cit. supra.

21

---

| 28.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/53 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/53

---

Nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl valstybių narių išduotų jūrininkų atestatų pripažinimo, iš dalies pakeičiančią Direktyvą 2001/25/EB

KOM (2004) 311 galutinis -2004/0098 (COD)

(2005/C 157/07)

2004 m. gegužės 6 d. Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 80 straipsnio 2 dalimi, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl valstybių narių išduotų jūrininkų atestatų pripažinimo, iš dalies pakeičiančią Direktyvą 2001/25/EB

Transporto, energijos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2004 m. lapkričio 24 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas — p. Chagas.

Savo 413-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2004 m. gruodžio 15-16 d. (2004 m. gruodžio 15 d. posėdis) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, 140 narių balsavus „už“ ir 4 susilaikius, priėmė šią nuomonę.

1.   Paaiškinimas

| 1.1 | 2004 m. balandžio 26 d. Komisija, siekdama supaprastinti valstybių narių išduotų atestatų pripažinimo tvarką, pateikė pasiūlymą priimti Direktyvą dėl valstybių narių išduotų jūrininkų atestatų pripažinimo, iš dalies pakeičiančią Direktyvą 2001/25/EB (1). |
| --- | --- |

1.1

2004 m. balandžio 26 d. Komisija, siekdama supaprastinti valstybių narių išduotų atestatų pripažinimo tvarką, pateikė pasiūlymą priimti Direktyvą dėl valstybių narių išduotų jūrininkų atestatų pripažinimo, iš dalies pakeičiančią Direktyvą 2001/25/EB (1).

| 1.2 | 1978 m. Tarptautinės jūrų organizacijos konvencija dėl jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų su vėlesniais pakeitimais (JRAB konvencija) nustato jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo reikalavimus. Konvencija, inter alia, nustato konkrečius jūrininkų atestatų, kuriuos šalys išdavė kapitonams, vadovaujantiems specialistams ar radijo operatoriams, pripažinimo kriterijus. |
| --- | --- |

1.2

1978 m. Tarptautinės jūrų organizacijos konvencija dėl jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų su vėlesniais pakeitimais (JRAB konvencija) nustato jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo reikalavimus. Konvencija, inter alia, nustato konkrečius jūrininkų atestatų, kuriuos šalys išdavė kapitonams, vadovaujantiems specialistams ar radijo operatoriams, pripažinimo kriterijus.

| 1.3 | Šie tarptautiniai reikalavimai į Bendrijos teisę buvo perkelti 2001 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 2001/25/EB (2) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2003/103/EB (3) dėl minimalaus jūrininkų parengimo (toliau — Direktyva). Taigi, valstybės narės jūrininkų kompetenciją patvirtinančius atestatus turi išduoti laikydamosi šių standartų. |
| --- | --- |

1.3

Šie tarptautiniai reikalavimai į Bendrijos teisę buvo perkelti 2001 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 2001/25/EB (2) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2003/103/EB (3) dėl minimalaus jūrininkų parengimo (toliau — Direktyva). Taigi, valstybės narės jūrininkų kompetenciją patvirtinančius atestatus turi išduoti laikydamosi šių standartų.

| 1.4 | Kalbant dėl atestatų pripažinimo tarp valstybių narių, Direktyva 2001/25/EB numato, kad jūrininkų, kurie yra arba nėra valstybių narių piliečiai, atestatai pripažįstami pagal Direktyvų 89/48/EEB (4) ir 92/51/EEB (5) dėl bendrosios profesinio mokymo ir lavinimo pripažinimo sistemos nuostatas. Bendroji sistema nustato jūrininkų profesinės kvalifikacijos įrodymo dokumentų pripažinimo tvarką, kurią sudaro įgyto išsilavinimo ir parengimo bei atitinkamų kvalifikacijų palyginimas. Jeigu jie iš esmės skirtųsi, tokiems jūrininkams gali būti taikomos konkrečios kompensavimo priemonės. Šiuo metu padėtis Europos Sąjungoje yra paradoksali, kadangi abipusio valstybių narių atestatų pripažinimo tvarka yra sudėtingesnė nei trečiųjų šalių atestatų pripažinimo tvarka. |
| --- | --- |

1.4

Kalbant dėl atestatų pripažinimo tarp valstybių narių, Direktyva 2001/25/EB numato, kad jūrininkų, kurie yra arba nėra valstybių narių piliečiai, atestatai pripažįstami pagal Direktyvų 89/48/EEB (4) ir 92/51/EEB (5) dėl bendrosios profesinio mokymo ir lavinimo pripažinimo sistemos nuostatas. Bendroji sistema nustato jūrininkų profesinės kvalifikacijos įrodymo dokumentų pripažinimo tvarką, kurią sudaro įgyto išsilavinimo ir parengimo bei atitinkamų kvalifikacijų palyginimas. Jeigu jie iš esmės skirtųsi, tokiems jūrininkams gali būti taikomos konkrečios kompensavimo priemonės. Šiuo metu padėtis Europos Sąjungoje yra paradoksali, kadangi abipusio valstybių narių atestatų pripažinimo tvarka yra sudėtingesnė nei trečiųjų šalių atestatų pripažinimo tvarka.

| 1.5 | Komisija siūlo automatiškai pripažinti visus kitų valstybių narių pagal Direktyvą išduotus jūrininkų atestatus. Pagrindinis pasiūlytos priemonės tikslas yra užtikrinti, kad visi kvalifikaciją vienoje valstybėje narėje įgiję ir tokius atestatus turintys jūrininkai be jokių papildomų būtinų sąlygų galėtų dirbti laivuose, plaukiojančiuose su valstybės narės vėliava. |
| --- | --- |

1.5

Komisija siūlo automatiškai pripažinti visus kitų valstybių narių pagal Direktyvą išduotus jūrininkų atestatus. Pagrindinis pasiūlytos priemonės tikslas yra užtikrinti, kad visi kvalifikaciją vienoje valstybėje narėje įgiję ir tokius atestatus turintys jūrininkai be jokių papildomų būtinų sąlygų galėtų dirbti laivuose, plaukiojančiuose su valstybės narės vėliava.

| 1.6 | Be to, Komisija mano, kad reikėtų į Bendrijos teisę įtraukti JRAB konvencijos reikalavimus dėl jūrininkų kalbos įgūdžių. Tokie reikalavimai pagerintų bendravimą laivuose ir supaprastintų laisvą jūrų specialistų judėjimą. |
| --- | --- |

1.6

Be to, Komisija mano, kad reikėtų į Bendrijos teisę įtraukti JRAB konvencijos reikalavimus dėl jūrininkų kalbos įgūdžių. Tokie reikalavimai pagerintų bendravimą laivuose ir supaprastintų laisvą jūrų specialistų judėjimą.

| 1.7 | Komisijos pasiūlymais siekiama iš dalies pakeisti Direktyvą 2001/25/EB ir papildomai numatyti:






  — | valstybių narių įsipareigojimą patvirtinti priemones, kurios nustatytų nesąžiningų, su jūrininkų atestatais susijusių veiksmų prevenciją ir bausmę už tokius veiksmus, ir |
| --- | --- | --- |

1.7

Komisijos pasiūlymais siekiama iš dalies pakeisti Direktyvą 2001/25/EB ir papildomai numatyti:

—

valstybių narių įsipareigojimą patvirtinti priemones, kurios nustatytų nesąžiningų, su jūrininkų atestatais susijusių veiksmų prevenciją ir bausmę už tokius veiksmus, ir

| — | reguliarų įvertinimą, ar valstybės narės laikosi Direktyvos 2001/25/EB reikalavimų. |
| --- | --- |

—

reguliarų įvertinimą, ar valstybės narės laikosi Direktyvos 2001/25/EB reikalavimų.

2.   Bendros pastabos

| 2.1 | EESRK pripažįsta, kad būtina nustatyti tvarką, kuri visose valstybėse narėse supaprastintų Europos Sąjungoje pagal būtiniausius reikalavimus, numatytus Direktyvoje 2001/25/EB su vėlesniais pakeitimais, išduotų jūrininkų atestatų pripažinimo tvarką. |
| --- | --- |

2.1

EESRK pripažįsta, kad būtina nustatyti tvarką, kuri visose valstybėse narėse supaprastintų Europos Sąjungoje pagal būtiniausius reikalavimus, numatytus Direktyvoje 2001/25/EB su vėlesniais pakeitimais, išduotų jūrininkų atestatų pripažinimo tvarką.

| 2.2 | EESRK taip pat pripažįsta, kad, siekiant vykdyti tarptautinius įsipareigojimus, būtina užtikrinti, kad būtų visiškai ir nuolat laikomasi esamų reikalavimų. |
| --- | --- |

2.2

EESRK taip pat pripažįsta, kad, siekiant vykdyti tarptautinius įsipareigojimus, būtina užtikrinti, kad būtų visiškai ir nuolat laikomasi esamų reikalavimų.

| 2.3 | EESRK savo 2003 m. birželio 5 d. išvadose pažymi Tarybos išreikštą būtinybę palengvinti jūrininkų judėjimą Europos Sąjungoje (6). |
| --- | --- |

2.3

EESRK savo 2003 m. birželio 5 d. išvadose pažymi Tarybos išreikštą būtinybę palengvinti jūrininkų judėjimą Europos Sąjungoje (6).

| 2.4 | EESRK taip pat pažymi, kad dabartinė bendroji profesinio mokymo ir lavinimo pripažinimo sistema yra gana sudėtinga ir trukdo taikyti atitinkamas Konvencijos nuostatas, siekiant abipusio valstybių narių išduotų atestatų pripažinimo. |
| --- | --- |

2.4

EESRK taip pat pažymi, kad dabartinė bendroji profesinio mokymo ir lavinimo pripažinimo sistema yra gana sudėtinga ir trukdo taikyti atitinkamas Konvencijos nuostatas, siekiant abipusio valstybių narių išduotų atestatų pripažinimo.

| 2.5 | EESRK pripažįsta, kad neseniai įvesta ne Europos Sąjungoje išduotų atestatų pripažinimo tvarka yra paprastesnė, todėl valstybėse narėse išsilavinimą įgijusių jūrininkų sąlygos gali būti mažiau palankios. Siūlomi, tarptautinius reikalavimus atitinkantys pakeitimai turėtų šią galimą nelygybę panaikinti. |
| --- | --- |

2.5

EESRK pripažįsta, kad neseniai įvesta ne Europos Sąjungoje išduotų atestatų pripažinimo tvarka yra paprastesnė, todėl valstybėse narėse išsilavinimą įgijusių jūrininkų sąlygos gali būti mažiau palankios. Siūlomi, tarptautinius reikalavimus atitinkantys pakeitimai turėtų šią galimą nelygybę panaikinti.

| 2.6 | EESRK taip pat pripažįsta, kad kai kurios valstybės narės kapitono ir vyresniojo kapitono padėjėjo pareigas užtikrina savo piliečiams, kaip patvirtina Teisingumo Teismo bylos C-47/02 ir C-405/01; tai patvirtina, kad valstybės narės gali neleisti jūrininkams laisvai judėti, o pareigas užtikrinti savo piliečiams. Nyderlandų ir Jungtinės Karalystės politika nepiliečių įdarbinimo atžvilgiu yra pati liberaliausia iš visų valstybių narių. |
| --- | --- |

2.6

EESRK taip pat pripažįsta, kad kai kurios valstybės narės kapitono ir vyresniojo kapitono padėjėjo pareigas užtikrina savo piliečiams, kaip patvirtina Teisingumo Teismo bylos C-47/02 ir C-405/01; tai patvirtina, kad valstybės narės gali neleisti jūrininkams laisvai judėti, o pareigas užtikrinti savo piliečiams. Nyderlandų ir Jungtinės Karalystės politika nepiliečių įdarbinimo atžvilgiu yra pati liberaliausia iš visų valstybių narių.

| 2.7 | EESRK pritaria tam, kad reikalinga viena bendra darbo kalba, kurią suprastų visi jūrininkai ir kuria jie galėtų bendrauti. Tai ypač svarbu avarinių situacijų metu ir reikalinga socialinėms sąlygoms laive gerinti. |
| --- | --- |

2.7

EESRK pritaria tam, kad reikalinga viena bendra darbo kalba, kurią suprastų visi jūrininkai ir kuria jie galėtų bendrauti. Tai ypač svarbu avarinių situacijų metu ir reikalinga socialinėms sąlygoms laive gerinti.

| 2.8 | EESRK pritaria tam, kad Komisija atkreipė dėmesį į tai, jog, atsižvelgiant Tarptautinės jūrų organizacijos neseniai atliktą tyrimą (7), platinami suklastoti pažymėjimai, ir ragina valstybes nares priimti ir įgyvendinti visas būtinas priemones, kurios užkirstų kelią nesąžiningam jūrininkų atestatų įsigijimui, išdavimui ir klastojimui. |
| --- | --- |

2.8

EESRK pritaria tam, kad Komisija atkreipė dėmesį į tai, jog, atsižvelgiant Tarptautinės jūrų organizacijos neseniai atliktą tyrimą (7), platinami suklastoti pažymėjimai, ir ragina valstybes nares priimti ir įgyvendinti visas būtinas priemones, kurios užkirstų kelią nesąžiningam jūrininkų atestatų įsigijimui, išdavimui ir klastojimui.

| 2.9 | Pripažindamas būtinybę sukurti veiksmingesnę ir paprastesnę abipusio atestatų pripažinimo valstybėse narėse sistemą, EESRK mano, kad nemažėja būtinybė aktyviai kovoti su nesąžiningu atestatų išdavimu. Priimančiosios valstybės narės turi turėti atitinkamą tvarką, leidžiančią kitose valstybėse narėse išduotus atestatus naudoti priimančiosios valstybės narės laivuose. |
| --- | --- |

2.9

Pripažindamas būtinybę sukurti veiksmingesnę ir paprastesnę abipusio atestatų pripažinimo valstybėse narėse sistemą, EESRK mano, kad nemažėja būtinybė aktyviai kovoti su nesąžiningu atestatų išdavimu. Priimančiosios valstybės narės turi turėti atitinkamą tvarką, leidžiančią kitose valstybėse narėse išduotus atestatus naudoti priimančiosios valstybės narės laivuose.

| 2.10 | EESRK mano, kad priimančiosios valstybės narės, reikalaudamos, kad visi atestatą turintys asmenys atitiktų būtiniausius reikalavimus dėl kalbos įgūdžių, turi reikalauti ir to, kad jie atitiktų tos valstybės narės jūrų laivininkystės teisės žinių reikalavimus. Dėl to atsiranda būtinybė išduoti „pripažinimo“ dokumentą. |
| --- | --- |

2.10

EESRK mano, kad priimančiosios valstybės narės, reikalaudamos, kad visi atestatą turintys asmenys atitiktų būtiniausius reikalavimus dėl kalbos įgūdžių, turi reikalauti ir to, kad jie atitiktų tos valstybės narės jūrų laivininkystės teisės žinių reikalavimus. Dėl to atsiranda būtinybė išduoti „pripažinimo“ dokumentą.

| 2.11 | EESRK pripažįsta, kad užtikrinant atitiktį ir nuoseklumą visose valstybėse narėse ir administracinę naštą mažinant iki minimumo, svarbus vaidmuo tenka Europos saugumo jūroje agentūrai (ESJA). Tai būtina norint užtikrinti aukštą valstybėse narėse atestuotų jūrininkų profesinį lygį. |
| --- | --- |

2.11

EESRK pripažįsta, kad užtikrinant atitiktį ir nuoseklumą visose valstybėse narėse ir administracinę naštą mažinant iki minimumo, svarbus vaidmuo tenka Europos saugumo jūroje agentūrai (ESJA). Tai būtina norint užtikrinti aukštą valstybėse narėse atestuotų jūrininkų profesinį lygį.

| 2.12 | EESRK, nors ir suvokia ESJA svarbą, vis dėlto pripažįsta, kad ji nėra visagalė. Tačiau EESRK atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad reikalingi atitinkami finansiniai, žmogiškieji ir techniniai ištekliai. |
| --- | --- |

2.12

EESRK, nors ir suvokia ESJA svarbą, vis dėlto pripažįsta, kad ji nėra visagalė. Tačiau EESRK atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad reikalingi atitinkami finansiniai, žmogiškieji ir techniniai ištekliai.

| 2.13 | EESRK atkreipia Komisijos dėmesį į galimą neigiamą leidimo neribotam vienos valstybės narės piliečių skaičiui plaukti kitos valstybės narės laivais poveikį. Nors ir pripažindamas, kad tai atitinka laisvo darbuotojų judėjimo principą ir kad tam tikrais atvejais yra būtina, EESRK pažymi, kad, jei išduodamų atestatų skaičius nebus ribojamas, tai gali daryti neigiamą poveikį tolesniam jūrininkų įdarbinimui tam tikrose valstybėse narėse. Galiausiai gali būti pakenkta jūrinių įgūdžių bazės Europos Sąjungoje darnumui ir plėtimui. |
| --- | --- |

2.13

EESRK atkreipia Komisijos dėmesį į galimą neigiamą leidimo neribotam vienos valstybės narės piliečių skaičiui plaukti kitos valstybės narės laivais poveikį. Nors ir pripažindamas, kad tai atitinka laisvo darbuotojų judėjimo principą ir kad tam tikrais atvejais yra būtina, EESRK pažymi, kad, jei išduodamų atestatų skaičius nebus ribojamas, tai gali daryti neigiamą poveikį tolesniam jūrininkų įdarbinimui tam tikrose valstybėse narėse. Galiausiai gali būti pakenkta jūrinių įgūdžių bazės Europos Sąjungoje darnumui ir plėtimui.

| 2.14 | EESRK ragina valstybes nares dirbti kartu su savo socialiniais partneriais, siekiant įdiegti subalansuotą įdarbinimo režimą, kuris užtikrintų ES jūrinių įgūdžių bazės darnumą ir plėtimą. |
| --- | --- |

2.14

EESRK ragina valstybes nares dirbti kartu su savo socialiniais partneriais, siekiant įdiegti subalansuotą įdarbinimo režimą, kuris užtikrintų ES jūrinių įgūdžių bazės darnumą ir plėtimą.

| 2.15 | EESRK išreiškė nusivylimą, kad Komisija, anksčiau prašiusi pripažinti trečiųjų šalių piliečių, o dabar prašydama abipusio ES jūrininkų atestatų pripažinimo, nesiekia, kad būtų taikomos visuotinės socialinės apsaugos nuostatos visiems su ES vėliavomis plaukiojančiuose laivuose dirbantiems jūrininkams. |
| --- | --- |

2.15

EESRK išreiškė nusivylimą, kad Komisija, anksčiau prašiusi pripažinti trečiųjų šalių piliečių, o dabar prašydama abipusio ES jūrininkų atestatų pripažinimo, nesiekia, kad būtų taikomos visuotinės socialinės apsaugos nuostatos visiems su ES vėliavomis plaukiojančiuose laivuose dirbantiems jūrininkams.

3.   Konkrečios pastabos

3.1   1 straipsnis

Pripažįstama, kad ši Direktyva turi būti taikoma toms jūreivystės profesijoms, kuriomis užsiima valstybių narių ir kitų šalių piliečiai, turintys valstybės narės jiems išduotą kompetenciją patvirtinantį atestatą. Svarbu, kad šis reikalavimas nebūtų taikomas valstybių narių patvirtintiems atestatams, kuriuos išdavė trečioji šalis.

3.2   3 straipsnis

Nepaisant to, kad 2 dalyje pripažįstama, jog atitinkamą atestatą arba kitą, 1 dalyje apibrėžtą atestatą turintys jūrininkai gali dirbti laivuose, plaukiojančiuose su kitos valstybės narės vėliava, tai turėtų būti leidžiama tik išdavus oficialų pripažinimo dokumentą. Toks dokumentas reikalingas siekiant užkirsti kelią nesąžiningam atestatų naudojimui ir priimančiajai valstybei narei paliudyti įgytus kalbos įgūdžius ir jūrų laivininkystės teisės žinias.

3.3   4 straipsnis

EESRK pripažįsta, kad jūrininkams būtina įgyti atitinkamas kalbos žinias, kaip apibrėžta JRAB kodekso A-II/1, A-III/1, A-IV/2 ir A-II/4 skirsniuose. Tačiau ši nuostata yra kiek dviprasmiška, kadangi valstybėms narėms sunku užtikrinti, kad jos būtų laikomasi, nes pagal JRAB kodeksą pareiga užtikrinti atitinkamas jūrininkų žinias yra priskirta priimančiajai valstybei narei. Kai šis reikalavimas bus įvykdytas, priimančioji valstybė narė galės suteikti atitinkamą pripažinimą.

3.4   5 straipsnis

EESRK pritaria nuostatoms dėl sukčiavimo prevencijos. Suklastoti kompetenciją patvirtinantys atestatai gali ne tik kelti pavojų žmogaus gyvybės apsaugai jūroje, bet ir padaryti didelės žalos jūros aplinkai ir pakenkti jūreivystės profesijos reputacijai. Atitinkamų pripažinimo dokumentų išdavimas padėtų užkirsti kelią nesąžiningam atestatų naudojimui.

3.5   6 straipsnis

EESRK pritaria ESJA vaidmeniui užtikrinant, kad valstybės narės priimtų ir įgyvendintų atitinkamas priemones, kuriomis būtų užkertamas kelias nesąžiningam atestatų naudojimui ir pagal kurias už nesąžiningą jų naudojimą būtų baudžiama.

3.6   7 straipsnis

EESRK pripažįsta ir pritaria tam, kad Komisija, Agentūros padedama, ne rečiau nei kas penkerius metus tikrintų, ar valstybės narės taiko Direktyvoje 2001/25/EB nustatytus mokymo ir atestavimo reikalavimus.

4.   Išvada

| 4.1 | Nepažeisdamas pirmiau nurodytų pastabų, EESRK pripažįsta ir sveikina Komisijos pasiūlymą. |
| --- | --- |

4.1

Nepažeisdamas pirmiau nurodytų pastabų, EESRK pripažįsta ir sveikina Komisijos pasiūlymą.

| 4.2 | EESRK pripažįsta, kad reikalinga paprastesnė valstybių narių išduotų atestatų pripažinimo sistema. Tačiau dėl automatinio pripažinimo neturėtų būti panaikinta būtinybė užtikrinti atitinkamus kalbos įgūdžius, priimančiosios valstybės narės jūrų laivininkystės teisės žinias ir užkirsti kelią nesąžiningam atestatų naudojimui. Todėl priimančioji valstybė narė turi būti nustačiusi atitinkamą tvarką. |
| --- | --- |

4.2

EESRK pripažįsta, kad reikalinga paprastesnė valstybių narių išduotų atestatų pripažinimo sistema. Tačiau dėl automatinio pripažinimo neturėtų būti panaikinta būtinybė užtikrinti atitinkamus kalbos įgūdžius, priimančiosios valstybės narės jūrų laivininkystės teisės žinias ir užkirsti kelią nesąžiningam atestatų naudojimui. Todėl priimančioji valstybė narė turi būti nustačiusi atitinkamą tvarką.

| 4.3 | EESRK, pripažindamas norą turėti veiksmingą ir patikimą valstybių narių išduotų kompetenciją patvirtinančių atestatų pripažinimo sistemą, išreiškia susirūpinimą dėl to, kad Komisija nenagrinėja būsimo ES piliečių užimtumo ir Europos jūrų laivininkystės įgūdžių bazės išlaikymo ir plėtimo klausimų. |
| --- | --- |

4.3

EESRK, pripažindamas norą turėti veiksmingą ir patikimą valstybių narių išduotų kompetenciją patvirtinančių atestatų pripažinimo sistemą, išreiškia susirūpinimą dėl to, kad Komisija nenagrinėja būsimo ES piliečių užimtumo ir Europos jūrų laivininkystės įgūdžių bazės išlaikymo ir plėtimo klausimų.

| 4.4 | EESRK pripažįsta Komisijos numatytą jai padėsiančios ESJA vaidmenį užtikrinant procedūrų vientisumą ir prašo, kad Komisija apsvarstytų, kad atitinkami ištekliai būtų skiriami tiek valstybės narės, tiek Europos lygiu. |
| --- | --- |

4.4

EESRK pripažįsta Komisijos numatytą jai padėsiančios ESJA vaidmenį užtikrinant procedūrų vientisumą ir prašo, kad Komisija apsvarstytų, kad atitinkami ištekliai būtų skiriami tiek valstybės narės, tiek Europos lygiu.

| 4.5 | EESRK, pripažindamas tai, kokią reikšmę Komisija skiria jūriniam švietimui ir mokymui dėl jų svarbos žmogaus gyvybės apsaugai jūroje ir jūros aplinkos apsaugai, išreiškia susirūpinimą, kad nebuvo imtasi jokių papildomų priemonių siekiant užtikrinti, kad nei trečiųjų šalių piliečiai, nei ES piliečiai nebūtų išnaudojami valstybių narių laivuose. |
| --- | --- |

4.5

EESRK, pripažindamas tai, kokią reikšmę Komisija skiria jūriniam švietimui ir mokymui dėl jų svarbos žmogaus gyvybės apsaugai jūroje ir jūros aplinkos apsaugai, išreiškia susirūpinimą, kad nebuvo imtasi jokių papildomų priemonių siekiant užtikrinti, kad nei trečiųjų šalių piliečiai, nei ES piliečiai nebūtų išnaudojami valstybių narių laivuose.

2004 m. gruodžio 15 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  2001 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/25/EB dėl minimalaus jūrininkų parengimo.

1

(2)  Žr. 1 išnašą.

2

(3)  2003 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/103/EB, iš dalies pakeičianti Direktyvą 2001/25/EB dėl minimalaus jūrininkų parengimo.

3

(4)  Tarybos direktyva 89/48/EEB dėl bendrosios aukštojo mokslo diplomų, išduotų po bent trejų metų profesinio mokymo ir lavinimo, pripažinimo sistemos

4

(5)  Tarybos direktyva 92/51/EEB dėl antrosios bendros profesinio mokymo ir lavinimo pripažinimo sistemos, papildanti Direktyvą 89/48/EEB.

5

(6)  Dėl laivybos pramonės ir jūreivystės profesijos rėmimo Europos Sąjungoje.

6

(7)  Nesąžiningos praktikos, susijusios su kompetenciją įrodančiais atestatais ir patvirtinimais, tyrimas, Tarptautinis jūrininkų tyrimo centras (TJTC) 2001.

7

---

| 28.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/56 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/56

---

Nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl vandens kelių transporto suderintų informacinių paslaugų Bendrijos vidaus vandenų keliuose

KOM(2004) 392 galutinis — 2004/0123 COD

(2005/C 157/08)

2004 m. birželio 8 d. Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos sutarties 71 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl „Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl vandens kelių transporto suderintų informacinių paslaugų Bendrijos vidaus vandenų keliuose“

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2004 m. lapkričio 24 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas — p. Simons.

Plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2004 m. gruodžio 15-16 d. (gruodžio 15 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, 144 nariams balsavus „už“ ir 1 susilaikius, priėmė šią nuomonę:

1.   Įžanga

| 1.1 | 2004 m. gegužės 25 d. Europos Komisija pateikė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl vandens kelių transporto suderintų informacinių paslaugų (RIS) Bendrijos vidaus vandenų keliuose. Atsižvelgiant į dabartinių nacionalinių telematikos paslaugų, kurios per paskutiniuosius metus buvo įdiegtos arba bus įdiegtos įvairiose valstybėse narėse, integraciją ir derinimą, šiuo pasiūlymu Europos Komisija siekia paremti vandens kelių transporto vystymą ateityje. |
| --- | --- |

1.1

2004 m. gegužės 25 d. Europos Komisija pateikė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl vandens kelių transporto suderintų informacinių paslaugų (RIS) Bendrijos vidaus vandenų keliuose. Atsižvelgiant į dabartinių nacionalinių telematikos paslaugų, kurios per paskutiniuosius metus buvo įdiegtos arba bus įdiegtos įvairiose valstybėse narėse, integraciją ir derinimą, šiuo pasiūlymu Europos Komisija siekia paremti vandens kelių transporto vystymą ateityje.

| 1.2 | Šis pasiūlymas yra politinės iniciatyvos dalis siekiant skatinti kitas kelių transportui alternatyvias transporto rūšis, spręsti praėjusių metų nenuoseklios transporto politikos problemas, kurios laikomos rimtų dabartinių Europos transporto sistemos problemų priežastimi.
  Ir infrastruktūros, ir laivybos technikos atžvilgiu vandens kelių transportas turi pakankamai pajėgumų, kad Europoje galėtų perimti daug didesnę kelių transporto visos krovinių vežimo rinkos dalį. Didelėje Europos teritorijos dalyje galima naudotis vandens kelių transporto paslaugomis, nes Europoje yra prieinamų tarpvalstybinių vandenų kelių ir daugelis vidaus vandenų kelių. Vandens kelių transporto sektoriui būdingos įvairių sričių naujovės. Vandens kelių transportas jau užėmė naujas rinkas, nes ši transporto rūšis laikoma alternatyvia krovinių vežimui keliais. |
| --- | --- |

1.2

Šis pasiūlymas yra politinės iniciatyvos dalis siekiant skatinti kitas kelių transportui alternatyvias transporto rūšis, spręsti praėjusių metų nenuoseklios transporto politikos problemas, kurios laikomos rimtų dabartinių Europos transporto sistemos problemų priežastimi.

Ir infrastruktūros, ir laivybos technikos atžvilgiu vandens kelių transportas turi pakankamai pajėgumų, kad Europoje galėtų perimti daug didesnę kelių transporto visos krovinių vežimo rinkos dalį. Didelėje Europos teritorijos dalyje galima naudotis vandens kelių transporto paslaugomis, nes Europoje yra prieinamų tarpvalstybinių vandenų kelių ir daugelis vidaus vandenų kelių. Vandens kelių transporto sektoriui būdingos įvairių sričių naujovės. Vandens kelių transportas jau užėmė naujas rinkas, nes ši transporto rūšis laikoma alternatyvia krovinių vežimui keliais.

| 1.3 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas įvairiose nuomonėse, konsultacijose ir išvadose pabrėžė vandens kelių transporto svarbą Bendrijos rinkoje (1). Ypač reikia atkreipti dėmesį į nacionalinės ir tarptautinės infrastruktūros kliūčių pašalinimą. Šiuo aspektu Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas Europos Sąjungos valstybes nares vėl ragina taikyti vandenų keliams būtinas techninės priežiūros priemones. Komitetas laikosi nuomonės, kad vandenų keliams būtina taikyti tinkamą techninę priežiūrą, kuri yra pagrindinė sąlyga pradedant teikti pažangias vandens kelių transporto informacines paslaugas. Dėl šios pagrindinės sąlygos nesilaikymo jau šiuo metu kyla sunkumų, kurie vandens kelių transporto vystymui ateityje gali turėti neigiamos įtakos (2). |
| --- | --- |

1.3

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas įvairiose nuomonėse, konsultacijose ir išvadose pabrėžė vandens kelių transporto svarbą Bendrijos rinkoje (1). Ypač reikia atkreipti dėmesį į nacionalinės ir tarptautinės infrastruktūros kliūčių pašalinimą. Šiuo aspektu Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas Europos Sąjungos valstybes nares vėl ragina taikyti vandenų keliams būtinas techninės priežiūros priemones. Komitetas laikosi nuomonės, kad vandenų keliams būtina taikyti tinkamą techninę priežiūrą, kuri yra pagrindinė sąlyga pradedant teikti pažangias vandens kelių transporto informacines paslaugas. Dėl šios pagrindinės sąlygos nesilaikymo jau šiuo metu kyla sunkumų, kurie vandens kelių transporto vystymui ateityje gali turėti neigiamos įtakos (2).

| 1.4 | Pagal Baltosios knygos strategiją, atsižvelgiant į naujus rinkos poreikius, Komisija įsipareigoja ir ateityje remti šį sektorių. Komisija primygtinai skatina diegti modernias informacijos ir ryšių technologijas (IT) visų pirma siekiant tobulinti transporto valdymą vidaus vandenų kelių srityje. |
| --- | --- |

1.4

Pagal Baltosios knygos strategiją, atsižvelgiant į naujus rinkos poreikius, Komisija įsipareigoja ir ateityje remti šį sektorių. Komisija primygtinai skatina diegti modernias informacijos ir ryšių technologijas (IT) visų pirma siekiant tobulinti transporto valdymą vidaus vandenų kelių srityje.

| 1.5 | Europos Komisija mano, kad RIS koncepcijos nustatymas užtikrins suderinamumą ir sąveiką tarp dabartinių ir naujųjų RIS sistemų Europos lygiu. Tai įrangos tiekėjus Europoje turi paskatinti RIS techninę ir programinę įrangą gaminti priimtinomis ir prieinamomis kainomis. |
| --- | --- |

1.5

Europos Komisija mano, kad RIS koncepcijos nustatymas užtikrins suderinamumą ir sąveiką tarp dabartinių ir naujųjų RIS sistemų Europos lygiu. Tai įrangos tiekėjus Europoje turi paskatinti RIS techninę ir programinę įrangą gaminti priimtinomis ir prieinamomis kainomis.

| 1.6 | Tarptautinės upių komisijos, Pagrindinė Reino laivybos komisija ir Dunojaus komisija remia RIS įdiegimą ir vystymą. Centrinė Reino navigacijos komisija šiuo tikslu Reino laivybai jau nustatė pagal Direktyvą numatytas technikos gaires ir specifikacijas, kurias parengė Tarptautinė navigacijos asociacija (PIANC). |
| --- | --- |

1.6

Tarptautinės upių komisijos, Pagrindinė Reino laivybos komisija ir Dunojaus komisija remia RIS įdiegimą ir vystymą. Centrinė Reino navigacijos komisija šiuo tikslu Reino laivybai jau nustatė pagal Direktyvą numatytas technikos gaires ir specifikacijas, kurias parengė Tarptautinė navigacijos asociacija (PIANC).

2.   Informacinių paslaugų (RIS) vartotojai ir tų paslaugų reikšmė vandens kelių transportui

| 2.1 | Pagal pasiūlymą dėl direktyvos, vandens kelių transporto suderintų informacinių paslaugų koncepcija reiškia esminį šio sektoriaus pasikeitimą per kelis dešimtmečius. Šia koncepcija siekiama apibrėžti informacines paslaugas, kuriomis būtų palaikomas eismo ir transporto operacijų planavimas ir valdymas. Šiuo tikslu nacionaliniu lygiu atskirai sukurtos telematikos priemonės turi būti įtrauktos į vidaus operacinę koncepciją. |
| --- | --- |

2.1

Pagal pasiūlymą dėl direktyvos, vandens kelių transporto suderintų informacinių paslaugų koncepcija reiškia esminį šio sektoriaus pasikeitimą per kelis dešimtmečius. Šia koncepcija siekiama apibrėžti informacines paslaugas, kuriomis būtų palaikomas eismo ir transporto operacijų planavimas ir valdymas. Šiuo tikslu nacionaliniu lygiu atskirai sukurtos telematikos priemonės turi būti įtrauktos į vidaus operacinę koncepciją.

| 2.2 | Pagal pasiūlymą, RIS paslaugos turi būti naudingos visam Europos vandens kelių transporto sektoriui. Į Europos Sąjungą įstojus Vidurio ir Rytų Europos šalims, RIS paslaugų teikimas tapo ypač svarbiu siekiant paskatinti vandens kelių transportą.
  Taip pat RIS paslaugos turi palengvinti kompetentingų institucijų užduotis, visų pirma susijusias su eismo valdymu ir pavojingų prekių kontrole. Būtina patobulinti apsaugą ir aplinkos apsaugą, nes suinteresuotos šalys yra geriau informuotos ir trumpinamas reakcijos į avarines situacijas laikas. |
| --- | --- |

2.2

Pagal pasiūlymą, RIS paslaugos turi būti naudingos visam Europos vandens kelių transporto sektoriui. Į Europos Sąjungą įstojus Vidurio ir Rytų Europos šalims, RIS paslaugų teikimas tapo ypač svarbiu siekiant paskatinti vandens kelių transportą.

Taip pat RIS paslaugos turi palengvinti kompetentingų institucijų užduotis, visų pirma susijusias su eismo valdymu ir pavojingų prekių kontrole. Būtina patobulinti apsaugą ir aplinkos apsaugą, nes suinteresuotos šalys yra geriau informuotos ir trumpinamas reakcijos į avarines situacijas laikas.

| 2.3 | Pradedant teikti vandens kelių transporto suderintas paslaugas, būtina siekti patobulinti ir eismo, ir transporto paslaugas. Tai reiškia, kad Direktyva turi būti naudinga ir nacionalinės valdžios institucijoms, ir vandens kelių transportui. Direktyvos tikslai apibrėžiami ir pagal viešąją, ir pagal privatinę teisę. |
| --- | --- |

2.3

Pradedant teikti vandens kelių transporto suderintas paslaugas, būtina siekti patobulinti ir eismo, ir transporto paslaugas. Tai reiškia, kad Direktyva turi būti naudinga ir nacionalinės valdžios institucijoms, ir vandens kelių transportui. Direktyvos tikslai apibrėžiami ir pagal viešąją, ir pagal privatinę teisę.

| 2.4 | Atsižvelgiant į tai, kad sistema yra naudojama įvairiems viešosios ir privatinės teisės tikslams, informacijai ir paslaugoms būtina taikyti ypatingą kontrolę ir siekti užkirsti kelią nesąžiningam naudojimuisi. Duomenis naudojant viešosios teisės tikslams, būtina aiškiai užtikrinti elektroninių ryšių privatumo apsaugą. |
| --- | --- |

2.4

Atsižvelgiant į tai, kad sistema yra naudojama įvairiems viešosios ir privatinės teisės tikslams, informacijai ir paslaugoms būtina taikyti ypatingą kontrolę ir siekti užkirsti kelią nesąžiningam naudojimuisi. Duomenis naudojant viešosios teisės tikslams, būtina aiškiai užtikrinti elektroninių ryšių privatumo apsaugą.

3.   RIS nauda vandens kelių transporto vystymui ateityje

| 3.1 | Pagal pasiūlymą dėl direktyvos, vandens kelių transporto informacinės paslaugos laikomos visuomenei naudingomis siekiant galimo perėjimo į vandens transportą ir aiškesnio vandens kelių transporto įtraukimo į intermodalias koncepcijas. Pagal pasiūlymą, tikimasi, kad RIS paslaugos bus strategiškai naudingos šiais atžvilgiais:






  — | padidės konkurencingumas, |
| --- | --- | --- |

3.1

Pagal pasiūlymą dėl direktyvos, vandens kelių transporto informacinės paslaugos laikomos visuomenei naudingomis siekiant galimo perėjimo į vandens transportą ir aiškesnio vandens kelių transporto įtraukimo į intermodalias koncepcijas. Pagal pasiūlymą, tikimasi, kad RIS paslaugos bus strategiškai naudingos šiais atžvilgiais:

—

padidės konkurencingumas,

| — | bus tinkamiausiai panaudotos infrastruktūros, |
| --- | --- |

—

bus tinkamiausiai panaudotos infrastruktūros,

| — | pagerės situacija saugos atžvilgiu, |
| --- | --- |

—

pagerės situacija saugos atžvilgiu,

| — | tobulės aplinkos apsauga. |
| --- | --- |

—

tobulės aplinkos apsauga.

| 3.2 | Pirmuoju aspektu EESRK pabrėžia, kad didesnis konkurencingumas turi pagerinti viso sektoriaus situaciją kitų transporto priemonių atžvilgiu. Numatytos paslaugos neturi dar labiau mažinti naujųjų ir būsimųjų valstybių narių vandens kelių transporto konkurencingumo, kuris jau yra sumažėjęs dėl ekonominės padėties šiose valstybėse. Skiriant lėšas paslaugų teikimui, visų pirma būtina atkreipti dėmesį į šį aspektą (3). |
| --- | --- |

3.2

Pirmuoju aspektu EESRK pabrėžia, kad didesnis konkurencingumas turi pagerinti viso sektoriaus situaciją kitų transporto priemonių atžvilgiu. Numatytos paslaugos neturi dar labiau mažinti naujųjų ir būsimųjų valstybių narių vandens kelių transporto konkurencingumo, kuris jau yra sumažėjęs dėl ekonominės padėties šiose valstybėse. Skiriant lėšas paslaugų teikimui, visų pirma būtina atkreipti dėmesį į šį aspektą (3).

| 3.3 | Pagal pasiūlymą, tinkamai pakoregavus greičius, veiksmingesnis reisų planavimas sutrumpins laukimo laiką ir apribos produktyvumo nuostolius. Be to, susijusią informaciją teikiant visiems grandinės dalyviams, RIS turi skatinti vandens kelių transporto integraciją į intermodalias transporto grandis. |
| --- | --- |

3.3

Pagal pasiūlymą, tinkamai pakoregavus greičius, veiksmingesnis reisų planavimas sutrumpins laukimo laiką ir apribos produktyvumo nuostolius. Be to, susijusią informaciją teikiant visiems grandinės dalyviams, RIS turi skatinti vandens kelių transporto integraciją į intermodalias transporto grandis.

| 3.4 | Siekiant skatinti konkurencingumą kitų transporto rūšių atžvilgiu, turi būti pabrėžiami teigiami vandens kelių transporto aspektai, susiję su saugumu ir aplinkos apsauga. Jau šiuo metu vandens kelių transportas yra laikomas saugiausia transporto rūšimi (4). |
| --- | --- |

3.4

Siekiant skatinti konkurencingumą kitų transporto rūšių atžvilgiu, turi būti pabrėžiami teigiami vandens kelių transporto aspektai, susiję su saugumu ir aplinkos apsauga. Jau šiuo metu vandens kelių transportas yra laikomas saugiausia transporto rūšimi (4).

| 3.5 | Jau šiuo metu aplinkos apsaugos srityje vandens kelių transportas yra pranašesnis, palyginus su kitomis transporto rūšimis. Pagal neseniai paskelbtą studiją apie vandens kelių transporto aplinkos apsaugos rezultatus (5), galima daryti išvadą, kad vandens kelių transportas gali turėti teigiamos įtakos siekiant pagerinti aplinkos apsaugą transporto grandinėje. Tai gali padėti įgyvendinti Kioto susitarimuose numatytus tikslus, susijusius su išmetamųjų dujų mažinimu. |
| --- | --- |

3.5

Jau šiuo metu aplinkos apsaugos srityje vandens kelių transportas yra pranašesnis, palyginus su kitomis transporto rūšimis. Pagal neseniai paskelbtą studiją apie vandens kelių transporto aplinkos apsaugos rezultatus (5), galima daryti išvadą, kad vandens kelių transportas gali turėti teigiamos įtakos siekiant pagerinti aplinkos apsaugą transporto grandinėje. Tai gali padėti įgyvendinti Kioto susitarimuose numatytus tikslus, susijusius su išmetamųjų dujų mažinimu.

| 3.6 | 2004 m. birželio 28 d. ES aplinkos apsaugos ministrų sprendimas vandens kelių transporto degalams 2010 m. nustatyti 0,1 % sieros kiekį, taip pat atitinka vandens kelių transportui taikomus aplinkos apsaugos reikalavimus. Degaluose esantis didelis sieros kiekis kenkia žmogaus sveikatai ir gali būti dirvožemio bei vandenų rūgštėjimo priežastimi. Vandens kelių transportas bus svarbus mažinant minėtą riziką, taigi, ši transporto rūšis ypatinga tuo, kad ji mažiausiai kenkia aplinkai. Europos vandens kelių laivynas jau šiuo metu dažnai naudoja degalus, kuriuose sieros yra mažiau kaip 0,2 %.
  Sumontavus mažai teršalų išmetančius motorus ir naudojant mažos taršos degalus, vandens kelių transporto poveikis aplinkai, palyginus su kitomis transporto rūšimis, yra teigiamas.
  Dėl to, kad bus pradedama teikti naudingas vandens kelių transporto informacines paslaugas, kurios įgalins dar labiau sumažinti vandens kelių transporto energijos suvartojimą, vandens kelių transporto srityje bus galima lengviau įgyvendinti aplinkos apsaugos tikslus. |
| --- | --- |

3.6

2004 m. birželio 28 d. ES aplinkos apsaugos ministrų sprendimas vandens kelių transporto degalams 2010 m. nustatyti 0,1 % sieros kiekį, taip pat atitinka vandens kelių transportui taikomus aplinkos apsaugos reikalavimus. Degaluose esantis didelis sieros kiekis kenkia žmogaus sveikatai ir gali būti dirvožemio bei vandenų rūgštėjimo priežastimi. Vandens kelių transportas bus svarbus mažinant minėtą riziką, taigi, ši transporto rūšis ypatinga tuo, kad ji mažiausiai kenkia aplinkai. Europos vandens kelių laivynas jau šiuo metu dažnai naudoja degalus, kuriuose sieros yra mažiau kaip 0,2 %.

Sumontavus mažai teršalų išmetančius motorus ir naudojant mažos taršos degalus, vandens kelių transporto poveikis aplinkai, palyginus su kitomis transporto rūšimis, yra teigiamas.

Dėl to, kad bus pradedama teikti naudingas vandens kelių transporto informacines paslaugas, kurios įgalins dar labiau sumažinti vandens kelių transporto energijos suvartojimą, vandens kelių transporto srityje bus galima lengviau įgyvendinti aplinkos apsaugos tikslus.

4.   Pasiūlymas dėl direktyvos ir jo taikymo sritis

| 4.1 | Direktyva turi valstybes nares įpareigoti supaprastinti reikalavimus, kurie taikomi pradedant teikti vandens kelių transporto suderintas informacines paslaugas (RIS), ir užtikrinti jų norminę bazę, siekiant tas paslaugas vystyti. Visų pirma siekiama tiesiogiai integruoti esamas technologijas (1 straipsnis). |
| --- | --- |

4.1

Direktyva turi valstybes nares įpareigoti supaprastinti reikalavimus, kurie taikomi pradedant teikti vandens kelių transporto suderintas informacines paslaugas (RIS), ir užtikrinti jų norminę bazę, siekiant tas paslaugas vystyti. Visų pirma siekiama tiesiogiai integruoti esamas technologijas (1 straipsnis).

| 4.2 | EESRK pritaria, kad direktyvos taikymo sritį vidaus vandenų kelių atžvilgiu reiktų apriboti IV klase ir daugiau. Komitetas džiaugiasi, kad taikoma Europos vidaus vandenų kelių klasifikacija. |
| --- | --- |

4.2

EESRK pritaria, kad direktyvos taikymo sritį vidaus vandenų kelių atžvilgiu reiktų apriboti IV klase ir daugiau. Komitetas džiaugiasi, kad taikoma Europos vidaus vandenų kelių klasifikacija.

| 4.3 | Direktyva apibrėžia specifinius valstybių narių įsipareigojimus dėl reisų vykdymui būtinų duomenų teikimo, elektroninių navigacinių schemų ir pranešimų teikimo laivų operatoriams ir institucijoms.
  EESRK, atsižvelgdamas į Vokietijos, Belgijos, Čekijos Respublikos ir Lenkijos vandenų kelių tinklą, abejoja valstybių narių įsipareigojimu elektronines navigacines schemas teikti tik Va klasės ir aukštesnės klasės (pagal Europos vidaus vandenų kelių klasifikaciją) vandens eismui (4 straipsnis). |
| --- | --- |

4.3

Direktyva apibrėžia specifinius valstybių narių įsipareigojimus dėl reisų vykdymui būtinų duomenų teikimo, elektroninių navigacinių schemų ir pranešimų teikimo laivų operatoriams ir institucijoms.

EESRK, atsižvelgdamas į Vokietijos, Belgijos, Čekijos Respublikos ir Lenkijos vandenų kelių tinklą, abejoja valstybių narių įsipareigojimu elektronines navigacines schemas teikti tik Va klasės ir aukštesnės klasės (pagal Europos vidaus vandenų kelių klasifikaciją) vandens eismui (4 straipsnis).

| 4.4 | Direktyva iš esmės neįpareigoja privačių naudotojų, t.y. laivų operatorių, sumontuoti RIS paslaugoms būtiną įrangą. Tačiau valstybės narės turėtų imtis tinkamų priemonių siekiant paskatinti naudotojus ir laivybos sektorių laikytis Direktyvoje numatytų įrangos reikalavimų. Siekiant laikytis šios reikalavimo ir paskatinti laivų operatorius naudotis šiomis paslaugomis, Komitetas mano, kad valstybėms narėms būtina ne tik teikti būtinus duomenis, bet taip pat ir skatinti laivų įrangos atnaujinimą.
  Dėl skaidrumo ir savanoriškumo principo minėtomis paslaugomis naudotis neprivaloma. Tačiau pradedant teikti RIS paslaugas, valstybės narės turėtų numatyti, kaip paskatinti laivų operatorius kaip galima labiau naudotis minėta sistema siekiant įgyvendinti Direktyvos tikslus. |
| --- | --- |

4.4

Direktyva iš esmės neįpareigoja privačių naudotojų, t.y. laivų operatorių, sumontuoti RIS paslaugoms būtiną įrangą. Tačiau valstybės narės turėtų imtis tinkamų priemonių siekiant paskatinti naudotojus ir laivybos sektorių laikytis Direktyvoje numatytų įrangos reikalavimų. Siekiant laikytis šios reikalavimo ir paskatinti laivų operatorius naudotis šiomis paslaugomis, Komitetas mano, kad valstybėms narėms būtina ne tik teikti būtinus duomenis, bet taip pat ir skatinti laivų įrangos atnaujinimą.

Dėl skaidrumo ir savanoriškumo principo minėtomis paslaugomis naudotis neprivaloma. Tačiau pradedant teikti RIS paslaugas, valstybės narės turėtų numatyti, kaip paskatinti laivų operatorius kaip galima labiau naudotis minėta sistema siekiant įgyvendinti Direktyvos tikslus.

| 4.5 | Technines specifikacijas minėtų paslaugų planavimui, vykdymui ir naudojimui nustato techninės gairės (RIS gairės). Komitetas mano, kad siekiant sistemų vienodumo, jos turi atitikti jau nustatytas atitinkamų tarptautinių organizacijų gaires ir specifikacijas. |
| --- | --- |

4.5

Technines specifikacijas minėtų paslaugų planavimui, vykdymui ir naudojimui nustato techninės gairės (RIS gairės). Komitetas mano, kad siekiant sistemų vienodumo, jos turi atitikti jau nustatytas atitinkamų tarptautinių organizacijų gaires ir specifikacijas.

| 4.6 | Su vandens kelių transporto informacinėmis paslaugomis susijusius duomenis naudojant viešaisiais ir eksploatavimo tikslais, būtina ypač atsižvelgti į laivų operatorių privatumo apsaugą. Komitetas mano, kad duomenų apsaugai dėl įvairių konfidencialių duomenų turėtų būti skiriamas ypatingas dėmesys ir turi būti siekiama, kad jie nebūtų perduoti valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

4.6

Su vandens kelių transporto informacinėmis paslaugomis susijusius duomenis naudojant viešaisiais ir eksploatavimo tikslais, būtina ypač atsižvelgti į laivų operatorių privatumo apsaugą. Komitetas mano, kad duomenų apsaugai dėl įvairių konfidencialių duomenų turėtų būti skiriamas ypatingas dėmesys ir turi būti siekiama, kad jie nebūtų perduoti valdžios institucijoms.

| 4.7 | Pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką, Komisija komitetui paveda pasiūlytą direktyvą įgyvendinti ir perkelti į nacionalinę teisę. EESRK mano, kad siekiant užtikrinti, jog Direktyva perkeliama į nacionalinę teisę vandens kelių transporto skatinimo tikslais, šis komitetas, kurį sudaro Europos Sąjungos valstybių narių atstovai, taip pat turi pasikonsultuoti su profesinių organizacijų atstovais (11 straipsnis). |
| --- | --- |

4.7

Pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką, Komisija komitetui paveda pasiūlytą direktyvą įgyvendinti ir perkelti į nacionalinę teisę. EESRK mano, kad siekiant užtikrinti, jog Direktyva perkeliama į nacionalinę teisę vandens kelių transporto skatinimo tikslais, šis komitetas, kurį sudaro Europos Sąjungos valstybių narių atstovai, taip pat turi pasikonsultuoti su profesinių organizacijų atstovais (11 straipsnis).

5.   Direktyvos perkėlimas į nacionalinę teisę

5.1   Naudotojų pritarimas

Komitetas mano, kad ypač būtina atsižvelgti į direktyvos įgyvendinimą ir perkėlimą į nacionalinę teisę. Teikiant standartizuotas vandens kelių transporto paslaugas, turi būti sudaryta galimybė gauti naudingos informacijos, kuri gali padėti skatinti laivybą. Europos Sąjungos valstybėse narėse atlikti telematikos tyrimai parodė, kad vandens kelių transporto sektoriuje dar nėra pakankamai galimybių naudotis RIS paslaugomis.

Siekiant naudotojų pritarimo ir kad laivų operatoriai būtų skatinami įgyvendinti direktyvą, Komitetas mano, jog gretutines priemones būtina taikyti įrangos reikalavimų laikymosi tikslais. Todėl Komitetas palaiko bendrą Nyderlandų ir Austrijos transporto ministerijų pasiūlymą dėl bendro RIS įgyvendinimo plano pateikimo Europos Komisijai. Komitetas ragina įgyvendinimo projektus (būsimosiose) valstybėse narėse finansuoti atitinkamų ES paramos programų lėšomis, ypač siekiant RIS paslaugas pradėti teikti ekonomiškai atsilikusiuose regionuose.

Vandens kelių transporto informacinių paslaugų veiksmingumas priklauso nuo to, kaip jomis naudosis laivų operatoriai. Komitetas mano, kad į šiuos reikalavimus turi būti atsižvelgta generaliniuose planuose, kuriuos šiuo tikslu būtina parengti.

5.2   Sąnaudos

Kaip buvo minėta pasiūlymo dėl direktyvos aiškinamajame memorandume, įrangos gamintojus Europoje būtina skatinti RIS techninę ir programinę įrangą gaminti priimtinomis ir prieinamomis kainomis. Europos Komisija mano, kad RIS koncepcijos apibrėžimas užtikrins suderinamumą ir sąveiką tarp dabartinių ir naujųjų RIS sistemų Europos lygiu. Komitetas mano, kad Komisija turėtų ir toliau stebėti situaciją bei skatinti minėtų tikslų įgyvendinimą. Šiame kontekste reguliari informacija ir leidiniai gali būti naudingi.

Be didelių išlaidų RIS techninei ir programinei įrangai, iki šiol taip pat didelės išlaidos ryšiams laivų operatorių atžvilgiu apribojo GSM duomenų perdavimą ir interneto ryšį. Komitetas mano, kad įgyvendinant minėtą direktyvą, svarbu skatinti tas ryšių sistemas, kurios labiausiai atitinka vandens kelių transportui taikomus reikalavimus ir gali būti panaudotos efektyviomis išlaidomis.

6.   Toliau išdėstytų rekomendacijų pagrindas

| 6.1 | Svarbiausias Europos Sąjungos ekonomikos iššūkis — realizuoti jos augimo potencialą. Šiuo tikslu būtina vystyti ir remti tvaraus augimo planus. Bendrijos rinkoje didelę reikšmę turi krovinių vežimas. Tačiau dėl to, kad nėra suderintos transporto politikos, šiame sektoriuje iškyla rimtų sunkumų, kurie visų pirma atsiranda dėl transporto grūsčių, dėl to, kad trūksta bendradarbiavimo tarp geležinkelio bendrovių ir dėl riboto patekimo į rinką. |
| --- | --- |

6.1

Svarbiausias Europos Sąjungos ekonomikos iššūkis — realizuoti jos augimo potencialą. Šiuo tikslu būtina vystyti ir remti tvaraus augimo planus. Bendrijos rinkoje didelę reikšmę turi krovinių vežimas. Tačiau dėl to, kad nėra suderintos transporto politikos, šiame sektoriuje iškyla rimtų sunkumų, kurie visų pirma atsiranda dėl transporto grūsčių, dėl to, kad trūksta bendradarbiavimo tarp geležinkelio bendrovių ir dėl riboto patekimo į rinką.

| 6.2 | Vandens transportas yra Europos ateities dalis. Vandenys ir vandenų keliai mūsų visuomenėje yra svarbūs. Europos Sąjungoje 50 % gyventojų gyvena pakrančių zonose arba prie vienos iš 15 didžiausių Europos upių. Išplėtus Europos Sąjungą, vandens kelių transporto reikšmė vidaus rinkoje dar labiau išaugs. Daugelyje naujųjų valstybių narių yra laivybos kelių, kurie naudojami krovinių vežimui. Pagal Europos Komisijos numatytą politiką, vandens kelių transportas kaip toks, ir kaip intermodalios transporto grandinės dalis, gali būti svarbus naujųjų valstybių narių integracijai ir jų augimo potencialo vystymui. |
| --- | --- |

6.2

Vandens transportas yra Europos ateities dalis. Vandenys ir vandenų keliai mūsų visuomenėje yra svarbūs. Europos Sąjungoje 50 % gyventojų gyvena pakrančių zonose arba prie vienos iš 15 didžiausių Europos upių. Išplėtus Europos Sąjungą, vandens kelių transporto reikšmė vidaus rinkoje dar labiau išaugs. Daugelyje naujųjų valstybių narių yra laivybos kelių, kurie naudojami krovinių vežimui. Pagal Europos Komisijos numatytą politiką, vandens kelių transportas kaip toks, ir kaip intermodalios transporto grandinės dalis, gali būti svarbus naujųjų valstybių narių integracijai ir jų augimo potencialo vystymui.

| 6.3 | Krovinių vežimo vykdymui būtina aukščiausio lygio infrastruktūra. Tinkama techninė esamų vandenų kelių infrastruktūros priežiūra ir kliūčių pašalinimas yra būtina sąlyga siekiant tobulinti intermodalias krovinių vežimo koncepcijas ir skatinti vandens kelių transportą. Komitetas laikosi nuomonės, kad vandenų keliams būtina taikyti tinkamą techninę priežiūrą, kuri yra pagrindinė sąlyga pradedant teikti pažangias vandens kelių transporto informacines paslaugas. Dėl šios pagrindinės sąlygos nesilaikymo jau šiuo metu kyla sunkumų, kurie vandens kelių transporto vystymui ateityje gali turėti neigiamos įtakos. Todėl Komitetas valstybes nares ragina imtis būtinų priemonių ir tam skirti lėšų. |
| --- | --- |

6.3

Krovinių vežimo vykdymui būtina aukščiausio lygio infrastruktūra. Tinkama techninė esamų vandenų kelių infrastruktūros priežiūra ir kliūčių pašalinimas yra būtina sąlyga siekiant tobulinti intermodalias krovinių vežimo koncepcijas ir skatinti vandens kelių transportą. Komitetas laikosi nuomonės, kad vandenų keliams būtina taikyti tinkamą techninę priežiūrą, kuri yra pagrindinė sąlyga pradedant teikti pažangias vandens kelių transporto informacines paslaugas. Dėl šios pagrindinės sąlygos nesilaikymo jau šiuo metu kyla sunkumų, kurie vandens kelių transporto vystymui ateityje gali turėti neigiamos įtakos. Todėl Komitetas valstybes nares ragina imtis būtinų priemonių ir tam skirti lėšų.

7.   Bendro pobūdžio rekomendacijos

| 7.1 | Atsižvelgiant į tai, kas buvo minėta pirmiau, Komitetas džiaugiasi, kad vandens kelių transporto suderintoms informacinėms paslaugoms Bendrijos vidaus vandenų keliuose pradedama taikyti teisinė sistema. Jeigu tos paslaugos plačiai palaikomos, jos gali padėti įgyvendinti numatytus tikslus, susijusius su vandens kelių transporto kaip alternatyvios transporto rūšies, kuriai būdingas augimo potencialias ir kuri turi pranašumų saugos ir aplinkos apsaugos srityse, propagavimu.
  Svarbiausias ekonomikos iššūkis Europos Sąjungai — vystyti jos augimo potencialą. Todėl būtina skatinti tvarų augimą. Krovinių vežimas yra svarbus vidaus rinkai, tačiau visoje Europoje transporto grūstys neigiamai veikia ekonomikos plėtrą Europos Sąjungoje. Šią problemą galima išspręsti pabrėžiant vandens kelių transporto ir tvarios plėtros svarbą bei priimant protingus transporto sprendimus.
  Europos ekonomikos plėtrą sąlygoja aiški ir subalansuota transporto politika, į kurią turi atsižvelgti Europoje sprendimus priimantys pareigūnai.
  Šiuo tikslu būtina sukurti tinkamą sistemą ir užtikrinti, kad vandens kelių transporto vystymas būtų politinis prioritetas.
  Taikant tinkamas priemones ir teikiant politinę paramą, panašių rezultatų, kurie buvo pasiekti propaguojant pakrančių laivybą, galima pasiekti ir vandens kelių transporto srityje. |
| --- | --- |

7.1

Atsižvelgiant į tai, kas buvo minėta pirmiau, Komitetas džiaugiasi, kad vandens kelių transporto suderintoms informacinėms paslaugoms Bendrijos vidaus vandenų keliuose pradedama taikyti teisinė sistema. Jeigu tos paslaugos plačiai palaikomos, jos gali padėti įgyvendinti numatytus tikslus, susijusius su vandens kelių transporto kaip alternatyvios transporto rūšies, kuriai būdingas augimo potencialias ir kuri turi pranašumų saugos ir aplinkos apsaugos srityse, propagavimu.

Svarbiausias ekonomikos iššūkis Europos Sąjungai — vystyti jos augimo potencialą. Todėl būtina skatinti tvarų augimą. Krovinių vežimas yra svarbus vidaus rinkai, tačiau visoje Europoje transporto grūstys neigiamai veikia ekonomikos plėtrą Europos Sąjungoje. Šią problemą galima išspręsti pabrėžiant vandens kelių transporto ir tvarios plėtros svarbą bei priimant protingus transporto sprendimus.

Europos ekonomikos plėtrą sąlygoja aiški ir subalansuota transporto politika, į kurią turi atsižvelgti Europoje sprendimus priimantys pareigūnai.

Šiuo tikslu būtina sukurti tinkamą sistemą ir užtikrinti, kad vandens kelių transporto vystymas būtų politinis prioritetas.

Taikant tinkamas priemones ir teikiant politinę paramą, panašių rezultatų, kurie buvo pasiekti propaguojant pakrančių laivybą, galima pasiekti ir vandens kelių transporto srityje.

| 7.2 | Transporto grūsčių mažinimas, vandens kelių transporto integravimas į intermodalias transporto grandis ir gamtinių išteklių tausojimas, dar veiksmingiau naudojant laivybos pajėgumus, reiškia ekonominę naudą ir Europos vandens kelių transporto sektoriuje skatina telematiką ir vandens kelių transporto paslaugų suderinimą. Siekiant veiksmingai pradėti taikyti pasiūlyme dėl direktyvos numatytas priemones, EESRK rekomenduoja šiuos dalykus, kurie laikomi būtinais pradedant teikti vandens kelių transporto informacines paslaugas:






  — | perimti jau esamas kitų atitinkamų tarptautinių organizacijų technines gaires pagal RIS direktyvą; |
| --- | --- | --- |

7.2

Transporto grūsčių mažinimas, vandens kelių transporto integravimas į intermodalias transporto grandis ir gamtinių išteklių tausojimas, dar veiksmingiau naudojant laivybos pajėgumus, reiškia ekonominę naudą ir Europos vandens kelių transporto sektoriuje skatina telematiką ir vandens kelių transporto paslaugų suderinimą. Siekiant veiksmingai pradėti taikyti pasiūlyme dėl direktyvos numatytas priemones, EESRK rekomenduoja šiuos dalykus, kurie laikomi būtinais pradedant teikti vandens kelių transporto informacines paslaugas:

—

perimti jau esamas kitų atitinkamų tarptautinių organizacijų technines gaires pagal RIS direktyvą;

| — | įpareigoti, kad valstybės narės IV ir aukštesnės klasės (pagal Europos vidaus vandenų kelių klasifikaciją) vandens eismui sudarytų galimybę naudotis elektroninėmis navigacinėmis schemomis; |
| --- | --- |

—

įpareigoti, kad valstybės narės IV ir aukštesnės klasės (pagal Europos vidaus vandenų kelių klasifikaciją) vandens eismui sudarytų galimybę naudotis elektroninėmis navigacinėmis schemomis;

| — | taikyti duomenų apsaugą, kad duomenys nebūtų panaudoti netinkamai; |
| --- | --- |

—

taikyti duomenų apsaugą, kad duomenys nebūtų panaudoti netinkamai;

| — | konsultuotis su Komitetu, kurį Komisija paskyrė arba kurį ji turi paskirti siekiant minėtą direktyvą perkelti į nacionalinę teisę. |
| --- | --- |

—

konsultuotis su Komitetu, kurį Komisija paskyrė arba kurį ji turi paskirti siekiant minėtą direktyvą perkelti į nacionalinę teisę.

8.   Specialiosios pastabos

| 8.1 | Gretutinės priemonės siekiant direktyvą perkelti į nacionalinę teisę vidaus vandenų laivų atžvilgiu yra būtinos.
  Vandens kelių transporto sektorius dar neturi pakankamai tinkamų galimybių, kad įgyvendintų RIS. Siekiant, kad vandens kelių transporto informacinės paslaugos būtų veiksmingos, laivų operatoriai turi jomis kaip galima plačiau naudotis. Generaliniai planai, kuriuos būtina parengti, turi apimti tinkamas priemones, kad būtų laikomasi šių reikalavimų: Diese beziehen sich auf:






  — | parengti RIS įgyvendinimo planą; |
| --- | --- | --- |

8.1

Gretutinės priemonės siekiant direktyvą perkelti į nacionalinę teisę vidaus vandenų laivų atžvilgiu yra būtinos.

Vandens kelių transporto sektorius dar neturi pakankamai tinkamų galimybių, kad įgyvendintų RIS. Siekiant, kad vandens kelių transporto informacinės paslaugos būtų veiksmingos, laivų operatoriai turi jomis kaip galima plačiau naudotis. Generaliniai planai, kuriuos būtina parengti, turi apimti tinkamas priemones, kad būtų laikomasi šių reikalavimų: Diese beziehen sich auf:

—

parengti RIS įgyvendinimo planą;

| — | skatinti ir remti laivų operatorius siekiant laivuose sumontuoti būtiną įrangą ir veiksmingai naudoti minėtą sistemą atsižvelgiant į direktyvos tikslus. |
| --- | --- |

—

skatinti ir remti laivų operatorius siekiant laivuose sumontuoti būtiną įrangą ir veiksmingai naudoti minėtą sistemą atsižvelgiant į direktyvos tikslus.

| — | skatinti ryšių efektyviomis išlaidomis sistemas, kurios labiausiai atitinka vandens kelių transportui taikomus reikalavimus; |
| --- | --- |

—

skatinti ryšių efektyviomis išlaidomis sistemas, kurios labiausiai atitinka vandens kelių transportui taikomus reikalavimus;

| — | kontroliuoti RIS techninės ir programinės įrangos gamybos sąnaudas. |
| --- | --- |

—

kontroliuoti RIS techninės ir programinės įrangos gamybos sąnaudas.

| 8.2 | Šias priemones EESRK rekomenduoja taikyti siekiant sėkmingai įgyvendinti pasiūlymą dėl direktyvos. |
| --- | --- |

8.2

Šias priemones EESRK rekomenduoja taikyti siekiant sėkmingai įgyvendinti pasiūlymą dėl direktyvos.

2004 m. gruodžio 15 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marrie SIGMUND

---

(1)  Žr. DI CESE 48/2002 rev. 2002 m. gegužės 23-24 d. Bukarešte vykusiame 5-ajame Bendrojo ES ir Rumunijos konsultacinio komiteto posėdyje priimtos bendrosios išvados dėl „Dunojaus, kaip transeuropinio transporto koridoriaus, optimizavimas“, pranešėja p. Bredima-Savopoulou; EESRK nuomonė dėl „Struktūrinio socialinio dialogo įgyvendinimo transeuropiniuose transporto koridoriuose“OL C 85 2002 04 08, pranešėja p. Alleweldt; EESRK nuomonė dėl „Transeuropinio vidaus vandenų kelių tinklo ateities“, OL C 80 2002 03 03, pranešėjas p. Levaux ir EESRK nuomonė dėl „Visos Europos vidaus vandenų transporto sistemos plėtros“OL C 10 2004 01 14, pranešėjas p. Simons.

1

(2)  Pavyzdžiui, nuo 2004 m. Nyderlanduose nebeinvestuojama į techninę vandenų kelių priežiūrą, nors būtina investuoti ne mažiau kaip 35 mln. EUR siekiant šiuo metu ir ateityje išvengti stagnacijos; tačiau tik nuo 2007 m. bus galima naudotis būtinomis priemonėmis.

2

Manoma, kad Vokietijoje 2002-2020 m. būtina investuoti daugiau kaip 11 mlrd. EUR. Tai lygu didesnei kaip 500 mln. EUR daliai per metus, o naujajame Federaciniame transporto infrastruktūros plane 2001-2015 m. numatoma, kad kasmetinei priežiūrai reikia 440 mln. EUR (Planco Ataskaita dėl „Vokietijos vandens kelių transporto galimybių ir ateities“, 2003 m. lapkričio mėn.).

(3)  Visos Dunojaus valstybės jau dalyvauja RIS Lead projektuose dėl vandens kelių transporto paslaugų derinimo (pavyzdžiui, COMPRIS: konsorciumas, operacinė valdymo platforma 2002-2005 m., kurioje dalyvauja 44 partneriai iš 11 valstybių, įskaitant Slovakiją, Vengriją, Rumuniją ir Bulgariją). Tikimasi, kad dėl vandens kelių transporto paslaugų Dunojaus laivyba taps labiau modernizuota (via Donau: „RIS paslaugų teikimo Dunojaus regione strategija ir rezultatai“, 2004 10 13).

3

RIS Lead

via Donau

RIS

(4)  ES energetikos ir transporto duomenys, 2003 m. statistikos leidinys, 3 dalis: Transportas, 6 skyrius: Sauga.

4

(5)  Royal Haskoning: „Vidaus laivybos aplinkosaugos veiksmingumas“, 2004 m. sausio 27 d.

5

---

| 28.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/61

---

Nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, įsteigiantį Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūrą ir iš dalies pakeičiantį Reglamentą (EB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą

KOM (2004) 289 galutinis -2004/0108 (CNS)

(2005/C 157/09)

2004 m. gegužės 14 d. Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 37 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, įsteigiantį Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūrą ir iš dalies pakeičiantį Reglamentą (EB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu rengimą, 2004 m. lapkričio 16 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas — p. Sarró Iparraguirre.

Savo 413-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2004 m. gruodžio 15-16 d. (2004 m. gruodžio 15 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, 138 nariams balsavus „už“, 3 — „prieš“ ir 7 susilaikius, priėmė šią nuomonę.

1.   Įžanga

| 1.1 | 2003 m. sausio 1 d. įsigaliojo Bendrosios žuvininkystės politikos (BŽP) reforma, kurios pagrindinis tikslas — išsaugoti ir tausojančiai naudoti žuvų išteklius. Dėl to, buvo parengtos privalomos taisyklės ir Bendrijos žuvininkystės sektoriui, ir valstybėms narėms. |
| --- | --- |

1.1

2003 m. sausio 1 d. įsigaliojo Bendrosios žuvininkystės politikos (BŽP) reforma, kurios pagrindinis tikslas — išsaugoti ir tausojančiai naudoti žuvų išteklius. Dėl to, buvo parengtos privalomos taisyklės ir Bendrijos žuvininkystės sektoriui, ir valstybėms narėms.

| 1.2 | Reglamento 2371/2002 (1) V skyriuje, kuris reglamentuoja Bendrijos žuvininkystės kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistemą, aiškiai nustatytos valstybių narių ir Europos Komisijos atsakomybės ribos bei nustatyti valstybių narių tarpusavio, valstybių narių ir Komisijos tarpusavio bendradarbiavimo ir koordinavimo mechanizmai, kad būtų užtikrintas BŽP taisyklių laikymasis. |
| --- | --- |

1.2

Reglamento 2371/2002 (1) V skyriuje, kuris reglamentuoja Bendrijos žuvininkystės kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistemą, aiškiai nustatytos valstybių narių ir Europos Komisijos atsakomybės ribos bei nustatyti valstybių narių tarpusavio, valstybių narių ir Komisijos tarpusavio bendradarbiavimo ir koordinavimo mechanizmai, kad būtų užtikrintas BŽP taisyklių laikymasis.

| 1.3 | Europos Komisija mano, kad norint, jog valstybės narės galėtų užtikrinti BŽP taisyklių vykdymą, reikalinga patikima Bendrijos lygio veiklos kontrolė ir kontrolės struktūra, pakankamos kontrolės ir vykdymo užtikrinimo priemonės bei atitinkama strategija šių priemonių koordinuotam taikymui. |
| --- | --- |

1.3

Europos Komisija mano, kad norint, jog valstybės narės galėtų užtikrinti BŽP taisyklių vykdymą, reikalinga patikima Bendrijos lygio veiklos kontrolė ir kontrolės struktūra, pakankamos kontrolės ir vykdymo užtikrinimo priemonės bei atitinkama strategija šių priemonių koordinuotam taikymui.

| 1.4 | Šiuo nauju pasiūlymu dėl reglamento (2) Europos Komisija nori sukurti Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūrą (toliau — Agentūra) kaip Bendrijos specializuotą techninę instituciją, kad būtų užtikrinta, jog valstybės narės vienodai ir veiksmingai taikys Bendrosios žuvininkystės politikos taisykles, organizuos valstybių narių tarpusavio veiklos koordinavimą žuvininkystės monitoringo ir kontrolės srityse, bei skatins jų tarpusavio bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

1.4

Šiuo nauju pasiūlymu dėl reglamento (2) Europos Komisija nori sukurti Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūrą (toliau — Agentūra) kaip Bendrijos specializuotą techninę instituciją, kad būtų užtikrinta, jog valstybės narės vienodai ir veiksmingai taikys Bendrosios žuvininkystės politikos taisykles, organizuos valstybių narių tarpusavio veiklos koordinavimą žuvininkystės monitoringo ir kontrolės srityse, bei skatins jų tarpusavio bendradarbiavimą.

| 1.5 | Dėl to Europos Komisija siūlo, kad Agentūra turėtų koordinuoti valstybių narių atliekamą kontrolę ir vykdymo užtikrinimą atsižvelgdama į Bendrijos kontrolės ir vykdymo užtikrinimo įsipareigojimus; koordinuoti nacionalinių kontrolės ir vykdymo užtikrinimo priemonių, kurias taiko valstybės narės, naudojimą; padėti valstybėms narėms teikti informaciją apie žvejybos veiklą ir kontrolės bei vykdymo užtikrinimą Komisijai ir trečiosioms šalims; ir padėti valstybėms narėms vykdyti savo užduotis ir įsipareigojimus pagal Bendrąją žuvininkystės politiką. |
| --- | --- |

1.5

Dėl to Europos Komisija siūlo, kad Agentūra turėtų koordinuoti valstybių narių atliekamą kontrolę ir vykdymo užtikrinimą atsižvelgdama į Bendrijos kontrolės ir vykdymo užtikrinimo įsipareigojimus; koordinuoti nacionalinių kontrolės ir vykdymo užtikrinimo priemonių, kurias taiko valstybės narės, naudojimą; padėti valstybėms narėms teikti informaciją apie žvejybos veiklą ir kontrolės bei vykdymo užtikrinimą Komisijai ir trečiosioms šalims; ir padėti valstybėms narėms vykdyti savo užduotis ir įsipareigojimus pagal Bendrąją žuvininkystės politiką.

| 1.6 | Be to, Komisija siūlo nuostatą, pagal kurią Agentūra galėtų teikti valstybėms narėms paslaugas pagal sutartis joms paprašius ir jų sąskaita, padėti joms parengti inspektorius, imtis bendro prekių ir paslaugų, susijusių su kontrolės ir vykdymo užtikrinimu, viešųjų pirkimų bei koordinuoti valstybių narių bendrų eksperimentinių projektų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

1.6

Be to, Komisija siūlo nuostatą, pagal kurią Agentūra galėtų teikti valstybėms narėms paslaugas pagal sutartis joms paprašius ir jų sąskaita, padėti joms parengti inspektorius, imtis bendro prekių ir paslaugų, susijusių su kontrolės ir vykdymo užtikrinimu, viešųjų pirkimų bei koordinuoti valstybių narių bendrų eksperimentinių projektų įgyvendinimą.

| 1.7 | Pasiūlyme dėl reglamento numatyta, kad Agentūra bus Bendrijos viešoji įstaiga, turinti juridinio asmens statusą. Komisija siūlo nuostatą, kad Agentūra turėtų administracinę valdybą, sudarytą iš atstovų, po vieną iš kiekvienos valstybės narės, kurios laivai dalyvauja žvejybos veikloje, susijusioje su gyvaisiais jūros ištekliais, ir keturių Komisijos atstovų, o taip pat keturių žvejybos pramonės atstovų, kuriuos paskirstų Komisija. Agentūra turės ir vykdomąjį direktorių. |
| --- | --- |

1.7

Pasiūlyme dėl reglamento numatyta, kad Agentūra bus Bendrijos viešoji įstaiga, turinti juridinio asmens statusą. Komisija siūlo nuostatą, kad Agentūra turėtų administracinę valdybą, sudarytą iš atstovų, po vieną iš kiekvienos valstybės narės, kurios laivai dalyvauja žvejybos veikloje, susijusioje su gyvaisiais jūros ištekliais, ir keturių Komisijos atstovų, o taip pat keturių žvejybos pramonės atstovų, kuriuos paskirstų Komisija. Agentūra turės ir vykdomąjį direktorių.

| 1.8 | Komisija ketina numatyti, kad Agentūra būtų finansuojama Bendrijos skirtu įnašu, Agentūros mokesčiais už jos paslaugas valstybėms narėms ir mokesčiais už publikacijas, profesinį mokymą ir (arba) kitas Agentūros suteiktas paslaugas. |
| --- | --- |

1.8

Komisija ketina numatyti, kad Agentūra būtų finansuojama Bendrijos skirtu įnašu, Agentūros mokesčiais už jos paslaugas valstybėms narėms ir mokesčiais už publikacijas, profesinį mokymą ir (arba) kitas Agentūros suteiktas paslaugas.

| 1.9 | Galiausiai, Komisija numato, kad Agentūra savo darbą pradės 2006 m., kurios biudžetas pirmaisiais metais bus 4,9 mln. eurų ir iš viso dirbs 38 darbuotojai, o 2007 m. biudžetas padidės iki 5,2 mln. eurų, o darbuotojų — iki 49. Agentūros būstinė bus Ispanijoje. |
| --- | --- |

1.9

Galiausiai, Komisija numato, kad Agentūra savo darbą pradės 2006 m., kurios biudžetas pirmaisiais metais bus 4,9 mln. eurų ir iš viso dirbs 38 darbuotojai, o 2007 m. biudžetas padidės iki 5,2 mln. eurų, o darbuotojų — iki 49. Agentūros būstinė bus Ispanijoje.

2.   Bendros pastabos

| 2.1 | Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui Vienodo ir veiksmingo Bendrosios žuvininkystės politikos įgyvendinimo link
   (3) numatyta galimybių studija, kuri būtų parengta kartu su valstybėmis narėmis prieš sukuriant Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūrą (Agentūra). Komisija pasiūlytą reglamentą pateikė neatlikus išankstinio galimybių tyrimo. EESRK apgailestauja dėl to. |
| --- | --- |

2.1

Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui Vienodo ir veiksmingo Bendrosios žuvininkystės politikos įgyvendinimo link
   (3) numatyta galimybių studija, kuri būtų parengta kartu su valstybėmis narėmis prieš sukuriant Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūrą (Agentūra). Komisija pasiūlytą reglamentą pateikė neatlikus išankstinio galimybių tyrimo. EESRK apgailestauja dėl to.

| 2.2 | EESRK pritaria Europos Komisijos pasiūlymui sukurti Agentūrą ir tikslams, kad būtų veiksmingai įgyvendinta BŽP ir visoje Bendrijoje būtų atliekama vienoda kontrolė ir vykdymo užtikrinimas. EESRK žino apie būtinybę vienodai ir veiksmingai laikytis BŽP taisyklių, tačiau mano, kad tam reikalinga, jog šias taisykles priimtų ir suprastų sektorius. Kad būtų galima tai padaryti, sektorius turi dalyvauti nuo sprendimų priėmimo pradžios, pradedant bendradarbiavimu rengiant mokslinę nuomonę, kuria remiasi žuvų išteklių apsaugos strategija ir priemonės. Dėl to, EESRK mano, kad Agentūra turėtų skirti dėmesį svarstymui, kaip geriau parengti mokslinę nuomonę ir skatinti sektoriaus dalyvavimą rengiant ją. Ši paskutinė nuostata turėtų būti įtraukta į Agentūros uždavinius, kurie išsamiai išdėstyti pasiūlymo dėl reglamento 4 straipsnyje. |
| --- | --- |

2.2

EESRK pritaria Europos Komisijos pasiūlymui sukurti Agentūrą ir tikslams, kad būtų veiksmingai įgyvendinta BŽP ir visoje Bendrijoje būtų atliekama vienoda kontrolė ir vykdymo užtikrinimas. EESRK žino apie būtinybę vienodai ir veiksmingai laikytis BŽP taisyklių, tačiau mano, kad tam reikalinga, jog šias taisykles priimtų ir suprastų sektorius. Kad būtų galima tai padaryti, sektorius turi dalyvauti nuo sprendimų priėmimo pradžios, pradedant bendradarbiavimu rengiant mokslinę nuomonę, kuria remiasi žuvų išteklių apsaugos strategija ir priemonės. Dėl to, EESRK mano, kad Agentūra turėtų skirti dėmesį svarstymui, kaip geriau parengti mokslinę nuomonę ir skatinti sektoriaus dalyvavimą rengiant ją. Ši paskutinė nuostata turėtų būti įtraukta į Agentūros uždavinius, kurie išsamiai išdėstyti pasiūlymo dėl reglamento 4 straipsnyje.

| 2.3 | Atsižvelgiant į tai, kad Agentūra bus pirmoji agentūra, skirta tik su žuvininkyste susijusiems klausimams, Komitetas mano, kad reglamento projekte turėtų būti numatyta galimybė ateityje išplėsti Agentūros kompetencijos sritis. |
| --- | --- |

2.3

Atsižvelgiant į tai, kad Agentūra bus pirmoji agentūra, skirta tik su žuvininkyste susijusiems klausimams, Komitetas mano, kad reglamento projekte turėtų būti numatyta galimybė ateityje išplėsti Agentūros kompetencijos sritis.

| 2.4 | Dėl to EESRK mano, kad Agentūra galėtų valstybėms narėms ir Komisijai pateikti techninę ir mokslinę nuomonę apie veiksmingą BŽP taisyklių vykdymą, o svarbiausia apie kontrolės ir siūlomų vykdymo užtikrinimo priemonių veiksmingumą. Dėl to, jai galėtų būti pavesta skatinti rengti inspektorius ir darbuotojus, besispecializuojančius kontrolės veikloje ir įsteigti specialų mokymo centrą. Galiausiai, Agentūra galėtų prisidėti prie bandymo suvienodinti įvairiose valstybėse narėse nustatytas sankcijas. |
| --- | --- |

2.4

Dėl to EESRK mano, kad Agentūra galėtų valstybėms narėms ir Komisijai pateikti techninę ir mokslinę nuomonę apie veiksmingą BŽP taisyklių vykdymą, o svarbiausia apie kontrolės ir siūlomų vykdymo užtikrinimo priemonių veiksmingumą. Dėl to, jai galėtų būti pavesta skatinti rengti inspektorius ir darbuotojus, besispecializuojančius kontrolės veikloje ir įsteigti specialų mokymo centrą. Galiausiai, Agentūra galėtų prisidėti prie bandymo suvienodinti įvairiose valstybėse narėse nustatytas sankcijas.

| 2.5 | Siūlomame Tarybos reglamente nurodyta, kad Agentūros atliekamas veiklos koordinavimas apims žvejybos veiklos vykdymo užtikrinimą ir kontrolę, iki pirmosios žuvininkystės produktų pardavimo vietos, kai žvejojama Bendrijos žvejybos laivais valstybių narių teritorijoje arba Bendrijos vandenyse arba ne Bendrijos vandenyse. EESRK mano, kad Agentūros veiklos koordinavimas turi būti platesnio masto. Pirmiausia jis turėtų apimti vykdymo užtikrinimą ir kontrolę ne tik iki pirmosios žuvininkystės produktų pardavimo vietos, bet ir visą maisto produktų grandinę, kitaip sakant, nuo žuvų pagavimo momento iki galutinio vartotojo. Antra, viena iš jos pareigų turėtų būti žuvininkystės produktų kontrolės koordinavimas pradedant žvejybos laivais, plaukiojančiais su trečiosios šalies vėliava, ypač tais, kurie užsiima nelegalia, nedeklaruota ir nereguliuojama žvejyba. |
| --- | --- |

2.5

Siūlomame Tarybos reglamente nurodyta, kad Agentūros atliekamas veiklos koordinavimas apims žvejybos veiklos vykdymo užtikrinimą ir kontrolę, iki pirmosios žuvininkystės produktų pardavimo vietos, kai žvejojama Bendrijos žvejybos laivais valstybių narių teritorijoje arba Bendrijos vandenyse arba ne Bendrijos vandenyse. EESRK mano, kad Agentūros veiklos koordinavimas turi būti platesnio masto. Pirmiausia jis turėtų apimti vykdymo užtikrinimą ir kontrolę ne tik iki pirmosios žuvininkystės produktų pardavimo vietos, bet ir visą maisto produktų grandinę, kitaip sakant, nuo žuvų pagavimo momento iki galutinio vartotojo. Antra, viena iš jos pareigų turėtų būti žuvininkystės produktų kontrolės koordinavimas pradedant žvejybos laivais, plaukiojančiais su trečiosios šalies vėliava, ypač tais, kurie užsiima nelegalia, nedeklaruota ir nereguliuojama žvejyba.

| 2.6 | EESRK mano, kad vertėtų, jog Agentūra padėtų Bendrijai ir valstybėms narėms bendraujant su trečiosiomis šalimis ir regioninėmis žuvininkystės organizacijomis, o su pastarosiomis tiesiogiai, nes taip būtų galima padėti išsaugoti ir tausojančiai naudoti žuvų išteklius iš šių trečiųjų šalių ir tarptautinių vandenų. Dėl to EESRK mano, kad biudžetas Agentūrai turi skirti pakankamai finansinių lėšų, kad ji galėtų vykdyti šią užduotį, taip prisidėdama prie tvarios žuvininkystės raidos. |
| --- | --- |

2.6

EESRK mano, kad vertėtų, jog Agentūra padėtų Bendrijai ir valstybėms narėms bendraujant su trečiosiomis šalimis ir regioninėmis žuvininkystės organizacijomis, o su pastarosiomis tiesiogiai, nes taip būtų galima padėti išsaugoti ir tausojančiai naudoti žuvų išteklius iš šių trečiųjų šalių ir tarptautinių vandenų. Dėl to EESRK mano, kad biudžetas Agentūrai turi skirti pakankamai finansinių lėšų, kad ji galėtų vykdyti šią užduotį, taip prisidėdama prie tvarios žuvininkystės raidos.

| 2.7 | EESRK pritaria siūlomo reglamento 6 straipsnyje išreikštai idėjai įsteigti Bendrijos žuvininkystės monitoringo centrą bendros kontrolės ir vykdymo užtikrinimo veiklos koordinavimui organizuoti. Nepaisant to, jis mano, kad reglamente turėtų būti aiškiai išdėstytos šio Centro pareigos, kad būtų išvengta valstybių narių kompetencijos sričių pasikartojimo. Komitetas mano, kad Agentūrai pradėjus dirbti, ji turės laikytis Tarybos pasiūlymo 33 straipsnyje nurodytų konfidencialumo taisyklių. |
| --- | --- |

2.7

EESRK pritaria siūlomo reglamento 6 straipsnyje išreikštai idėjai įsteigti Bendrijos žuvininkystės monitoringo centrą bendros kontrolės ir vykdymo užtikrinimo veiklos koordinavimui organizuoti. Nepaisant to, jis mano, kad reglamente turėtų būti aiškiai išdėstytos šio Centro pareigos, kad būtų išvengta valstybių narių kompetencijos sričių pasikartojimo. Komitetas mano, kad Agentūrai pradėjus dirbti, ji turės laikytis Tarybos pasiūlymo 33 straipsnyje nurodytų konfidencialumo taisyklių.

| 2.8 | EESRK mano, jog labai svarbi Komisijos pasiūlymo III skyriuje nurodytų bendrų naudojimo planų forma, kad įvairios valstybės narės veiksmingai, vienodai ir subalansuotai vykdytų kontrolės politiką. EESRK patenkintas šių bendrų naudojimo planų turiniu ir jų priėmimo, įgyvendinimo ir vertinimo tvarka bei mano, kad valstybės narės turėtų glaudžiai dirbti su Agentūra, kad juos iki galo įgyvendintų. |
| --- | --- |

2.8

EESRK mano, jog labai svarbi Komisijos pasiūlymo III skyriuje nurodytų bendrų naudojimo planų forma, kad įvairios valstybės narės veiksmingai, vienodai ir subalansuotai vykdytų kontrolės politiką. EESRK patenkintas šių bendrų naudojimo planų turiniu ir jų priėmimo, įgyvendinimo ir vertinimo tvarka bei mano, kad valstybės narės turėtų glaudžiai dirbti su Agentūra, kad juos iki galo įgyvendintų.

| 2.9 | Komitetas mano, kad kiekvieno siūlomame reglamente numatyto naudojimo plano veiksmingumo metinis vertinimas yra labai svarbus, kad būtų galima nustatyti, jog įvairūs laivynai tinkamai laikosi taikomų apsaugos ir kontrolės taisyklių. |
| --- | --- |

2.9

Komitetas mano, kad kiekvieno siūlomame reglamente numatyto naudojimo plano veiksmingumo metinis vertinimas yra labai svarbus, kad būtų galima nustatyti, jog įvairūs laivynai tinkamai laikosi taikomų apsaugos ir kontrolės taisyklių.

| 2.10 | EESRK pritaria pasiūlymui sukurti tinklą keistis informacija tarp Komisijos, Agentūros ir kompetentingų valstybių narių institucijų, tačiau mano, kad Agentūra ir pati Komisija turėtų būti ypač budrios užtikrindamos, kad būtų išsaugotas gautų ir bendrai naudojamų duomenų slaptumas, kaip to reikalaujama iš valstybių narių pagal siūlomo reglamento 17 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

2.10

EESRK pritaria pasiūlymui sukurti tinklą keistis informacija tarp Komisijos, Agentūros ir kompetentingų valstybių narių institucijų, tačiau mano, kad Agentūra ir pati Komisija turėtų būti ypač budrios užtikrindamos, kad būtų išsaugotas gautų ir bendrai naudojamų duomenų slaptumas, kaip to reikalaujama iš valstybių narių pagal siūlomo reglamento 17 straipsnio 2 dalį.

| 2.11 | Kalbant apie Agentūros vidaus struktūrą ir funkcionavimą, pasiūlyme dėl reglamento numatyta, kad Agentūra yra Bendrijos viešoji įstaiga, turinti juridinio asmens statusą. EESRK nori išreikšti savo visapusišką pritarimą šiam teiginiui, nes Agentūra turi būti įstaiga, savo paslaugas teikianti visoje Bendrijoje, kurios veikla yra visiškai skaidri ir kuriai neturi daryti įtakos jokie konkretūs Komisijos ar valstybių narių interesai. Dėl to Komitetą neramina neaiškumas, kokia tvarka Agentūra skirs savo pareigūnus, ar juos skirs Komisija ar valstybės narės, ar Komisija ir valstybės narės juos laikinai komandiruos dirbti. |
| --- | --- |

2.11

Kalbant apie Agentūros vidaus struktūrą ir funkcionavimą, pasiūlyme dėl reglamento numatyta, kad Agentūra yra Bendrijos viešoji įstaiga, turinti juridinio asmens statusą. EESRK nori išreikšti savo visapusišką pritarimą šiam teiginiui, nes Agentūra turi būti įstaiga, savo paslaugas teikianti visoje Bendrijoje, kurios veikla yra visiškai skaidri ir kuriai neturi daryti įtakos jokie konkretūs Komisijos ar valstybių narių interesai. Dėl to Komitetą neramina neaiškumas, kokia tvarka Agentūra skirs savo pareigūnus, ar juos skirs Komisija ar valstybės narės, ar Komisija ir valstybės narės juos laikinai komandiruos dirbti.

| 2.12 | Pritariama Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatų, Europos Bendrijų kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų ir Europos Bendrijų institucijų bendrai priimtų taisyklių Agentūros darbuotojams taikymui, o taip pat turėtų būti aiškiai apibrėžtos Agentūros ir jos darbuotojų sutartinė ir deliktinė atsakomybė atliekant savo pareigas. Be to, Komitetas sutinka, kad Europos Bendrijos Teisingumo Teismui priklausytų jurisdikcija spręsti ginčus dėl Agentūros sutartinės atsakomybės atsirandančios žalos atlyginimo. |
| --- | --- |

2.12

Pritariama Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatų, Europos Bendrijų kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų ir Europos Bendrijų institucijų bendrai priimtų taisyklių Agentūros darbuotojams taikymui, o taip pat turėtų būti aiškiai apibrėžtos Agentūros ir jos darbuotojų sutartinė ir deliktinė atsakomybė atliekant savo pareigas. Be to, Komitetas sutinka, kad Europos Bendrijos Teisingumo Teismui priklausytų jurisdikcija spręsti ginčus dėl Agentūros sutartinės atsakomybės atsirandančios žalos atlyginimo.

| 2.13 | Kaip nurodė Komisija 25 straipsnyje, Agentūros, kaip ir kiekvienos valstybinės ar privačios įmonės, struktūros kertinis akmuo yra administracinė valdyba. EESRK sunerimęs ir atkreipia dėmesį į pernelyg didelę šios Administracinės valdybos priklausomybę nuo Komisijos, kuriai priklauso dešimt balsų, palyginti su vienu kiekvienai valstybei narei, kurios laivai užsiima žvejybos veikla, susijusia su gyvaisiais jūros ištekliais, priklausančiu balsu. Valstybės narės kartu turės ne daugiau kaip dvidešimt balsų, o tai reiškia, kad Komisija galės lengvai primesti savo sprendimus. EESRK mano, kad Komisijos atstovai, kaip ir kiti atstovai, turėtų turėti po vieną balsą. |
| --- | --- |

2.13

Kaip nurodė Komisija 25 straipsnyje, Agentūros, kaip ir kiekvienos valstybinės ar privačios įmonės, struktūros kertinis akmuo yra administracinė valdyba. EESRK sunerimęs ir atkreipia dėmesį į pernelyg didelę šios Administracinės valdybos priklausomybę nuo Komisijos, kuriai priklauso dešimt balsų, palyginti su vienu kiekvienai valstybei narei, kurios laivai užsiima žvejybos veikla, susijusia su gyvaisiais jūros ištekliais, priklausančiu balsu. Valstybės narės kartu turės ne daugiau kaip dvidešimt balsų, o tai reiškia, kad Komisija galės lengvai primesti savo sprendimus. EESRK mano, kad Komisijos atstovai, kaip ir kiti atstovai, turėtų turėti po vieną balsą.

| 2.14 | Be to, Komisija siūlo paskirti keturis atstovus iš žuvininkystės sektoriaus, kurie priklausytų Administracinei valdybai, be balsavimo teisių. EESRK mano, kad Komisijos siūlomas sektoriaus atstovų skaičius yra pernelyg mažas ir turėtų būti padidintas bent iki aštuonių, konkrečiai nurodant, kad juos turėtų skirti Europos darbdavių ir darbuotojų organizacijos ir jie turėtų turėti balsavimo teisę. EESRK mano, kad pasiūlytame reglamente turėtų būti nustatyti minimalūs kriterijai, kuriuos sektoriaus atstovai turėtų atitikti, kad galėtų gauti vietą Administracinėje valdyboje. Siūlomame reglamente taip pat turėtų būti nurodyta, kad sektoriaus atstovai turi teisę skirti pakaitinius narius į Administracinę valdybą. |
| --- | --- |

2.14

Be to, Komisija siūlo paskirti keturis atstovus iš žuvininkystės sektoriaus, kurie priklausytų Administracinei valdybai, be balsavimo teisių. EESRK mano, kad Komisijos siūlomas sektoriaus atstovų skaičius yra pernelyg mažas ir turėtų būti padidintas bent iki aštuonių, konkrečiai nurodant, kad juos turėtų skirti Europos darbdavių ir darbuotojų organizacijos ir jie turėtų turėti balsavimo teisę. EESRK mano, kad pasiūlytame reglamente turėtų būti nustatyti minimalūs kriterijai, kuriuos sektoriaus atstovai turėtų atitikti, kad galėtų gauti vietą Administracinėje valdyboje. Siūlomame reglamente taip pat turėtų būti nurodyta, kad sektoriaus atstovai turi teisę skirti pakaitinius narius į Administracinę valdybą.

| 2.15 | Komisija siūlo, kad Administracinės valdybos posėdžius kviestų jos pirmininkas ir Valdyba eilinį posėdį rengtų kartą per metus pirmininko iniciatyva arba Komisijos prašymu arba trečdalio valstybių narių atstovų, atstovaujamų Administracinėje valdyboje, prašymu. EESRK mano, kad pasiūlyme turėtų būti nurodyta „Agentūros administracinės valdybos trečdalio narių“, nes sektoriaus atstovai taip pat gali turėti argumentą sukviesti Administracinės valdybos posėdį. |
| --- | --- |

2.15

Komisija siūlo, kad Administracinės valdybos posėdžius kviestų jos pirmininkas ir Valdyba eilinį posėdį rengtų kartą per metus pirmininko iniciatyva arba Komisijos prašymu arba trečdalio valstybių narių atstovų, atstovaujamų Administracinėje valdyboje, prašymu. EESRK mano, kad pasiūlyme turėtų būti nurodyta „Agentūros administracinės valdybos trečdalio narių“, nes sektoriaus atstovai taip pat gali turėti argumentą sukviesti Administracinės valdybos posėdį.

| 2.16 | Reglamento projekto 27 straipsnio 4 dalyje teigiama, kad tais atvejais, kai yra konfidencialus klausimas arba interesų prieštaravimas, Administracinė valdyba gali priimti sprendimą konkrečius savo darbotvarkės klausimus svarstyti nedalyvaujant Komisijos paskirtiems žvejybos pramonės atstovais nariams. EESRK siūlo šią straipsnio dalį išbraukti, nes iš esmės tai būtų gana didelis žuvininkystės sektoriaus atstovų dalyvavimo Administracinės valdybos posėdžiuose apribojimas. |
| --- | --- |

2.16

Reglamento projekto 27 straipsnio 4 dalyje teigiama, kad tais atvejais, kai yra konfidencialus klausimas arba interesų prieštaravimas, Administracinė valdyba gali priimti sprendimą konkrečius savo darbotvarkės klausimus svarstyti nedalyvaujant Komisijos paskirtiems žvejybos pramonės atstovais nariams. EESRK siūlo šią straipsnio dalį išbraukti, nes iš esmės tai būtų gana didelis žuvininkystės sektoriaus atstovų dalyvavimo Administracinės valdybos posėdžiuose apribojimas.

| 2.17 | Viena iš pareigų, kurią siūlomas reglamentas nustato Administracinei valdybai, yra pareiga teikti bendrą ataskaitą apie Agentūros praėjusių metų veiklą ir ateinančių metų darbo programą, kurios bus siunčiamos Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, Komisijai, Audito Rūmams ir valstybėms narėms. Siekiant didesnio skaidrumo ir geresnio žuvininkystės sektoriaus dalyvavimo, EESRK mano, kad šias ataskaitas turėtų būti privaloma siųsti ir Europos Sąjungos žuvininkystės ir akvakultūros konsultaciniam komitetui. |
| --- | --- |

2.17

Viena iš pareigų, kurią siūlomas reglamentas nustato Administracinei valdybai, yra pareiga teikti bendrą ataskaitą apie Agentūros praėjusių metų veiklą ir ateinančių metų darbo programą, kurios bus siunčiamos Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, Komisijai, Audito Rūmams ir valstybėms narėms. Siekiant didesnio skaidrumo ir geresnio žuvininkystės sektoriaus dalyvavimo, EESRK mano, kad šias ataskaitas turėtų būti privaloma siųsti ir Europos Sąjungos žuvininkystės ir akvakultūros konsultaciniam komitetui.

| 2.18 | Pasiūlymo dėl reglamento 29 straipsnyje reikalaujama, kad žvejybos pramonės atstovai Administracinėje valdyboje parengtų interesų deklaraciją, kurioje nurodytų, kad nėra jokių interesų, trukdančių jiems būti nepriklausomais, arba kad yra tiesioginiai ar netiesioginiai interesai, kurie galėtų trukdyti jiems būti nepriklausomais. EESRK mano, kad ši interesų deklaracija yra netinkama ir nebūtina atsižvelgiant į tai, kad bet kuris sektoriaus atstovas, dirbantis šioje srityje ir atrinktas šioms pareigoms, turės tiesioginį interesą žuvininkystėje, kuris galėtų trukdyti jam (jai) išlikti nepriklausomu (-a). Jeigu interesų deklaracijos turėtų būti rengiamos, tokiu atveju turėtų būti reikalaujama, kad ir kiti Administracinės valdybos nariai rengtų jas. |
| --- | --- |

2.18

Pasiūlymo dėl reglamento 29 straipsnyje reikalaujama, kad žvejybos pramonės atstovai Administracinėje valdyboje parengtų interesų deklaraciją, kurioje nurodytų, kad nėra jokių interesų, trukdančių jiems būti nepriklausomais, arba kad yra tiesioginiai ar netiesioginiai interesai, kurie galėtų trukdyti jiems būti nepriklausomais. EESRK mano, kad ši interesų deklaracija yra netinkama ir nebūtina atsižvelgiant į tai, kad bet kuris sektoriaus atstovas, dirbantis šioje srityje ir atrinktas šioms pareigoms, turės tiesioginį interesą žuvininkystėje, kuris galėtų trukdyti jam (jai) išlikti nepriklausomu (-a). Jeigu interesų deklaracijos turėtų būti rengiamos, tokiu atveju turėtų būti reikalaujama, kad ir kiti Administracinės valdybos nariai rengtų jas.

| 2.19 | EESRK taip pat sunerimęs dėl Komisijos pernelyg didelės sprendimų priėmimo galios atrenkant vykdomąjį direktorių, skiriant jį ir jam einant pareigas, bei pašalinant šį asmenį iš pareigų. Dėl to, siūlomo Reglamento 31 straipsnyje turėtų būti nurodyta, kad vykdomajam direktoriui pašalinti iš pareigų, taip pat ir paskirti jį, reikalinga dviejų trečdalių Vykdomosios valdybos narių dauguma. EESRK mano, kad galimų kandidatų į vykdomojo direktoriaus pareigas sąrašas turėtų būti iš anksto nusiųstas ACFA, kad ši organizacija galėtų pateikti neįpareigojančią nuomonę apie kandidatus. |
| --- | --- |

2.19

EESRK taip pat sunerimęs dėl Komisijos pernelyg didelės sprendimų priėmimo galios atrenkant vykdomąjį direktorių, skiriant jį ir jam einant pareigas, bei pašalinant šį asmenį iš pareigų. Dėl to, siūlomo Reglamento 31 straipsnyje turėtų būti nurodyta, kad vykdomajam direktoriui pašalinti iš pareigų, taip pat ir paskirti jį, reikalinga dviejų trečdalių Vykdomosios valdybos narių dauguma. EESRK mano, kad galimų kandidatų į vykdomojo direktoriaus pareigas sąrašas turėtų būti iš anksto nusiųstas ACFA, kad ši organizacija galėtų pateikti neįpareigojančią nuomonę apie kandidatus.

| 2.20 | Agentūros biudžetą, bent jau pirmųjų kelių metų po jos įsteigimo, didele dalimi turi sudaryti Bendrijos lėšos, įtrauktos į bendrąjį Europos Sąjungos biudžetą, nes dviem kitais pajamų šaltiniais — mokesčiais už Agentūros suteiktas paslaugas valstybėms narėms ir mokesčiais už publikacijas arba profesinį mokymą — galima bus naudotis tik praėjus tam tikram laiko tarpui. Komitetas mano, kad pirmaisiais trejais Agentūros veiklos metais biudžetas turėtų būti pagrįstai lankstus, nes Komisijos pasiūlymas atrodo kiek pernelyg varžantis. |
| --- | --- |

2.20

Agentūros biudžetą, bent jau pirmųjų kelių metų po jos įsteigimo, didele dalimi turi sudaryti Bendrijos lėšos, įtrauktos į bendrąjį Europos Sąjungos biudžetą, nes dviem kitais pajamų šaltiniais — mokesčiais už Agentūros suteiktas paslaugas valstybėms narėms ir mokesčiais už publikacijas arba profesinį mokymą — galima bus naudotis tik praėjus tam tikram laiko tarpui. Komitetas mano, kad pirmaisiais trejais Agentūros veiklos metais biudžetas turėtų būti pagrįstai lankstus, nes Komisijos pasiūlymas atrodo kiek pernelyg varžantis.

| 2.21 | EESRK nori pritarti nuostatoms dėl reglamento projekte išdėstytos biudžeto vykdymo ir kontrolės sistemos, ypač dėl laikino Agentūros metinės finansinės atskaitomybės patikrinimo, kurį atliks Audito Rūmai, ir Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 (4) nuostatoms dėl kovos su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla, kurios be jokių apribojimų taikomos Agentūrai. Labai svarbu, kad Agentūra prisijungtų prie 1999 m. gegužės 25 d. EB institucijų susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų. |
| --- | --- |

2.21

EESRK nori pritarti nuostatoms dėl reglamento projekte išdėstytos biudžeto vykdymo ir kontrolės sistemos, ypač dėl laikino Agentūros metinės finansinės atskaitomybės patikrinimo, kurį atliks Audito Rūmai, ir Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 (4) nuostatoms dėl kovos su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla, kurios be jokių apribojimų taikomos Agentūrai. Labai svarbu, kad Agentūra prisijungtų prie 1999 m. gegužės 25 d. EB institucijų susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų.

| 2.22 | Pasiūlymas dėl reglamento iš dalies keičia Reglamentą (EB) Nr. 2847/93 (5), nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą, pakeisdamas 37 straipsnio c punktą, kuriame buvo teigiama, kad Komisijos nustatytos žuvininkystės kontrolės ir vykdymo užtikrinimo programos negali trukti ilgiau nei dvejus metus, o atsakomybė už tam tikrų priemonių patvirtinimą žmonių ir materialinių išteklių atžvilgiu priklausė valstybėms narėms. Pasiūlyme pateiktame pakeitime terminas pratęsiamas iki trejų metų arba bet kuriam atitinkamame atkūrimo plane tam tikslui nustatytam laikotarpiui ir jame nurodoma, kad valstybės narės programas įgyvendina remdamosi bendrais naudojimo planais. EESRK šiam pakeitimui pritaria. |
| --- | --- |

2.22

Pasiūlymas dėl reglamento iš dalies keičia Reglamentą (EB) Nr. 2847/93 (5), nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą, pakeisdamas 37 straipsnio c punktą, kuriame buvo teigiama, kad Komisijos nustatytos žuvininkystės kontrolės ir vykdymo užtikrinimo programos negali trukti ilgiau nei dvejus metus, o atsakomybė už tam tikrų priemonių patvirtinimą žmonių ir materialinių išteklių atžvilgiu priklausė valstybėms narėms. Pasiūlyme pateiktame pakeitime terminas pratęsiamas iki trejų metų arba bet kuriam atitinkamame atkūrimo plane tam tikslui nustatytam laikotarpiui ir jame nurodoma, kad valstybės narės programas įgyvendina remdamosi bendrais naudojimo planais. EESRK šiam pakeitimui pritaria.

| 2.23 | Kad darbas būtų atliktas iki nustatyto termino ir pagal 40 straipsnį dėl Agentūros veiklos pradžios, EESRK mano, kad šis pasiūlymas dėl reglamento turėtų įsigalioti 2005 m. sausio 1 d. siekiant užtikrinti, jog Agentūra savo veiklą galėtų pradėti 2006 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

2.23

Kad darbas būtų atliktas iki nustatyto termino ir pagal 40 straipsnį dėl Agentūros veiklos pradžios, EESRK mano, kad šis pasiūlymas dėl reglamento turėtų įsigalioti 2005 m. sausio 1 d. siekiant užtikrinti, jog Agentūra savo veiklą galėtų pradėti 2006 m. sausio 1 d.

3.   Išvados

| 3.1 | EESRK sveikina Komisiją dėl jos pasiūlymo sukurti Agentūrą, ragina ją skirti Agentūrai pakankamą biudžetą jos uždaviniams įgyvendinti ir siūlo numatyti galimybę išplėsti Agentūros kompetencijos sritis, prašydamas laikytis pasiūlyme dėl reglamento nustatytų terminų. |
| --- | --- |

3.1

EESRK sveikina Komisiją dėl jos pasiūlymo sukurti Agentūrą, ragina ją skirti Agentūrai pakankamą biudžetą jos uždaviniams įgyvendinti ir siūlo numatyti galimybę išplėsti Agentūros kompetencijos sritis, prašydamas laikytis pasiūlyme dėl reglamento nustatytų terminų.

| 3.2 | Taigi EESRK ragina Europos Komisiją atsižvelgti į šioje nuomonėje išdėstytas rekomendacijas, pirmiausia į tai, kad: |
| --- | --- |

3.2

Taigi EESRK ragina Europos Komisiją atsižvelgti į šioje nuomonėje išdėstytas rekomendacijas, pirmiausia į tai, kad:

| 3.2.1 | reglamente turėtų būti numatyta galimybė ateityje išplėsti Agentūros kompetencijos sritis.






  — | Agentūra turėtų skirti dėmesį svarstymui, kaip geriau parengti mokslinę nuomonę ir skatinti sektoriaus dalyvavimą rengiant šią nuomonę. |
| --- | --- | --- |

3.2.1

reglamente turėtų būti numatyta galimybė ateityje išplėsti Agentūros kompetencijos sritis.

—

Agentūra turėtų skirti dėmesį svarstymui, kaip geriau parengti mokslinę nuomonę ir skatinti sektoriaus dalyvavimą rengiant šią nuomonę.

| — | Agentūra galėtų valstybėms narėms ir Komisijai pateikti techninę ir mokslinę nuomonę apie veiksmingą BŽP taisyklių vykdymą, o svarbiausia apie kontrolės ir siūlomų vykdymo užtikrinimo priemonių veiksmingumą. |
| --- | --- |

—

Agentūra galėtų valstybėms narėms ir Komisijai pateikti techninę ir mokslinę nuomonę apie veiksmingą BŽP taisyklių vykdymą, o svarbiausia apie kontrolės ir siūlomų vykdymo užtikrinimo priemonių veiksmingumą.

| — | Agentūrai galėtų būti pavesta skatinti rengti inspektorius ir darbuotojus, besispecializuojančius kontrolės veikloje, ir įsteigti specialų mokymo centrą. |
| --- | --- |

—

Agentūrai galėtų būti pavesta skatinti rengti inspektorius ir darbuotojus, besispecializuojančius kontrolės veikloje, ir įsteigti specialų mokymo centrą.

| — | Agentūra galėtų būti priemone, būtina siekiant suvienodinti įvairiose valstybėse narėse nustatytas sankcijas. |
| --- | --- |

—

Agentūra galėtų būti priemone, būtina siekiant suvienodinti įvairiose valstybėse narėse nustatytas sankcijas.

| 3.3 | Agentūros veiklos koordinavimas turi būti platesnio masto. Pirmiausia jis turėtų apimti vykdymo užtikrinimą ir kontrolę ne tik iki pirmosios žuvininkystės produktų pardavimo vietos, bet ir visą žemės ūkio maisto produktų grandinę, kitaip sakant, nuo žuvų pagavimo momento iki galutinio vartotojo. Antra, viena iš jos pareigų turėtų būti žuvininkystės produktų kontrolės koordinavimas pradedant žvejybos laivais, plaukiojančiais su trečiosios šalies vėliava, ypač tais, kurie užsiima nelegalia, nedeklaruota ir nereguliuojama žvejyba. |
| --- | --- |

3.3

Agentūros veiklos koordinavimas turi būti platesnio masto. Pirmiausia jis turėtų apimti vykdymo užtikrinimą ir kontrolę ne tik iki pirmosios žuvininkystės produktų pardavimo vietos, bet ir visą žemės ūkio maisto produktų grandinę, kitaip sakant, nuo žuvų pagavimo momento iki galutinio vartotojo. Antra, viena iš jos pareigų turėtų būti žuvininkystės produktų kontrolės koordinavimas pradedant žvejybos laivais, plaukiojančiais su trečiosios šalies vėliava, ypač tais, kurie užsiima nelegalia, nedeklaruota ir nereguliuojama žvejyba.

| 3.4 | Agentūra turi būti įstaiga, savo paslaugas teikianti visoje Bendrijoje, kurios veikla yra visiškai skaidri ir kuriai neturi daryti įtakos jokie konkretūs Komisijos ar valstybių narių interesai. |
| --- | --- |

3.4

Agentūra turi būti įstaiga, savo paslaugas teikianti visoje Bendrijoje, kurios veikla yra visiškai skaidri ir kuriai neturi daryti įtakos jokie konkretūs Komisijos ar valstybių narių interesai.

| 3.5 | Turėtų būti valstybių narių, Europos Komisijos ir sektoriaus atstovų atstovavimo Vykdomojoje valdyboje pusiausvyra. |
| --- | --- |

3.5

Turėtų būti valstybių narių, Europos Komisijos ir sektoriaus atstovų atstovavimo Vykdomojoje valdyboje pusiausvyra.

| 3.6 | Komisijos siūlomas sektoriaus atstovų Vykdomojoje valdyboje skaičius yra pernelyg mažas ir dėl to turėtų būti padidintas bent iki aštuonių, konkrečiai nurodant, kad juos turėtų skirti Europos darbdavių ir darbuotojų organizacijos ir jie turės balsavimo teisę. |
| --- | --- |

3.6

Komisijos siūlomas sektoriaus atstovų Vykdomojoje valdyboje skaičius yra pernelyg mažas ir dėl to turėtų būti padidintas bent iki aštuonių, konkrečiai nurodant, kad juos turėtų skirti Europos darbdavių ir darbuotojų organizacijos ir jie turės balsavimo teisę.

| 3.7 | Agentūra turi griežtai laikytis pasiūlyto reglamento 33 straipsnyje išdėstytų konfidencialumo taisyklių. |
| --- | --- |

3.7

Agentūra turi griežtai laikytis pasiūlyto reglamento 33 straipsnyje išdėstytų konfidencialumo taisyklių.

| 3.8 | Pasiūlymo dėl reglamento 27 straipsnio 4 dalis turėtų būti išbraukta. |
| --- | --- |

3.8

Pasiūlymo dėl reglamento 27 straipsnio 4 dalis turėtų būti išbraukta.

| 3.9 | Deklaracija dėl sektoriaus atstovų interesų, nurodyta 29 straipsnyje, yra nenuosekli ir nereikalinga. Antraip, jos reikėtų reikalauti iš visų Vykdomosios valdybos narių. |
| --- | --- |

3.9

Deklaracija dėl sektoriaus atstovų interesų, nurodyta 29 straipsnyje, yra nenuosekli ir nereikalinga. Antraip, jos reikėtų reikalauti iš visų Vykdomosios valdybos narių.

| 3.10 | Galiausiai, reglamente turėtų būti išsamiau apibūdintos Bendrijos žuvininkystės kontrolės centro užduotys. |
| --- | --- |

3.10

Galiausiai, reglamente turėtų būti išsamiau apibūdintos Bendrijos žuvininkystės kontrolės centro užduotys.

2004 m. gruodžio 15 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (OL L 358, 2003 12 31).

1

(2)  COM(2004) 289 galutinis, 2004 m. balandžio 28 d.

2

(3)  KOM(2003) 130 galutinis, 2003 m. kovo 21 d.

3

(4)  OL L 136 1999-05-31

4

(5)  OL L 261 1993-10-20

5

---

| 28.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/65 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/65

---

Nuomonė dėl Tarybos, Europos Parlamento, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto komunikato — 2004-2010 m. Europos aplinkos ir sveikatos veiksmų planas

KOM(2004) 416 galutinis

(2005/C 157/10)

2004 m. birželio 10 d. Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui — 2004-2010 m. Europos aplinkos ir sveikatos veiksmų planas

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu rengimą,. 2004 m. lapkričio 16 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas — p. Braghin.

Savo 413-oje plenarinėje sesijoje, įykusioje 2004 m. gruodžio 15 d., Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, priėmė šią nuomonę 146 nariams balsavus „už“ ir 2 nariams susilaikius.

1.   Nuomonės turinys

| 1.1 | Komitetas, manydamas, kad aplinkos ir sveikatos klausimai yra strateginio prioriteto tikslai, tačiau galvodamas, kad siūlomam planui trūksta darnaus ir išsamaus konkrečių veiksmo plano su nustatytais terminais, ragina Tarybą ir Europos Parlamentą remti Komisijos pastangas parengti konkretesnių veiksmų planą, taip užtikrinant integruotą požiūrį šiais klausimais, nustatant aiškiau apibrėžtus tikslus ir tikslesnes rekomendacijas atitinkamoms Bendrijos ir nacionalinės politikos kryptims parengti. |
| --- | --- |

1.1

Komitetas, manydamas, kad aplinkos ir sveikatos klausimai yra strateginio prioriteto tikslai, tačiau galvodamas, kad siūlomam planui trūksta darnaus ir išsamaus konkrečių veiksmo plano su nustatytais terminais, ragina Tarybą ir Europos Parlamentą remti Komisijos pastangas parengti konkretesnių veiksmų planą, taip užtikrinant integruotą požiūrį šiais klausimais, nustatant aiškiau apibrėžtus tikslus ir tikslesnes rekomendacijas atitinkamoms Bendrijos ir nacionalinės politikos kryptims parengti.

| 1.2 | Atsižvelgdamas į šį tikslą, EESRK atitinkamoms institucijoms rekomenduoja toliau ryžtingai dalyvauti veikloje, visapusiškai įtraukiant ekspertus ir suinteresuotas šalis, kad:






  — | išsiaiškintų visas galimybes, kaip integruoti nustatytus tikslus į konkrečias mokslinių tyrimų programas susijusiomis temomis, o taip pat veiksmus, numatytus visuomenės sveikatai skirtoje veiksmų programoje ir Bendrijos aplinkos programoje; |
| --- | --- | --- |

1.2

Atsižvelgdamas į šį tikslą, EESRK atitinkamoms institucijoms rekomenduoja toliau ryžtingai dalyvauti veikloje, visapusiškai įtraukiant ekspertus ir suinteresuotas šalis, kad:

—

išsiaiškintų visas galimybes, kaip integruoti nustatytus tikslus į konkrečias mokslinių tyrimų programas susijusiomis temomis, o taip pat veiksmus, numatytus visuomenės sveikatai skirtoje veiksmų programoje ir Bendrijos aplinkos programoje;

| — | imtųsi neatidėliotinų priemonių įtraukti aplinkos ir sveikatos klausimus kaip prioritetines sritis į neseniai pradėtus rengti FP7 svarstymus, o taip pat į būsimus svarstymus dėl naujosios visuomenės sveikatos veiksmų programos; |
| --- | --- |

—

imtųsi neatidėliotinų priemonių įtraukti aplinkos ir sveikatos klausimus kaip prioritetines sritis į neseniai pradėtus rengti FP7 svarstymus, o taip pat į būsimus svarstymus dėl naujosios visuomenės sveikatos veiksmų programos;

| — | nustatytų finansinius išteklius šioms programoms, siekiant juos paskirstyti trims pagrindiniams tikslams, kurie įvardyti kaip prioritetai (EESRK tam visiškai pritaria), ir 13 deklaruotų tikslų; |
| --- | --- |

—

nustatytų finansinius išteklius šioms programoms, siekiant juos paskirstyti trims pagrindiniams tikslams, kurie įvardyti kaip prioritetai (EESRK tam visiškai pritaria), ir 13 deklaruotų tikslų;

| — | parengtų mokslinius rizikos įvertinimo metodus ir suvienodintų bei patikrintų metodus, užtikrinant tvirtą mokslinį siektinų rezultatų ir tikslų pagrindą; |
| --- | --- |

—

parengtų mokslinius rizikos įvertinimo metodus ir suvienodintų bei patikrintų metodus, užtikrinant tvirtą mokslinį siektinų rezultatų ir tikslų pagrindą;

| — | įgyvendintų ir skatintų bendradarbiavimą ir lyginamąją veiklą, siekiant paspartinti duomenų, svarbių efektyviai veiklai, konsolidavimą, bei nustatytų sėkmingas nacionalinio, regioninio ir vietos lygio intervencines priemones, kurios galėtų būti taikomos kitoms teritorijoms; |
| --- | --- |

—

įgyvendintų ir skatintų bendradarbiavimą ir lyginamąją veiklą, siekiant paspartinti duomenų, svarbių efektyviai veiklai, konsolidavimą, bei nustatytų sėkmingas nacionalinio, regioninio ir vietos lygio intervencines priemones, kurios galėtų būti taikomos kitoms teritorijoms;

| — | nustatytų tikslias atitinkamų institucijų atsakomybės ribas ir pareigas bei veiksmingą bendradarbiavimo ir veiksmų koordinavimo tvarką ir jai įgyvendinti skirtus finansinius išteklius. |
| --- | --- |

—

nustatytų tikslias atitinkamų institucijų atsakomybės ribas ir pareigas bei veiksmingą bendradarbiavimo ir veiksmų koordinavimo tvarką ir jai įgyvendinti skirtus finansinius išteklius.

| 1.3 | EESRK rekomenduoja toliau dėti pastangas rasti konkrečius būdus, kaip įveikti vyraujantį pažintinį požiūrį ir priimti tikrą bei autentišką veiksmų planą, numatant konkrečius, o, kur galima, kiekybinius tikslus. Jis ragina Komisiją imtis priemonių veiksmų plano įgyvendinimui paspartinti ir tikslams bei veiksmams nustatyti, kurie pirmiausia susiję su paties plano antruoju etapu. |
| --- | --- |

1.3

EESRK rekomenduoja toliau dėti pastangas rasti konkrečius būdus, kaip įveikti vyraujantį pažintinį požiūrį ir priimti tikrą bei autentišką veiksmų planą, numatant konkrečius, o, kur galima, kiekybinius tikslus. Jis ragina Komisiją imtis priemonių veiksmų plano įgyvendinimui paspartinti ir tikslams bei veiksmams nustatyti, kurie pirmiausia susiję su paties plano antruoju etapu.

| 1.4 | Galiausiai, EESRK visoms Europos institucijoms ir valstybėms narėms primena jų politinę atsakomybę užtikrinti, kad būtų skirtas deramas dėmesys pagrindiniams tikslams, išdėstytiems komunikate, kuris svarstomas vykstančiose diskusijose dėl Europos Sąjungos ir jos veiklos finansavimo 2007 — 2013 m laikotarpiu. Be to, jis ragina Komisiją laiku parengti būtinus dokumentus, kad šiems gana bendriems prioritetams būtų skirti labiau tiksliniai asignavimai. |
| --- | --- |

1.4

Galiausiai, EESRK visoms Europos institucijoms ir valstybėms narėms primena jų politinę atsakomybę užtikrinti, kad būtų skirtas deramas dėmesys pagrindiniams tikslams, išdėstytiems komunikate, kuris svarstomas vykstančiose diskusijose dėl Europos Sąjungos ir jos veiklos finansavimo 2007 — 2013 m laikotarpiu. Be to, jis ragina Komisiją laiku parengti būtinus dokumentus, kad šiems gana bendriems prioritetams būtų skirti labiau tiksliniai asignavimai.

2.   Komisijos komunikato santrauka

| 2.1 | Komisija 2003 m. birželį paskelbė Aplinkos ir sveikatos strategiją (vadinamą SCALE iniciatyva (1)), kurioje siūlomas integruotas požiūris, apimantis glaudesnį sveikatos, aplinkos ir mokslinių tyrimų sričių tarpusavio bendradarbiavimą. Ji prisidės rengiant Bendrijos sistemą, integruojančią informaciją apie aplinkos, ekosistemos ir visuomenės sveikatos būklę. Dėl to, bendro aplinkos poveikio žmonių sveikatai vertinimas bus efektyvesnis atsižvelgiant į tokius poveikius kaip „kokteilio“ poveikis, mišrus ir kumuliatyvinis poveikis. Galutinis strategijos tikslas — parengti aplinkos ir sveikatos „priežasties-poveikio sistemą“, kuri suteiktų būtinos informacijos Bendrijos politikai parengti, skirtą streso sveikatai šaltiniams ir jo poveikio būdams. |
| --- | --- |

2.1

Komisija 2003 m. birželį paskelbė Aplinkos ir sveikatos strategiją (vadinamą SCALE iniciatyva (1)), kurioje siūlomas integruotas požiūris, apimantis glaudesnį sveikatos, aplinkos ir mokslinių tyrimų sričių tarpusavio bendradarbiavimą. Ji prisidės rengiant Bendrijos sistemą, integruojančią informaciją apie aplinkos, ekosistemos ir visuomenės sveikatos būklę. Dėl to, bendro aplinkos poveikio žmonių sveikatai vertinimas bus efektyvesnis atsižvelgiant į tokius poveikius kaip „kokteilio“ poveikis, mišrus ir kumuliatyvinis poveikis. Galutinis strategijos tikslas — parengti aplinkos ir sveikatos „priežasties-poveikio sistemą“, kuri suteiktų būtinos informacijos Bendrijos politikai parengti, skirtą streso sveikatai šaltiniams ir jo poveikio būdams.

| 2.2 | Strategijoje ypatingai pabrėžiamas poveikis vaikams, nes jie jautresni už suaugusiuosius. Šiuo metu svarbu įgyvendinti įsipareigojimus dėl vaikų teisės augti ir gyventi sveikoje aplinkoje. |
| --- | --- |

2.2

Strategijoje ypatingai pabrėžiamas poveikis vaikams, nes jie jautresni už suaugusiuosius. Šiuo metu svarbu įgyvendinti įsipareigojimus dėl vaikų teisės augti ir gyventi sveikoje aplinkoje.

| 2.3 | SCALE iniciatyvoje dalyvauja 150 ekspertų, suskirstytų į 9 technines darbo grupes, ir vienodas visų valstybių narių atstovų skaičius, įskaitant nacionalinių agentūrų, mokslinių tyrimų centrų, universitetų, sveikatos ir aplinkos tarnybų, pramonės ir socialinių įmonių, kurios padėjo rengti rekomendacijas konsultacinėse ir koordinavimo grupėse, regioninėse konferencijose, forumuose ir neoficialiuose valstybių narių tarpusavio susitikimuose, atstovus. |
| --- | --- |

2.3

SCALE iniciatyvoje dalyvauja 150 ekspertų, suskirstytų į 9 technines darbo grupes, ir vienodas visų valstybių narių atstovų skaičius, įskaitant nacionalinių agentūrų, mokslinių tyrimų centrų, universitetų, sveikatos ir aplinkos tarnybų, pramonės ir socialinių įmonių, kurios padėjo rengti rekomendacijas konsultacinėse ir koordinavimo grupėse, regioninėse konferencijose, forumuose ir neoficialiuose valstybių narių tarpusavio susitikimuose, atstovus.

| 2.4 | Komunikate (2) išdėstytas 2004-2010 m. veiksmų planas skirtas pateikti ES moksliškai pagrįstą informaciją, būtiną padėti visoms 25 ES valstybėms narėms sumažinti neigiamą tam tikrų aplinkos veiksnių poveikį sveikatai ir užtikrinti geresnį aplinkos, sveikatos ir mokslinio tyrimo sričių dalyvių tarpusavio bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

2.4

Komunikate (2) išdėstytas 2004-2010 m. veiksmų planas skirtas pateikti ES moksliškai pagrįstą informaciją, būtiną padėti visoms 25 ES valstybėms narėms sumažinti neigiamą tam tikrų aplinkos veiksnių poveikį sveikatai ir užtikrinti geresnį aplinkos, sveikatos ir mokslinio tyrimo sričių dalyvių tarpusavio bendradarbiavimą.

| 2.5 | Veiksmų plane svarstomos trys temos:






  — | pagerinti informacinę grandinę, kad būtų galima suprasti taršos šaltinių ir poveikių sveikatai sąsajas (1-4 veiksmai); |
| --- | --- | --- |

2.5

Veiksmų plane svarstomos trys temos:

—

pagerinti informacinę grandinę, kad būtų galima suprasti taršos šaltinių ir poveikių sveikatai sąsajas (1-4 veiksmai);

| — | panaikinti žinių spragas pagerinant mokslinių tyrimų veiklą ir sprendžiant kylančius aplinkos ir sveikatos klausimus (5-8 veiksmai); |
| --- | --- |

—

panaikinti žinių spragas pagerinant mokslinių tyrimų veiklą ir sprendžiant kylančius aplinkos ir sveikatos klausimus (5-8 veiksmai);

| — | peržiūrėti politikos kryptis ir pagerinti informacijos teikimą (9-13 veiksmai). |
| --- | --- |

—

peržiūrėti politikos kryptis ir pagerinti informacijos teikimą (9-13 veiksmai).

| 2.6 | Veiksmų planas konkrečiai skirtas tam, kad būtų galima geriau suprasti aplinkos veiksnių ir kvėpavimo ligų, nervų sistemos vystymosi sutrikimų, vėžio ir endokrininės sistemos sutrikimų sąsajas, atsižvelgiant į tai, kad vis dažniau tokių patologijos atvejų pasitaiko vaikams. Veiksmų plane bus nustatyti tiksliniai mokslinių tyrimų veiksmai, kaip daugiau sužinoti apie atitinkamus priežastinius ryšius ir pagilinti savo žinias, o kartu pagerės sveikatos priežiūra, siekiant gauti daugiau duomenų apie ligų atvejus visoje Bendrijoje. |
| --- | --- |

2.6

Veiksmų planas konkrečiai skirtas tam, kad būtų galima geriau suprasti aplinkos veiksnių ir kvėpavimo ligų, nervų sistemos vystymosi sutrikimų, vėžio ir endokrininės sistemos sutrikimų sąsajas, atsižvelgiant į tai, kad vis dažniau tokių patologijos atvejų pasitaiko vaikams. Veiksmų plane bus nustatyti tiksliniai mokslinių tyrimų veiksmai, kaip daugiau sužinoti apie atitinkamus priežastinius ryšius ir pagilinti savo žinias, o kartu pagerės sveikatos priežiūra, siekiant gauti daugiau duomenų apie ligų atvejus visoje Bendrijoje.

| 2.7 | Kitas svarbus informacinis aspektas — stebėti aplinkos rizikos veiksnių poveikį, įskaitant maistą, namų aplinką ir elgesį, kurį būtų galima sieti su tokia rizika sveikatai kaip konkreti gyvensena. |
| --- | --- |

2.7

Kitas svarbus informacinis aspektas — stebėti aplinkos rizikos veiksnių poveikį, įskaitant maistą, namų aplinką ir elgesį, kurį būtų galima sieti su tokia rizika sveikatai kaip konkreti gyvensena.

| 2.8 | Kad būtų įgyvendintas Veiksmų planas, Komisija dirbs ir skatins bendradarbiavimą su Europos aplinkos agentūra, Europos maisto saugos tarnyba ir pagrindinėmis suinteresuotomis šalimis (valstybėmis narėmis, nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijomis, sveikatos, aplinkos ir mokslinių tyrimų centrais, pramonės ir žemės ūkio sektoriais bei kitomis atitinkamomis įstaigomis). Ji taip pat koordinuos darbą su tokiomis tarptautinėmis organizacijomis kaip PSO, EBPO ir atitinkamos Jungtinių Tautų agentūros. |
| --- | --- |

2.8

Kad būtų įgyvendintas Veiksmų planas, Komisija dirbs ir skatins bendradarbiavimą su Europos aplinkos agentūra, Europos maisto saugos tarnyba ir pagrindinėmis suinteresuotomis šalimis (valstybėmis narėmis, nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijomis, sveikatos, aplinkos ir mokslinių tyrimų centrais, pramonės ir žemės ūkio sektoriais bei kitomis atitinkamomis įstaigomis). Ji taip pat koordinuos darbą su tokiomis tarptautinėmis organizacijomis kaip PSO, EBPO ir atitinkamos Jungtinių Tautų agentūros.

| 2.9 | 2007 m. Komisija atliks Veiksmų plano įgyvendinimo peržiūrą vidutinės trukmės laikotarpiu. Komisija įgyvendins veiksmus per esamas iniciatyvas ir programas, kurios jau turi paskirtus išteklius, pirmiausia Visuomenės sveikatos programa, Šeštoji mokslinių tyrimų pamatinė programa ir pagal atitinkamų tarnybų veiklos biudžetą. |
| --- | --- |

2.9

2007 m. Komisija atliks Veiksmų plano įgyvendinimo peržiūrą vidutinės trukmės laikotarpiu. Komisija įgyvendins veiksmus per esamas iniciatyvas ir programas, kurios jau turi paskirtus išteklius, pirmiausia Visuomenės sveikatos programa, Šeštoji mokslinių tyrimų pamatinė programa ir pagal atitinkamų tarnybų veiklos biudžetą.

3.   Veiklos plano problematiniai klausimai

| 3.1 | Komitetas, kaip ir Komisija bei valstybės narės, vis didesnį dėmesį skiria aplinkos ir sveikatos klausimams bei remia aiškios strategijos ir efektyvaus veiksmų plano būtinybę, kad būtų užtikrintas integruotas požiūris į šiuos klausimus ir padėti kurti atitinkamą Bendrijos ir nacionalinę politiką. Visos šios nuostatos darnaus vystymosi pagalba turėtų padėti kurti piliečių gerovę ir kokybišką gyvenimą. |
| --- | --- |

3.1

Komitetas, kaip ir Komisija bei valstybės narės, vis didesnį dėmesį skiria aplinkos ir sveikatos klausimams bei remia aiškios strategijos ir efektyvaus veiksmų plano būtinybę, kad būtų užtikrintas integruotas požiūris į šiuos klausimus ir padėti kurti atitinkamą Bendrijos ir nacionalinę politiką. Visos šios nuostatos darnaus vystymosi pagalba turėtų padėti kurti piliečių gerovę ir kokybišką gyvenimą.

| 3.1.1 | Parengiamasis darbas buvo sudėtingas. Jis vyko darbo grupėse, kurių darbotvarkė buvo gana įtempta, ir susirinkimuose. EESRK pritaria tokiam įsipareigojimui ir pripažįsta dalyvių atlikto darbo svarbą, o svarbiausia ekspertų, dalyvavusių techninio darbo etapuose. Tačiau EESRK mano, kad dėl trumpo termino nebuvo galima parengti išsamios sudėtingų klausimų ir lig šiol mažai suprantamų sričių analizės. Dėl to, komunikate apskritai nepateiktas nuoseklus ir išsamus konkrečių veiksmų planas ir nenurodyti konkretūs terminai jiems įgyvendinti. |
| --- | --- |

3.1.1

Parengiamasis darbas buvo sudėtingas. Jis vyko darbo grupėse, kurių darbotvarkė buvo gana įtempta, ir susirinkimuose. EESRK pritaria tokiam įsipareigojimui ir pripažįsta dalyvių atlikto darbo svarbą, o svarbiausia ekspertų, dalyvavusių techninio darbo etapuose. Tačiau EESRK mano, kad dėl trumpo termino nebuvo galima parengti išsamios sudėtingų klausimų ir lig šiol mažai suprantamų sričių analizės. Dėl to, komunikate apskritai nepateiktas nuoseklus ir išsamus konkrečių veiksmų planas ir nenurodyti konkretūs terminai jiems įgyvendinti.

| 3.1.2 | Dėl Komisijos ir valstybių narių kompetencijos aplinkos ir sveikatos apsaugos srityse skirtumų, be jokios abejonės, tapo sudėtingiau nustatyti jų atitinkamas atsakomybės sritis, o tuo pačiu veiksmus, siūlytinus atsižvelgiant į subsidiarumo principą. EESRK mano, kad Komisija ir valstybės narės turėtų intensyviau koordinuoti ir paspartinti pagrindinių žinių įgijimo ir keitimosi informacija bei duomenimis procesą, bei skirti siūlomiems veiksmams pakankamą finansavimą. |
| --- | --- |

3.1.2

Dėl Komisijos ir valstybių narių kompetencijos aplinkos ir sveikatos apsaugos srityse skirtumų, be jokios abejonės, tapo sudėtingiau nustatyti jų atitinkamas atsakomybės sritis, o tuo pačiu veiksmus, siūlytinus atsižvelgiant į subsidiarumo principą. EESRK mano, kad Komisija ir valstybės narės turėtų intensyviau koordinuoti ir paspartinti pagrindinių žinių įgijimo ir keitimosi informacija bei duomenimis procesą, bei skirti siūlomiems veiksmams pakankamą finansavimą.

| 3.1.3 | Dėl to EESRK mano, kad veiksmų planas turi būti pradinis, o ne galutinis proceso etapas. Atsižvelgiant į šias nuostatas buvo parengtos tokios pastabos. |
| --- | --- |

3.1.3

Dėl to EESRK mano, kad veiksmų planas turi būti pradinis, o ne galutinis proceso etapas. Atsižvelgiant į šias nuostatas buvo parengtos tokios pastabos.

| 3.2 | Pirmiausia EESRK atkreipia dėmesį į pakankamo finansavimo būtinybę, nes veiksmų planui nebuvo skirta konkrečių lėšų jame nurodytiems veiksmams įgyvendinti. Daroma prielaida, kad kiekvienas veiksmas gali būti įtrauktas į tokias esamas iniciatyvas ir ES finansuojamas programas kaip ES Visuomenės sveikatos programa, Šeštoji aplinkos veiksmų programa (paminėta tik II tome) ir Šeštoji mokslinių tyrimų pamatinė programa. |
| --- | --- |

3.2

Pirmiausia EESRK atkreipia dėmesį į pakankamo finansavimo būtinybę, nes veiksmų planui nebuvo skirta konkrečių lėšų jame nurodytiems veiksmams įgyvendinti. Daroma prielaida, kad kiekvienas veiksmas gali būti įtrauktas į tokias esamas iniciatyvas ir ES finansuojamas programas kaip ES Visuomenės sveikatos programa, Šeštoji aplinkos veiksmų programa (paminėta tik II tome) ir Šeštoji mokslinių tyrimų pamatinė programa.

| 3.2.1 | Toks požiūris padėtų išvengti lėšų išsklaidymo ir bereikalingai pasikartojančių projektų su tokiais pačiais tikslais, tačiau numatytiems strateginiams prioritetams nustato programų priemones ir struktūras, skirtas kitiems tikslams, kurie nebūtinai sutampa su komunikate nurodytais tikslais. |
| --- | --- |

3.2.1

Toks požiūris padėtų išvengti lėšų išsklaidymo ir bereikalingai pasikartojančių projektų su tokiais pačiais tikslais, tačiau numatytiems strateginiams prioritetams nustato programų priemones ir struktūras, skirtas kitiems tikslams, kurie nebūtinai sutampa su komunikate nurodytais tikslais.

| 3.2.2 | EESRK mano, kad sveikatos apsaugos skatinimas yra strateginio prioriteto tikslas, ypač tais atvejais, kai kalbama apie pažeidžiamesnių gyventojų dalį (t.y. pirmiausia vaikus, kurie yra SCALE iniciatyvos naudos gavėjai, nes tai pažeidžiamiausia gyventojų dalis, tačiau ateityje bus įtraukti ir vyresnio amžiaus žmonės bei darbuotojai, kurie yra veikiami sveikatai pavojingų veiksnių). Dėl to patartina pirmiausia skirti būtinas lėšas pagrindiniams klausimams ir nustatytiems tikslams. Į šiuos poreikius reikėtų atsižvelgti tebevykstančiose diskusijose dėl ES 2007-2013 m. biudžeto ir jo suskirstymo. |
| --- | --- |

3.2.2

EESRK mano, kad sveikatos apsaugos skatinimas yra strateginio prioriteto tikslas, ypač tais atvejais, kai kalbama apie pažeidžiamesnių gyventojų dalį (t.y. pirmiausia vaikus, kurie yra SCALE iniciatyvos naudos gavėjai, nes tai pažeidžiamiausia gyventojų dalis, tačiau ateityje bus įtraukti ir vyresnio amžiaus žmonės bei darbuotojai, kurie yra veikiami sveikatai pavojingų veiksnių). Dėl to patartina pirmiausia skirti būtinas lėšas pagrindiniams klausimams ir nustatytiems tikslams. Į šiuos poreikius reikėtų atsižvelgti tebevykstančiose diskusijose dėl ES 2007-2013 m. biudžeto ir jo suskirstymo.

| 3.3 | Kitas itin jautrus klausimas yra teisinis ir finansinis bendravimas su kitomis nepriklausomomis įstaigomis ir organizacijomis. Daug veiksmų bus įgyvendinta kaip tarptautinių bendradarbiavimo projektų dalis, o tai lems didesnį siūlomų iniciatyvų mastą. Tačiau dėl to galėtų nukentėti įgyvendinamų veiksmų sutelktumas ir tempas. Numatyti koordinavimo ir bendradarbiavimo mechanizmai negarantuoja darnios ir vienodos atitinkamų veiksmų raidos, o taip pat nebus lengva nustatyti, kokios šalys atsakingos už veiksmų konkrečių etapų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

3.3

Kitas itin jautrus klausimas yra teisinis ir finansinis bendravimas su kitomis nepriklausomomis įstaigomis ir organizacijomis. Daug veiksmų bus įgyvendinta kaip tarptautinių bendradarbiavimo projektų dalis, o tai lems didesnį siūlomų iniciatyvų mastą. Tačiau dėl to galėtų nukentėti įgyvendinamų veiksmų sutelktumas ir tempas. Numatyti koordinavimo ir bendradarbiavimo mechanizmai negarantuoja darnios ir vienodos atitinkamų veiksmų raidos, o taip pat nebus lengva nustatyti, kokios šalys atsakingos už veiksmų konkrečių etapų įgyvendinimą.

| 3.3.1 | Dėl suinteresuotų šalių įvairovės ir jų kompetencijos sričių bei patirties (pakanka paminėti, pvz., tokias organizacijas kaip PSO ir Aplinkos agentūra, viena vertus, ir vietos ir regioninės valdžios institucijas, antra vertus) taps dar sudėtingiau įgyvendinti, o, gal būt, dėl to vis dažniau bus uždelsiama nustatyti tikslus ir atitinkamas priemones jiems pasiekti. |
| --- | --- |

3.3.1

Dėl suinteresuotų šalių įvairovės ir jų kompetencijos sričių bei patirties (pakanka paminėti, pvz., tokias organizacijas kaip PSO ir Aplinkos agentūra, viena vertus, ir vietos ir regioninės valdžios institucijas, antra vertus) taps dar sudėtingiau įgyvendinti, o, gal būt, dėl to vis dažniau bus uždelsiama nustatyti tikslus ir atitinkamas priemones jiems pasiekti.

| 3.3.2 | EESRK mano, kad suinteresuotų šalių vaidmenys ir atsakomybės sritys turėtų būti aiškiai nustatytos (ypač tos, kurios susijusios su Komisija, valstybėmis narėmis ir regioninės bei vietos valdžios institucijomis), o kompetencijos sritys — konkrečiai priskirtos atsižvelgiant į reikalingų veiksmų tipą ir pagal steigimo sutartyse numatytas kompetencijos sritis. Svarstomame komunikate šie svarbūs klausimai nepaaiškinti, tokiu būdu patvirtinant susirūpinimą, kurį išreiškė Komitetas savo ankstesnėje nuomonėje dėl Europos aplinkos ir sveikatos strategijos. (3) |
| --- | --- |

3.3.2

EESRK mano, kad suinteresuotų šalių vaidmenys ir atsakomybės sritys turėtų būti aiškiai nustatytos (ypač tos, kurios susijusios su Komisija, valstybėmis narėmis ir regioninės bei vietos valdžios institucijomis), o kompetencijos sritys — konkrečiai priskirtos atsižvelgiant į reikalingų veiksmų tipą ir pagal steigimo sutartyse numatytas kompetencijos sritis. Svarstomame komunikate šie svarbūs klausimai nepaaiškinti, tokiu būdu patvirtinant susirūpinimą, kurį išreiškė Komitetas savo ankstesnėje nuomonėje dėl Europos aplinkos ir sveikatos strategijos. (3)

| 3.4 | II tome apibūdintuose konkrečiuose veiksmuose nėra apibrėžta siektinų uždavinių, tačiau jie skirti poreikiams nustatyti, o labiausiai tikėtina — priemones, kurių Komisija ir kitos suinteresuotos šalys galėtų imtis reaguodamos į žinių trūkumą arba poreikius. Gaila, tačiau atrodo, kad EESRK (4) susirūpinimas pasitvirtins, t.y. konkrečių tikslų, išskyrus taip vadinamus Tūkstantmečio uždavinius, nebuvimas yra rimta trūkumas, verčiantis abejoti paties plano perspektyvumu. |
| --- | --- |

3.4

II tome apibūdintuose konkrečiuose veiksmuose nėra apibrėžta siektinų uždavinių, tačiau jie skirti poreikiams nustatyti, o labiausiai tikėtina — priemones, kurių Komisija ir kitos suinteresuotos šalys galėtų imtis reaguodamos į žinių trūkumą arba poreikius. Gaila, tačiau atrodo, kad EESRK (4) susirūpinimas pasitvirtins, t.y. konkrečių tikslų, išskyrus taip vadinamus Tūkstantmečio uždavinius, nebuvimas yra rimta trūkumas, verčiantis abejoti paties plano perspektyvumu.

| 3.5 | Plane nurodyti veiksmai turi vieną bendrą ypatumą: visuose juose yra pateikta konkreti informacija pirmųjų dvejų ar trejų metų laikotarpiui, tačiau tolesniam ketverių metų laikotarpiui jie yra bendresnio pobūdžio, o gal netgi migloti. Tokia struktūra neramina, nes planas turėtų lemti praktinį strategijos, kuria iš esmės siekiama didelio ilgalaikio poveikio, įgyvendinimą. Šio trūkumo negalima pateisinti ir tuo, kad dar nenurodyti ir ištekliai, kurie turėtų būti skirti nuo 2007 m. Norimų rezultatų aiškumas yra pagrindinis reikalavimas, kad būtų užtikrinta, jog politinius sprendimus priimantys asmenys skirtų strategijos svarbą atitinkantį finansavimą. |
| --- | --- |

3.5

Plane nurodyti veiksmai turi vieną bendrą ypatumą: visuose juose yra pateikta konkreti informacija pirmųjų dvejų ar trejų metų laikotarpiui, tačiau tolesniam ketverių metų laikotarpiui jie yra bendresnio pobūdžio, o gal netgi migloti. Tokia struktūra neramina, nes planas turėtų lemti praktinį strategijos, kuria iš esmės siekiama didelio ilgalaikio poveikio, įgyvendinimą. Šio trūkumo negalima pateisinti ir tuo, kad dar nenurodyti ir ištekliai, kurie turėtų būti skirti nuo 2007 m. Norimų rezultatų aiškumas yra pagrindinis reikalavimas, kad būtų užtikrinta, jog politinius sprendimus priimantys asmenys skirtų strategijos svarbą atitinkantį finansavimą.

| 3.6 | Nemanoma, kad pakanka 2007 m. peržiūros vidutinės trukmės laikotarpiu. EESRK rekomenduoja atlikti dvi peržiūras vidutinės trukmės laikotarpiais: vieną — 2006 m., o kitą — 2008 m. |
| --- | --- |

3.6

Nemanoma, kad pakanka 2007 m. peržiūros vidutinės trukmės laikotarpiu. EESRK rekomenduoja atlikti dvi peržiūras vidutinės trukmės laikotarpiais: vieną — 2006 m., o kitą — 2008 m.

| 3.6.1 | Pirmoji peržiūra vidutinės trukmės laikotarpiu leistų atsižvelgti į nemažai programų ir (arba) veiksmų (nepaminėtų komunikate), kurie jau baigiami įgyvendinti, rezultatus ir tai palengvintų spartų pirmųjų dvejų metų pažangos įvertinimą. Tai būtų tvirtas pagrindas inicijuojant veiksmus, kurie būtų finansuojami naujais asignavimais iš 2007 m. biudžeto. |
| --- | --- |

3.6.1

Pirmoji peržiūra vidutinės trukmės laikotarpiu leistų atsižvelgti į nemažai programų ir (arba) veiksmų (nepaminėtų komunikate), kurie jau baigiami įgyvendinti, rezultatus ir tai palengvintų spartų pirmųjų dvejų metų pažangos įvertinimą. Tai būtų tvirtas pagrindas inicijuojant veiksmus, kurie būtų finansuojami naujais asignavimais iš 2007 m. biudžeto.

| 3.6.2 | Antroji peržiūra užtikrintų, kad, rengiantis tolesniems etapams ir tolesniems ciklams, būtų remiamasi konkrečiais, laiku atliktais įvertinimais, taikant juos ir kitoms pažeidžiamoms tikslinėms grupėms (pvz., senyvo amžiaus žmonėms), remiantis gilesne pasiektos pažangos ir pasitaikiusių kliūčių analize. |
| --- | --- |

3.6.2

Antroji peržiūra užtikrintų, kad, rengiantis tolesniems etapams ir tolesniems ciklams, būtų remiamasi konkrečiais, laiku atliktais įvertinimais, taikant juos ir kitoms pažeidžiamoms tikslinėms grupėms (pvz., senyvo amžiaus žmonėms), remiantis gilesne pasiektos pažangos ir pasitaikiusių kliūčių analize.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1 | Pirmąja veiksmų grupe siekiama pagerinti informacinę grandinę parengiant integruotą aplinkos ir sveikatos informaciją, kad būtų galima geriau suprasti teršalų šaltinių ryšį su poveikiais sveikatai. EESRK apgailestauja, kad, nepaisant priimtos 1999-2003 m. Bendrijos veiksmų programos dėl su tarša susijusių ligų (5) ir Bendrijos veiksmų programos dėl sveikatos priežiūros (6), informacijos poreikis tebėra toks didelis, atsižvelgiant į veiksmus visuomenės sveikatos srityje. Jis taip apgailestauja, kad prie komunikato nepridėtos pažangos ataskaitos apie programas ir ataskaitos apie konkrečius trūkumus, ištaisytinus plano pirmajame įgyvendinimo etape. |
| --- | --- |

4.1

Pirmąja veiksmų grupe siekiama pagerinti informacinę grandinę parengiant integruotą aplinkos ir sveikatos informaciją, kad būtų galima geriau suprasti teršalų šaltinių ryšį su poveikiais sveikatai. EESRK apgailestauja, kad, nepaisant priimtos 1999-2003 m. Bendrijos veiksmų programos dėl su tarša susijusių ligų (5) ir Bendrijos veiksmų programos dėl sveikatos priežiūros (6), informacijos poreikis tebėra toks didelis, atsižvelgiant į veiksmus visuomenės sveikatos srityje. Jis taip apgailestauja, kad prie komunikato nepridėtos pažangos ataskaitos apie programas ir ataskaitos apie konkrečius trūkumus, ištaisytinus plano pirmajame įgyvendinimo etape.

| 4.1.1 | 1 veiksmas (aplinkos poveikio sveikatai rodiklių parengimas) ir 2 veiksmas (integruoto aplinkos, įskaitant maistą, monitoringo parengimas, kad būtų galima nustatyti tam tikrą poveikį žmogui) dažniausiai savo metodais būna pažintiniai. Dėl to, veiksmų antrajame etape parengimas yra menkai suprantamas. Net ir tuo atveju, kai trūksta žinių, tokie tikslai, kaip su sveikata susijusių duomenų palyginamumas ir prieinamumas, turėtų būti aiškiai įvardyti, kad palengvėtų esamų duomenų bazių sąveika ir integracija, kai kuriais atvejais, rekomenduojant išteklių, įskaitant finansinius išteklius, skyrimą reikalingiems metodologiniams tyrimams ir esamų duomenų tinklo kūrimą, atsižvelgiant į ilgalaikę Europos duomenų bazės kūrimo perspektyvą ateityje. |
| --- | --- |

4.1.1

1 veiksmas (aplinkos poveikio sveikatai rodiklių parengimas) ir 2 veiksmas (integruoto aplinkos, įskaitant maistą, monitoringo parengimas, kad būtų galima nustatyti tam tikrą poveikį žmogui) dažniausiai savo metodais būna pažintiniai. Dėl to, veiksmų antrajame etape parengimas yra menkai suprantamas. Net ir tuo atveju, kai trūksta žinių, tokie tikslai, kaip su sveikata susijusių duomenų palyginamumas ir prieinamumas, turėtų būti aiškiai įvardyti, kad palengvėtų esamų duomenų bazių sąveika ir integracija, kai kuriais atvejais, rekomenduojant išteklių, įskaitant finansinius išteklius, skyrimą reikalingiems metodologiniams tyrimams ir esamų duomenų tinklo kūrimą, atsižvelgiant į ilgalaikę Europos duomenų bazės kūrimo perspektyvą ateityje.

| 4.1.1.1 | Kad būtų integruotas aplinkos monitoringas ir žmonių sveikatos priežiūra, EESRK rekomenduoja laiku atrinkti klinikinės (epidemiologinės) ir eksperimentinės mokslinių tyrimų veiklos rūšis, kad daugiau sužinotume apie konkrečių aplinkos veiksnių ir ligų priežastinius ryšius. |
| --- | --- |

4.1.1.1

Kad būtų integruotas aplinkos monitoringas ir žmonių sveikatos priežiūra, EESRK rekomenduoja laiku atrinkti klinikinės (epidemiologinės) ir eksperimentinės mokslinių tyrimų veiklos rūšis, kad daugiau sužinotume apie konkrečių aplinkos veiksnių ir ligų priežastinius ryšius.

| 4.1.2 | Biomonitoringo veiksmas (biožymeklių, kurie parodo aplinkos poveikį, ligas ir (arba) sutrikimus bei genetinį polinkį, naudojimas) yra labiau panašus į ataskaitą apie sunkumus, nors ir realius, o ne veiksmą. EESRK rekomenduoja imtis neatidėliotinų veiksmų plataus profilio darbo grupės, skirtos koordinavimui, įgaliojimams ir tikslams apibūdinti, kad būtų užtikrinta, jog tai veiksminga ir iš tikrųjų patikima darbo priemonė nacionaliniu ir Bendrijos lygiais. |
| --- | --- |

4.1.2

Biomonitoringo veiksmas (biožymeklių, kurie parodo aplinkos poveikį, ligas ir (arba) sutrikimus bei genetinį polinkį, naudojimas) yra labiau panašus į ataskaitą apie sunkumus, nors ir realius, o ne veiksmą. EESRK rekomenduoja imtis neatidėliotinų veiksmų plataus profilio darbo grupės, skirtos koordinavimui, įgaliojimams ir tikslams apibūdinti, kad būtų užtikrinta, jog tai veiksminga ir iš tikrųjų patikima darbo priemonė nacionaliniu ir Bendrijos lygiais.

| 4.1.2.1 | Kad būtų gauti optimalūs biomonitoringo rezultatai, EESRK rekomenduoja nustatyti prioritetines veiksmo sritis ir optimalaus specializuotų veiklos centrų tarpusavio koordinavimo tvarką remiantis veikla, kurią atliko esamos techninės darbo grupės. Be to, jis rekomenduoja parengti grupės tyrimus (pirmiausia motinos-vaiko tyrimus), kad būtų galima veiksmingai įvertinti poveikio biorodiklius. |
| --- | --- |

4.1.2.1

Kad būtų gauti optimalūs biomonitoringo rezultatai, EESRK rekomenduoja nustatyti prioritetines veiksmo sritis ir optimalaus specializuotų veiklos centrų tarpusavio koordinavimo tvarką remiantis veikla, kurią atliko esamos techninės darbo grupės. Be to, jis rekomenduoja parengti grupės tyrimus (pirmiausia motinos-vaiko tyrimus), kad būtų galima veiksmingai įvertinti poveikio biorodiklius.

| 4.1.3 | Ir 4 veiksme (geresnis koordinavimas ir bendra veikla aplinkos ir sveikatos srityje) siūloma sukurti konsultacinę grupę ir bendrai remti atsakingų institucijų tarpusavio mainus. EESRK mano, kad šie pasiūlymai visiškai netinkami, nes įsitikinęs, kad konsultacinės grupės nepakaks reguliariems duomenų ir geriausios praktikos mainams užtikrinti. Dėl to, atsižvelgiant į tai, kad atsakomybe už sveikatą ir aplinką dalijasi kelios ministerijos, Komitetas ragina valstybes nares kuo greičiau paskirti atsakingą įstaigą ar instituciją, turinčią būtinus įgaliojimus ir priemones koordinuoti pastangas norimiems tikslams pasiekti. Be to, EESRK ragina Komisiją sukurti tinkamesnes koordinavimo institucijas ir siūlyti geresnes priemones procesui palengvinti. |
| --- | --- |

4.1.3

Ir 4 veiksme (geresnis koordinavimas ir bendra veikla aplinkos ir sveikatos srityje) siūloma sukurti konsultacinę grupę ir bendrai remti atsakingų institucijų tarpusavio mainus. EESRK mano, kad šie pasiūlymai visiškai netinkami, nes įsitikinęs, kad konsultacinės grupės nepakaks reguliariems duomenų ir geriausios praktikos mainams užtikrinti. Dėl to, atsižvelgiant į tai, kad atsakomybe už sveikatą ir aplinką dalijasi kelios ministerijos, Komitetas ragina valstybes nares kuo greičiau paskirti atsakingą įstaigą ar instituciją, turinčią būtinus įgaliojimus ir priemones koordinuoti pastangas norimiems tikslams pasiekti. Be to, EESRK ragina Komisiją sukurti tinkamesnes koordinavimo institucijas ir siūlyti geresnes priemones procesui palengvinti.

| 4.2 | Antrąja veiksmų grupe siekiama „integruoti ir stiprinti Europos aplinkos ir sveikatos mokslinius tyrimus“. Komunikato priede apibūdinti konkretūs veiksmai, kuriais siekiama konsoliduoti pagrindinę informaciją, o ne kurti konkrečius mokslinių tyrimų projektus. 5 veiksme pateikta analizė to, kas jau pasiekta JTC (jungtinių tyrimų centrai) arba dabartinių mokslinių tyrimų projektų, kartu su konferencijų tuo klausimu planais. 6 veiksmas yra nurodytų ligų ir Europos mokslinių tyrimų tinklo sukūrimo priežasčių ir mechanizmų analizė, o ne bandymas „nukreipti mokslinius tyrimus į ligas, sutrikimus ir poveikį“, nes jame nėra nurodyta, kaip moksliniai tyrimai turėtų vykti. Galiausiai, 7 veiksmu siekiama sukurti metodologinę sistemą, kad būtų parengti rizikos vertinimo metodai atsižvelgiant į sudėtingas sąveikas ir išorės išlaidas, bei metodologinę sistemą šiems metodams suvienodinti ir patvirtinti. |
| --- | --- |

4.2

Antrąja veiksmų grupe siekiama „integruoti ir stiprinti Europos aplinkos ir sveikatos mokslinius tyrimus“. Komunikato priede apibūdinti konkretūs veiksmai, kuriais siekiama konsoliduoti pagrindinę informaciją, o ne kurti konkrečius mokslinių tyrimų projektus. 5 veiksme pateikta analizė to, kas jau pasiekta JTC (jungtinių tyrimų centrai) arba dabartinių mokslinių tyrimų projektų, kartu su konferencijų tuo klausimu planais. 6 veiksmas yra nurodytų ligų ir Europos mokslinių tyrimų tinklo sukūrimo priežasčių ir mechanizmų analizė, o ne bandymas „nukreipti mokslinius tyrimus į ligas, sutrikimus ir poveikį“, nes jame nėra nurodyta, kaip moksliniai tyrimai turėtų vykti. Galiausiai, 7 veiksmu siekiama sukurti metodologinę sistemą, kad būtų parengti rizikos vertinimo metodai atsižvelgiant į sudėtingas sąveikas ir išorės išlaidas, bei metodologinę sistemą šiems metodams suvienodinti ir patvirtinti.

| 4.2.1 | EESRK rekomenduoja dabartinį didelio masto epidemiologinių duomenų trūkumą kuo greičiau panaikinti, ypač su neurologiniais sutrikimais susijusiais klausimais Europoje, tais atvejais, kai nepakanka mokslinių duomenų apie kūdikius ir vaikus, tačiau pakanka įrodymų nustatyti etiologinį ryšį, net ir tada, kai tai negalima priskirti tik aplinkos veiksniams. |
| --- | --- |

4.2.1

EESRK rekomenduoja dabartinį didelio masto epidemiologinių duomenų trūkumą kuo greičiau panaikinti, ypač su neurologiniais sutrikimais susijusiais klausimais Europoje, tais atvejais, kai nepakanka mokslinių duomenų apie kūdikius ir vaikus, tačiau pakanka įrodymų nustatyti etiologinį ryšį, net ir tada, kai tai negalima priskirti tik aplinkos veiksniams.

| 4.2.2 | EESRK rekomenduoja, kad tarpdalykiniai moksliniai sveikatos ir aplinkos tyrimai taptų Septintosios mokslinių tyrimų pamatinės programos prioritetais. Be to, reikėtų imtis neatidėliotinų veiksmų užtikrinti, kad jau finansuojamos konkrečios programos turėtų joms reikalingus išteklius, leisiančius mums pagilinti savo žinias ir nustatyti veiksmingas intervencines priemones bei metodus sveikatos ir aplinkos srityje. |
| --- | --- |

4.2.2

EESRK rekomenduoja, kad tarpdalykiniai moksliniai sveikatos ir aplinkos tyrimai taptų Septintosios mokslinių tyrimų pamatinės programos prioritetais. Be to, reikėtų imtis neatidėliotinų veiksmų užtikrinti, kad jau finansuojamos konkrečios programos turėtų joms reikalingus išteklius, leisiančius mums pagilinti savo žinias ir nustatyti veiksmingas intervencines priemones bei metodus sveikatos ir aplinkos srityje.

| 4.2.3 | 8 veiksmas (užtikrinti, kad būtų nustatytos galimo pavojaus sveikatai ir aplinkai rūšys bei būtų sprendžiami su tuo susiję klausimai) nustato tikslesnius uždavinius. Juo siekiama rasti būdus, kaip pagerinti ankstyvą sveikatos sektoriaus vertinimą ir pasirengti ekstremaliam klimato pasikeitimui bei kitiems globaliems aplinkos pavojams. EESRK remia šiuos tikslus, net ir tuo atveju, kai jie nėra griežtai susiję su bendru SCALE iniciatyvos tikslu — saugoti vaikų sveikatą. EESRK tikisi, kad tokie veiksmai turėtų sudaryti galimybę parengti tinkamą programą, kuriai būtų konkrečiai skirtos lėšos vidutinės trukmės laikotarpiu. Ji neturėtų būti įtraukta, kaip siūloma, į netinkamą struktūrą, kuriai trūksta konkrečiai skiriamų lėšų. |
| --- | --- |

4.2.3

8 veiksmas (užtikrinti, kad būtų nustatytos galimo pavojaus sveikatai ir aplinkai rūšys bei būtų sprendžiami su tuo susiję klausimai) nustato tikslesnius uždavinius. Juo siekiama rasti būdus, kaip pagerinti ankstyvą sveikatos sektoriaus vertinimą ir pasirengti ekstremaliam klimato pasikeitimui bei kitiems globaliems aplinkos pavojams. EESRK remia šiuos tikslus, net ir tuo atveju, kai jie nėra griežtai susiję su bendru SCALE iniciatyvos tikslu — saugoti vaikų sveikatą. EESRK tikisi, kad tokie veiksmai turėtų sudaryti galimybę parengti tinkamą programą, kuriai būtų konkrečiai skirtos lėšos vidutinės trukmės laikotarpiu. Ji neturėtų būti įtraukta, kaip siūloma, į netinkamą struktūrą, kuriai trūksta konkrečiai skiriamų lėšų.

| 4.3 | Kitais dviem veiksmais (9 ir 10 veiksmai) siekiama plėtoti informuotumą, pranešimą apie pavojų, profesinį mokymą ir švietimą. Juose iškelta keletas įdomių klausimų, tačiau tai nėra tvirtas realios informavimo ir profesinio mokymo strategijos, skatinančios atitinkamus elgesio pasikeitimus ir telkiančios už šios srities veiksmus atsakingų valstybių narių veiklą, pagrindas. EESRK jau nurodė, kad „informuotumo didinimas ir pagrindinės paramos bei įsipareigojimo nustatymas bus esminiai dalykai ir socialiniams partneriams bei pilietinės visuomenės organizacijoms priklausys pagrindinis vaidmuo“ (7). |
| --- | --- |

4.3

Kitais dviem veiksmais (9 ir 10 veiksmai) siekiama plėtoti informuotumą, pranešimą apie pavojų, profesinį mokymą ir švietimą. Juose iškelta keletas įdomių klausimų, tačiau tai nėra tvirtas realios informavimo ir profesinio mokymo strategijos, skatinančios atitinkamus elgesio pasikeitimus ir telkiančios už šios srities veiksmus atsakingų valstybių narių veiklą, pagrindas. EESRK jau nurodė, kad „informuotumo didinimas ir pagrindinės paramos bei įsipareigojimo nustatymas bus esminiai dalykai ir socialiniams partneriams bei pilietinės visuomenės organizacijoms priklausys pagrindinis vaidmuo“ (7).

| 4.3.1 | Paskutiniais siūlomais veiksmais (11, 12 ir 13 veiksmai) siekiama peržiūrėti ir pataisyti rizikos mažinimo politiką, atsižvelgiant į tas rizikos rūšis, kurios tiesiogiai susijusios su ligomis, pirmiausiai nurodytomis plane (kvėpavimo ligos, nervų sistemos vystymosi sutrikimai, vėžys ir endokrininės sistemos sutrikimai). Jie rekomenduoja tokias iniciatyvas kaip eksperimentinius projektus, tinklų kūrimą, koordinavimo skatinimą, arba paprasčiausiai stebėti su elektromagnetiniais laukais susijusią raidą. Apskritai, tai labiau primena gerų ketinimų sąrašą, o ne bandymą parengti konkrečių išsamių sąlygų sąrašą esant didelės rizikos sąlygoms. EESRK mano, kad tokie pasiūlymai nėra tinkami atsižvelgiant į ypatingai pavojingus poveikius sveikatai, kurie jau buvo išdėstyti ankstesniame komunikate dėl strategijos. B to, jie nepadės sukurti tikros rizikos mažinimo politikos per pagrįstą laikotarpį. |
| --- | --- |

4.3.1

Paskutiniais siūlomais veiksmais (11, 12 ir 13 veiksmai) siekiama peržiūrėti ir pataisyti rizikos mažinimo politiką, atsižvelgiant į tas rizikos rūšis, kurios tiesiogiai susijusios su ligomis, pirmiausiai nurodytomis plane (kvėpavimo ligos, nervų sistemos vystymosi sutrikimai, vėžys ir endokrininės sistemos sutrikimai). Jie rekomenduoja tokias iniciatyvas kaip eksperimentinius projektus, tinklų kūrimą, koordinavimo skatinimą, arba paprasčiausiai stebėti su elektromagnetiniais laukais susijusią raidą. Apskritai, tai labiau primena gerų ketinimų sąrašą, o ne bandymą parengti konkrečių išsamių sąlygų sąrašą esant didelės rizikos sąlygoms. EESRK mano, kad tokie pasiūlymai nėra tinkami atsižvelgiant į ypatingai pavojingus poveikius sveikatai, kurie jau buvo išdėstyti ankstesniame komunikate dėl strategijos. B to, jie nepadės sukurti tikros rizikos mažinimo politikos per pagrįstą laikotarpį.

| 4.3.2 | EESRK primygtinai rekomenduoja ypatingos skubos tvarka ištirti veiksnius, darančius poveikį oro kokybei biuruose ir namuose (kaip nurodyta 12 veiksme). Moksliniai duomenys turėtų būti parengiami iki aiškiai nustatyto termino ne pernelyg tolimoje ateityje, kad būtų lengviau iš naujo įvertinti 1999 m. rekomendaciją dėl elektromagnetinių laukų. EESRK neramina, kad nesulaukus kokių nors konkrečių tikslų ir numatytų rezultatų per nurodytą terminą, nepasiseks plane net nustatyti veiksmingos dabartinės Bendrijos lygio veiklos rūšių koordinavimo arba koordinavimo su valstybėmis narėmis tvarkos. |
| --- | --- |

4.3.2

EESRK primygtinai rekomenduoja ypatingos skubos tvarka ištirti veiksnius, darančius poveikį oro kokybei biuruose ir namuose (kaip nurodyta 12 veiksme). Moksliniai duomenys turėtų būti parengiami iki aiškiai nustatyto termino ne pernelyg tolimoje ateityje, kad būtų lengviau iš naujo įvertinti 1999 m. rekomendaciją dėl elektromagnetinių laukų. EESRK neramina, kad nesulaukus kokių nors konkrečių tikslų ir numatytų rezultatų per nurodytą terminą, nepasiseks plane net nustatyti veiksmingos dabartinės Bendrijos lygio veiklos rūšių koordinavimo arba koordinavimo su valstybėmis narėmis tvarkos.

2004 m. gruodžio 15 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Komisijos komunikatas dėl Europos aplinkos ir sveikatos strategijos KOM(2003) 338 galut. EESRK savo nuomonę dėl šio komunikato pateikė 2003 m. gruodžio 10 d. 404-oje plenarinėje sesijoje. Pranešėjas – p. Ehnmark. OL C 80, 2004 3 30.

1

(2)  Komisijos komunikatas – 2004-2010 m. Europos aplinkos ir sveikatos veiksmų planas (COM(2004) 416 galut., 2004 6 9, I ir II tomai

2

(3)  Nuomonė dėl Europos aplinkos ir sveikatos strategijos, 6.4 punktas – OL C 80, 2004 3 30. Pranešėjas – p. Ehnmark. Žr. 1 išnašą.

3

(4)  Ten pat, 5.3 punktas.

4

(5)  OL C 19, 1998 1 21.

5

(6)  OL C 174, 1996 6 17.

6

(7)  OL C 80, 2004 3 30.

7

---

| 28.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/70 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/70

---

Nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl humaniško gyvūnų gaudymo spąstais standartų įvedimo

KOM(2004) 532 galutinis -2004/0183 (COD)

(2005/C 157/11)

2004 m. rugsėjo 14 d. Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 175 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl humaniško gyvūnų gaudymo spąstais standartų įvedimo

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2004 m. lapkričio 16 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas — p. Donnelly.

Savo 413-osios plenarinės sesijos metu, įvykusios 2004 m. gruodžio 15-16 d. (2004 m. gruodžio 16 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 60 narių balsavus „už“, 1 — „prieš“ ir 6 nariams susilaikius.

I.   ĮVADAS

1.   Reglamentas dėl spąstų, kuriais suspaudžiamos gyvūnų galūnės

| 1.1 | 1989 m. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją, raginančią uždrausti ES teritorijoje spąstus, kuriais suspaudžiamos gyvūnų galūnės, bei kailius ir gaminius iš kailių, kilusius iš šalių, naudojančių minėtus spąstus.
  Atsakydama į šią rezoliuciją, Komisija pateikė Pasiūlymą dėl reglamento šiuo klausimu, kurį Taryba priėmė 1991 m (1). Šis reglamentas uždraudė nuo 1995 m. sausio 1 d. naudoti spąstus, kuriais suspaudžiamos gyvūnų galūnės, ES teritorijoje ir importuoti 13 išvardintų gyvūnų rūšių kailius ir odas iš trečiųjų šalių išskyrus atvejus, kai tenkinama viena iš šių sąlygų:






  — | jeigu galioja atitinkamos administracinės ir teisinės nuostatos, draudžiančios naudoti spąstus, kuriais suspaudžiamos gyvūnų galūnės, arba |
| --- | --- | --- |

1.1

1989 m. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją, raginančią uždrausti ES teritorijoje spąstus, kuriais suspaudžiamos gyvūnų galūnės, bei kailius ir gaminius iš kailių, kilusius iš šalių, naudojančių minėtus spąstus.

Atsakydama į šią rezoliuciją, Komisija pateikė Pasiūlymą dėl reglamento šiuo klausimu, kurį Taryba priėmė 1991 m (1). Šis reglamentas uždraudė nuo 1995 m. sausio 1 d. naudoti spąstus, kuriais suspaudžiamos gyvūnų galūnės, ES teritorijoje ir importuoti 13 išvardintų gyvūnų rūšių kailius ir odas iš trečiųjų šalių išskyrus atvejus, kai tenkinama viena iš šių sąlygų:

—

jeigu galioja atitinkamos administracinės ir teisinės nuostatos, draudžiančios naudoti spąstus, kuriais suspaudžiamos gyvūnų galūnės, arba

| — | jeigu 13 išvardintų (ES reglamento I priede) gyvūnų rūšių gaudymo spąstais būdai atitinka tarptautiniu mastu sutartus humaniško gyvūnų gaudymo spąstais standartus. |
| --- | --- |

—

jeigu 13 išvardintų (ES reglamento I priede) gyvūnų rūšių gaudymo spąstais būdai atitinka tarptautiniu mastu sutartus humaniško gyvūnų gaudymo spąstais standartus.

| 1.2 | Svarbu pažymėti, kad Europos Parlamentas savo nuomonėje ragino uždrausti spąstų, kuriais suspaudžiamos gyvūnų galūnės, pardavimą ir palaipsniui atsisakyti kailių ir gaminių iš kailio, kai gyvūnas buvo pagautas spąstais, kurie suspaudžia jo galūnes. Į šią nuomonę Taryba neatsižvelgė savo svarstymų metu 1991 m. |
| --- | --- |

1.2

Svarbu pažymėti, kad Europos Parlamentas savo nuomonėje ragino uždrausti spąstų, kuriais suspaudžiamos gyvūnų galūnės, pardavimą ir palaipsniui atsisakyti kailių ir gaminių iš kailio, kai gyvūnas buvo pagautas spąstais, kurie suspaudžia jo galūnes. Į šią nuomonę Taryba neatsižvelgė savo svarstymų metu 1991 m.

| 1.3 | Nors spąstų, kuriais suspaudžiamos gyvūnų galūnės, naudojimas yra uždraustas ES teritorijoje nuo 1995 m., jis nėra uždraustas šalyse, eksportuojančiose gaminius iš kailio, pagamintus iš minėtais spąstais pagautų gyvūnų kailio.
  Savo 1990 m. nuomonėje (2), EESRK, pabrėždamas šio klausimo nuoseklaus traktavimo svarbą, ne tik parėmė spąstų, kuriais suspaudžiamos gyvūnų galūnės, uždraudimą Europoje, bet ir pasiūlė juos uždrausti tarptautiniu mastu. |
| --- | --- |

1.3

Nors spąstų, kuriais suspaudžiamos gyvūnų galūnės, naudojimas yra uždraustas ES teritorijoje nuo 1995 m., jis nėra uždraustas šalyse, eksportuojančiose gaminius iš kailio, pagamintus iš minėtais spąstais pagautų gyvūnų kailio.

Savo 1990 m. nuomonėje (2), EESRK, pabrėždamas šio klausimo nuoseklaus traktavimo svarbą, ne tik parėmė spąstų, kuriais suspaudžiamos gyvūnų galūnės, uždraudimą Europoje, bet ir pasiūlė juos uždrausti tarptautiniu mastu.

2.   Susitarimas

| 2.1 | Priėmus Bendrijos teisės aktus dėl spąstų, kuriais suspaudžiamos gyvūnų galūnės, iškilo būtinybė nustatyti gyvūnų gaudymo spąstais standartus tarptautiniu mastu. Buvo suderėtas Susitarimas tarp ES, Kanados, Rusijos ir JAV. Tačiau tik Kanada, Rusija ir ES jį pasirašė. JAV negalėjo tapti šio Susitarimo šalimi, kadangi pagal JAV vidaus sistemą kompetencija šioje srityje yra decentralizuota. Vis dėlto, JAV sutiko įgyvendinti supaprastintą Susitarimo versiją. |
| --- | --- |

2.1

Priėmus Bendrijos teisės aktus dėl spąstų, kuriais suspaudžiamos gyvūnų galūnės, iškilo būtinybė nustatyti gyvūnų gaudymo spąstais standartus tarptautiniu mastu. Buvo suderėtas Susitarimas tarp ES, Kanados, Rusijos ir JAV. Tačiau tik Kanada, Rusija ir ES jį pasirašė. JAV negalėjo tapti šio Susitarimo šalimi, kadangi pagal JAV vidaus sistemą kompetencija šioje srityje yra decentralizuota. Vis dėlto, JAV sutiko įgyvendinti supaprastintą Susitarimo versiją.

| 2.2 | Susitarimas buvo priimtas siekiant užkirsti kelią galimam Europos uždraudimui importuoti gaminius iš kailio, pagamintus iš laisvėje gyvenusių gyvūnų kailių tose šalyse, kurios nėra uždraudusios spąstų, kuriais suspaudžiamos gyvūnų galūnės. |
| --- | --- |

2.2

Susitarimas buvo priimtas siekiant užkirsti kelią galimam Europos uždraudimui importuoti gaminius iš kailio, pagamintus iš laisvėje gyvenusių gyvūnų kailių tose šalyse, kurios nėra uždraudusios spąstų, kuriais suspaudžiamos gyvūnų galūnės.

| 2.3 | Europos Parlamento nuomone, šis Susitarimas buvo visiškai netinkamas bei neveiksmingas ir turėjo būti atmestas, o vietoj jo reikėjo įvesti draudimą importuoti kailius ir gaminius iš kailio, pagamintus iš Susitarime išvardintų laukinių gyvūnų kailio. |
| --- | --- |

2.3

Europos Parlamento nuomone, šis Susitarimas buvo visiškai netinkamas bei neveiksmingas ir turėjo būti atmestas, o vietoj jo reikėjo įvesti draudimą importuoti kailius ir gaminius iš kailio, pagamintus iš Susitarime išvardintų laukinių gyvūnų kailio.

| 2.4 | Susitarime nurodomi tam tikri standartai, kurių privaloma laikytis gaudant gyvūnus spąstais. Europos bendrija jį ratifikavo 1997 m. Susitarime numatyti gyvūnų gaudymo spąstais standartai atspindėjo tuo metu taikytus standartus Rusijoje, Kanadoje ir JAV. Sąvokos „humaniškas“ paminėjimas buvo labai ginčytinas dalykas, kadangi šie standartai toleruoja į spąstus pakliuvusių gyvūnų dideles kančias. |
| --- | --- |

2.4

Susitarime nurodomi tam tikri standartai, kurių privaloma laikytis gaudant gyvūnus spąstais. Europos bendrija jį ratifikavo 1997 m. Susitarime numatyti gyvūnų gaudymo spąstais standartai atspindėjo tuo metu taikytus standartus Rusijoje, Kanadoje ir JAV. Sąvokos „humaniškas“ paminėjimas buvo labai ginčytinas dalykas, kadangi šie standartai toleruoja į spąstus pakliuvusių gyvūnų dideles kančias.

| 2.5 | Mokslinės nuomonės (tarp jų ir Komisijos mokslo ir veterinarijos komiteto nuomonė) patvirtino, kad Susitarime numatyti humaniški gyvūnų gaudymo spąstais būdai neatmeta nepriimtinai didelių kančių. |
| --- | --- |

2.5

Mokslinės nuomonės (tarp jų ir Komisijos mokslo ir veterinarijos komiteto nuomonė) patvirtino, kad Susitarime numatyti humaniški gyvūnų gaudymo spąstais būdai neatmeta nepriimtinai didelių kančių.

| 2.6 | Mokslo komitetas pabrėžė, kad esminiai veiksniai humaniškumo lygiui nustatyti turi būti laikas, per kurį gyvūnas tampa nejautrus skausmui bei per šį laikotarpį gyvūnui suteikiamo skausmo ir streso intensyvumas. Komitetas padarė išvadą, jog „humaniškais“ gali būti laikomi tik tie žudantys spąstai, į kuriuos patekęs gyvūnas tampa nejautrus skausmui akimirksniu arba bent jau per kelias sekundes. Vietoj to, Susitarime buvo numatytas 5 minučių maksimalus laikotarpis, ir todėl buvo laikoma, kad sąvokos „humaniškas“ naudojimas nėra tinkamas. |
| --- | --- |

2.6

Mokslo komitetas pabrėžė, kad esminiai veiksniai humaniškumo lygiui nustatyti turi būti laikas, per kurį gyvūnas tampa nejautrus skausmui bei per šį laikotarpį gyvūnui suteikiamo skausmo ir streso intensyvumas. Komitetas padarė išvadą, jog „humaniškais“ gali būti laikomi tik tie žudantys spąstai, į kuriuos patekęs gyvūnas tampa nejautrus skausmui akimirksniu arba bent jau per kelias sekundes. Vietoj to, Susitarime buvo numatytas 5 minučių maksimalus laikotarpis, ir todėl buvo laikoma, kad sąvokos „humaniškas“ naudojimas nėra tinkamas.

| 2.7 | Komitetas taip pat nusprendė, kad Susitarime numatyti sužalojimo rodikliai nėra moksliškai pagrįsti palyginus su kitais nusistovėjusiais prastos gyvūnų gerovės nustatymo metodais. |
| --- | --- |

2.7

Komitetas taip pat nusprendė, kad Susitarime numatyti sužalojimo rodikliai nėra moksliškai pagrįsti palyginus su kitais nusistovėjusiais prastos gyvūnų gerovės nustatymo metodais.

| 2.8 | Šiuo metu ES ir Kanada jau yra ratifikavusios šį Susitarimą, tačiau Rusija dar nėra jo ratifikavusi. Dėl šios priežasties Susitarimo vykdymas dar nėra privalomas. Vis dėlto, Kanada ir ES susitarė bet kuriuo atveju vykdyti Susitarimo nuostatas per šį neprivalomą laikotarpį. |
| --- | --- |

2.8

Šiuo metu ES ir Kanada jau yra ratifikavusios šį Susitarimą, tačiau Rusija dar nėra jo ratifikavusi. Dėl šios priežasties Susitarimo vykdymas dar nėra privalomas. Vis dėlto, Kanada ir ES susitarė bet kuriuo atveju vykdyti Susitarimo nuostatas per šį neprivalomą laikotarpį.

3.   Komisijos pasiūlymo turinys

| 3.1 | Komisijos pasiūlymas priimti direktyvą dėl humaniško tam tikrų gyvūnų rūšių gaudymo spąstais standartų įvedimo (3) siekia perkelti Susitarimą dėl humaniško gyvūnų gaudymo spąstais standartų į Bendrijos teisę, kaip numatyta Tarybos sprendimais 98/142/EC ir 98/487/EC. |
| --- | --- |

3.1

Komisijos pasiūlymas priimti direktyvą dėl humaniško tam tikrų gyvūnų rūšių gaudymo spąstais standartų įvedimo (3) siekia perkelti Susitarimą dėl humaniško gyvūnų gaudymo spąstais standartų į Bendrijos teisę, kaip numatyta Tarybos sprendimais 98/142/EC ir 98/487/EC.

| 3.2 | Kaip apibrėžta 1 priede, pasiūlymas taikomas 19 laukinių gyvūnų rūšių (iš kurių 5 gyvena ES teritorijoje). |
| --- | --- |

3.2

Kaip apibrėžta 1 priede, pasiūlymas taikomas 19 laukinių gyvūnų rūšių (iš kurių 5 gyvena ES teritorijoje).

| 3.3 | Pasiūlyme numatyta keletas įsipareigojimų ir reikalavimų dėl gaudymo spąstais būdų, spąstų naudojimo, kailinių žvėrelių medžiotojų, mokslinių tyrimų, baudų ir sertifikavimo. Į šį dokumentą taip pat įeina daug galimų leidžiančių nukrypti nuostatų ir du priedai (II ir III priedai) dėl humaniško gyvūnų gaudymo standartų ir gyvūnų gaudymo spąstais būdų bandymų. |
| --- | --- |

3.3

Pasiūlyme numatyta keletas įsipareigojimų ir reikalavimų dėl gaudymo spąstais būdų, spąstų naudojimo, kailinių žvėrelių medžiotojų, mokslinių tyrimų, baudų ir sertifikavimo. Į šį dokumentą taip pat įeina daug galimų leidžiančių nukrypti nuostatų ir du priedai (II ir III priedai) dėl humaniško gyvūnų gaudymo standartų ir gyvūnų gaudymo spąstais būdų bandymų.

| 3.4 | Pasiūlyme pabrėžiama, kad valstybėms narėms gali būti leista įgyvendinti griežtus teisės aktus šioje srityje, ir kad lieka galioji 1991 m. ES reglamentas, draudžiantis naudoti spąstus, kuriais suspaudžiamos gyvūnų galūnės. Jų įgyvendinimas ir vykdymas priklauso valstybių narių kompetencijai bei jų kompetentingoms institucijoms. Pasiūlyme nenumatoma skirti lėšų iš Bendrijos biudžeto, ir todėl valstybės narės pačios skirs finansinių resursų atitinkamiems kaštams padengti. |
| --- | --- |

3.4

Pasiūlyme pabrėžiama, kad valstybėms narėms gali būti leista įgyvendinti griežtus teisės aktus šioje srityje, ir kad lieka galioji 1991 m. ES reglamentas, draudžiantis naudoti spąstus, kuriais suspaudžiamos gyvūnų galūnės. Jų įgyvendinimas ir vykdymas priklauso valstybių narių kompetencijai bei jų kompetentingoms institucijoms. Pasiūlyme nenumatoma skirti lėšų iš Bendrijos biudžeto, ir todėl valstybės narės pačios skirs finansinių resursų atitinkamiems kaštams padengti.

II   PASTABOS

4.   Sąvokos „humaniško gyvūnų gaudymo spąstais standartai“ naudojimas

| 4.1 | EESRK požiūriu, sąvokos „humaniškas“ (4) naudojimas pasiūlyme yra abejotinas. 2 straipsnyje apibrėžiama sąvoka „gaudymo spąstais būdai“, tačiau jame nėra „humaniško gyvūnų gaudymo spąstais standartų“ apibrėžimo. Iš tiesų, Susitarimo tekste (pagal kurį paruoštas pasiūlymas) pripažįstama (Preambulėje), jog dar nėra gyvūnų gaudymo spąstais tarptautinių standartų, ir apskritai Susitarimas priskiria žodį „humaniškas“ tiems standartams, kurie „užtikrintų spąstais gaudomų gyvūnų atitinkamo lygio gerovę“. |
| --- | --- |

4.1

EESRK požiūriu, sąvokos „humaniškas“ (4) naudojimas pasiūlyme yra abejotinas. 2 straipsnyje apibrėžiama sąvoka „gaudymo spąstais būdai“, tačiau jame nėra „humaniško gyvūnų gaudymo spąstais standartų“ apibrėžimo. Iš tiesų, Susitarimo tekste (pagal kurį paruoštas pasiūlymas) pripažįstama (Preambulėje), jog dar nėra gyvūnų gaudymo spąstais tarptautinių standartų, ir apskritai Susitarimas priskiria žodį „humaniškas“ tiems standartams, kurie „užtikrintų spąstais gaudomų gyvūnų atitinkamo lygio gerovę“.

| 4.2 | Derybų dėl Susitarimo metu Komisijos mokslo ir veterinarijos komitetas (5) pateikė pastabą, kad šiame dokumente aprašomų standartų negalima vadinti „humaniškais“ (kaip jau buvo pabrėžta anksčiau), kadangi maksimalus laikas, per kurį gyvūnas tampa nejautrus skausmui yra daug ilgesnis nei priimtina trukmė (momentinė mirtis). Ypatingas dėmesys buvo atkreiptas į skandinančius spąstus, nes buvo apskaičiuota, kad į povandeninius spąstus patekę pusiau vandens žinduoliai dar būna gyvi iki 15 min. |
| --- | --- |

4.2

Derybų dėl Susitarimo metu Komisijos mokslo ir veterinarijos komitetas (5) pateikė pastabą, kad šiame dokumente aprašomų standartų negalima vadinti „humaniškais“ (kaip jau buvo pabrėžta anksčiau), kadangi maksimalus laikas, per kurį gyvūnas tampa nejautrus skausmui yra daug ilgesnis nei priimtina trukmė (momentinė mirtis). Ypatingas dėmesys buvo atkreiptas į skandinančius spąstus, nes buvo apskaičiuota, kad į povandeninius spąstus patekę pusiau vandens žinduoliai dar būna gyvi iki 15 min.

| 4.3 | Todėl Komitetas rekomenduoja, kad galutinio ES teisės akto tekste žodis „humaniškas“ būtų pakeistas kita, labiau priimtina sąvoka, bent jau iki tol, kol gyvūnų gaudymo spąstais standartai atitiks anksčiau nurodytus reikalavimus. |
| --- | --- |

4.3

Todėl Komitetas rekomenduoja, kad galutinio ES teisės akto tekste žodis „humaniškas“ būtų pakeistas kita, labiau priimtina sąvoka, bent jau iki tol, kol gyvūnų gaudymo spąstais standartai atitiks anksčiau nurodytus reikalavimus.

5.   Spąstai

| 5.1 | Pasiūlyme kalbama apie dvi spąstų rūšis: žudančius spąstus ir judesius suvaržančius spąstus. Pasiūlyme numatyti standartai žudantiems spąstams aiškiai neatitinka Bendrijos sutartų mokslinių standartų, kuriuose rekomenduojama momentinė mirtis arba 30 sekundžių iki mirties maksimali toleruojama laiko riba. Dėl judesius suvaržančių spąstų (gyviems gyvūnams pagauti naudojamų spąstų), pasiūlymas nepateikia šiems spąstams keliamų reikalavimų bei nenurodo, kokiems tikslams suvaržomi gyvūnų judesiai. Be to, pasiūlymas nenustato jokių gyvūnų gerovės standartų suvaržyto gyvūno nužudymo atveju. Tai reiškia, kad pagavus gyvūną jo judesius suvaržančiais spąstais ir po to ji nužudžius, nužudymo būdas nėra reglamentuojamas.
  Be to, pasiūlymas neužtikrina, kad leidžiami gyvūnų gaudymo spąstais būdai atsitiktinai nenužudys neketinamų sumedžioti gyvūnų rūšių arba nesuvaržys jų judesių. Gyvūnų gaudymo spąstais standartai turėtų užtikrinti, kad ši rizika yra sumažinta iki įmanomai žemiausio lygio. |
| --- | --- |

5.1

Pasiūlyme kalbama apie dvi spąstų rūšis: žudančius spąstus ir judesius suvaržančius spąstus. Pasiūlyme numatyti standartai žudantiems spąstams aiškiai neatitinka Bendrijos sutartų mokslinių standartų, kuriuose rekomenduojama momentinė mirtis arba 30 sekundžių iki mirties maksimali toleruojama laiko riba. Dėl judesius suvaržančių spąstų (gyviems gyvūnams pagauti naudojamų spąstų), pasiūlymas nepateikia šiems spąstams keliamų reikalavimų bei nenurodo, kokiems tikslams suvaržomi gyvūnų judesiai. Be to, pasiūlymas nenustato jokių gyvūnų gerovės standartų suvaržyto gyvūno nužudymo atveju. Tai reiškia, kad pagavus gyvūną jo judesius suvaržančiais spąstais ir po to ji nužudžius, nužudymo būdas nėra reglamentuojamas.

Be to, pasiūlymas neužtikrina, kad leidžiami gyvūnų gaudymo spąstais būdai atsitiktinai nenužudys neketinamų sumedžioti gyvūnų rūšių arba nesuvaržys jų judesių. Gyvūnų gaudymo spąstais standartai turėtų užtikrinti, kad ši rizika yra sumažinta iki įmanomai žemiausio lygio.

6.   Bandymai

| 6.1 | Pasiūlyme numatytos techninės sąlygos gyvūnų gaudymo spąstais būdų bandymams, kuriuose neatmetama galimybė panaudoti gyvus gyvūnus. Tiek izoliuotoje aplinkoje atliekamiems bandymams, tiek ir bandymams lauko sąlygomis numatyti minimalūs reikalavimai. Be to, vienos Susitarimo Šalies atliktus bandymus gali pripažinti kitos Šalys. |
| --- | --- |

6.1

Pasiūlyme numatytos techninės sąlygos gyvūnų gaudymo spąstais būdų bandymams, kuriuose neatmetama galimybė panaudoti gyvus gyvūnus. Tiek izoliuotoje aplinkoje atliekamiems bandymams, tiek ir bandymams lauko sąlygomis numatyti minimalūs reikalavimai. Be to, vienos Susitarimo Šalies atliktus bandymus gali pripažinti kitos Šalys.

| 6.2 | Tačiau, kad rezultatai būtų pripažinti galiojančiais, bandymus privaloma atlikti tose pačiose sąlygose, kuriose spąstai skirti naudoti. Todėl kriterijai, kurie remiasi izoliuotoje teritorijoje atliktų bandymų rezultatais, negali būti naudojami vertinant laisvėje gyvenančių gyvūnų gerovę. Dėl šių priežasčių bandymai su gyvūnais iš viso neturėtų būti atliekami, ir tik jau išrasti kompiuterinio modeliavimo būdu atliekami bandymai turėtų būti svarstytini. |
| --- | --- |

6.2

Tačiau, kad rezultatai būtų pripažinti galiojančiais, bandymus privaloma atlikti tose pačiose sąlygose, kuriose spąstai skirti naudoti. Todėl kriterijai, kurie remiasi izoliuotoje teritorijoje atliktų bandymų rezultatais, negali būti naudojami vertinant laisvėje gyvenančių gyvūnų gerovę. Dėl šių priežasčių bandymai su gyvūnais iš viso neturėtų būti atliekami, ir tik jau išrasti kompiuterinio modeliavimo būdu atliekami bandymai turėtų būti svarstytini.

7.   Leidžiančios nukrypti nuostatos

| 7.1 | Pasiūlyme išvardinta daug galimų leidžiančių nukrypti nuostatų, kurios, jas įgyvendinus, gali visiškai pakenkti pačio pasiūlymo tikslams. EESRK mano, kad leidžiančios nukrypti nuostatos dėl viešojo saugumo ir žmonių bei gyvūnų sveikatos turi būti leistinos. Šiuo atveju, atitinkamos žinybos turi nedelsiant informuoti ir atsiklausti teritorijoje dirbančių subjektų (pvz., ūkininkų), kai atsiranda tokių problemų. EESRK kyla tam tikrų abejonių dėl kitų siūlomų leidžiančių nukrypti nuostatų. |
| --- | --- |

7.1

Pasiūlyme išvardinta daug galimų leidžiančių nukrypti nuostatų, kurios, jas įgyvendinus, gali visiškai pakenkti pačio pasiūlymo tikslams. EESRK mano, kad leidžiančios nukrypti nuostatos dėl viešojo saugumo ir žmonių bei gyvūnų sveikatos turi būti leistinos. Šiuo atveju, atitinkamos žinybos turi nedelsiant informuoti ir atsiklausti teritorijoje dirbančių subjektų (pvz., ūkininkų), kai atsiranda tokių problemų. EESRK kyla tam tikrų abejonių dėl kitų siūlomų leidžiančių nukrypti nuostatų.

| 7.2 | Atsižvelgiant į tai, kaip sunku taikyti veiksmingą stebėsenos ir vykdymo sistemą natūralioje aplinkoje, kur gyvūnai gaudomi spąstais, Komisijos siūlomos leidžiančios nukrypti nuostatos (išskyrus nurodytas anksčiau) tiktai pablogins skaidrumą ir atsakingumą tarp Susitarimo Šalių. |
| --- | --- |

7.2

Atsižvelgiant į tai, kaip sunku taikyti veiksmingą stebėsenos ir vykdymo sistemą natūralioje aplinkoje, kur gyvūnai gaudomi spąstais, Komisijos siūlomos leidžiančios nukrypti nuostatos (išskyrus nurodytas anksčiau) tiktai pablogins skaidrumą ir atsakingumą tarp Susitarimo Šalių.

8.   Kailinių žvėrelių medžiotojai

| 8.1 | Pasiūlyme numatyta, kad reikėtų įvesti leidimų ir apmokymų sistemą kailinių žvėrelių medžiotojams. Tačiau nieko nerašoma apie licensijų išdavimą, o kailinių žvėrelių medžiotojų naudojamų gaudymo spąstais būdų praktiškai neįmanoma kontroliuoti, kadangi tai reikėtų atlikti natūralioje aplinkoje. EESRK rekomenduoja įdiegti griežtą licensijų išdavimo sistemą, kuri vestų link suderintos sistemos Bendrijos lygmenyje. |
| --- | --- |

8.1

Pasiūlyme numatyta, kad reikėtų įvesti leidimų ir apmokymų sistemą kailinių žvėrelių medžiotojams. Tačiau nieko nerašoma apie licensijų išdavimą, o kailinių žvėrelių medžiotojų naudojamų gaudymo spąstais būdų praktiškai neįmanoma kontroliuoti, kadangi tai reikėtų atlikti natūralioje aplinkoje. EESRK rekomenduoja įdiegti griežtą licensijų išdavimo sistemą, kuri vestų link suderintos sistemos Bendrijos lygmenyje.

9.   Sertifikavimas

| 9.1 | Komisijos pasiūlyme valstybėms narėms pavedamas naudojamų gyvūnų gaudymo spąstais būdų sertifikavimas ir numatomas šio sertifikavimo abipusis pripažinimas tarp valstybių narių.
  Nors šią sistemą galima gerai įgyvendinti Europos Sąjungoje, taip pat reikėtų įdiegti ir tarptautinio sertifikavimo sistemą. Iš tiesų, reikėtų įvesti standartinę sertifikavimo sistemą, o taip pat ir atsekamumo sistemą tarp Susitarimo Šalių. Ši sistema prisidėtų prie skaidraus ir veiksmingo Susitarimo įgyvendinimo užtikrinimo. |
| --- | --- |

9.1

Komisijos pasiūlyme valstybėms narėms pavedamas naudojamų gyvūnų gaudymo spąstais būdų sertifikavimas ir numatomas šio sertifikavimo abipusis pripažinimas tarp valstybių narių.

Nors šią sistemą galima gerai įgyvendinti Europos Sąjungoje, taip pat reikėtų įdiegti ir tarptautinio sertifikavimo sistemą. Iš tiesų, reikėtų įvesti standartinę sertifikavimo sistemą, o taip pat ir atsekamumo sistemą tarp Susitarimo Šalių. Ši sistema prisidėtų prie skaidraus ir veiksmingo Susitarimo įgyvendinimo užtikrinimo.

10.   Baudos

| 10.1 | Komisijos pasiūlyme nurodoma, jog galima skirti administracines nuobaudas už šio teisės akto pažeidimą. Tačiau, atsižvelgdamas į tai, kad tam tikrose ES valstybėse narėse už gyvūnų gerovės įstatymų pažeidimus taikoma baudžiamoji atsakomybė, EESRK rekomenduoja, kad nuobaudos būtų skiriamos pagal nacionalines teisės sistemas. |
| --- | --- |

10.1

Komisijos pasiūlyme nurodoma, jog galima skirti administracines nuobaudas už šio teisės akto pažeidimą. Tačiau, atsižvelgdamas į tai, kad tam tikrose ES valstybėse narėse už gyvūnų gerovės įstatymų pažeidimus taikoma baudžiamoji atsakomybė, EESRK rekomenduoja, kad nuobaudos būtų skiriamos pagal nacionalines teisės sistemas.

11.   IŠVADOS

| 11.1 | EESRK mano, kad pasiūlyme aprašomi humaniško gyvūnų gaudymo spąstais standartai neturėtų būti vadinami humaniškais, kadangi jie tik atspindi Susitarime numatytus standartus. Susitarimo standartai buvo įvertinti kaip mažiau griežti nei ES teisės aktuose reglamentuojami gyvūnų gerovės standartai. Todėl Komitetas rekomenduoja galutinėje teisės akto redakcijoje pakeisti žodį „humaniškas“ tinkamesne sąvoka. |
| --- | --- |

11.1

EESRK mano, kad pasiūlyme aprašomi humaniško gyvūnų gaudymo spąstais standartai neturėtų būti vadinami humaniškais, kadangi jie tik atspindi Susitarime numatytus standartus. Susitarimo standartai buvo įvertinti kaip mažiau griežti nei ES teisės aktuose reglamentuojami gyvūnų gerovės standartai. Todėl Komitetas rekomenduoja galutinėje teisės akto redakcijoje pakeisti žodį „humaniškas“ tinkamesne sąvoka.

| 11.2 | Dėl spąstų EESRK mano, kad reikėtų kalbėti tiktai apie akimirksniu žudančius spąstus, o judesius suvaržančių spąstų panaudojimo apimtį reikėtų patikslinti. Be to, tais atvejais, kai į judesius suvaržančius spąstus patekę gyvūnai yra nužudomi, žudymo būdas kiek įmanoma turi būti reglamentuotas pagal gyvūnų gerovės teisės aktus. |
| --- | --- |

11.2

Dėl spąstų EESRK mano, kad reikėtų kalbėti tiktai apie akimirksniu žudančius spąstus, o judesius suvaržančių spąstų panaudojimo apimtį reikėtų patikslinti. Be to, tais atvejais, kai į judesius suvaržančius spąstus patekę gyvūnai yra nužudomi, žudymo būdas kiek įmanoma turi būti reglamentuotas pagal gyvūnų gerovės teisės aktus.

| 11.3 | EESRK nuomone, skandinantys spąstai turėtų būti uždrausti, kadangi Komisijos mokslo ir veterinarijos komitetas padarė išvadą, kad tai žiaurus žudymo būdas, nes jo esmė — lėtas gyvūnų uždusinimas po vandeniu. |
| --- | --- |

11.3

EESRK nuomone, skandinantys spąstai turėtų būti uždrausti, kadangi Komisijos mokslo ir veterinarijos komitetas padarė išvadą, kad tai žiaurus žudymo būdas, nes jo esmė — lėtas gyvūnų uždusinimas po vandeniu.

| 11.4 | EESRK pažymi, kad net jeigu pasiūlyme ir yra numatytos nuostatos dėl spąstų išbandymo, nėra jokios mokslinės bazės, kaip laukiniams gyvūnams taikyti kriterijus, kurių pagrindas — izoliuotoje aplinkoje atliktų bandymų rezultatai. Todėl EESRK rekomenduoja nenaudoti gyvūnų bandymams atlikti, o vietoj jų atlikti jau išrastus kompiuterinio modeliavimo būdu atliekamus bandymus. |
| --- | --- |

11.4

EESRK pažymi, kad net jeigu pasiūlyme ir yra numatytos nuostatos dėl spąstų išbandymo, nėra jokios mokslinės bazės, kaip laukiniams gyvūnams taikyti kriterijus, kurių pagrindas — izoliuotoje aplinkoje atliktų bandymų rezultatai. Todėl EESRK rekomenduoja nenaudoti gyvūnų bandymams atlikti, o vietoj jų atlikti jau išrastus kompiuterinio modeliavimo būdu atliekamus bandymus.

| 11.5 | EESRK mano, kad dauguma pasiūlyme numatytų leidžiančių nukrypti nuostatų leidžia šioje veikloje dalyvaujantiems subjektams kai kuriais atvejais visiškai išsisukti nuo teisės akto taikymo, ir todėl EESRK rekomenduoja, kad kompetetingos institucijos turėtų atkreipti dėmesį į tas išskirtines nuostatas, kurios yra susijusios su viešuoju saugumu bei žmonių ir gyvūnų sveikata. Šis aspektas labai svarbus, atsižvelgiant į tai, jog natūralioje aplinkoje labai sunku vykdyti kontrolę ir stabėseną. |
| --- | --- |

11.5

EESRK mano, kad dauguma pasiūlyme numatytų leidžiančių nukrypti nuostatų leidžia šioje veikloje dalyvaujantiems subjektams kai kuriais atvejais visiškai išsisukti nuo teisės akto taikymo, ir todėl EESRK rekomenduoja, kad kompetetingos institucijos turėtų atkreipti dėmesį į tas išskirtines nuostatas, kurios yra susijusios su viešuoju saugumu bei žmonių ir gyvūnų sveikata. Šis aspektas labai svarbus, atsižvelgiant į tai, jog natūralioje aplinkoje labai sunku vykdyti kontrolę ir stabėseną.

| 11.6 | EESRK nuomone, ES reikia įvesti skaidrią kailinių žvėrelių medžiotojų licensijavimo sistemą. Pasiūlymas perleidžia valstybių narių institucijoms visą atsakomybę už kailinių žvėrelių medžiotojų apmokymų ir leidimų reikalavimų nustatymą. EESRK baiminasi, jog tai sąlygos nesuderintą sistemą, kuri negalėtų garantuoti gyvūnų gerovės standartų įgyvendinimo ES teritorijoje. |
| --- | --- |

11.6

EESRK nuomone, ES reikia įvesti skaidrią kailinių žvėrelių medžiotojų licensijavimo sistemą. Pasiūlymas perleidžia valstybių narių institucijoms visą atsakomybę už kailinių žvėrelių medžiotojų apmokymų ir leidimų reikalavimų nustatymą. EESRK baiminasi, jog tai sąlygos nesuderintą sistemą, kuri negalėtų garantuoti gyvūnų gerovės standartų įgyvendinimo ES teritorijoje.

| 11.7 | EESRK mano, kad tarp Susitarimo Šalių reikėtų įdiegti veiksmingą sertifikavimo ir atsekamumo sistemą, kad būtų galima jį efektyviai įgyvendinti. |
| --- | --- |

11.7

EESRK mano, kad tarp Susitarimo Šalių reikėtų įdiegti veiksmingą sertifikavimo ir atsekamumo sistemą, kad būtų galima jį efektyviai įgyvendinti.

| 11.8 | EESRK rekomenduoja, kad siūlomo teisės akto pažeidimo atveju sankcijos būtų taikomos pagal nacionalinius gyvūnų gerovės įstatymus. |
| --- | --- |

11.8

EESRK rekomenduoja, kad siūlomo teisės akto pažeidimo atveju sankcijos būtų taikomos pagal nacionalinius gyvūnų gerovės įstatymus.

| 11.9 | EESRK rekomenduoja, kad pasiūlyme numatytų nuostatų įgyvendinimo tvarkaraštis turėtų būti griežtesnis. Pasiūlyme nurodyta, kad spąstai turi atitikti siūlomus standartus nuo 2009 m., o gyvūnų gaudymo spąstais būdai — nuo 2012 m. EESRK mano, kad visos nuostatos turėtų būti įgyvendinamos kiek galima greičiau. |
| --- | --- |

11.9

EESRK rekomenduoja, kad pasiūlyme numatytų nuostatų įgyvendinimo tvarkaraštis turėtų būti griežtesnis. Pasiūlyme nurodyta, kad spąstai turi atitikti siūlomus standartus nuo 2009 m., o gyvūnų gaudymo spąstais būdai — nuo 2012 m. EESRK mano, kad visos nuostatos turėtų būti įgyvendinamos kiek galima greičiau.

2004 m. gruodžio 15 d., Briuselis

Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Tarybos reglamentas 3254/91, OL L 308, 9/11/1991

1

(2)  Nuomonė dėl pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą dėl tam tikrų kailių importo, OL C 168, 1990 7 10, psl. 32

2

(3)  KOM(2004) 532 galutinis

3

(4)  1994 m. vasario mėn. Darbo komitetas, įsteigtas prie ISO (Tarptautinės standartizacijos organizacijos, kad aptartų humaniško gyvūnų gaudymo spąstais standartus, nutarė išbraukti žodį „humaniško“ iš standartų pavadinimo. Šio posėdžio metu buvo sutarta panaikinti visas nuorodas į sąvokas „humaniškas“ ir „humaniškumas“. Susitarimo dėl gyvūnų gaudymo spąstais standartų nebuvo galima pasiekti pagal ISO. Per ISO derybas Europos veterinarai pabrėžė, kad gyvūno nužudymas, užtrunkantis ilgiau nei 15 sekundžių, negali būti vadinamas humanišku nužudymu, ir kad, be abejonės, povandeniniai spąstai nėra svarstytini. Į šiuos punktus, be kita ko, nebuvo atsižvelgta rengiant galutinį Susitarimo tekstą.

4

Europos Komisijos mokslo ir veterinarijos komiteto nuomonėje (1994 m.) padaryta išvada, jog „humaniškais“ gali būti laikomi tik tie žudantys spąstai, į kuriuos patekęs gyvūnas tampa nejautrus skausmui akimirksniu, ir kad daugiau dėmesio reikėtų skirti taip pat spąstų konstrukcijai, atsižvelgiant į gyvūnų, kurių nesiekiama sumedžioti, elgseną, siekiant išvengti juos sugauti ar sužaloti. Komitetas padarė išvadą, kad siūlomi sužalojimo rodikliai, kurie nėra moksliškai pagrįsti, nėra priimtini kaip humaniškumo rodiklis.

(5)  Mokslinio komiteto, įsteigto pagal CITES reglamentą, nuomonė, 1995 m., Mokslinio komiteto nuomonė, Žemės ūkio GD, 1994 m.

5

---

| 28.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/74 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/74

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo Tarybos direktyvai, iš dalies pakeičiančiai Direktyvą 87/328/EEB dėl galvijų spermos, skirtos Bendrijos vidaus prekybai, saugojimo

(KOM(2004) 563 galutinis — 2004/0188 (CNS))

(2005/C 157/12)

2004 m. rugsėjo 20 d. Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos sutarties 37 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo Tarybos Direktyvai, iš dalies pakeičiančiai Direktyvą 87/328/EEB dėl galvijų spermos, skirtos Bendrijos vidaus prekybai, saugojimo

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2004 m. lapkričio 16 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas — p. Nielsen.

Savo 413-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2004 m. gruodžio 15 — 16 d. (gruodžio 15 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, 139 nariams balsavus „už“ ir 7 susilaikius, priėmė šią nuomonę.

1.   Komisijos pasiūlymo santrauka

| 1.1 | Tarybos Direktyvoje 88/407/EEB yra numatyti gyvūnų sveikatos reikalavimai Bendrijos vidaus prekybai grynaveislių veislinių galvijų sperma bei jos įvežimui. Nepaisant Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonėje išreikštų rimtų abejonių, 2003 m. direktyva buvo pakeista taip, kad dabar leidžiama saugoti spermą ne tik „spermos surinkimo centruose“, kuriuose gaunama sperma, bet ir „spermos saugojimo centruose“, kuriuose ji nėra gaunama. (1) |
| --- | --- |

1.1

Tarybos Direktyvoje 88/407/EEB yra numatyti gyvūnų sveikatos reikalavimai Bendrijos vidaus prekybai grynaveislių veislinių galvijų sperma bei jos įvežimui. Nepaisant Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonėje išreikštų rimtų abejonių, 2003 m. direktyva buvo pakeista taip, kad dabar leidžiama saugoti spermą ne tik „spermos surinkimo centruose“, kuriuose gaunama sperma, bet ir „spermos saugojimo centruose“, kuriuose ji nėra gaunama. (1)

| 1.2 | Kad būtų išvengta netikslumų dėl apibrėžimų ir taikymo srities, Komisija siūlo Tarybos Direktyvos 87/328/EEB atitinkamas sąlygas dėl leidimo veisti grynaveislius veislinius galvijus pakeisti taip, kad, atsižvelgiant į galvijų spermos surinkimą, apdorojimą ir saugojimą, ateityje „spermos saugojimo centrai“ būtų minimi kartu su „spermos surinkimo centrais“. |
| --- | --- |

1.2

Kad būtų išvengta netikslumų dėl apibrėžimų ir taikymo srities, Komisija siūlo Tarybos Direktyvos 87/328/EEB atitinkamas sąlygas dėl leidimo veisti grynaveislius veislinius galvijus pakeisti taip, kad, atsižvelgiant į galvijų spermos surinkimą, apdorojimą ir saugojimą, ateityje „spermos saugojimo centrai“ būtų minimi kartu su „spermos surinkimo centrais“.

2.   Bendros pastabos

| 2.1 | Komisija turėjo atsižvelgti į būtiną Direktyvos 87/328/EEB pakeitimą, susijusį su Tarybos Direktyvos 88/407/EEB pakeitimu, kad būtų užtikrintas Bendrijos teisės aktų nuoseklumas. Tokiu būdu buvo galima išvengti kilusių neaiškumų dėl apibrėžimų ir taikymo srities, bei papildomos teisės aktų procedūros. |
| --- | --- |

2.1

Komisija turėjo atsižvelgti į būtiną Direktyvos 87/328/EEB pakeitimą, susijusį su Tarybos Direktyvos 88/407/EEB pakeitimu, kad būtų užtikrintas Bendrijos teisės aktų nuoseklumas. Tokiu būdu buvo galima išvengti kilusių neaiškumų dėl apibrėžimų ir taikymo srities, bei papildomos teisės aktų procedūros.

| 2.2 | Be to, pasiūlymas dėl Direktyvos 87/328/EEB 4 straipsnio naujos formuluotės sudaro įspūdį, jog yra išplečiami patvirtintų spermos saugojimo centrų įgaliojimai, tarsi ten būtų leidžiama „spermą surinkti ir apdoroti“, ir spermos saugojimo centrai taptų „paralelinėmis sistemomis“ jau egzistuojantiems „spermos surinkimo centrams“. Tai nebūtų prasminga ir, atidžiai perskaičius, atrodo, jog nėra tinkama. Taigi pakeitimas turi būti taip suformuluotas, jog nekiltų jokių neaiškumų. |
| --- | --- |

2.2

Be to, pasiūlymas dėl Direktyvos 87/328/EEB 4 straipsnio naujos formuluotės sudaro įspūdį, jog yra išplečiami patvirtintų spermos saugojimo centrų įgaliojimai, tarsi ten būtų leidžiama „spermą surinkti ir apdoroti“, ir spermos saugojimo centrai taptų „paralelinėmis sistemomis“ jau egzistuojantiems „spermos surinkimo centrams“. Tai nebūtų prasminga ir, atidžiai perskaičius, atrodo, jog nėra tinkama. Taigi pakeitimas turi būti taip suformuluotas, jog nekiltų jokių neaiškumų.

3.   Išvada

| 3.1 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas pripažįsta, jog nepaisant 2002 m. išreikštų abejonių, pagal Tarybos Direktyvą 2003/43/EB saugojimo centrams buvo leista realizuoti galvijų spermą, ir pritaria Komisijai, jog pasiūlytas pakeitimas, kuris galėjo būti pateiktas tuo pačiu metu, kaip ir 2003 m. sprendimas, yra būtinas, norint užtikrinti Bendrijos teisės aktų nuoseklumą. Tačiau dėl formuluotės gali kilti neaiškumų, todėl ji turėtų būti patikslinta. |
| --- | --- |

3.1

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas pripažįsta, jog nepaisant 2002 m. išreikštų abejonių, pagal Tarybos Direktyvą 2003/43/EB saugojimo centrams buvo leista realizuoti galvijų spermą, ir pritaria Komisijai, jog pasiūlytas pakeitimas, kuris galėjo būti pateiktas tuo pačiu metu, kaip ir 2003 m. sprendimas, yra būtinas, norint užtikrinti Bendrijos teisės aktų nuoseklumą. Tačiau dėl formuluotės gali kilti neaiškumų, todėl ji turėtų būti patikslinta.

2004 m. gruodžio 15 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne- Marie SIGMUND

---

(1)  Direktyva 2003/43/EB, OL L 143, 2003.6.11, p. 23

1

---

| 28.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/75 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/75

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Struktūrinės kaitos skatinimo: išsiplėtusios Europos pramonės politika

KOM(2004) 274 galutinis

(2005/C 157/13)

2004 m. balandžio 20 d. Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl komunikato: Struktūrinės kaitos skatinimas: išsiplėtusios Europos pramonės politika

Pramonės permainų konsultacinė komisija, kuri buvo atsakinga už Komiteto darbą šiuo klausimu, 2004 m. gruodžio 2 d. patvirtino savo nuomonę. Pranešėjas — p. Van Iersel, o antrasis pranešėjas — p. Legelius.

Savo 413-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2004 m. gruodžio 15-16 d. (2004 m. gruodžio 15 d. posėdis) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 142 nariams balsavus „už“, 1 „prieš“ ir 9 susilaikius, priėmė šią nuomonę.

Trumpa santrauka

Po daugelio metu pramonės politika vėl tapo vienu iš Europos darbotvarkės prioritetų. Žinoma, praėjusiame dešimtmetyje buvo parengtos tam tikros pramonės politikos priemonės ir teminiai požiūriai, tačiau jie ne visada buvo tinkamai koordinuojami ar suderinami vertinant iš Europos verslo pozicijų. Besikeičiančiame pasaulio kontekste, kuriame Jungtinės Valstijos, Kinija ir Indija vaidina svarbų vaidmenį, būtina daug ką iš naujo persvarstyti bei aktyviau veikti. Atėjo metas iš naujo įvertinti gamybos pramonę ir aiškiau apibrėžti sudėtingus pramonės ir paslaugų sektorių santykius.

Komiteto nuomone, svarbus kylantis iššūkis — būtinybė didinti visuomenės informuotumą. Visuomenei būtina pateikti skaidrius duomenis bei tyrimus ir tuo būdu skatinti bendrą sutarimą ir visuomenės paramą. EESRK visiškai remia tris strategines ašis: „geresnį teisėkūros procesą“; integruotą požiūrį ES lygiu ir sektorių politikas su konkrečiomis pritaikytomis priemonėmis. „Geresnis teisėkūros procesas“ reiškia atidų tęstinį dabartinių ir naujų priemonių įvertinimą. Integruotas požiūris yra susijęs su veiksmingu ES ir nacionalinių politikų koordinavimu. Visiškai naujas Komisijos dokumento aspektas yra sektorių dimensija ir pagal konkrečius poreikius pritaikyti požiūriai. Nepaisant tam tikrų bendrų dalykų, situacija įvairiuose sektoriuose skiriasi. Komisija atliko keletą sektorių tyrimų, ateityje jų numatoma daugiau. EESRK remia šią praktiką, kaip naujosios pramonės politikos pagrindą.

Komitetas mano, kad pramonės politika yra naudinga priemonė užtikrinti, kad Europos ekonomika atsidurtų tarp pirmaujančiųjų konkurencingumo, žinių ir tvarumo srityse, kaip numatyta Lisabonos strategijoje. Tuo tikslu tyrimus ir politiką būtina geriau suderinti su įvairių susijusių sektorių ir įmonių dinamika. Naujosios pramonės politika turi būti pagrįsta atitikimu rinkos poreikiams ir liberalizavimo procesu. Tačiau ji apima ir konkrečias sektoriaus ypatybes, tokias kaip tęstinės verslo sektoriaus konsultacijos, reglamentavimas, neprekybinių kliūčių pašalinimas, moksliniai tyrimai ir taikomoji veikla, prekyba ir tikslinis žmogiškųjų išteklių valdymas. Be to, ji yra susijusi su steigiamomis technologijų platformomis, kurios gali paskatinti naujas privataus sektoriaus ir viešojo bei privataus sektoriaus sąjungas, pvz., tarp universitetų, mokslinių tyrimų centrų ir verslo įmonių.

Derėtų užtikrinti geresnę koordinaciją Komisijoje (pvz., prižiūrint Įmonių generaliniam direktoratui) ir Ministrų Taryboje, siekiant skatinti skaidrumą ir sąveiką. Labai siektina, kad Komisija ir Konkurencingumo Taryba patvirtintų vidutinės trukmės veiksmų planą. EESRK ragina, kad, rengiant 2005 m. kovo mėn. tarpinę Lisabonos strategijos peržiūrą, būtų atsižvelgta į naująją pramonės politiką.

1.   Įžanga

| 1.1 | Pramonės politika iš pat pradžių buvo Europos integracijos dienotvarkėje. EAPB sutartyje numatyti konkretūs anglių ir plieno sektorių tikslai ir priemonės. EEB sutartyje pateiktas bendresnis požiūris, kurio pagrindinis klausimas visada buvo ir tebėra vidaus rinkos įgyvendinimas. |
| --- | --- |

1.1

Pramonės politika iš pat pradžių buvo Europos integracijos dienotvarkėje. EAPB sutartyje numatyti konkretūs anglių ir plieno sektorių tikslai ir priemonės. EEB sutartyje pateiktas bendresnis požiūris, kurio pagrindinis klausimas visada buvo ir tebėra vidaus rinkos įgyvendinimas.

| 1.2 | ES lygiu buvo patvirtintos tam tikros pramonės politikos priemonės, skirtos atitinkamiems tikslams tokiose srityse kaip aplinka, moksliniai tyrimai ir taikomoji veikla arba socialiniai reikalai. Laikui einant, į sektorius orientuotą požiūrį pakeitė teminiai požiūriai, tačiau pastarieji ne visada buvo tinkamai koordinuojami su Europos verslu ar, vertinant iš pastarojo pozicijų, — reikiamai subalansuoti. |
| --- | --- |

1.2

ES lygiu buvo patvirtintos tam tikros pramonės politikos priemonės, skirtos atitinkamiems tikslams tokiose srityse kaip aplinka, moksliniai tyrimai ir taikomoji veikla arba socialiniai reikalai. Laikui einant, į sektorius orientuotą požiūrį pakeitė teminiai požiūriai, tačiau pastarieji ne visada buvo tinkamai koordinuojami su Europos verslu ar, vertinant iš pastarojo pozicijų, — reikiamai subalansuoti.

| 1.3 | Šalia bendrosios politikos buvo parengta tam tikra sektorių politika, susijusi su rinkos liberalizavimo aspektais, pvz., energetikos ir telekomunikacijų srityse. Buvo inicijuoti tam tikri Europos pramoniniai projektai, pvz., „Galileo“. |
| --- | --- |

1.3

Šalia bendrosios politikos buvo parengta tam tikra sektorių politika, susijusi su rinkos liberalizavimo aspektais, pvz., energetikos ir telekomunikacijų srityse. Buvo inicijuoti tam tikri Europos pramoniniai projektai, pvz., „Galileo“.

| 1.4 | Atsižvelgiant į pramoninę kaitą ir globalizaciją, šiuo metu būtina toliau koreguoti pramonės ir valdžios institucijų požiūrį, siekiant didinti Europos konkurencingumą. Praėjusių metų liepą Europos Komisija paskelbė įspūdingą tyrimą apie Europos pramonės sektorių situaciją ir perspektyvas dabartiniame pasauliniame kontekste, pasižyminčiame stipria dinamika kituose pasaulio regionuose (1). Ši dinamika gali turėti įtakos Europos bendrovėms. Norėdama išsaugoti daugelio sektorių konkurencingumą, Europa privalo užtikrinti kokybiškai naujo lygio technologinę pažangą. |
| --- | --- |

1.4

Atsižvelgiant į pramoninę kaitą ir globalizaciją, šiuo metu būtina toliau koreguoti pramonės ir valdžios institucijų požiūrį, siekiant didinti Europos konkurencingumą. Praėjusių metų liepą Europos Komisija paskelbė įspūdingą tyrimą apie Europos pramonės sektorių situaciją ir perspektyvas dabartiniame pasauliniame kontekste, pasižyminčiame stipria dinamika kituose pasaulio regionuose (1). Ši dinamika gali turėti įtakos Europos bendrovėms. Norėdama išsaugoti daugelio sektorių konkurencingumą, Europa privalo užtikrinti kokybiškai naujo lygio technologinę pažangą.

| 1.5 | Lisabonos strategijos kontekste Europos Vadovų Taryba ir kitų sudėčių Tarybos, tokios kaip Ecofin ir Konkurencingumo Taryba, aptarė ir toliau aptaria Komisijos komunikatus ir konkrečius pasiūlymus, skirtus gerinti pramonės sąlygas makro ir mikro lygiu. Šiuose dokumentuose ir diskusijose vyrauja horizontalusis politikos požiūris. Keletą metų paprasčiausiai buvo vengiama sąvokos „pramonės politika“. Ji per daug priminė apie valstybės kišimąsi ir valstybės subsidijas, kurios trukdė kurti lygias sąlygas gerai veikiančioje vidaus rinkoje. Laikui bėgant tokio kišimosi buvo atsisakyta. |
| --- | --- |

1.5

Lisabonos strategijos kontekste Europos Vadovų Taryba ir kitų sudėčių Tarybos, tokios kaip Ecofin ir Konkurencingumo Taryba, aptarė ir toliau aptaria Komisijos komunikatus ir konkrečius pasiūlymus, skirtus gerinti pramonės sąlygas makro ir mikro lygiu. Šiuose dokumentuose ir diskusijose vyrauja horizontalusis politikos požiūris. Keletą metų paprasčiausiai buvo vengiama sąvokos „pramonės politika“. Ji per daug priminė apie valstybės kišimąsi ir valstybės subsidijas, kurios trukdė kurti lygias sąlygas gerai veikiančioje vidaus rinkoje. Laikui bėgant tokio kišimosi buvo atsisakyta.

| 1.6 | Šiuo metu yra formuluojami nauji požiūriai į pramonės politiką. Šiame kontekste 2002 m. buvo priimtas „Komunikatas dėl išsiplėtusios Europos pramonės politikos“ (2). |
| --- | --- |

1.6

Šiuo metu yra formuluojami nauji požiūriai į pramonės politiką. Šiame kontekste 2002 m. buvo priimtas „Komunikatas dėl išsiplėtusios Europos pramonės politikos“ (2).

| 1.7 | 2003 m. pavasario Europos Vadovų Taryba pavedė Konkurencingumo Tarybai „reguliariai [peržiūrėti] horizontalius ir sektorių aspektus“ (3). |
| --- | --- |

1.7

2003 m. pavasario Europos Vadovų Taryba pavedė Konkurencingumo Tarybai „reguliariai [peržiūrėti] horizontalius ir sektorių aspektus“ (3).

| 1.8 | 2004 m. balandžio mėn. Komisija paskelbė antrą komunikatą, skirtą pramonės politikai; pastarajam ir skirtas šis dokumentas (4). |
| --- | --- |

1.8

2004 m. balandžio mėn. Komisija paskelbė antrą komunikatą, skirtą pramonės politikai; pastarajam ir skirtas šis dokumentas (4).

| 1.9 | Atsižvelgdamas į šias iniciatyvas ir į ligšiolinių diskusijų rezultatus, komisaras Liikanen 2004 m. gegužės mėn. pareiškė, kad, priešingai nei buvo prognozuojama XX a. dešimtojo dešimtmečio viduryje, „ES pramonės politika vėl yra tarp svarbiausių Europos politinės darbotvarkės klausimų“
   (5). |
| --- | --- |

1.9

Atsižvelgdamas į šias iniciatyvas ir į ligšiolinių diskusijų rezultatus, komisaras Liikanen 2004 m. gegužės mėn. pareiškė, kad, priešingai nei buvo prognozuojama XX a. dešimtojo dešimtmečio viduryje, „ES pramonės politika vėl yra tarp svarbiausių Europos politinės darbotvarkės klausimų“
   (5).

| 1.10 | EESRK sveikina pasikeitusią nuostatą pramonės politikos atžvilgiu ir mano, kad tai įvyko laiku. Jis sutinka su nuomone, kad derėtų skirti konkretų dėmesį pramonės interesams ir sektorių dimensijai, kartu vengiant praeities klaidų. CCMI patirtis ir žinios šioje srityje gali būti naudingos ateityje. Teisinga pramonės ir sektorių politika labai padės siekti Lisabonos strategijos tikslų. |
| --- | --- |

1.10

EESRK sveikina pasikeitusią nuostatą pramonės politikos atžvilgiu ir mano, kad tai įvyko laiku. Jis sutinka su nuomone, kad derėtų skirti konkretų dėmesį pramonės interesams ir sektorių dimensijai, kartu vengiant praeities klaidų. CCMI patirtis ir žinios šioje srityje gali būti naudingos ateityje. Teisinga pramonės ir sektorių politika labai padės siekti Lisabonos strategijos tikslų.

2.   Komisijos pozicija besikeičiančiame kontekste

| 2.1 | Šiuo metu svarbiausias dalykas — pasikeitęs pasaulio ekonomikos kontekstas. Todėl būtinas naujas požiūris. Komisijos manymu, pramonės politika turi būti pagrįsta trimis ašimis:






  — | pramonės neturėtų per daug varžyti teisės aktai ir reglamentavimas; todėl būtina atidžiai įvertinti esamas ir naujas priemones; |
| --- | --- | --- |

2.1

Šiuo metu svarbiausias dalykas — pasikeitęs pasaulio ekonomikos kontekstas. Todėl būtinas naujas požiūris. Komisijos manymu, pramonės politika turi būti pagrįsta trimis ašimis:

—

pramonės neturėtų per daug varžyti teisės aktai ir reglamentavimas; todėl būtina atidžiai įvertinti esamas ir naujas priemones;

| — | siekiant stiprinti pramonės konkurencingumą, būtinas integruotas požiūris ES lygiu (6); |
| --- | --- |

—

siekiant stiprinti pramonės konkurencingumą, būtinas integruotas požiūris ES lygiu (6);

| — | pageidautina parengti sektorių politiką su konkrečiomis pritaikytomis priemonėmis. |
| --- | --- |

—

pageidautina parengti sektorių politiką su konkrečiomis pritaikytomis priemonėmis.

| 2.2 | Šis požiūris, apie kurį Komisija atsargiai paskelbė 2002 m., reiškia tikrą persilaužimą. Ankstesnis pramonės politikai skirtas Komisijos dokumentas buvo paskelbtas 1990 m. (7). Po to dėl keleto svarbių veiksnių pramonės politika atsidūrė antrame plane, užleisdama pozicijas pirmiausiai horizontaliajai politikai. |
| --- | --- |

2.2

Šis požiūris, apie kurį Komisija atsargiai paskelbė 2002 m., reiškia tikrą persilaužimą. Ankstesnis pramonės politikai skirtas Komisijos dokumentas buvo paskelbtas 1990 m. (7). Po to dėl keleto svarbių veiksnių pramonės politika atsidūrė antrame plane, užleisdama pozicijas pirmiausiai horizontaliajai politikai.

| 2.3 | 2000 m. buvo parengta Lisabonos politika, skirta užtikrinti, kad Europos ekonomika užimtų vieną pirmaujančių pozicijų žinių ir konkurencingumo srityje. Iki šiol ši strategija nebuvo aktyviai plėtojama. Tuo tarpu produktyvumo augimas sulėtėjo, o nedarbas išaugo. Be to, buvo susirūpinta dėl pramonės vietos perkėlimo (8). |
| --- | --- |

2.3

2000 m. buvo parengta Lisabonos politika, skirta užtikrinti, kad Europos ekonomika užimtų vieną pirmaujančių pozicijų žinių ir konkurencingumo srityje. Iki šiol ši strategija nebuvo aktyviai plėtojama. Tuo tarpu produktyvumo augimas sulėtėjo, o nedarbas išaugo. Be to, buvo susirūpinta dėl pramonės vietos perkėlimo (8).

| 2.4 | Dėl šių priežasčių iškilo būtinybė atlikti tikslesnius tyrimus tokiose srityse:






  — | produktyvumas ir nedarbas; |
| --- | --- | --- |

2.4

Dėl šių priežasčių iškilo būtinybė atlikti tikslesnius tyrimus tokiose srityse:

—

produktyvumas ir nedarbas;

| — | kas tikrai žinoma apie vietos perkėlimą? |
| --- | --- |

—

kas tikrai žinoma apie vietos perkėlimą?

| — | koks yra bendras pramonės poveikis Europai? |
| --- | --- |

—

koks yra bendras pramonės poveikis Europai?

| — | kaip įgyvendinti integruotą ES pramonės politiką? |
| --- | --- |

—

kaip įgyvendinti integruotą ES pramonės politiką?

| — | Kaip suformuluoti ir parengti į sektorius orientuotą požiūrį? |
| --- | --- |

—

Kaip suformuluoti ir parengti į sektorius orientuotą požiūrį?

| 2.5 | 2002 m. Komisijos dokumente (9) pateikiama pokyčių darbotvarkė. Jame pristatoma naujoji „pramonės politika“. Tačiau ši politika vis dar apibrėžiama gana abstrakčiai, bendrai aptariant visas pramonei tiesiogiai aktualias ES politikos kryptis, tačiau nepateikiami konkretūs metodai ir procedūros, susijusios su Europos institucijų (o ypač Komisijos) vaidmeniu priimant sprendimus ir koordinavimo vaidmeniu. |
| --- | --- |

2.5

2002 m. Komisijos dokumente (9) pateikiama pokyčių darbotvarkė. Jame pristatoma naujoji „pramonės politika“. Tačiau ši politika vis dar apibrėžiama gana abstrakčiai, bendrai aptariant visas pramonei tiesiogiai aktualias ES politikos kryptis, tačiau nepateikiami konkretūs metodai ir procedūros, susijusios su Europos institucijų (o ypač Komisijos) vaidmeniu priimant sprendimus ir koordinavimo vaidmeniu.

| 2.6 | Dokumente „Struktūrinės kaitos skatinimas“, kuris buvo paskelbtas 2004 m. balandžio mėn. prižiūrint komisarui Liikanenui ir Įmonių generaliniam direktoratui, pateikiama daug naujų dalykų. Šiame dokumente pateiktoje analizėje svarstomi esminiai klausimai ir:






  — | pateikiami tam tikri paaiškinantys duomenys, susiję su gamybos pramonės produkcija ir užimtumu, taip pat lyginant su pasaulinėmis tendencijomis; |
| --- | --- | --- |

2.6

Dokumente „Struktūrinės kaitos skatinimas“, kuris buvo paskelbtas 2004 m. balandžio mėn. prižiūrint komisarui Liikanenui ir Įmonių generaliniam direktoratui, pateikiama daug naujų dalykų. Šiame dokumente pateiktoje analizėje svarstomi esminiai klausimai ir:

—

pateikiami tam tikri paaiškinantys duomenys, susiję su gamybos pramonės produkcija ir užimtumu, taip pat lyginant su pasaulinėmis tendencijomis;

| — | pateikiamos sektorių tendencijos, ir tuo būdu tiksliai nusakoma, kas yra svarbu įvairiuose sektoriuose, turinčiuose labai skirtingas perspektyvas. |
| --- | --- |

—

pateikiamos sektorių tendencijos, ir tuo būdu tiksliai nusakoma, kas yra svarbu įvairiuose sektoriuose, turinčiuose labai skirtingas perspektyvas.

| 2.7 | Komisija teisingai pradeda nuo dabartinės dinamikos, tačiau tuo pačiu metu pabrėžia, kad šiai dinamikai teigiamos įtakos turi išankstinis numatymas, problemų nustatymas ir augimo veiksnių skatinimas. |
| --- | --- |

2.7

Komisija teisingai pradeda nuo dabartinės dinamikos, tačiau tuo pačiu metu pabrėžia, kad šiai dinamikai teigiamos įtakos turi išankstinis numatymas, problemų nustatymas ir augimo veiksnių skatinimas.

| 2.8 | Bendroji analizė patvirtina, kad Europoje sumažėjo produktyvumo augimas, išaugo atotrūkis nuo JAV, o pramonės rezultatai yra blogesni nei tikėtasi, ypač aukštosios technologijos sektoriuose. Pasak Komisijos, gana akivaizdu, kad Europos bendrovės nepakankamai lėšų skiria moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai, iš dalies dėl to, kad, lyginant su Amerikos bendrovėmis, nepakankamos privataus sektoriaus investicijos (Suomija ir Švedija yra akivaizdi išimtis). Be to, sparčiai auga žiniomis pagrįsti Kinijos ir Indijos gebėjimai. |
| --- | --- |

2.8

Bendroji analizė patvirtina, kad Europoje sumažėjo produktyvumo augimas, išaugo atotrūkis nuo JAV, o pramonės rezultatai yra blogesni nei tikėtasi, ypač aukštosios technologijos sektoriuose. Pasak Komisijos, gana akivaizdu, kad Europos bendrovės nepakankamai lėšų skiria moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai, iš dalies dėl to, kad, lyginant su Amerikos bendrovėmis, nepakankamos privataus sektoriaus investicijos (Suomija ir Švedija yra akivaizdi išimtis). Be to, sparčiai auga žiniomis pagrįsti Kinijos ir Indijos gebėjimai.

| 2.9 | Komisija mini (tai verta paminėti ir šiame dokumente) 2002 m. Europos pramonininkų apskrito stalo surengtą didelių įmonių apklausą, iš kurios aiškėja, kad, nepagerėjus reglamentavimo aplinkai, šios bendrovės ketina vykdyti naujus mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą už Europos ribų (10). |
| --- | --- |

2.9

Komisija mini (tai verta paminėti ir šiame dokumente) 2002 m. Europos pramonininkų apskrito stalo surengtą didelių įmonių apklausą, iš kurios aiškėja, kad, nepagerėjus reglamentavimo aplinkai, šios bendrovės ketina vykdyti naujus mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą už Europos ribų (10).

| 2.10 | Nors Europos pramonei būdingi gana geri rezultatai tradiciškai stipriuose sektoriuose, tokiuose kaip inžinerija, cheminės medžiagos, telekomunikacijos ir automobilių pramonė, atsiranda naujų konkurentų. Kinija ir Indija ima sėkmingai konkuruoti tradiciniuose ir aukštosios technologijos sektoriuose. Čia galima pastebėti tiesioginį ryšį su Europos bendrovių vietos perkėlimo arba relokalizacijos procesais. |
| --- | --- |

2.10

Nors Europos pramonei būdingi gana geri rezultatai tradiciškai stipriuose sektoriuose, tokiuose kaip inžinerija, cheminės medžiagos, telekomunikacijos ir automobilių pramonė, atsiranda naujų konkurentų. Kinija ir Indija ima sėkmingai konkuruoti tradiciniuose ir aukštosios technologijos sektoriuose. Čia galima pastebėti tiesioginį ryšį su Europos bendrovių vietos perkėlimo arba relokalizacijos procesais.

| 2.11 | Visame pasaulyje tęsiasi prisitaikymo procesas. Šį prisitaikymą skatina globalizacija, kuri savo ruožtu suteikia naujų galimybių. Šiuo požiūriu įvairiuose tyrimuose pateikiamos skirtingos išvados, tačiau Komisija atkreipia dėmesį, kad pastebima tam tikrų nerimą keliančių ženklų. |
| --- | --- |

2.11

Visame pasaulyje tęsiasi prisitaikymo procesas. Šį prisitaikymą skatina globalizacija, kuri savo ruožtu suteikia naujų galimybių. Šiuo požiūriu įvairiuose tyrimuose pateikiamos skirtingos išvados, tačiau Komisija atkreipia dėmesį, kad pastebima tam tikrų nerimą keliančių ženklų.

| 2.12 | Plėtros kontekste auga buvusių penkiolikos ES valstybių investicijos į naująsias valstybes nares. Kadangi dabar tai yra investicijos ES viduje, dar svarbiau yra užtikrinti tinkamą vidaus rinkos funkcionavimą, pavyzdžiui, aplinkos ir darbo standartų srityse. |
| --- | --- |

2.12

Plėtros kontekste auga buvusių penkiolikos ES valstybių investicijos į naująsias valstybes nares. Kadangi dabar tai yra investicijos ES viduje, dar svarbiau yra užtikrinti tinkamą vidaus rinkos funkcionavimą, pavyzdžiui, aplinkos ir darbo standartų srityse.

| 2.13 | Kadangi bendrovėms tenka konkuruoti atvirose rinkose pagal PPO nustatytas taisykles, Komisija teigia, kad ES ir valstybės narys pačios turi pateikti aiškų atsakymą į dinamiškų pokyčių procesą, pasitelkdamos tokius principus:






  — | „geresnį teisėkūros procesą“; |
| --- | --- | --- |

2.13

Kadangi bendrovėms tenka konkuruoti atvirose rinkose pagal PPO nustatytas taisykles, Komisija teigia, kad ES ir valstybės narys pačios turi pateikti aiškų atsakymą į dinamiškų pokyčių procesą, pasitelkdamos tokius principus:

—

„geresnį teisėkūros procesą“;

| — | integruotą požiūrį į skirtingą politiką konkurencijos srityje; |
| --- | --- |

—

integruotą požiūrį į skirtingą politiką konkurencijos srityje;

| — | visapusišką įvairių pramonės sektorių konkrečių poreikių įvertinimą. |
| --- | --- |

—

visapusišką įvairių pramonės sektorių konkrečių poreikių įvertinimą.

| 2.14 | Komisija pasisako už išsamų esamų taisyklių ir teisės aktų, taip pat numatomų priemonių poveikio įvertinimą. Būtinas glaudesnis valstybių narių ir ES bendradarbiavimas, kadangi daugelis taisyklių yra taikoma nacionaliniu lygiu. Komisija tvirtina, kad Konkurencingumo Taryba turėtų vaidinti svarbų ir skaidrų vaidmenį šiame procese. |
| --- | --- |

2.14

Komisija pasisako už išsamų esamų taisyklių ir teisės aktų, taip pat numatomų priemonių poveikio įvertinimą. Būtinas glaudesnis valstybių narių ir ES bendradarbiavimas, kadangi daugelis taisyklių yra taikoma nacionaliniu lygiu. Komisija tvirtina, kad Konkurencingumo Taryba turėtų vaidinti svarbų ir skaidrų vaidmenį šiame procese.

| 2.15 | Komisija teigia, kad galima užtikrinti įvairių politikos sričių sąveiką skatinant tinkamesnes įstatymų leidėjų konsultacijas ir glaudžiai bendradarbiaujant su pramonės atstovais. |
| --- | --- |

2.15

Komisija teigia, kad galima užtikrinti įvairių politikos sričių sąveiką skatinant tinkamesnes įstatymų leidėjų konsultacijas ir glaudžiai bendradarbiaujant su pramonės atstovais.

| 2.16 | Tas pats taikytina ir moksliniams tyrimams bei taikomajai veiklai. Tai, be abejo, turės finansinių pasekmių Europos Sąjungai, taip pat nacionaliniu lygiu. Be to, tai yra susiję su esminiais Lisabonos strategijos aspektais. Artimiausiais metais Komisija pasiūlys naujas gaires, susijusias su moksliniais tyrimais gamybos sektoriuje ir valstybės pagalba naujovių diegimo srityje. Technologijų platformos šiuo požiūriu gali būti labai naudingos. |
| --- | --- |

2.16

Tas pats taikytina ir moksliniams tyrimams bei taikomajai veiklai. Tai, be abejo, turės finansinių pasekmių Europos Sąjungai, taip pat nacionaliniu lygiu. Be to, tai yra susiję su esminiais Lisabonos strategijos aspektais. Artimiausiais metais Komisija pasiūlys naujas gaires, susijusias su moksliniais tyrimais gamybos sektoriuje ir valstybės pagalba naujovių diegimo srityje. Technologijų platformos šiuo požiūriu gali būti labai naudingos.

| 2.17 | Kai kurių politikos strategijų (pvz., konkurencijos politikos) tiesioginis tikslas — kurti palankų klimatą konkurencingumui ir panaikinti prekybos kliūtis. Tačiau Komisija teigia, kad kartais tokią politiką galima ir būtina taikyti pažangiau. |
| --- | --- |

2.17

Kai kurių politikos strategijų (pvz., konkurencijos politikos) tiesioginis tikslas — kurti palankų klimatą konkurencingumui ir panaikinti prekybos kliūtis. Tačiau Komisija teigia, kad kartais tokią politiką galima ir būtina taikyti pažangiau.

| 2.18 | Komisija teigia, kad sanglaudos politika gali būti pasitelkta skatinti pageidaujamus regioninius ir struktūrinius pokyčius, susijusius su darbo rinkų funkcionavimu (11). Tas pats taikytina ir pastangoms geriau suderinti tvarią plėtrą ir konkurencingumą. |
| --- | --- |

2.18

Komisija teigia, kad sanglaudos politika gali būti pasitelkta skatinti pageidaujamus regioninius ir struktūrinius pokyčius, susijusius su darbo rinkų funkcionavimu (11). Tas pats taikytina ir pastangoms geriau suderinti tvarią plėtrą ir konkurencingumą.

| 2.19 | Kadangi visas pasaulis yra bendra veiklos erdvė, Komisija pasisako už lygias veiklos sąlygas tarptautinių standartų pagrindu. ES standartai paprastai yra aukštesni nei kituose konkuruojančiuose pasaulio regionuose. Todėl ateityje dvišalėse derybose ar per PPO būtina siekti iš dalies suvienodinti standartus. Šią problemą būtina spręsti ne pritaikant Europos standartus likusio pasaulio standartams; kaip ir įgyvendinant Kioto protokolą, Europa, tinkamai veikdama visose tarptautinės institucijose, privalo imtis iniciatyvos, kad būtų pagerinti kitų pasaulio regionų standartai. |
| --- | --- |

2.19

Kadangi visas pasaulis yra bendra veiklos erdvė, Komisija pasisako už lygias veiklos sąlygas tarptautinių standartų pagrindu. ES standartai paprastai yra aukštesni nei kituose konkuruojančiuose pasaulio regionuose. Todėl ateityje dvišalėse derybose ar per PPO būtina siekti iš dalies suvienodinti standartus. Šią problemą būtina spręsti ne pritaikant Europos standartus likusio pasaulio standartams; kaip ir įgyvendinant Kioto protokolą, Europa, tinkamai veikdama visose tarptautinės institucijose, privalo imtis iniciatyvos, kad būtų pagerinti kitų pasaulio regionų standartai.

| 2.20 | Visi šie klausimai ES lygiu buvo reguliariai aptariami ir anksčiau. Tačiau į akis ypač krenta tai, kad dabar daug labiau akcentuojamas „konkurencingumas“. Dėl labai sparčių pokyčių pasaulio rinkose Europai nelieka pasirinkimo. |
| --- | --- |

2.20

Visi šie klausimai ES lygiu buvo reguliariai aptariami ir anksčiau. Tačiau į akis ypač krenta tai, kad dabar daug labiau akcentuojamas „konkurencingumas“. Dėl labai sparčių pokyčių pasaulio rinkose Europai nelieka pasirinkimo.

| 2.21 | Šiame Komisijos dokumente ypač nauja yra sektorių dimensija. Keletą metų Komisiją vykdė išsamius sektorių tyrimus, dažnai remdamasi konsultacijomis ES lygiu su sektorių organizacijomis. |
| --- | --- |

2.21

Šiame Komisijos dokumente ypač nauja yra sektorių dimensija. Keletą metų Komisiją vykdė išsamius sektorių tyrimus, dažnai remdamasi konsultacijomis ES lygiu su sektorių organizacijomis.

| 2.22 | Buvo pateikti įdomūs pasiūlymai (kuriuos aptarė ir EESRK) tokiose srityse kaip, pavyzdžiui, farmacijos pramonė (CESE 842/2004), tekstilė ir drabužiai (CESE 62/2004 fin; PPKK papildoma nuomonė CESE 528/2004), laivų statyba ir laivų remontas (CESE 397/2004 fin; PPKK papildoma nuomonė CESE 478/2004), kosmosas (CESE 501/2004), chemijos pramonė (CESE 524/2004; šiuo metu rengiamas PPKK informacinis pranešimas CESE 242/2004) ir gamtos mokslai bei biotechnologija (CESE 1010/2002; CESE 920/2003). |
| --- | --- |

2.22

Buvo pateikti įdomūs pasiūlymai (kuriuos aptarė ir EESRK) tokiose srityse kaip, pavyzdžiui, farmacijos pramonė (CESE 842/2004), tekstilė ir drabužiai (CESE 62/2004 fin; PPKK papildoma nuomonė CESE 528/2004), laivų statyba ir laivų remontas (CESE 397/2004 fin; PPKK papildoma nuomonė CESE 478/2004), kosmosas (CESE 501/2004), chemijos pramonė (CESE 524/2004; šiuo metu rengiamas PPKK informacinis pranešimas CESE 242/2004) ir gamtos mokslai bei biotechnologija (CESE 1010/2002; CESE 920/2003).

| 2.23 | Situacija įvairiuose sektoriuose yra skirtinga. Žinoma, esama bendrų dalykų (pavyzdžiui, reikalavimas siekti kokybės, kaip konkurencinio privalumo; IKT, kaip naujoji „žaliava“; aktyvesnis kapitalo panaudojimas ir didesnė tarptautinė konkurencija), tačiau akivaizdūs ir sektorių skirtumai. Aukštosios technologijos ir paprastosios technologijos, imlumas darbo jėgai ir imlumas kapitalui, plataus vartojimo prekės ir pagrindinis kapitalas, nedidelis pagrindinių rinkos dalyvių skaičius ir sektoriai, kuriuose vyrauja MVĮ ir t.t. Pasak Komisijos, politikos formuotojai daugelį metų nepakankamai atsižvelgė į šią itin sudėtingą situaciją. |
| --- | --- |

2.23

Situacija įvairiuose sektoriuose yra skirtinga. Žinoma, esama bendrų dalykų (pavyzdžiui, reikalavimas siekti kokybės, kaip konkurencinio privalumo; IKT, kaip naujoji „žaliava“; aktyvesnis kapitalo panaudojimas ir didesnė tarptautinė konkurencija), tačiau akivaizdūs ir sektorių skirtumai. Aukštosios technologijos ir paprastosios technologijos, imlumas darbo jėgai ir imlumas kapitalui, plataus vartojimo prekės ir pagrindinis kapitalas, nedidelis pagrindinių rinkos dalyvių skaičius ir sektoriai, kuriuose vyrauja MVĮ ir t.t. Pasak Komisijos, politikos formuotojai daugelį metų nepakankamai atsižvelgė į šią itin sudėtingą situaciją.

| 2.24 | „Pramonės politikos“ struktūroje vėl grįžtama prie sektorių tyrimų ir požiūrių. Šiame dokumente Komisija neplėtoja naujų iniciatyvų, susijusių su minėtais sektoriais. |
| --- | --- |

2.24

„Pramonės politikos“ struktūroje vėl grįžtama prie sektorių tyrimų ir požiūrių. Šiame dokumente Komisija neplėtoja naujų iniciatyvų, susijusių su minėtais sektoriais.

| 2.25 | Šalia šių sektorių Komisija planuoja naują veiklą. Artimiausiems metams paskelbta apie tyrimus, susijusius su mechaninės inžinerijos sektoriumi, ekologine pramone, automobilių sektoriumi, nespalvotųjų metalų sektoriumi ir IKT sektoriumi. |
| --- | --- |

2.25

Šalia šių sektorių Komisija planuoja naują veiklą. Artimiausiems metams paskelbta apie tyrimus, susijusius su mechaninės inžinerijos sektoriumi, ekologine pramone, automobilių sektoriumi, nespalvotųjų metalų sektoriumi ir IKT sektoriumi.

3.   Parama naujajai pramonės politikai — EESRK pozicija

| 3.1 | EESRK pritaria nuomonei, kad, atsižvelgiant į pasaulio ekonomikos dinamiką, būtina iš naujo sutelkti dėmesį į atitinkamas sritis. Komitetas sveikina tai, kad po ilgos pertraukos pramonės politika vėl tapo vienu iš prioritetų ES darbotvarkėje. Tam tikri Europos pramonės aspektai (tokie kaip aplinka) ES darbotvarkėje egzistavo visą pastarąjį dešimtmetį, tačiau Ministrų Taryba taip ir nesiėmė aptarti politikos, skirtos nuosekliai gerinti bendrąsias gamybos sąlygas ir aktyviai palaikyti (pridėtinės vertės) investicijoms tinkamą aplinką. |
| --- | --- |

3.1

EESRK pritaria nuomonei, kad, atsižvelgiant į pasaulio ekonomikos dinamiką, būtina iš naujo sutelkti dėmesį į atitinkamas sritis. Komitetas sveikina tai, kad po ilgos pertraukos pramonės politika vėl tapo vienu iš prioritetų ES darbotvarkėje. Tam tikri Europos pramonės aspektai (tokie kaip aplinka) ES darbotvarkėje egzistavo visą pastarąjį dešimtmetį, tačiau Ministrų Taryba taip ir nesiėmė aptarti politikos, skirtos nuosekliai gerinti bendrąsias gamybos sąlygas ir aktyviai palaikyti (pridėtinės vertės) investicijoms tinkamą aplinką.

| 3.2 | Žvelgiant retrospektyviai ir įvertinant tai, kad dabar pereinama prie labiau koncentruoto požiūrio į pramonės sektorių, pravartu apibendrinti pagrindinius veiksnius, kurie nulėmė tam tikrą atsiribojimą nuo pramonės politikos klausimų:






  — | valstybės kišimosi politikos nesugebėjimas užtikrinti, daugelyje atvejų, kad ilgalaikėje perspektyvoje pramonė taptų stipresnė ir konkurencingesnė; |
| --- | --- | --- |

3.2

Žvelgiant retrospektyviai ir įvertinant tai, kad dabar pereinama prie labiau koncentruoto požiūrio į pramonės sektorių, pravartu apibendrinti pagrindinius veiksnius, kurie nulėmė tam tikrą atsiribojimą nuo pramonės politikos klausimų:

—

valstybės kišimosi politikos nesugebėjimas užtikrinti, daugelyje atvejų, kad ilgalaikėje perspektyvoje pramonė taptų stipresnė ir konkurencingesnė;

| — | ekonomiškai nepasiteisinančių rinką iškreipiančių veiksnių panaikinimas ir lygių pramoninės veiklos galimybių skatinimas Europoje (nors ES lygmeniu teks atidžiai įvertinti kai kuriose valstybėse narėse priimtas konkrečias konkurenciją iškreipiančias priemones); |
| --- | --- |

—

ekonomiškai nepasiteisinančių rinką iškreipiančių veiksnių panaikinimas ir lygių pramoninės veiklos galimybių skatinimas Europoje (nors ES lygmeniu teks atidžiai įvertinti kai kuriose valstybėse narėse priimtas konkrečias konkurenciją iškreipiančias priemones);

| — | bendra ir sėkminga koncentracija į rinkų liberalizavimą; |
| --- | --- |

—

bendra ir sėkminga koncentracija į rinkų liberalizavimą;

| — | perdėti lūkesčiai, susiję su „naująją ekonomika“ ir postpramonine epocha; |
| --- | --- |

—

perdėti lūkesčiai, susiję su „naująją ekonomika“ ir postpramonine epocha;

| — | dėmesys EPS ir tinkamos makroekonominės politikos įgyvendinimui; |
| --- | --- |

—

dėmesys EPS ir tinkamos makroekonominės politikos įgyvendinimui;

| — | ministerijų, atsakingų už pramonės interesus, įtakos praradimas kai kuriose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

—

ministerijų, atsakingų už pramonės interesus, įtakos praradimas kai kuriose valstybėse narėse.

| 3.3 | Daugelis Komisijos komunikate nurodytų dalykų buvo žinoma jau keletą metų. Tačiau, lyginant su ankstesniais dokumentais, skiriasi pateikimo būdas ir sąsajos tarp skirtingų analizės sričių ir siūlomų veiksmų. Pastaruoju metu tyrimai ir politika yra glaudžiau susieta su įvairių sektorių ir atitinkamo verslo procesais. |
| --- | --- |

3.3

Daugelis Komisijos komunikate nurodytų dalykų buvo žinoma jau keletą metų. Tačiau, lyginant su ankstesniais dokumentais, skiriasi pateikimo būdas ir sąsajos tarp skirtingų analizės sričių ir siūlomų veiksmų. Pastaruoju metu tyrimai ir politika yra glaudžiau susieta su įvairių sektorių ir atitinkamo verslo procesais.

| 3.4 | EESRK labai remia nuostatą, kad daugiau išsamių sektorių plėtros tyrimų būtų atlikta bendradarbiaujant su pačiu verslu. Tai galėtų paskatinti supratimą, kad būtina imtis neatidėliotinų veiksmų — būtent toks buvo 2000 m. Lisabonos strategijos tikslas, kuris vėliau buvo primirštas, daugiausiai dėl to, kad Taryba ir valstybės narės neįgyvendino savo apsibrėžtų priemonių ir anksčiau suderintos politikos. Todėl, EESRK manymu, į naująją pramonės politiką būtina atsižvelgti 2005 m. tarpinėje Lisabonos strategijos peržiūroje. Tai ateityje gali tapti vienu iš svarbiausių tos strategijos ramsčių. |
| --- | --- |

3.4

EESRK labai remia nuostatą, kad daugiau išsamių sektorių plėtros tyrimų būtų atlikta bendradarbiaujant su pačiu verslu. Tai galėtų paskatinti supratimą, kad būtina imtis neatidėliotinų veiksmų — būtent toks buvo 2000 m. Lisabonos strategijos tikslas, kuris vėliau buvo primirštas, daugiausiai dėl to, kad Taryba ir valstybės narės neįgyvendino savo apsibrėžtų priemonių ir anksčiau suderintos politikos. Todėl, EESRK manymu, į naująją pramonės politiką būtina atsižvelgti 2005 m. tarpinėje Lisabonos strategijos peržiūroje. Tai ateityje gali tapti vienu iš svarbiausių tos strategijos ramsčių.

| 3.5 | Naujoji pramonės politika iš tiesų yra pagrįsta atitikimu rinkos poreikiams ir liberalizacijos procesu, tačiau ji apima ir kitus veiksnius, tokius kaip konkrečios sektorių ypatybės, teisės aktų suderinimas atsižvelgiant į vidaus rinką, netarifinių kliūčių pašalinimas, technologijos ir moksliniai tyrimai bei taikomoji veikla, žmogiškieji ištekliai. |
| --- | --- |

3.5

Naujoji pramonės politika iš tiesų yra pagrįsta atitikimu rinkos poreikiams ir liberalizacijos procesu, tačiau ji apima ir kitus veiksnius, tokius kaip konkrečios sektorių ypatybės, teisės aktų suderinimas atsižvelgiant į vidaus rinką, netarifinių kliūčių pašalinimas, technologijos ir moksliniai tyrimai bei taikomoji veikla, žmogiškieji ištekliai.

| 3.6 | Šioje pramonės politikoje jokiu būdu neturėtų būti vėl grįžtama prie klaidingos ankstesnės politikos, kuriai buvo būdingi įvairūs rinkos iškraipymai. EPS nulemta finansinė drausmė taip pat paskatino atsargiau vertinti finansinį ir kitokį valstybės kišimąsi į verslą. Apskritai pripažįstama, išskyrus mažo itin specifiškų atvejų skaičiaus, kad ilgalaikėje perspektyvoje kišimasis ir parama viešiesiems finansams neatitinka verslo interesų. |
| --- | --- |

3.6

Šioje pramonės politikoje jokiu būdu neturėtų būti vėl grįžtama prie klaidingos ankstesnės politikos, kuriai buvo būdingi įvairūs rinkos iškraipymai. EPS nulemta finansinė drausmė taip pat paskatino atsargiau vertinti finansinį ir kitokį valstybės kišimąsi į verslą. Apskritai pripažįstama, išskyrus mažo itin specifiškų atvejų skaičiaus, kad ilgalaikėje perspektyvoje kišimasis ir parama viešiesiems finansams neatitinka verslo interesų.

| 3.7 | Atsižvelgiant į pastarojo meto tendencijas pasaulyje ir į tai, kad praėjo keletas metų mėginant įgyvendinti Lisabonos strategiją, — ypač tokiose srityse kaip mažėjantis Europos ekonominis augimas, produktyvumas, IKT taikymas ir investicijų perskirstymas, — atėjo laikas iš naujo įvertinti gamybos pramonę ir, atitinkamai, diegti į sektorius orientuotą požiūrį bei imtis konkrečių veiksmų. Jie turi būti susiję su veikla, kuri geriausiai tiktų Europos socialinėms ir ekonominės sąlygoms, ypač su veikla, kurios pagrindinėse ir pagalbinėse srityse (pavyzdžiui, pramonės įrengimų ir sistemų, t.y. robotų technikos, matuoklių, kontrolės įrengimų ir t.t., gamyba pagal specialius užsakymus) intensyviai pasitelkiama aukštos kvalifikacijos darbo jėga. EESRK visiškai remia šį požiūrį ir šį tikslą. |
| --- | --- |

3.7

Atsižvelgiant į pastarojo meto tendencijas pasaulyje ir į tai, kad praėjo keletas metų mėginant įgyvendinti Lisabonos strategiją, — ypač tokiose srityse kaip mažėjantis Europos ekonominis augimas, produktyvumas, IKT taikymas ir investicijų perskirstymas, — atėjo laikas iš naujo įvertinti gamybos pramonę ir, atitinkamai, diegti į sektorius orientuotą požiūrį bei imtis konkrečių veiksmų. Jie turi būti susiję su veikla, kuri geriausiai tiktų Europos socialinėms ir ekonominės sąlygoms, ypač su veikla, kurios pagrindinėse ir pagalbinėse srityse (pavyzdžiui, pramonės įrengimų ir sistemų, t.y. robotų technikos, matuoklių, kontrolės įrengimų ir t.t., gamyba pagal specialius užsakymus) intensyviai pasitelkiama aukštos kvalifikacijos darbo jėga. EESRK visiškai remia šį požiūrį ir šį tikslą.

| 3.8 | Labai svarbus aspektas — būtinybė geriau informuoti visuomenę apie stiprios pramonės poreikį. Tuo tikslu visuomenei turi būti pateikiami skaidrūs duomenys ir tyrimai. Atitinkamai Europos ir nacionaliniai pareigūnai turėtų ypatingą dėmesį skirti tokiems aspektams, kaip ES politikos darna, nacionalinių teisės aktų suderinimas Europos Sąjungoje ir atitinkamas Europos ir pasaulio standartų (pvz., PPO) suartinimas. |
| --- | --- |

3.8

Labai svarbus aspektas — būtinybė geriau informuoti visuomenę apie stiprios pramonės poreikį. Tuo tikslu visuomenei turi būti pateikiami skaidrūs duomenys ir tyrimai. Atitinkamai Europos ir nacionaliniai pareigūnai turėtų ypatingą dėmesį skirti tokiems aspektams, kaip ES politikos darna, nacionalinių teisės aktų suderinimas Europos Sąjungoje ir atitinkamas Europos ir pasaulio standartų (pvz., PPO) suartinimas.

| 3.9 | Visuomenės informuotumas paskatins bendrą sutarimą ir visuomenės paramą. Pramonės politika negali apsiriboti atskiromis tiesiogiai susijusių valdžios ar verslo sektoriaus atstovų grupėmis. Tai visai visuomenei svarbus klausimas. Stipri Europos gamybos pramonė atitinka visų interesus. Visose susijusiose srityse būtina dėti pastangas siekiant gerinti jos įvaizdį, pvz., švietimo (ne tik profesinio, bet ir bendrojo) srityje skatinant techninių įgūdžių formavimą. |
| --- | --- |

3.9

Visuomenės informuotumas paskatins bendrą sutarimą ir visuomenės paramą. Pramonės politika negali apsiriboti atskiromis tiesiogiai susijusių valdžios ar verslo sektoriaus atstovų grupėmis. Tai visai visuomenei svarbus klausimas. Stipri Europos gamybos pramonė atitinka visų interesus. Visose susijusiose srityse būtina dėti pastangas siekiant gerinti jos įvaizdį, pvz., švietimo (ne tik profesinio, bet ir bendrojo) srityje skatinant techninių įgūdžių formavimą.

| 3.10 | Visuomenė turi būti geriau informuojama apie glaudų skirtingų pramoninės gamybos grandžių sąryšį. Pavyzdžiui, visa plieno apdirbimo pramonė kartu su automobilių pramone priklauso nuo pakankamo ir pigaus plieno tiekimo, kuris, savo ruožtu, priklauso nuo pakankamo ir pigaus žaliavų tiekimo. |
| --- | --- |

3.10

Visuomenė turi būti geriau informuojama apie glaudų skirtingų pramoninės gamybos grandžių sąryšį. Pavyzdžiui, visa plieno apdirbimo pramonė kartu su automobilių pramone priklauso nuo pakankamo ir pigaus plieno tiekimo, kuris, savo ruožtu, priklauso nuo pakankamo ir pigaus žaliavų tiekimo.

| 3.11 | Su tuo tiesiogiai susijęs poreikis išsiaiškinti pramonės ir paslaugų sektorių santykius. Iš tiesų, ekonomika juda link paslaugų sektoriaus, tačiau atsižvelgiant į tai, kad yra plačiai taikoma užsakomųjų paslaugų sistema, didelė dalis paslaugų sektoriaus tiesiogiai priklauso ir toliau priklausys nuo pramonės sektoriaus. Antra vertus, pažangios paslaugos ypač svarbios siekiant aukštos kokybės ir aukštų technologinių veiklos rezultatų pramonės sektoriuje. Daugeliu požiūriu tai yra vieninga visuma. Šiandieniniuose procesuose nyksta skiriamoji linija tarp pramonės ir paslaugų. |
| --- | --- |

3.11

Su tuo tiesiogiai susijęs poreikis išsiaiškinti pramonės ir paslaugų sektorių santykius. Iš tiesų, ekonomika juda link paslaugų sektoriaus, tačiau atsižvelgiant į tai, kad yra plačiai taikoma užsakomųjų paslaugų sistema, didelė dalis paslaugų sektoriaus tiesiogiai priklauso ir toliau priklausys nuo pramonės sektoriaus. Antra vertus, pažangios paslaugos ypač svarbios siekiant aukštos kokybės ir aukštų technologinių veiklos rezultatų pramonės sektoriuje. Daugeliu požiūriu tai yra vieninga visuma. Šiandieniniuose procesuose nyksta skiriamoji linija tarp pramonės ir paslaugų.

| 3.12 | EESRK mano, kad Komisija privalo vaidinti aktyvų vaidmenį šiame procese. Pramonės politikos įtraukimas į darbotvarkę savaime prisideda prie siekio didinti informuotumą. Tačiau galima nuveikti daug daugiau. Pirmiausiai būtina gerinti situaciją, susijusią su tyrimais, duomenimis ir jų skelbimu tokiose srityse:






  — | pramoninė Europa produkcijos ir užimtumo aspektu; |
| --- | --- | --- |

3.12

EESRK mano, kad Komisija privalo vaidinti aktyvų vaidmenį šiame procese. Pramonės politikos įtraukimas į darbotvarkę savaime prisideda prie siekio didinti informuotumą. Tačiau galima nuveikti daug daugiau. Pirmiausiai būtina gerinti situaciją, susijusią su tyrimais, duomenimis ir jų skelbimu tokiose srityse:

—

pramoninė Europa produkcijos ir užimtumo aspektu;

| — | atskiri sektoriai ir branduoliai; |
| --- | --- |

—

atskiri sektoriai ir branduoliai;

| — | pramonės ir paslaugų sektorių sąveika; |
| --- | --- |

—

pramonės ir paslaugų sektorių sąveika;

| — | technologinės sąsajos; |
| --- | --- |

—

technologinės sąsajos;

| — | paties paslaugų sektoriaus plėtra; |
| --- | --- |

—

paties paslaugų sektoriaus plėtra;

| — | palyginimas pasauliniu mastu. |
| --- | --- |

—

palyginimas pasauliniu mastu.

| 3.13 | Tyrimuose būtina įvertinti struktūros skirtumus valstybėse narėse, atsižvelgiant į tai, kad kai kurios šalys ir regionai turi stipresnę pramoninę bazę. Išsamios pagrindinių pramonės sektorių žinios padės užtikrinti objektyvias diskusijas, susijusias su pasaulio ekonomikos raidos tendencijomis ir pasekmėmis. |
| --- | --- |

3.13

Tyrimuose būtina įvertinti struktūros skirtumus valstybėse narėse, atsižvelgiant į tai, kad kai kurios šalys ir regionai turi stipresnę pramoninę bazę. Išsamios pagrindinių pramonės sektorių žinios padės užtikrinti objektyvias diskusijas, susijusias su pasaulio ekonomikos raidos tendencijomis ir pasekmėmis.

| 3.14 | Tikslūs duomenys yra bet kokio į sektorius orientuoto požiūrio pagrindas. Daug tyrimų yra atliekama versle, taip pat nacionaliniu ar akademiniu lygiu (12). EESRK pasisako už tai, kad, pasitelkiant Eurostatą, tokių tyrimų rezultatai būtų kaupiami ES lygiu, siekiant sukurti pramonės ir paslaugų sektoriams skirtas patikimas bei dinamiškas Europos duomenų bazes ir vykdyti SSGG analizes. Išsamūs ir aiškūs statistiniai duomenys leis susidaryti vientisą vykstančių pokyčių vaizdą. Geras pavyzdys galėtų būti penkiasdešimt metų Eurostato kaupti EAPB statistiniai duomenys (juos atitinkamai pritaikius). |
| --- | --- |

3.14

Tikslūs duomenys yra bet kokio į sektorius orientuoto požiūrio pagrindas. Daug tyrimų yra atliekama versle, taip pat nacionaliniu ar akademiniu lygiu (12). EESRK pasisako už tai, kad, pasitelkiant Eurostatą, tokių tyrimų rezultatai būtų kaupiami ES lygiu, siekiant sukurti pramonės ir paslaugų sektoriams skirtas patikimas bei dinamiškas Europos duomenų bazes ir vykdyti SSGG analizes. Išsamūs ir aiškūs statistiniai duomenys leis susidaryti vientisą vykstančių pokyčių vaizdą. Geras pavyzdys galėtų būti penkiasdešimt metų Eurostato kaupti EAPB statistiniai duomenys (juos atitinkamai pritaikius).

| 3.15 | Komisija teisingai akcentuoja integruotą požiūrį tokiais klausimais, kaip nacionalinės įmonių apmokestinimo sistemos, mokesčių procedūros, standartai, prekyba, intelektinė nuosavybė, moksliniai tyrimai ir taikomoji veikla, aplinka, darbo rinka, mokymas ir švietimas. EESRK labai pritaria šiam tikslui, kurio pernelyg ilgai nepavyko įgyvendinti ne tik Europos lygmeniu, bet ir kai kuriose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

3.15

Komisija teisingai akcentuoja integruotą požiūrį tokiais klausimais, kaip nacionalinės įmonių apmokestinimo sistemos, mokesčių procedūros, standartai, prekyba, intelektinė nuosavybė, moksliniai tyrimai ir taikomoji veikla, aplinka, darbo rinka, mokymas ir švietimas. EESRK labai pritaria šiam tikslui, kurio pernelyg ilgai nepavyko įgyvendinti ne tik Europos lygmeniu, bet ir kai kuriose valstybėse narėse.

| 3.16 | Integruotas požiūris pateikiamas ne pirmą kartą. Deja, tokį požiūrį labai sunku įgyvendinti sudėtingoje aplinkoje, kurioje ES institucijos privalo tartis su dvidešimt penkiomis valstybėmis narėmis. Tuo tikslu Konkurencingumo taryba kartu su Komisija galėtų parengti vidutinės trukmės veiksmų planą, kuris būtų kasmet įvertinamas (13). |
| --- | --- |

3.16

Integruotas požiūris pateikiamas ne pirmą kartą. Deja, tokį požiūrį labai sunku įgyvendinti sudėtingoje aplinkoje, kurioje ES institucijos privalo tartis su dvidešimt penkiomis valstybėmis narėmis. Tuo tikslu Konkurencingumo taryba kartu su Komisija galėtų parengti vidutinės trukmės veiksmų planą, kuris būtų kasmet įvertinamas (13).

| 3.17 | Taip pat būtina užtikrinti, kad, rengiant šio veiksmų plano politiką, veikiančią pramonės konkurencingumą, būtų subalansuotai atsižvelgiama į skirtingus ES politikos tikslus. Praeityje tai užtikrinti pavykdavo ne visada (14). Atitinkamai būtina geriau išnaudoti įvairių Bendrijos politikos sričių sąveiką. |
| --- | --- |

3.17

Taip pat būtina užtikrinti, kad, rengiant šio veiksmų plano politiką, veikiančią pramonės konkurencingumą, būtų subalansuotai atsižvelgiama į skirtingus ES politikos tikslus. Praeityje tai užtikrinti pavykdavo ne visada (14). Atitinkamai būtina geriau išnaudoti įvairių Bendrijos politikos sričių sąveiką.

| 3.18 | Taip pat tikimasi, kad, kai Konkurencingumo Taryboje bus patvirtinta darbo tvarka ir vidutinės trukmės planas, ir valstybės narės pritaikys panašius modelius ir visai pramonei apskritai, ir srityse, už kurias atsakingos pačios valstybės narės. Tai taip pat leis padidinti ministerijų, atsakingų už pramonės interesus, įtaką valstybėse narėse. |
| --- | --- |

3.18

Taip pat tikimasi, kad, kai Konkurencingumo Taryboje bus patvirtinta darbo tvarka ir vidutinės trukmės planas, ir valstybės narės pritaikys panašius modelius ir visai pramonei apskritai, ir srityse, už kurias atsakingos pačios valstybės narės. Tai taip pat leis padidinti ministerijų, atsakingų už pramonės interesus, įtaką valstybėse narėse.

| 3.19 | Reglamentavimo aplinkos gerinimas, be kita ko, yra sietinas su supaprastinimu ir teisės aktų veiksmingumu ES lygiu. Žinoma, tai neturi apsiriboti naujais reglamentais. „Geresnis teisėkūros procesas“ taikytinas ir praeičiai, ir ateičiai. Būtina apsvarstyti Nyderlandų, kaip pirmininkaujančios šalies, pasiūlymą didesnį dėmesį skirti teisės aktų supaprastinimui ir administracinės naštos sumažinimui (15). Privalu koordinuoti direktyvas ir reglamentus, kuriems būdingi bendri tikslai (horizontali politika), susiję su pramonės saugumu, energijos taupymu, atliekomis ir t.t., kadangi tokie teisės aktai yra tarpusavyje susiję, o jų poveikis kartais yra prieštaringas. Aplinkos direktyvų poveikis yra specifiškas. Kadangi šios direktyvos pirmiausiai yra sutelktos į tikslus, o įgyvendinimo tvarka nėra derinama, tai, valstybėms narėms nenuosekliai jas taikant, gali būti iškreipta rinka. Veiksmingas poveikio įvertinimas ir įgyvendinimas yra ypač svarbūs, kadangi nuo to priklauso politikos patikimumas. |
| --- | --- |

3.19

Reglamentavimo aplinkos gerinimas, be kita ko, yra sietinas su supaprastinimu ir teisės aktų veiksmingumu ES lygiu. Žinoma, tai neturi apsiriboti naujais reglamentais. „Geresnis teisėkūros procesas“ taikytinas ir praeičiai, ir ateičiai. Būtina apsvarstyti Nyderlandų, kaip pirmininkaujančios šalies, pasiūlymą didesnį dėmesį skirti teisės aktų supaprastinimui ir administracinės naštos sumažinimui (15). Privalu koordinuoti direktyvas ir reglamentus, kuriems būdingi bendri tikslai (horizontali politika), susiję su pramonės saugumu, energijos taupymu, atliekomis ir t.t., kadangi tokie teisės aktai yra tarpusavyje susiję, o jų poveikis kartais yra prieštaringas. Aplinkos direktyvų poveikis yra specifiškas. Kadangi šios direktyvos pirmiausiai yra sutelktos į tikslus, o įgyvendinimo tvarka nėra derinama, tai, valstybėms narėms nenuosekliai jas taikant, gali būti iškreipta rinka. Veiksmingas poveikio įvertinimas ir įgyvendinimas yra ypač svarbūs, kadangi nuo to priklauso politikos patikimumas.

| 3.20 | Naujosios valstybės narės ypač turėtų atkreipti dėmesį į kai kuriuos aspektus ir neapsiriboti užsienio investicijų pritraukimu kaštais; siekdamos stiprinti ilgalaikius ūkio pajėgumus, jos taip pat privalo diversifikuoti savo pramonės veiklą. Ateityje iškils tam tikrų didelių iššūkių, tokių kaip aplinkos politikos gerinimas, dėmesys mokymui bei kvalifikacijos kėlimui ir visų pramonės suinteresuotų šalių įtraukimas į sektoriaus socialinį dialogą. |
| --- | --- |

3.20

Naujosios valstybės narės ypač turėtų atkreipti dėmesį į kai kuriuos aspektus ir neapsiriboti užsienio investicijų pritraukimu kaštais; siekdamos stiprinti ilgalaikius ūkio pajėgumus, jos taip pat privalo diversifikuoti savo pramonės veiklą. Ateityje iškils tam tikrų didelių iššūkių, tokių kaip aplinkos politikos gerinimas, dėmesys mokymui bei kvalifikacijos kėlimui ir visų pramonės suinteresuotų šalių įtraukimas į sektoriaus socialinį dialogą.

| 3.21 | Būtina sustiprinti rinkos stebėseną, susijusią su produktais, kurių kilmės šalis yra ne ES. Sąžiningą konkurenciją galima užtikrinti tik jeigu visame pasaulyje egzistuoja vienodos veiklos sąlygos. Todėl EESRK ragina Komisiją didinti pastangas, siekiant užtikrinti, kad visi pasaulio rinkos dalyviai laikytųsi tinkamų darbo, aplinkos ir produktų standartų. |
| --- | --- |

3.21

Būtina sustiprinti rinkos stebėseną, susijusią su produktais, kurių kilmės šalis yra ne ES. Sąžiningą konkurenciją galima užtikrinti tik jeigu visame pasaulyje egzistuoja vienodos veiklos sąlygos. Todėl EESRK ragina Komisiją didinti pastangas, siekiant užtikrinti, kad visi pasaulio rinkos dalyviai laikytųsi tinkamų darbo, aplinkos ir produktų standartų.

| 3.22 | Kitas svarbus pramonės politikos elementas — vienodų sąlygų visame pasaulyje užtikrinimas prekybos srityje. Europos Komisija privalo sistemiškai ir atidžiai stebėti konkurenciją iškreipiančią trečiųjų šalių veiklą, tokią kaip valstybės pagalba ir dempingas. Kai nustatomas atitikimas konkretiems kriterijams, būtina ryžtingai taikyti prekybos politikos priemones. |
| --- | --- |

3.22

Kitas svarbus pramonės politikos elementas — vienodų sąlygų visame pasaulyje užtikrinimas prekybos srityje. Europos Komisija privalo sistemiškai ir atidžiai stebėti konkurenciją iškreipiančią trečiųjų šalių veiklą, tokią kaip valstybės pagalba ir dempingas. Kai nustatomas atitikimas konkretiems kriterijams, būtina ryžtingai taikyti prekybos politikos priemones.

| 3.23 | Šalia „geresnio teisėkūros proceso“ ir sąveikos tarp įvairių Bendrijos politikos sričių skatinimo, trečiasis naujosios pramonės politikos ramstis yra į sektorius orientuotas požiūris, pagrįstas atitikimu rinkos poreikiams bei atvirų rinkų principu ir derantis su pageidaujama horizontaliąja politika. EESRK visiškai remia šį tikslą, kuris jau yra įgyvendinamas. Kadangi į sektorius orientuotas požiūris yra sutelktas į konkrečias pramonės sektorių ypatybes ir tendencijas, jis taip pat gali būti naudingas kitiems dviems ramsčiams, t.y. „geresniam teisėkūros procesui“ ir sąveikos tarp ES politikos sričių skatinimui. Aplinkos politika, profesinis mokymas, mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos programos gali būti sėkmingiau suformuluotos ir įgyvendintos, kai jos yra į sektorius orientuoto požiūrio dalis. |
| --- | --- |

3.23

Šalia „geresnio teisėkūros proceso“ ir sąveikos tarp įvairių Bendrijos politikos sričių skatinimo, trečiasis naujosios pramonės politikos ramstis yra į sektorius orientuotas požiūris, pagrįstas atitikimu rinkos poreikiams bei atvirų rinkų principu ir derantis su pageidaujama horizontaliąja politika. EESRK visiškai remia šį tikslą, kuris jau yra įgyvendinamas. Kadangi į sektorius orientuotas požiūris yra sutelktas į konkrečias pramonės sektorių ypatybes ir tendencijas, jis taip pat gali būti naudingas kitiems dviems ramsčiams, t.y. „geresniam teisėkūros procesui“ ir sąveikos tarp ES politikos sričių skatinimui. Aplinkos politika, profesinis mokymas, mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos programos gali būti sėkmingiau suformuluotos ir įgyvendintos, kai jos yra į sektorius orientuoto požiūrio dalis.

| 3.24 | Analizuojant sektorius, bus atskleista pasaulinių tendencijų raida. Jose turės būti įvertinta Europos pramonės situacija lyginant su kitais partneriais ir konkurentais pasaulyje. Tokiose analizėse bus atskleista pramonės ir paslaugų sektorių sąveika. Jose taip pat tinkamai atsižvelgiama į socialinius aspektus, tokius kaip pramoniniai santykiai ir užimtumas. Galiausiai, sektorių analizės padės nustatyti kliūtis, su kuriomis susiduria verslas dėl konkrečių ES taisyklių ir teisės aktų taikymo. Todėl pradiniame etape (atliekant poveikio įvertinimus) būtina dažniau konsultuotis su verslu, siekiant ES lygiu nustatyti pageidaujamas taisykles ir tvarką. |
| --- | --- |

3.24

Analizuojant sektorius, bus atskleista pasaulinių tendencijų raida. Jose turės būti įvertinta Europos pramonės situacija lyginant su kitais partneriais ir konkurentais pasaulyje. Tokiose analizėse bus atskleista pramonės ir paslaugų sektorių sąveika. Jose taip pat tinkamai atsižvelgiama į socialinius aspektus, tokius kaip pramoniniai santykiai ir užimtumas. Galiausiai, sektorių analizės padės nustatyti kliūtis, su kuriomis susiduria verslas dėl konkrečių ES taisyklių ir teisės aktų taikymo. Todėl pradiniame etape (atliekant poveikio įvertinimus) būtina dažniau konsultuotis su verslu, siekiant ES lygiu nustatyti pageidaujamas taisykles ir tvarką.

| 3.25 | Šiuo požiūriu būtina išplėsti analize, konsultacijomis ir veiksmais pagrįstą Komisijos metodologiją konkurencingumo problemoms spręsti (19 puslapis). Komisija teisingai pateikia tokius pavyzdžius kaip G10, STAR 21 ir LeaderShip. |
| --- | --- |

3.25

Šiuo požiūriu būtina išplėsti analize, konsultacijomis ir veiksmais pagrįstą Komisijos metodologiją konkurencingumo problemoms spręsti (19 puslapis). Komisija teisingai pateikia tokius pavyzdžius kaip G10, STAR 21 ir LeaderShip.

| 3.26 | Projektas „LeaderShip 2015“ (16), jeigu jis tinkamai įgyvendinamas, yra puikus pavyzdys. Šio projekto tikslas — užtikrinti, kad ES laivų statybos ir remonto pramonė ateityje būtų pelninga atviros rinkos sąlygomis. Tai suvienijo Komisiją ir Europos verslą. Bendromis pastangomis buvo nustatytos egzistuojančios problemos. Pramonės arba Komisijos atstovai apibrėžė aštuonis veiksmų etapus. Ir tai yra pagrindas su socialiniais partneriais plėtoti vaisingą socialinį dialogą dėl modernizavimo proceso. |
| --- | --- |

3.26

Projektas „LeaderShip 2015“ (16), jeigu jis tinkamai įgyvendinamas, yra puikus pavyzdys. Šio projekto tikslas — užtikrinti, kad ES laivų statybos ir remonto pramonė ateityje būtų pelninga atviros rinkos sąlygomis. Tai suvienijo Komisiją ir Europos verslą. Bendromis pastangomis buvo nustatytos egzistuojančios problemos. Pramonės arba Komisijos atstovai apibrėžė aštuonis veiksmų etapus. Ir tai yra pagrindas su socialiniais partneriais plėtoti vaisingą socialinį dialogą dėl modernizavimo proceso.

| 3.27 | Toliau gali ateiti ir kitų sektorių eilė. Nėra modelio, kuris tiktų visiems. Kadangi kalbama apie pačias valstybes nares ir jų politiką, pageidautina, kad pagal šias sektorių analizes parengti specialiai pritaikyti požiūriai paskatintų atitinkamus pramonės, Komisijos ir valstybių narių įsipareigojimus. Kalbant apie valstybes nares, tokie įsipareigojimai gali paskatinti patirties ir geriausios praktikos mainus. EESRK manymu, būtų labai naudingos sektorių observatorijos ES lygiu, todėl jas būtina steigti. |
| --- | --- |

3.27

Toliau gali ateiti ir kitų sektorių eilė. Nėra modelio, kuris tiktų visiems. Kadangi kalbama apie pačias valstybes nares ir jų politiką, pageidautina, kad pagal šias sektorių analizes parengti specialiai pritaikyti požiūriai paskatintų atitinkamus pramonės, Komisijos ir valstybių narių įsipareigojimus. Kalbant apie valstybes nares, tokie įsipareigojimai gali paskatinti patirties ir geriausios praktikos mainus. EESRK manymu, būtų labai naudingos sektorių observatorijos ES lygiu, todėl jas būtina steigti.

| 3.28 | Atsižvelgdamas į ypatingai svarbų „žinių“ ir mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos aspektą ir į pasaulinį „protų judėjimą“ (mokslininkai, tyrėjai, vadybininkai ir specialistai), EESRK labai ragina steigti technologijų platformas, kuriose turėtų aktyviai dalyvauti pramonės sektoriai ir verslas. Jos turi neapsiriboti verslu ir apimti kitus svarbiausius veikėjus, tokius kaip svarbiausi technologijų institutai ir universitetai. Šios platformos Europoje taip pat gali paskatinti naujas privataus sektoriaus subjektų ir privataus –viešojo sektoriaus subjektų sąjungas (17). |
| --- | --- |

3.28

Atsižvelgdamas į ypatingai svarbų „žinių“ ir mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos aspektą ir į pasaulinį „protų judėjimą“ (mokslininkai, tyrėjai, vadybininkai ir specialistai), EESRK labai ragina steigti technologijų platformas, kuriose turėtų aktyviai dalyvauti pramonės sektoriai ir verslas. Jos turi neapsiriboti verslu ir apimti kitus svarbiausius veikėjus, tokius kaip svarbiausi technologijų institutai ir universitetai. Šios platformos Europoje taip pat gali paskatinti naujas privataus sektoriaus subjektų ir privataus –viešojo sektoriaus subjektų sąjungas (17).

| 3.29 | Europoje būtina sukurti žinių aplinką, pagrįstą veiksminga universitetų, technologijų institutų ir pramonės sąveika, siekiant skatinti taikomąsias technologijas. Taip pat privalu atsižvelgti į sektorių ypatybes. Be to, kuriant žiniomis pagrįstą ekonomiką turi būti įgyvendinamos priemonės, susijusios su tęstiniu mokymu, kurį taip pat būtina diegti institucijose ir universitetuose. Tokia veikla gali remtis iš sektorių kylančiomis iniciatyvomis. Šiame kontekste, atsižvelgiant į mobilumą Europos Sąjungoje, būtina stiprinti profesinio ir administracinio valdymo vaidmenį. |
| --- | --- |

3.29

Europoje būtina sukurti žinių aplinką, pagrįstą veiksminga universitetų, technologijų institutų ir pramonės sąveika, siekiant skatinti taikomąsias technologijas. Taip pat privalu atsižvelgti į sektorių ypatybes. Be to, kuriant žiniomis pagrįstą ekonomiką turi būti įgyvendinamos priemonės, susijusios su tęstiniu mokymu, kurį taip pat būtina diegti institucijose ir universitetuose. Tokia veikla gali remtis iš sektorių kylančiomis iniciatyvomis. Šiame kontekste, atsižvelgiant į mobilumą Europos Sąjungoje, būtina stiprinti profesinio ir administracinio valdymo vaidmenį.

| 3.30 | Reaguojant į kitur pasaulyje įgyvendinamus projektus, šiuo požiūriu būtina imtis svarbių iniciatyvų, siekiant paskatinti skirtingų sektorių sąveiką (pvz., „Galileo“ projektas, gynybos pramonė) ir žinių centrų bei pramonės sektoriaus bendradarbiavimą, sudarant reikiamas sąlygas susivienijimų (pvz., „Airbus“) ir branduolių formavimui; pastarieji gali paskatinti konkurencingumą ir ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą (18). |
| --- | --- |

3.30

Reaguojant į kitur pasaulyje įgyvendinamus projektus, šiuo požiūriu būtina imtis svarbių iniciatyvų, siekiant paskatinti skirtingų sektorių sąveiką (pvz., „Galileo“ projektas, gynybos pramonė) ir žinių centrų bei pramonės sektoriaus bendradarbiavimą, sudarant reikiamas sąlygas susivienijimų (pvz., „Airbus“) ir branduolių formavimui; pastarieji gali paskatinti konkurencingumą ir ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą (18).

| 3.31 | Žmogiškųjų išteklių reikšmė yra didesnė nei bet kada. Žinoma, pramonės permainų procese už tai atsako ir įmonių vadovybė, ir darbuotojai, ir jų organizacijos. Be kitų dalykų, tai reiškia, kad yra akcentuojama kokybė, profesionalumo didinimas, įgūdžiai ir motyvacija (19). |
| --- | --- |

3.31

Žmogiškųjų išteklių reikšmė yra didesnė nei bet kada. Žinoma, pramonės permainų procese už tai atsako ir įmonių vadovybė, ir darbuotojai, ir jų organizacijos. Be kitų dalykų, tai reiškia, kad yra akcentuojama kokybė, profesionalumo didinimas, įgūdžiai ir motyvacija (19).

| 3.32 | Šiuo požiūriu būtina tinkamai atsižvelgti į tai, kad dėl nepakankamai teigiamo įvaizdžio jauni žmonės nenori dirbti pramonės sektoriuje. Be kita ko, dėl to susidarė kvalifikuotos darbo jėgos trūkumas. |
| --- | --- |

3.32

Šiuo požiūriu būtina tinkamai atsižvelgti į tai, kad dėl nepakankamai teigiamo įvaizdžio jauni žmonės nenori dirbti pramonės sektoriuje. Be kita ko, dėl to susidarė kvalifikuotos darbo jėgos trūkumas.

| 3.33 | Be to, EESRK teigia, kad į sektorius orientuoto požiūrio rėmuose socialinis dialogas padidins darbuotojų ir jų organizacijų įsipareigojimus prisitaikymo ir kokybės srityje. Specialiai pritaikyti požiūriai taip pat paskatins socialinių partnerių diskusijas dėl konkrečių reikalavimų, susijusių su darbuotojų kompetencija, prisitaikymu ir gebėjimais. |
| --- | --- |

3.33

Be to, EESRK teigia, kad į sektorius orientuoto požiūrio rėmuose socialinis dialogas padidins darbuotojų ir jų organizacijų įsipareigojimus prisitaikymo ir kokybės srityje. Specialiai pritaikyti požiūriai taip pat paskatins socialinių partnerių diskusijas dėl konkrečių reikalavimų, susijusių su darbuotojų kompetencija, prisitaikymu ir gebėjimais.

| 3.34 | Siekiant skatinti konkrečių sektorių analize pagrįstų priemonių įgyvendinimą, visos jos turi būti aptartos Konkurencingumo Taryboje. EESRK nuomone, šios sudėties Taryba, suteikdama bendrą pagrindą atitinkamoms suinteresuotoms šalims, turi vaidinti itin svarbų vaidmenį naujojoje pramonės politikoje. Tinkama Komisijos ir Tarybos atlikta sektorių analizė, o po to ir derybos dėl priemonių, kurių būtina imtis minėtose srityse, paskatins aktyviau įsipareigoti nacionalines administracijas, kurios, kartu su verslu, vaidina itin svarbų vaidmenį formuojant į ateitį orientuotą aplinką. |
| --- | --- |

3.34

Siekiant skatinti konkrečių sektorių analize pagrįstų priemonių įgyvendinimą, visos jos turi būti aptartos Konkurencingumo Taryboje. EESRK nuomone, šios sudėties Taryba, suteikdama bendrą pagrindą atitinkamoms suinteresuotoms šalims, turi vaidinti itin svarbų vaidmenį naujojoje pramonės politikoje. Tinkama Komisijos ir Tarybos atlikta sektorių analizė, o po to ir derybos dėl priemonių, kurių būtina imtis minėtose srityse, paskatins aktyviau įsipareigoti nacionalines administracijas, kurios, kartu su verslu, vaidina itin svarbų vaidmenį formuojant į ateitį orientuotą aplinką.

| 3.35 | Tokia aplinka ir toks požiūris nesuderinami „laimėtojų nustatymo“ politika, kaip teisingai pažymėjo buvęs komisaras Liikanen. Tas pats taikytina ir „nacionaliniams verslo lyderiams“ (20). Tuo būdu visos diskusijos dėl naujosios pramonės politikos būtų nukreiptos klaidinga linkme. Būtina kurti sąlygas, kuriomis Europos pramonė būti skatinama imtis rizikos. Daug tinkamesnė nugalėtojų skatinimo arba rėmimo politika (21). Būtina (iš naujo) išnagrinėti finansines ir nefinansines priemones, padedančias siekti šio tikslo. |
| --- | --- |

3.35

Tokia aplinka ir toks požiūris nesuderinami „laimėtojų nustatymo“ politika, kaip teisingai pažymėjo buvęs komisaras Liikanen. Tas pats taikytina ir „nacionaliniams verslo lyderiams“ (20). Tuo būdu visos diskusijos dėl naujosios pramonės politikos būtų nukreiptos klaidinga linkme. Būtina kurti sąlygas, kuriomis Europos pramonė būti skatinama imtis rizikos. Daug tinkamesnė nugalėtojų skatinimo arba rėmimo politika (21). Būtina (iš naujo) išnagrinėti finansines ir nefinansines priemones, padedančias siekti šio tikslo.

4.   Konkrečios išvados

| 4.1 | EESRK sveikina Komisijos (ypač komisaro Liikaneno ir Įmonių generalinio direktorato) iniciatyvą, kad „pramonės politika“ būtų sugrąžinta į ES darbotvarkės prioritetų sąrašą šalia horizontaliosios politikos. Ši iniciatyva atitinka panašias tendencijas įvairiose valstybės narėse ir šioje srityje gali paskatinti bendras nuostatas visos Sąjungos mastu. Tai sudarys galimybes geriau apibrėžti Europos konkurencingumo skatinimo būdus ir priemones. Galima tikėtis, kad tai taip pat padės apibrėžti konkrečius tikslus 2005 m. Lisabonos strategijos tarpinėje peržiūroje. |
| --- | --- |

4.1

EESRK sveikina Komisijos (ypač komisaro Liikaneno ir Įmonių generalinio direktorato) iniciatyvą, kad „pramonės politika“ būtų sugrąžinta į ES darbotvarkės prioritetų sąrašą šalia horizontaliosios politikos. Ši iniciatyva atitinka panašias tendencijas įvairiose valstybės narėse ir šioje srityje gali paskatinti bendras nuostatas visos Sąjungos mastu. Tai sudarys galimybes geriau apibrėžti Europos konkurencingumo skatinimo būdus ir priemones. Galima tikėtis, kad tai taip pat padės apibrėžti konkrečius tikslus 2005 m. Lisabonos strategijos tarpinėje peržiūroje.

| 4.2 | EESRK pabrėžia, kad, atsižvelgiant į naująją pramonės politiką, būtina neatidėliotinai sukurti pasitikėjimą keliančią institucinę struktūrą, kad Sąjungoje būtų galima tinkamai pasiskirstyti užduotis (kas, už ką ir kada yra atsakingas?) ir kad valstybėse narėse būtų galima įgyvendinti Europos Vadovų Tarybos ir įvairios sudėties Tarybos patvirtintus tikslus ir direktyvas (22). |
| --- | --- |

4.2

EESRK pabrėžia, kad, atsižvelgiant į naująją pramonės politiką, būtina neatidėliotinai sukurti pasitikėjimą keliančią institucinę struktūrą, kad Sąjungoje būtų galima tinkamai pasiskirstyti užduotis (kas, už ką ir kada yra atsakingas?) ir kad valstybėse narėse būtų galima įgyvendinti Europos Vadovų Tarybos ir įvairios sudėties Tarybos patvirtintus tikslus ir direktyvas (22).

| 4.3 | EESRK remia tris naujosios pramonės politikos elementus: geresnį reguliavimą, skirtingų Bendrijos politikos krypčių sąveikos skatinimą ir sektorių dimensijos plėtrą. Siekiant didinti skaidrumą ir matomumą, pageidautina gerinti koordinaciją Komisijoje (pvz., prižiūrint Įmonių generaliniam direktoratui) ir Ministrų Taryboje. Geresnė koordinacija taip pat turi užtikrinti labai reikalingą įvairių politikos krypčių sąveiką. Tuo tikslu būtų labai sveikintina, jeigu Komisija ir Konkurencingumo Taryba patvirtintų vidutinės trukmės veiksmų planą, kuris būtų kasmet įvertinamas. |
| --- | --- |

4.3

EESRK remia tris naujosios pramonės politikos elementus: geresnį reguliavimą, skirtingų Bendrijos politikos krypčių sąveikos skatinimą ir sektorių dimensijos plėtrą. Siekiant didinti skaidrumą ir matomumą, pageidautina gerinti koordinaciją Komisijoje (pvz., prižiūrint Įmonių generaliniam direktoratui) ir Ministrų Taryboje. Geresnė koordinacija taip pat turi užtikrinti labai reikalingą įvairių politikos krypčių sąveiką. Tuo tikslu būtų labai sveikintina, jeigu Komisija ir Konkurencingumo Taryba patvirtintų vidutinės trukmės veiksmų planą, kuris būtų kasmet įvertinamas.

| 4.4 | EESRK sveikina ataskaitoje „Pasitinkant iššūkius“ (23) pateiktą analizę ir daugelį rekomendacijų. Tačiau tenka apgailestauti, kad ataskaitoje nekalbama apie naująją pramonės politiką, kaip apie priemonę, padedančią pasitikti iššūkius pasaulio rinkose. Ypač reikėjo akcentuoti į sektorius orientuotą požiūrį ir gerai koordinuotos politikos poreikį. EESRK remia pasiūlymą dėl nacionalinių veiksmų planų. Siekiant gerinti šių veiksmų planų ir ES politikos įgyvendinimą, juos turėtų veiksmingai koordinuoti Konkurencingumo Taryba. EESRK ragina atsižvelgti į šiuos elementus rengiant Lisabonos strategijos tarpinę peržiūrą 2005 m. kovo mėn. |
| --- | --- |

4.4

EESRK sveikina ataskaitoje „Pasitinkant iššūkius“ (23) pateiktą analizę ir daugelį rekomendacijų. Tačiau tenka apgailestauti, kad ataskaitoje nekalbama apie naująją pramonės politiką, kaip apie priemonę, padedančią pasitikti iššūkius pasaulio rinkose. Ypač reikėjo akcentuoti į sektorius orientuotą požiūrį ir gerai koordinuotos politikos poreikį. EESRK remia pasiūlymą dėl nacionalinių veiksmų planų. Siekiant gerinti šių veiksmų planų ir ES politikos įgyvendinimą, juos turėtų veiksmingai koordinuoti Konkurencingumo Taryba. EESRK ragina atsižvelgti į šiuos elementus rengiant Lisabonos strategijos tarpinę peržiūrą 2005 m. kovo mėn.

| 4.5 | EESRK pabrėžia būtinybę didinti informuotumą, kuris yra būtinas siekiant bendro sutarimo ir visuomenės paramos. Visiems turi tapti aišku, kad visa Europos visuomenė dalyvauja pasauliniame pramoninės permainų procese, kuriam būtinos ne tik verslo, bet ir daug platesnės pastangos. |
| --- | --- |

4.5

EESRK pabrėžia būtinybę didinti informuotumą, kuris yra būtinas siekiant bendro sutarimo ir visuomenės paramos. Visiems turi tapti aišku, kad visa Europos visuomenė dalyvauja pasauliniame pramoninės permainų procese, kuriam būtinos ne tik verslo, bet ir daug platesnės pastangos.

| 4.6 | EESRK mano, kad sektorių analizės gali pagerinti ir pagerins atitinkamų tendencijų supratimą. Jos taip pat skatins plėtoti glaudesnį viešojo ir privataus sektoriaus atstovų bendradarbiavimą, pateikti specialiai pritaikytus požiūrius ir atitinkamai pritaikyti politiką ES ir nacionaliniu lygiu, tuo būdu skatinant kurti naujas galimybes ir, atitinkamai, prisidedant prie Lisabonos strategijos realizavimo. Sektorių struktūra taip pat yra tinkama socialiniam dialogui, kuriuo siekiama skatinti bendrus įsipareigojimus ir gerinti žmogiškųjų išteklių kokybę. |
| --- | --- |

4.6

EESRK mano, kad sektorių analizės gali pagerinti ir pagerins atitinkamų tendencijų supratimą. Jos taip pat skatins plėtoti glaudesnį viešojo ir privataus sektoriaus atstovų bendradarbiavimą, pateikti specialiai pritaikytus požiūrius ir atitinkamai pritaikyti politiką ES ir nacionaliniu lygiu, tuo būdu skatinant kurti naujas galimybes ir, atitinkamai, prisidedant prie Lisabonos strategijos realizavimo. Sektorių struktūra taip pat yra tinkama socialiniam dialogui, kuriuo siekiama skatinti bendrus įsipareigojimus ir gerinti žmogiškųjų išteklių kokybę.

| 4.7 | Įgyvendinant tokį į sektorius orientuotą požiūrį, Komisijos tarnybos privalo turėti reikiamų žinių apie pasaulines tendencijas ir pramoninę kaitą. EESRK labai rekomenduoja, kad Komisijos pareigūnai gilintų praktines žinias apie svarbius privataus sektoriaus aspektus. PPKK ir Europos pokyčių stebėsenos centras, kaip konsultuojantys partneriai, gali prisidėti prie sektorių analizės, nesikėsdami į socialinių partnerių vaidmenį. |
| --- | --- |

4.7

Įgyvendinant tokį į sektorius orientuotą požiūrį, Komisijos tarnybos privalo turėti reikiamų žinių apie pasaulines tendencijas ir pramoninę kaitą. EESRK labai rekomenduoja, kad Komisijos pareigūnai gilintų praktines žinias apie svarbius privataus sektoriaus aspektus. PPKK ir Europos pokyčių stebėsenos centras, kaip konsultuojantys partneriai, gali prisidėti prie sektorių analizės, nesikėsdami į socialinių partnerių vaidmenį.

| 4.8 | Atsižvelgiant į tendencijas kituose didžiuosiuose pasaulio regionuose, Europos konkurencingumą lems pačių bendrovių ir žmogiškųjų išteklių žinios, kokybė, taip pat įgūdžiai ir tinkamas veiklos organizavimas. Lemiamą vaidmenį vaidins šioms sritims skirtos priemonės ir į ateitį orientuota politika. |
| --- | --- |

4.8

Atsižvelgiant į tendencijas kituose didžiuosiuose pasaulio regionuose, Europos konkurencingumą lems pačių bendrovių ir žmogiškųjų išteklių žinios, kokybė, taip pat įgūdžiai ir tinkamas veiklos organizavimas. Lemiamą vaidmenį vaidins šioms sritims skirtos priemonės ir į ateitį orientuota politika.

2004 m. gruodžio 15 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Europos pramonės viena tarptautiniame darbo pasidalijime: situacija ir perspektyvos, 2004 m. liepos mėn., Europos Komisijos Prekybos generalinio direktorato užsakytas ir CEPII-CIREM (Europos prekybos politikos analizės konsorciumo – ECTA) parengtas pranešimas.

1

Europos pramonės viena tarptautiniame darbo pasidalijime: situacija ir perspektyvos

(2)  KOM(2002) 714 galutinis, 2002 11 12. Komitetas savo nuomonę pateikė 2003 7 17 (Oficialusis leidinys C 234, 2003 9 30, 76-85 puslapiai). Prie šios nuomonės prisidėjo CCMI; šį indėlį galima rasti tokioje interneto svetainėje: http://www.esc.eu.int/ccmi/documents/docs/divers/di_ces25-2003_fin_rev_di_en.doc.

2

(3)  Pirmininkaujančios valstybės išvadų 21 punktas, pavasario Europos Vadovų Taryba 2003 3 20–21.

3

(4)  „Struktūrinės kaitos skatinimas: išsiplėtusios Europos pramonės politika“, KOM(2004) 274 galutinis.

4

(5)  Komisaro Liikaneno pareiškimas dėl Europos pramonės politikos dienos, 2004 m. gegužės 27 d., SPEECH/04/268.

5

Komisaro Liikaneno

(6)  Šis tikslas jau suformuluotas Komisijos dokumente: „Kai kurie svarbiausi Europos konkurencingumo aspektai – Integruoto požiūrio link“, KOM(2003) 704 galutinis.

6

(7)  Bangemann pranešimas.

7

(8)  Žr. šiuo metu rengiamą susijusią CCMI nuomonę dėl „Bendrovių perkėlimų mastų ir poveikio“.

8

(9)  Plg. 2 išnašą.

9

(10)  „Europos iššūkis“, trumpas Europos pramonininkų apskrito stalo pranešimas pavasario Europos Vadovų Tarybai, 2003 m. kovo mėn.

10

(11)  Be kitų veiksnių Komisija mini poreikį regioninėje politikoje akcentuoti „konkurencingumą“ ir 2003 4 1 įsteigtos Europos užimtumo darbo grupės, vadovaujamos p. Wimo Koko, išvadas. Šiuo požiūriu verta paskaityti susijusią PPKK nuomonę dėl Pramonės kaitos ir ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos.

11

Wimo Koko

(12)  Labai įdomus pavyzdys yra tyrimas „Konkurencingos gamybos pramonės reikšmė paslaugų sektoriaus plėtrai“, Bremenas, 2003 m. gruodžio mėn. Jį galima rasti tokioje interneto svetainėje: http://www.bmwi.de/Navigation/Service/bestellservice,did=31812,render=renderPrint.html

12

(13)  Šis tikslas yra tiesiogiai susijęs su veiksmingu ekonominiu valdymu. Skaidrios ir matomos struktūros svarba, ypač kalbant apie Konkurencingumo Tarybą, akcentuojama EESRK nuomonėje dėl „Geresnio ekonominio valdymo ES“.

13

(14)  Taip pat žr. gegužės 27 d. p. Liikaneno kalbą, kurioje pasisakoma už aktyvią pramonės politiką (plg. 4 išnašą).

14

p. Liikaneno

(15)  Taip pat plg. KOM(2004) 274, 5 skyrius, 39 puslapis.

15

(16)  Žr. Komisijos dokumentą KOM(2003) 717 galutinis ir atitinkamas EESRK nuomones OL C 241, 2004 9 28.

16

(17)  Kalbant apie technologijų platformas, plg. papildomą PPKK nuomonę dėl Komisijos komunikato „Mokslas ir technologijos – raktas į Europos ateitį. Būsimosios Europos Sąjungos politikos moksliniams tyrimams remti gairės“ (KOM(2004) 353 galutinis), CCMI/015; pranešėjas: p. Van Iersel.

17

(18)  Žr. EESRK nuomonę dėl „Pramonės kaitos ir ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos“OL C 241, 2004 9 28, ypač 1.4, 3 ir 10.i punktus),

18

(19)  plg. EESRK nuomonės dėl „Pramonės permainos: dabartinė situacija ir perspektyvos. Bendrasis požiūris“OL C 10, 2004 1 14 2.2.2.14 ir 3.9 punktus.

19

(20)  Žr. 5 išnašą.

20

(21)  Ten pat.

21

(22)  Plg. EESRK nuomonę dėl „Geresnio ekonominio valdymo ES“OL C 74, 2005 3 23.

22

(23)  „Pasitinkant iššūkius. Lisabonos strategijos indėlis skatinant augimą ir užimtumą“, aukšto lygio darbo grupės, pirmininkaujamos Wimo Koko, ataskaita (2004 m. lapkričio mėn.)

23

---

| 28.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/83 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/83

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl lygių galimybių ir vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principo įgyvendinimo užimtumo ir darbo klausimuose

KOM(2004) 279 galutinis — 2004/0084 (COD)

(2005/C 157/14)

2004 m. gegužės 18 d. Taryba, vadovaudamasi Europos Bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, nusprendė konsultuotis su Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl lygių galimybių ir vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principo įgyvendinimo užimtumo ir darbo klausimuose

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2004 m. lapkričio 25 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėja — p. Sharma.

Savo 413-oje, įvykusioje 2004 gruodžio 15-16 d. (2004 m. gruodžio 15 d. posėdis) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 146 nariams balsavus „už“, 1 „prieš“ ir 6 susilaikius, priėmė šią nuomonę.

1.   Įžanga

| 1.1 | Pagrindinis pasiūlymo tikslas yra padidinti teisės aktų dėl vienodo požiūrio skaidrumą ir aiškumą, taip pat palengvinti jų veiksmingą taikymą sutvirtinant acquis ir išvengiant regresijos. Reikia bendro įstatymo, turinčio aiškią struktūrą, lengvai prieinamo ir įskaitomo, kuris padėtų siekti Bendrijos socialinės ir ekonominės politikos tikslų kurti daugiau ir geresnių darbo vietų moterims. |
| --- | --- |

1.1

Pagrindinis pasiūlymo tikslas yra padidinti teisės aktų dėl vienodo požiūrio skaidrumą ir aiškumą, taip pat palengvinti jų veiksmingą taikymą sutvirtinant acquis ir išvengiant regresijos. Reikia bendro įstatymo, turinčio aiškią struktūrą, lengvai prieinamo ir įskaitomo, kuris padėtų siekti Bendrijos socialinės ir ekonominės politikos tikslų kurti daugiau ir geresnių darbo vietų moterims.

| 1.2 | Direktyvų dėl galimybės įsidarbinti, vienodo darbo užmokesčio, profesinės socialinės apsaugos ir pareigos įrodyti nuostatų pergrupavimas atveria galimybę pateikti bendrą nuoseklų tekstą, kuriame nebus vienas kitam prieštaraujančių apibrėžimų. Pasiūlymas atsižvelgia į naujus Europos precedentinės teisės pasiekimus, atnaujindamas esamas antrinės teisės normas pagal Europos Teisingumo Teismo, išaiškinusio ir toliau plėtojusio lygybės sampratą, sprendimus. Jis taip pat padeda užtikrinti aukštą teisinio tikrumo lygį, kartu sujungdamas direktyvų, susietų pagal jų objektą, nuostatas — visa tai daroma kontekste naujos politinės aplinkos, parodančios Sąjungą kaip atvirą, suprantamą ir atitinkančią kasdienį gyvenimą. |
| --- | --- |

1.2

Direktyvų dėl galimybės įsidarbinti, vienodo darbo užmokesčio, profesinės socialinės apsaugos ir pareigos įrodyti nuostatų pergrupavimas atveria galimybę pateikti bendrą nuoseklų tekstą, kuriame nebus vienas kitam prieštaraujančių apibrėžimų. Pasiūlymas atsižvelgia į naujus Europos precedentinės teisės pasiekimus, atnaujindamas esamas antrinės teisės normas pagal Europos Teisingumo Teismo, išaiškinusio ir toliau plėtojusio lygybės sampratą, sprendimus. Jis taip pat padeda užtikrinti aukštą teisinio tikrumo lygį, kartu sujungdamas direktyvų, susietų pagal jų objektą, nuostatas — visa tai daroma kontekste naujos politinės aplinkos, parodančios Sąjungą kaip atvirą, suprantamą ir atitinkančią kasdienį gyvenimą.

| 1.3 | Direktyva taikoma dirbantiems gyventojams, įskaitant asmenis, užsiimančius individualia veikla, asmenis, kurių veiklą pertraukė liga, motinystė, nelaimingas atsitikimas ar nedarbas ne savo noru, taip pat asmenis, ieškančius darbo, pensininkus bei neįgalius darbuotojus ir tuos, kurie yra pareiškę dėl to pretenzijas pagal nacionalinę teisę ir (arba) praktiką. |
| --- | --- |

1.3

Direktyva taikoma dirbantiems gyventojams, įskaitant asmenis, užsiimančius individualia veikla, asmenis, kurių veiklą pertraukė liga, motinystė, nelaimingas atsitikimas ar nedarbas ne savo noru, taip pat asmenis, ieškančius darbo, pensininkus bei neįgalius darbuotojus ir tuos, kurie yra pareiškę dėl to pretenzijas pagal nacionalinę teisę ir (arba) praktiką.

2.   Faktinė informacija

| 2.1 | Amsterdamo sutartis sustiprino Bendrijos kompetenciją vyrų ir moterų lygybės atžvilgiu, taip pat pateikė siekinį pašalinti nelygybę visose pilietinio gyvenimo srityse bei skatinti lyčių lygybę. Nevienodas požiūris ne tik pažeidžia pamatinį Europos Sąjungos principą, bet taip pat yra veiksnys, varžantis nacionalinės ekonomikos augimą bei klestėjimą. |
| --- | --- |

2.1

Amsterdamo sutartis sustiprino Bendrijos kompetenciją vyrų ir moterų lygybės atžvilgiu, taip pat pateikė siekinį pašalinti nelygybę visose pilietinio gyvenimo srityse bei skatinti lyčių lygybę. Nevienodas požiūris ne tik pažeidžia pamatinį Europos Sąjungos principą, bet taip pat yra veiksnys, varžantis nacionalinės ekonomikos augimą bei klestėjimą.

| 2.2 | Vienodas požiūris — tai sąlyga ES sėkmingai įgyvendinti augimo ir darnaus ekonominio, socialinio ir aplinkosauginio vystymosi siekinius. Labiau negu bet kada Europa turi remtis daug didesne moterų dalimi tarp dirbančių gyventojų, o tai galima pasiekti tik sukuriant visiems užtikrintų lygių teisių pagrindą. |
| --- | --- |

2.2

Vienodas požiūris — tai sąlyga ES sėkmingai įgyvendinti augimo ir darnaus ekonominio, socialinio ir aplinkosauginio vystymosi siekinius. Labiau negu bet kada Europa turi remtis daug didesne moterų dalimi tarp dirbančių gyventojų, o tai galima pasiekti tik sukuriant visiems užtikrintų lygių teisių pagrindą.

| 2.3 | Tyrimas parodė, kad lyčių diskriminacija, kaip ir specialios paramos darbuotojams, turintiems pareigas šeimai, nebuvimas yra didelė kliūtis, kuri labiausia stabdo moterų užimtumo didėjimą. |
| --- | --- |

2.3

Tyrimas parodė, kad lyčių diskriminacija, kaip ir specialios paramos darbuotojams, turintiems pareigas šeimai, nebuvimas yra didelė kliūtis, kuri labiausia stabdo moterų užimtumo didėjimą.

2.4   Teisės aktų dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris raida

Vienodas požiūris į vyrus ir moteris yra iš esmės svarbus Europos Bendrijos socialinei sampratai. Dar 1976 m. Europos Teisingumo Teismas vienodo atlyginimo vyrams ir moterims principą — tokį kaip nustatyta EEB 119 straipsnyje (EB 141 straipsnis) — apibrėžė kaip vieną iš pamatinių Bendrijos teisės principų. (1)

| — | Pirmoji direktyva dėl vienodo požiūrio, priimta 1975 m., reglamentuoja vienodą užmokestį. (2) |
| --- | --- |

—

Pirmoji direktyva dėl vienodo požiūrio, priimta 1975 m., reglamentuoja vienodą užmokestį. (2)

| — | 1976 m. buvo priimta direktyva, skirta vienodam požiūriui užimtumo srityje. (3) Šią direktyvą gerokai pakeitė 2002 m. direktyva 2002/73, apibrėžusi „priekabiavimą“ ir „seksualinį priekabiavimą“. (4) |
| --- | --- |

—

1976 m. buvo priimta direktyva, skirta vienodam požiūriui užimtumo srityje. (3) Šią direktyvą gerokai pakeitė 2002 m. direktyva 2002/73, apibrėžusi „priekabiavimą“ ir „seksualinį priekabiavimą“. (4)

| — | 1978 m. buvo priimta direktyva dėl įstatyminių apsaugos schemų. (5) |
| --- | --- |

—

1978 m. buvo priimta direktyva dėl įstatyminių apsaugos schemų. (5)

| — | 1986 m. buvo priimta direktyva, įvedanti vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principą profesinėse socialinės apsaugos sistemose. (6) Vėliau ši direktyva buvo pataisyta. (7) |
| --- | --- |

—

1986 m. buvo priimta direktyva, įvedanti vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principą profesinėse socialinės apsaugos sistemose. (6) Vėliau ši direktyva buvo pataisyta. (7)

| — | 1986 m. buvo priimta direktyva dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris, kurie verčiasi savarankiška darbo veikla, įskaitant žemės ūkyje, numačiusi nuostatas dėl savarankiškai dirbančių moterų apsaugos nėštumo ir motinystės metu. (8) |
| --- | --- |

—

1986 m. buvo priimta direktyva dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris, kurie verčiasi savarankiška darbo veikla, įskaitant žemės ūkyje, numačiusi nuostatas dėl savarankiškai dirbančių moterų apsaugos nėštumo ir motinystės metu. (8)

| — | 1992 m. buvo priimta direktyva dėl nėščių darbuotojų — sveikatos ir apsaugos priemonė, apimanti įstatyminę teisę į ne trumpesnes negu 14 savaičių motinystės atostogas, galimybes išeiti iš darbo neštumo ir gimdymo medicininėms apžiūroms, taip pat apsaugą nuo atleidimo. (9) |
| --- | --- |

—

1992 m. buvo priimta direktyva dėl nėščių darbuotojų — sveikatos ir apsaugos priemonė, apimanti įstatyminę teisę į ne trumpesnes negu 14 savaičių motinystės atostogas, galimybes išeiti iš darbo neštumo ir gimdymo medicininėms apžiūroms, taip pat apsaugą nuo atleidimo. (9)

| — | 1995 m. Europos lygmens įvairių pramonės šakų organizacijos priėmė bendrą susitarimą dėl tėvystės atostogų, kuris vėliau buvo priimtas kaip direktyva; tai rodo, kad vienodas požiūris reiškia ir priemones, taikomas vyrams, taip pat pripažįstama tėvo svarba vaikų globoje. (10) Vėliau ši direktyva buvo pataisyta ir išplėsta įtraukiant JK. (11) |
| --- | --- |

—

1995 m. Europos lygmens įvairių pramonės šakų organizacijos priėmė bendrą susitarimą dėl tėvystės atostogų, kuris vėliau buvo priimtas kaip direktyva; tai rodo, kad vienodas požiūris reiškia ir priemones, taikomas vyrams, taip pat pripažįstama tėvo svarba vaikų globoje. (10) Vėliau ši direktyva buvo pataisyta ir išplėsta įtraukiant JK. (11)

| — | 1997 m. buvo priimta direktyva dėl įrodinėjimo pareigos. (12) Vėliau ši direktyva įtraukė ir JK. (13) |
| --- | --- |

—

1997 m. buvo priimta direktyva dėl įrodinėjimo pareigos. (12) Vėliau ši direktyva įtraukė ir JK. (13)

Europos Teisingumo Teismas visuomet atlikdavo svarbų vaidmenį, prisidėdamas prie veiksmingai mažinamos moterų diskriminacijos užimtumo srityje. Šis teismas aiškina Bendrijos teisę ir savaime plėtoja neišbaigtas teisines palyginti jaunos Bendrijos teisės sampratas, taip kurdamas darnią teisės sistemą (14). Lygių galimybių srityje teismas, siekdamas veiksmingai taikyti teisės aktus dėl vienodo požiūrio, daugiausia nurodo tiesioginę bei netiesioginę diskriminaciją (15) ir išaiškino, jog apsauga nuo diskriminacijos dėl lyties liečia taip pat ir vyrus. (16)

3.   Konkrečios pastabos

| 3.1 | EESRK sveikina Komisiją dėl jos darbo paprastinant daugybę direktyvų dėl lyties ir darant jas labiau prieinamas. Lyčių lygybė yra pamatinė teisė visais socialinio bei ekonominio gyvenimo atžvilgiais, todėl teisiniai dokumentai turi būti aiškūs ir suprantami visiems. |
| --- | --- |

3.1

EESRK sveikina Komisiją dėl jos darbo paprastinant daugybę direktyvų dėl lyties ir darant jas labiau prieinamas. Lyčių lygybė yra pamatinė teisė visais socialinio bei ekonominio gyvenimo atžvilgiais, todėl teisiniai dokumentai turi būti aiškūs ir suprantami visiems.

| 3.2 | Trisdešimt metų trukęs teisės aktų dėl lyties procesas sukūrė 12 direktyvų, ir Komitetas pažymi, jog dabar septynias iš šių direktyvų, siejamas bendros vienodo požiūrio temos, Komisija jungia į bendrą pataisytą variantą. (17) Komisija pasirinko pataisyti šias septynias direktyvas, kadangi jos turi daug bendrų gijų ir dėl to kartojasi bei uždengia viena kitą, o taip pat ir dėl ne visai pakankamos apibrėžimų darnos. |
| --- | --- |

3.2

Trisdešimt metų trukęs teisės aktų dėl lyties procesas sukūrė 12 direktyvų, ir Komitetas pažymi, jog dabar septynias iš šių direktyvų, siejamas bendros vienodo požiūrio temos, Komisija jungia į bendrą pataisytą variantą. (17) Komisija pasirinko pataisyti šias septynias direktyvas, kadangi jos turi daug bendrų gijų ir dėl to kartojasi bei uždengia viena kitą, o taip pat ir dėl ne visai pakankamos apibrėžimų darnos.

| 3.3 | Pataisų procesas modernizuoja, grynina ir paprastina visas septynias direktyvas iki vienos, trumpindamas bendrą tekstų apimtį ir įterpdamas vieningą apibrėžimų rinkinį, tarp jų ir apibrėžimus dėl tiesioginės bei netiesioginės diskriminacijos ir priekabiavimo. Komitetas sveikina šį žingsnį, atsižvelgdamas į plėtrą ir Komisijos sutarimą dėl geresnio reglamentavimo. |
| --- | --- |

3.3

Pataisų procesas modernizuoja, grynina ir paprastina visas septynias direktyvas iki vienos, trumpindamas bendrą tekstų apimtį ir įterpdamas vieningą apibrėžimų rinkinį, tarp jų ir apibrėžimus dėl tiesioginės bei netiesioginės diskriminacijos ir priekabiavimo. Komitetas sveikina šį žingsnį, atsižvelgdamas į plėtrą ir Komisijos sutarimą dėl geresnio reglamentavimo.

| 3.4 | Komitetas pažymi, kad penkios direktyvos dėl lyties nebuvo imtos taisyti dėl bendrumo stokos. (18) Tarp jų yra dvi direktyvos dėl tėvystės teisių, kurios buvo pagrįstos drauge su darbdavių ir darbuotojų organizacijomis, todėl laikoma, kad jos negali būti traktuojamos vienodai su kitomis; direktyva dėl motinystės ir slaugančios motinos teisių, kuri priklauso sveikatos ir saugos teisės aktams; direktyva dėl vienodo požiūrio socialinės apsaugos srityje ir direktyva dėl moterų teisių apsaugos, kurios verčiasi savarankiška darbo veikla, įskaitant darbą žemės ūkyje. |
| --- | --- |

3.4

Komitetas pažymi, kad penkios direktyvos dėl lyties nebuvo imtos taisyti dėl bendrumo stokos. (18) Tarp jų yra dvi direktyvos dėl tėvystės teisių, kurios buvo pagrįstos drauge su darbdavių ir darbuotojų organizacijomis, todėl laikoma, kad jos negali būti traktuojamos vienodai su kitomis; direktyva dėl motinystės ir slaugančios motinos teisių, kuri priklauso sveikatos ir saugos teisės aktams; direktyva dėl vienodo požiūrio socialinės apsaugos srityje ir direktyva dėl moterų teisių apsaugos, kurios verčiasi savarankiška darbo veikla, įskaitant darbą žemės ūkyje.

| 3.5 | Komitetas palaiko Komisijos nuomonę, kad pastarųjų direktyvų įtraukimas komplikuotų ir pailgintų taisomą direktyvą. Tačiau EESRK nori pabrėžti, kad atsižvelgiant į nepriklausomų darbuotojų moterų ir žemės ūkyje dirbančių moterų skaičių, reikia nedelsiant peržiūrėti ir direktyvą 86/613/EEB (19). EESRK nuomone, šis konkretus teisės aktas yra silpnas savo turiniu ir suteikia moterims nepakankamą apsaugą. Kadangi šis teisės aktas yra susijęs su Lisabonos strategijos tikslais, būtina jį skubiai atnaujinti. |
| --- | --- |

3.5

Komitetas palaiko Komisijos nuomonę, kad pastarųjų direktyvų įtraukimas komplikuotų ir pailgintų taisomą direktyvą. Tačiau EESRK nori pabrėžti, kad atsižvelgiant į nepriklausomų darbuotojų moterų ir žemės ūkyje dirbančių moterų skaičių, reikia nedelsiant peržiūrėti ir direktyvą 86/613/EEB (19). EESRK nuomone, šis konkretus teisės aktas yra silpnas savo turiniu ir suteikia moterims nepakankamą apsaugą. Kadangi šis teisės aktas yra susijęs su Lisabonos strategijos tikslais, būtina jį skubiai atnaujinti.

| 3.6 | Komisija padarė du šių direktyvų papildymus, kurie tiesiogiai atspindi įtvirtintą precedentinę teisę, todėl tik išgrynina jau egzistuojančius teisės aktus. Šie papildymai susiję su vienodu užmokesčiu (4 straipsnis) ir profesinėmis pensijomis valstybės tarnautojams (6 straipsnis) (20). EESRK pažymi, kad Europos Teisingumo Teismas yra veiksmingas stiprinant Europos teisę. Precedentinės teisės įtraukimas į pataisytą direktyvą daro ją aiškesnę ir tikslingesnę. |
| --- | --- |

3.6

Komisija padarė du šių direktyvų papildymus, kurie tiesiogiai atspindi įtvirtintą precedentinę teisę, todėl tik išgrynina jau egzistuojančius teisės aktus. Šie papildymai susiję su vienodu užmokesčiu (4 straipsnis) ir profesinėmis pensijomis valstybės tarnautojams (6 straipsnis) (20). EESRK pažymi, kad Europos Teisingumo Teismas yra veiksmingas stiprinant Europos teisę. Precedentinės teisės įtraukimas į pataisytą direktyvą daro ją aiškesnę ir tikslingesnę.

| 3.7 | Kodifikacijos užduotis yra techninė, o Komisija nustatė, kad direktyvų turinys negali būti papildytas, išskyrus 21 straipsnio nuostatą dėl institucijų vienodam požiūriui skatinti III skirsnio „Horizontaliose nuostatose“. „Horizontalių nuostatų“ įtraukimas į visą direktyvos tekstą dabar, nors ir šalutiniu būdu, stiprina už lygybės klausimus atsakingų institucijų galias, išplėsdamas taikymo mastą. Tai gali suteikti galimybes vėliau dar plėsti galias. EESRK nurodo, kad net ir nepakeitus direktyvų turinio, jų atnaujinimas bei modernizavimas drauge su iš jų kylančia precedentine teise ilgainiui gali implikuoti pokyčius. |
| --- | --- |

3.7

Kodifikacijos užduotis yra techninė, o Komisija nustatė, kad direktyvų turinys negali būti papildytas, išskyrus 21 straipsnio nuostatą dėl institucijų vienodam požiūriui skatinti III skirsnio „Horizontaliose nuostatose“. „Horizontalių nuostatų“ įtraukimas į visą direktyvos tekstą dabar, nors ir šalutiniu būdu, stiprina už lygybės klausimus atsakingų institucijų galias, išplėsdamas taikymo mastą. Tai gali suteikti galimybes vėliau dar plėsti galias. EESRK nurodo, kad net ir nepakeitus direktyvų turinio, jų atnaujinimas bei modernizavimas drauge su iš jų kylančia precedentine teise ilgainiui gali implikuoti pokyčius.

4.   Išvada

| 4.1 | Lyčių lygybę teisės aktai palaiko jau trisdešimt metų, tačiau, nors EESRK giria Komisiją dėl žingsnių, siekiančių paprastinti direktyvą ir padaryti ją lengviau suprantamą, tikros lygybės Europoje negalima pasiekti be visų valstybių narių teigiamų veiksmų reikalaujant vienodai elgtis su vyrais ir moterimis. Komitetas mano, kad pažanga šioje srityje gali būti pasiekta keičiantis geros praktikos pavyzdžiais, juos skatinant bei pilnai pripažįstant socialinių partnerių svarbų vaidmenį ir akcentuojant jų veiklą Europos socialinių partnerių 2003 — 2005 m. darbo programoje. Siekiant įgyvendinti Lisabonos tikslą, Komisija turi daugiau nuveikti skatindama vienodą požiūrį, lygias galimybes ir propaguodama moterų vertę Europos ekonomikai. |
| --- | --- |

4.1

Lyčių lygybę teisės aktai palaiko jau trisdešimt metų, tačiau, nors EESRK giria Komisiją dėl žingsnių, siekiančių paprastinti direktyvą ir padaryti ją lengviau suprantamą, tikros lygybės Europoje negalima pasiekti be visų valstybių narių teigiamų veiksmų reikalaujant vienodai elgtis su vyrais ir moterimis. Komitetas mano, kad pažanga šioje srityje gali būti pasiekta keičiantis geros praktikos pavyzdžiais, juos skatinant bei pilnai pripažįstant socialinių partnerių svarbų vaidmenį ir akcentuojant jų veiklą Europos socialinių partnerių 2003 — 2005 m. darbo programoje. Siekiant įgyvendinti Lisabonos tikslą, Komisija turi daugiau nuveikti skatindama vienodą požiūrį, lygias galimybes ir propaguodama moterų vertę Europos ekonomikai.

| 4.2 | EESRK galėtų prašyti Komisiją apsvarstyti kaip paskatinti valstybes nares sukurti spausdintą vadovą, nušviečiantį pagrindinius Europos direktyvų dėl lyties ypatumus, perkėlus šias direktyvas į nacionalinę teisę, taip pat darbdavių pareigas ir darbuotojų teises — tai leistų pašalinti vienodo požiūrio principo neišmanymą ir padidinti ekonomikos naudą. |
| --- | --- |

4.2

EESRK galėtų prašyti Komisiją apsvarstyti kaip paskatinti valstybes nares sukurti spausdintą vadovą, nušviečiantį pagrindinius Europos direktyvų dėl lyties ypatumus, perkėlus šias direktyvas į nacionalinę teisę, taip pat darbdavių pareigas ir darbuotojų teises — tai leistų pašalinti vienodo požiūrio principo neišmanymą ir padidinti ekonomikos naudą.

2004 m. gruodžio 15 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  ECJ 1976 4 8 – C-43/75 Defrenne II, ECR 1976, p. 455

1

(2)  1975 m. vasario 10 d. Tarybos direktyva 75/117/EEB dėl valstybių narių įstatymų, skirtų vienodo vyrų ir moterų darbo užmokesčio principo taikymui, suderinimo.

2

(3)  1976m. vasario 9 d. Tarybos direktyva 76/207/EEB dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principo taikymo įsidarbinimo, profesinio mokymo, pareigų paaukštinimo ir darbo sąlygų atžvilgiu

3

(4)  2002m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/73/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 76/207/EEB dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principo taikymo įsidarbinimo, profesinio mokymo, pareigų paaukštinimo ir darbo sąlygų atžvilgiu

4

(5)  1978 m. gruodžio 19 d. Tarybos direktyva 79/7/EEB dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principo nuoseklaus įgyvendinimo socialinės apsaugos srityje

5

(6)  1986 m. liepos 24 d. Tarybos direktyva 86/378/EEB dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principo įgyvendinimo profesinėse socialinės apsaugos sistemose

6

(7)  1996 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyva 96/97/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 86/378/EEB dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principo įgyvendinimo profesinėse socialinės apsaugos sistemose.

7

(8)  1986 m. gruodžio 11 d. Tarybos direktyva 86/613/EEB dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris, kurie verčiasi savarankiška darbo veikla, įskaitant žemės ūkyje, principo taikymo ir dėl savarankiškai dirbančių moterų apsaugos nėštumo ir motinystės metu.

8

(9)  1992 m. spalio 19 d. Tarybos direktyva 92/85/EEB dėl priemonių, skirtų skatinti, kad būtų užtikrinta geresnė nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų sauga ir sveikata, nustatymo

9

(10)  1996 m. birželio 3 d. Tarybos direktyva 96/34/EB dėl Bendrojo susitarimo dėl tėvystės atostogų, sudaryto tarp UNICE, CEEP ir ETUC.

10

(11)  1997 m. gruodžio 15 d. Tarybos direktyva 97/75/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 96/34/EB dėl Bendrojo susitarimo dėl tėvystės atostogų, sudaryto tarp UNICE, CEEP ir ETUC, ir išplečianti jos taikymą Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei

11

(12)  1997 m. gruodžio 15 d. Tarybos direktyva 97/80/EB dėl įrodinėjimo pareigos diskriminacijos dėl lyties bylose

12

(13)  1998 m. liepos 13 d. Tarybos direktyva 98/52/EB išplečianti Direktyvos 97/80/EB dėl įrodinėjimo pareigos diskriminacijos dėl lyties bylose taikymą Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei

13

(14)  Streinz, Europarecht, 4th ed., Heidelberg 1999, para. 494

14

th

(15)  Nuo ETT bylos C-96/80 Jenkins, bylos C-170/84 Bilka prieš Weber von Hartz, bylos C-171/88 Rinner-Kühn ir bylos C-184/89 Nimz prieš Freie ir Hansestadt Hamburg

15

(16)  ETT byla C-450/93 Kalanke; ETT byla C-409/95 Marschall

16

(17)  Tarybos direktyva 75/117/EEB, Tarybos direktyva 76/207/EEB, Tarybos direktyva 86/378/EEB, Tarybos direktyva 96/97/EB, Tarybos direktyva 97/80/EB, Tarybos direktyva 98/52/EB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/73/EB

17

(18)  Tarybos direktyva 79/7/EB, Tarybos direktyva 86/613/EB, Tarybos direktyva 92/85/EB Tarybos direktyva 96/34/EB, Tarybos direktyva 97/75/EB

18

(19)  1986 m. gruodžio 11 d. Tarybos direktyva 86/613/EEB dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris, kurie verčiasi savarankiška darbo veikla, įskaitant žemės ūkyje, principo taikymo ir dėl savarankiškai dirbančių moterų apsaugos nėštumo ir motinystės metu

19

(20)  4 naujos direktyvos straipsnis rodo, kad, Teismo nuomone, „141(1) EC straipsnio (...) formuluotėje nėra nieko, kas leistų daryti prielaidą, jog šios nuostatos taikymas ribojamas aplinkybių, kuomet vyrai ir moterys dirba tam pačiam darbdaviui“, tuo tarpu 6 straipsnis paaiškina, kad ji taip pat taikoma ir socialinės apsaugos schemoms, susijusioms su tam tikra valstybės tarnautojų kategorija, jei pašalpos, apie kurias kalbama, buvo išmokėtos dėl darbo santykių ir yra tiesiogiai susijusios su užbaigtu tarnybos laikotarpiu, o jų dydis apskaičiuotas pagal sąryšį su paskutiniu atlyginimu.

20

---

| 28.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/86 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/86

---

Nuomonė Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl sąsajų tarp legalios ir nelegalios migracijos

KOM(2004) 412 galutinis

(2005/C 157/15)

2004 m. birželio 4 d. Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos sutarties 262 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl: Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl sąsajų tarp legalios ir nelegalios migracijos

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2004 m. lapkričio 24 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas — p. PARIZA CASTAÑOS.

Savo 413-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2004 m. gruodžio 15-16 d. (2004 m. gruodžio 15 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, 138 nariams balsavus „už“ ir 8 susilaikius, priėmė šią nuomonę.

1.   Komisijos komunikato santrauka

| 1.1 | Salonikų Europos Vadovų Taryba 2003 m. birželio mėn. pabrėžė, „kad norint įveikti šią kliūtį, yra būtina, tampriai bendradarbiaujant su kilmės šalimis (...), išsiaiškinti legalius trečiųjų šalių piliečių imigracijos būdus, atsižvelgiant į valstybių narių priėmimo pajėgumus“. Europos Komisija šiame komunikate pristato studijos, kurią paprašė atlikti Europos Vadovų Taryba, apie legalios ir nelegalios migracijos sąsajas, rezultatus. Joje nagrinėjama, ar legalios migrantų priėmimo procedūros sumažina nelegalią migraciją. Paskelbus šį komunikatą, Komisija pateiks Žaliąją knygą dėl legalių migracijos būdų. |
| --- | --- |

1.1

Salonikų Europos Vadovų Taryba 2003 m. birželio mėn. pabrėžė, „kad norint įveikti šią kliūtį, yra būtina, tampriai bendradarbiaujant su kilmės šalimis (...), išsiaiškinti legalius trečiųjų šalių piliečių imigracijos būdus, atsižvelgiant į valstybių narių priėmimo pajėgumus“. Europos Komisija šiame komunikate pristato studijos, kurią paprašė atlikti Europos Vadovų Taryba, apie legalios ir nelegalios migracijos sąsajas, rezultatus. Joje nagrinėjama, ar legalios migrantų priėmimo procedūros sumažina nelegalią migraciją. Paskelbus šį komunikatą, Komisija pateiks Žaliąją knygą dėl legalių migracijos būdų.

| 1.2 | Pirmojoje dalyje Komisija analizuoja egzistuojančius legalios darbo migracijos valdymo mechanizmus. Trečiųjų šalių piliečių priėmimui dirbti yra taikomi valstybių narių teisės aktai, kurie kiekvienoje šalyje yra labai skirtingi. Kai kurios valstybės neįsileidžia darbo migrantų, tačiau kitos valstybės laikosi politikos, leidžiančios atvykti į šalį darbo migrantams, jei jie turi darbo pasiūlymą, tačiau čia galioja nacionalinės pirmenybės principas. Kai kurios valstybės narės leidžia atvykti trečiųjų šalių piliečiams, kurie ruošiasi užsiimti individualia veikla. Daugumai ekonominių migrantų yra suteikiamas laikinas leidimas gyventi, kuris gali būti nuo vienerių iki penkerių metų. |
| --- | --- |

1.2

Pirmojoje dalyje Komisija analizuoja egzistuojančius legalios darbo migracijos valdymo mechanizmus. Trečiųjų šalių piliečių priėmimui dirbti yra taikomi valstybių narių teisės aktai, kurie kiekvienoje šalyje yra labai skirtingi. Kai kurios valstybės neįsileidžia darbo migrantų, tačiau kitos valstybės laikosi politikos, leidžiančios atvykti į šalį darbo migrantams, jei jie turi darbo pasiūlymą, tačiau čia galioja nacionalinės pirmenybės principas. Kai kurios valstybės narės leidžia atvykti trečiųjų šalių piliečiams, kurie ruošiasi užsiimti individualia veikla. Daugumai ekonominių migrantų yra suteikiamas laikinas leidimas gyventi, kuris gali būti nuo vienerių iki penkerių metų.

| 1.3 | Ekonominių migrantų, kuriems valstybės narės kiekvienais metais leidžia atvykti, skaičius yra labai skirtingai nustatomas. Kai kurios valstybės narės priima tik labai aukštos kvalifikacijos darbuotojus (pvz. Vokietija taiko Žaliosios kortelės metodą, o Jungtinė Karalystė vykdo Aukštos kvalifikacijos migrantų programą). Kitos valstybės (daugelis Pietų Europos valstybių), taikydamos skirtingas procedūras, priima ir mažiau kvalifikuotus darbuotojus. Kai kurios valstybės narės migraciją reguliuoja taikydamos kvotų sistemą (pvz. Italija), kitos, tokios kaip Ispanija, su trečiosiomis šalimis yra pasirašiusios susitarimus, kurie reguliuoja trečiųjų šalių piliečių priėmimą. Komisijos komunikate yra priešpastatomi migracijos valdymui skirti instrumentai. |
| --- | --- |

1.3

Ekonominių migrantų, kuriems valstybės narės kiekvienais metais leidžia atvykti, skaičius yra labai skirtingai nustatomas. Kai kurios valstybės narės priima tik labai aukštos kvalifikacijos darbuotojus (pvz. Vokietija taiko Žaliosios kortelės metodą, o Jungtinė Karalystė vykdo Aukštos kvalifikacijos migrantų programą). Kitos valstybės (daugelis Pietų Europos valstybių), taikydamos skirtingas procedūras, priima ir mažiau kvalifikuotus darbuotojus. Kai kurios valstybės narės migraciją reguliuoja taikydamos kvotų sistemą (pvz. Italija), kitos, tokios kaip Ispanija, su trečiosiomis šalimis yra pasirašiusios susitarimus, kurie reguliuoja trečiųjų šalių piliečių priėmimą. Komisijos komunikate yra priešpastatomi migracijos valdymui skirti instrumentai.

| 1.4 | Komisija analizuoja taip pat ir kai kuriose šalyse (pvz. Belgijoje) įgyvendinamas reguliavimo priemones. Iš vienos pusės jos yra teigiamai vertinamos dėl migrantų integracijos į visuomenę ir išnaudojimo darbo vietoje užkirtimo, tačiau iš kitos pusės yra kritikuojamos, kadangi iš dalies skatina nelegalią migraciją. |
| --- | --- |

1.4

Komisija analizuoja taip pat ir kai kuriose šalyse (pvz. Belgijoje) įgyvendinamas reguliavimo priemones. Iš vienos pusės jos yra teigiamai vertinamos dėl migrantų integracijos į visuomenę ir išnaudojimo darbo vietoje užkirtimo, tačiau iš kitos pusės yra kritikuojamos, kadangi iš dalies skatina nelegalią migraciją.

| 1.5 | Antrojoje dalyje Komisija parodo, kad yra daug nelegalios migracijos formų ir yra labai sunku apie tai surinkti tikslią informaciją. Nelegalios migracijos į ES mastai nėra tiksliai žinomi, tačiau manoma, jog yra didelė nelegali migracija, todėl nelegalios migracijos srautų sumažinimas yra tiek kiekvienos valstybės, tiek ES politinis prioritetas. |
| --- | --- |

1.5

Antrojoje dalyje Komisija parodo, kad yra daug nelegalios migracijos formų ir yra labai sunku apie tai surinkti tikslią informaciją. Nelegalios migracijos į ES mastai nėra tiksliai žinomi, tačiau manoma, jog yra didelė nelegali migracija, todėl nelegalios migracijos srautų sumažinimas yra tiek kiekvienos valstybės, tiek ES politinis prioritetas.

| 1.6 | Komisija pažymi, jog egzistuoja aiški sąsaja tarp šešėlinės ekonomikos, nesureguliuotos darbo rinkos ir nelegalios migracijos, ypač statybų, žemės ūkio, maisto ruošimo ir tiekimo, valymo bei namų ruošos sektoriuose. Šešėlinė ekonomika ES sudaro apie 7-16 % BVP. |
| --- | --- |

1.6

Komisija pažymi, jog egzistuoja aiški sąsaja tarp šešėlinės ekonomikos, nesureguliuotos darbo rinkos ir nelegalios migracijos, ypač statybų, žemės ūkio, maisto ruošimo ir tiekimo, valymo bei namų ruošos sektoriuose. Šešėlinė ekonomika ES sudaro apie 7-16 % BVP.

| 1.7 | Egzistuojančių legalių mechanizmų, tokių kaip dvišaliai susitarimai, poveikį nelegalios migracijos sumažinimui yra labai sunku įvertinti. Komisija atkreipia dėmesį, kad valstybės narės neatliko būtinų įvertinimų. Taip pat dar nebuvo įvertinta vizų politikos įtaka nelegalios imigracijos mažinimui. |
| --- | --- |

1.7

Egzistuojančių legalių mechanizmų, tokių kaip dvišaliai susitarimai, poveikį nelegalios migracijos sumažinimui yra labai sunku įvertinti. Komisija atkreipia dėmesį, kad valstybės narės neatliko būtinų įvertinimų. Taip pat dar nebuvo įvertinta vizų politikos įtaka nelegalios imigracijos mažinimui.

| 1.8 | Tikimasi, kad bendradarbiavimo su kilmės šalimis pagerinimas padės sumažinti nelegalios migracijos srautus. Tai rekomendavo Tamperės, Sevilijos ir Tesalonikų Europos Vadovų Taryba. Iki šiol valstybių narių patirtis gerinant šį bendradarbiavimą yra ribota ir rezultatų negalima vertinti vienpusiškai. Komisija mano, jog trečiosioms šalims galbūt reikia kitos paskatos. |
| --- | --- |

1.8

Tikimasi, kad bendradarbiavimo su kilmės šalimis pagerinimas padės sumažinti nelegalios migracijos srautus. Tai rekomendavo Tamperės, Sevilijos ir Tesalonikų Europos Vadovų Taryba. Iki šiol valstybių narių patirtis gerinant šį bendradarbiavimą yra ribota ir rezultatų negalima vertinti vienpusiškai. Komisija mano, jog trečiosioms šalims galbūt reikia kitos paskatos.

| 1.9 | Trečiojoje dalyje Komisija pristato išvadas ir savo įsivaizdavimą, kokie turėtų būti tolimesni veiksmai. Kadangi ES lygiu trūksta patikimų ir lygintinų duomenų, Komisija planuoja kiekvienais metais parengti statistinę migracijos ataskaitą, o tam reikės koordinavimo ir informacijos pasikeitimo tarp valstybių narių. Iki šiol buvo imtasi šių veiksmų: 2002 m. įkuriant „Imigracijos ir prieglobsčio komitetą“ buvo sudaryta ekspertų grupė, buvo pradėtas kurti Europos migracijos tinklas (2004 m. buvo įgyvendinamas bandomasis projektas) bei buvo įkurtas nacionalinių informacijos centrų, skirtų integracijos klausimams, tinklas. Nelegalios migracijos srityje buvo sukurta išankstinio įspėjimo sistema ir imtasi kitų priemonių informacijos pasikeitimui gerinti. |
| --- | --- |

1.9

Trečiojoje dalyje Komisija pristato išvadas ir savo įsivaizdavimą, kokie turėtų būti tolimesni veiksmai. Kadangi ES lygiu trūksta patikimų ir lygintinų duomenų, Komisija planuoja kiekvienais metais parengti statistinę migracijos ataskaitą, o tam reikės koordinavimo ir informacijos pasikeitimo tarp valstybių narių. Iki šiol buvo imtasi šių veiksmų: 2002 m. įkuriant „Imigracijos ir prieglobsčio komitetą“ buvo sudaryta ekspertų grupė, buvo pradėtas kurti Europos migracijos tinklas (2004 m. buvo įgyvendinamas bandomasis projektas) bei buvo įkurtas nacionalinių informacijos centrų, skirtų integracijos klausimams, tinklas. Nelegalios migracijos srityje buvo sukurta išankstinio įspėjimo sistema ir imtasi kitų priemonių informacijos pasikeitimui gerinti.

| 1.10 | Komisija mano, kad dėl gyventojų sumažėjimo ir senėjimo, darbo jėgos iš trečiųjų šalių įdarbinimas ir ekonominė imigracija į ES greičiausiai ir toliau tęsis bei didės. Iš kitos pusės, trečiosios šalys vėl ir vėl kreipiasi dėl legalių migracijos būdų. |
| --- | --- |

1.10

Komisija mano, kad dėl gyventojų sumažėjimo ir senėjimo, darbo jėgos iš trečiųjų šalių įdarbinimas ir ekonominė imigracija į ES greičiausiai ir toliau tęsis bei didės. Iš kitos pusės, trečiosios šalys vėl ir vėl kreipiasi dėl legalių migracijos būdų.

| 1.11 | Komisija atkreipia dėmesį, jog 2001 m. jos pateiktam pasiūlymui dėl Direktyvos, nustatančios darbuotojų priėmimą (1), Taryba nepritarė. Ji iškėlė klausimą, ar ekonominių migrantų priėmimas turėtų būti reguliuojamas ES lygiu, koks turėtų būti siekiamas suderinimo laipsnis ir ar Bendrijos lengvatų principas dėl vietinės darbo rinkos turi būti išsaugojamas. Komisija teigia, kad Sutarties dėl Konstitucijos Europai projektas patvirtina ES atsakomybę už migracijos politiką, tačiau valstybės narės pačios turi nuspręsti, kiek migrantų gali priimti, bei pabrėžia, kad visos šioje srityje patvirtintos priemonės turi suteikti pridėtinę vertę ES lygiu. Metų pabaigoje ji pateiks Žaliąją knygą, kurioje bus analizuojamas direktyvos projektas ir Taryboje iškeltos problemos, o 2004 m. pabaigoje turi įvykti viešas svarstymas. |
| --- | --- |

1.11

Komisija atkreipia dėmesį, jog 2001 m. jos pateiktam pasiūlymui dėl Direktyvos, nustatančios darbuotojų priėmimą (1), Taryba nepritarė. Ji iškėlė klausimą, ar ekonominių migrantų priėmimas turėtų būti reguliuojamas ES lygiu, koks turėtų būti siekiamas suderinimo laipsnis ir ar Bendrijos lengvatų principas dėl vietinės darbo rinkos turi būti išsaugojamas. Komisija teigia, kad Sutarties dėl Konstitucijos Europai projektas patvirtina ES atsakomybę už migracijos politiką, tačiau valstybės narės pačios turi nuspręsti, kiek migrantų gali priimti, bei pabrėžia, kad visos šioje srityje patvirtintos priemonės turi suteikti pridėtinę vertę ES lygiu. Metų pabaigoje ji pateiks Žaliąją knygą, kurioje bus analizuojamas direktyvos projektas ir Taryboje iškeltos problemos, o 2004 m. pabaigoje turi įvykti viešas svarstymas.

| 1.12 | Komisija mano, jog taikant reguliavimo priemones galima legalizuoti daugelį nelegalių migrantų, bet nereikia šių priemonių laikyti tinkamu būdu migracijos srautams valdyti. Ateityje Imigracijos ir prieglobsčio komitetas turi išanalizuoti reguliavimo metodus, kad galėtų nustatyti taikomas procedūras ir jas palyginti. |
| --- | --- |

1.12

Komisija mano, jog taikant reguliavimo priemones galima legalizuoti daugelį nelegalių migrantų, bet nereikia šių priemonių laikyti tinkamu būdu migracijos srautams valdyti. Ateityje Imigracijos ir prieglobsčio komitetas turi išanalizuoti reguliavimo metodus, kad galėtų nustatyti taikomas procedūras ir jas palyginti.

| 1.13 | Trečiųjų šalių piliečių integracijos skatinimas yra esminis tikslas, kuris, Komisijos nuomone, turi būti būsimų pasiūlymų dalis. Ypač svarbus šio tikslo aspektas yra integracija į darbo rinką, taigi todėl Komisija atkreipia dėmesį į būtinybę sumažinti nedarbo skirtumą tarp trečiųjų šalių piliečių ir ES piliečių. Taip pat yra svarbi pažanga palengvinant trečiųjų šalių piliečių mobilumą Europos Sąjungoje. Šių žingsnių buvo imtasi priimant Direktyvą dėl ilgalaikių trečiųjų šalių rezidentų (2) ir Reglamentą 1408/71. Trečiųjų šalių piliečių profesinės kvalifikacijos pripažinimas taip pat turi būti pagerintas. |
| --- | --- |

1.13

Trečiųjų šalių piliečių integracijos skatinimas yra esminis tikslas, kuris, Komisijos nuomone, turi būti būsimų pasiūlymų dalis. Ypač svarbus šio tikslo aspektas yra integracija į darbo rinką, taigi todėl Komisija atkreipia dėmesį į būtinybę sumažinti nedarbo skirtumą tarp trečiųjų šalių piliečių ir ES piliečių. Taip pat yra svarbi pažanga palengvinant trečiųjų šalių piliečių mobilumą Europos Sąjungoje. Šių žingsnių buvo imtasi priimant Direktyvą dėl ilgalaikių trečiųjų šalių rezidentų (2) ir Reglamentą 1408/71. Trečiųjų šalių piliečių profesinės kvalifikacijos pripažinimas taip pat turi būti pagerintas.

| 1.14 | Komisija mano, kad nelegalus darbas yra esminis nelegalios migracijos faktorius. Prioritetinis tikslas — nelegalų darbą paversti įprastiniu užimtumu. Užimtumo politikos gairėse į šį tikslą buvo atsižvelgta. |
| --- | --- |

1.14

Komisija mano, kad nelegalus darbas yra esminis nelegalios migracijos faktorius. Prioritetinis tikslas — nelegalų darbą paversti įprastiniu užimtumu. Užimtumo politikos gairėse į šį tikslą buvo atsižvelgta.

| 1.15 | Bendrijos politikos dėl nelegaliai apsistojusių asmenų grąžinimo kūrimas taip pat priklauso migracijos instrumentams, kuriais siekiama užtikrinti, kad nelegaliai apsistoję asmenys grįžtų į savo kilmės šalį. Komisija siūlo sukurti finansinį grąžinimo valdymo instrumentą 2005 –2006 m. |
| --- | --- |

1.15

Bendrijos politikos dėl nelegaliai apsistojusių asmenų grąžinimo kūrimas taip pat priklauso migracijos instrumentams, kuriais siekiama užtikrinti, kad nelegaliai apsistoję asmenys grįžtų į savo kilmės šalį. Komisija siūlo sukurti finansinį grąžinimo valdymo instrumentą 2005 –2006 m.

| 1.16 | Kaip teigia Komisija, studija patvirtino, kad yra būtinas tamprus bendradarbiavimas su kilmės ir tranzito šalimis, kad būtų sumažinta nelegali migracija ir sukurti legalios migracijos būdai. Reikia surinkti visą prieinamą informaciją, kad būtų galima nustatyti kaip vyksta bendradarbiavimas. Taip pat reiktų išanalizuoti idėją, kilmės šalyse sukurti tokių sričių mokymo programas, kokių įgūdžių vėliau reikės ES. Kitas Komisijos pasiūlymas skirtas galimybei iš dalies pakeisti vizų politiką, kad vizų išdavimas kai kurioms asmenų grupėms būtų supaprastintas. |
| --- | --- |

1.16

Kaip teigia Komisija, studija patvirtino, kad yra būtinas tamprus bendradarbiavimas su kilmės ir tranzito šalimis, kad būtų sumažinta nelegali migracija ir sukurti legalios migracijos būdai. Reikia surinkti visą prieinamą informaciją, kad būtų galima nustatyti kaip vyksta bendradarbiavimas. Taip pat reiktų išanalizuoti idėją, kilmės šalyse sukurti tokių sričių mokymo programas, kokių įgūdžių vėliau reikės ES. Kitas Komisijos pasiūlymas skirtas galimybei iš dalies pakeisti vizų politiką, kad vizų išdavimas kai kurioms asmenų grupėms būtų supaprastintas.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas džiaugiasi, kad Komisija pateikė šį komunikatą, kadangi Bendrijos migracijos politikai tai suteikia naują impulsą. Debatams Taryboje kyla įvairių problemų, kadangi kai kurios vyriausybės nėra linkusios bendradarbiauti. EESRK daugelyje savo nuomonių pabrėžė, jog egzistuoja aiškus ryšys tarp legalios ir nelegalios imigracijos. Jei nėra tinkamo, skaidraus ir lankstaus būto legaliai imigruoti, padidėja nelegali imigracija (3). Taip pat yra būtina tinkama prieglobsčio politika bei suderinti teisės aktai, skirti žmonėms, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga. |
| --- | --- |

2.1

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas džiaugiasi, kad Komisija pateikė šį komunikatą, kadangi Bendrijos migracijos politikai tai suteikia naują impulsą. Debatams Taryboje kyla įvairių problemų, kadangi kai kurios vyriausybės nėra linkusios bendradarbiauti. EESRK daugelyje savo nuomonių pabrėžė, jog egzistuoja aiškus ryšys tarp legalios ir nelegalios imigracijos. Jei nėra tinkamo, skaidraus ir lankstaus būto legaliai imigruoti, padidėja nelegali imigracija (3). Taip pat yra būtina tinkama prieglobsčio politika bei suderinti teisės aktai, skirti žmonėms, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga.

| 2.2 | Komisija savo komunikate dėl imigracijos, integracijos ir užimtumo (4) ir Salonikų Europos Vadovų Taryba išreiškė nuomonę, kad ateinančiais metais į ES atvyks daugiau ekonominių migrantų iš trečiųjų šalių. Padaugės tiek aukštos, tiek žemos kvalifikacijos ekonominių migrantų. EESRK pabrėžė, kad būtina surasti legalius ir skaidrius migracijos būdus, kad būtų galima išvengti problemų, kurios atsiranda darbo rinkoje. Tam pasiekti reikia tinkamo bendradarbiavimo tarp institucijų ir socialinių partnerių. |
| --- | --- |

2.2

Komisija savo komunikate dėl imigracijos, integracijos ir užimtumo (4) ir Salonikų Europos Vadovų Taryba išreiškė nuomonę, kad ateinančiais metais į ES atvyks daugiau ekonominių migrantų iš trečiųjų šalių. Padaugės tiek aukštos, tiek žemos kvalifikacijos ekonominių migrantų. EESRK pabrėžė, kad būtina surasti legalius ir skaidrius migracijos būdus, kad būtų galima išvengti problemų, kurios atsiranda darbo rinkoje. Tam pasiekti reikia tinkamo bendradarbiavimo tarp institucijų ir socialinių partnerių.

| 2.3 | Nesuprantama, kodėl Taryba nepriėmė 2001 m. Komisijos pasiūlytą Direktyvą dėl darbuotojų atvykimo ir apsistojimo. EESRK Komisijos pasiūlymą savo nuomonėje (5) įvardijo sveikintinu, tačiau nepakankamu ir laikėsi nuomonės, kad turi būti dvi skirtingos darbo jėgos imigravimo galimybės: kai darbo leidimą ir leidimą gyventi išduota kilmės šalis ir galimybė gauti laikiną leidimą gyventi darbo ieškojimo laikotarpiui. Komisija, pateikdama pasiūlymą dėl direktyvos vykdė Tamperės Europos Vadovų Tarybos numatytus įsipareigojimus, tačiau savo poziciją pademonstravusi Taryba nuo šio tikslo nusisuko. |
| --- | --- |

2.3

Nesuprantama, kodėl Taryba nepriėmė 2001 m. Komisijos pasiūlytą Direktyvą dėl darbuotojų atvykimo ir apsistojimo. EESRK Komisijos pasiūlymą savo nuomonėje (5) įvardijo sveikintinu, tačiau nepakankamu ir laikėsi nuomonės, kad turi būti dvi skirtingos darbo jėgos imigravimo galimybės: kai darbo leidimą ir leidimą gyventi išduota kilmės šalis ir galimybė gauti laikiną leidimą gyventi darbo ieškojimo laikotarpiui. Komisija, pateikdama pasiūlymą dėl direktyvos vykdė Tamperės Europos Vadovų Tarybos numatytus įsipareigojimus, tačiau savo poziciją pademonstravusi Taryba nuo šio tikslo nusisuko.

| 2.4 | Į Komisijos kreipimąsi dėl nuomonės šiuo klausimu, EESRK atsako aiškiu „taip“. Ekonominių migrantų priėmimą yra būtina reguliuoti ES lygiu, o tai reikalauja labai gero teisinių aktų suderinimo, kaip tai numatyta Sutarties dėl Konstitucijos Europai projekte. Ir ankstesnėse savo nuomonėse (6) Komitetas pabrėžė, kad ES turi skubiai sukurti bendrą imigracijos politiką ir suderinti teisės aktus. Komitetas išanalizuos Komisijos rengiamą Žaliąją knygą ir pateiks savo nuomonę. |
| --- | --- |

2.4

Į Komisijos kreipimąsi dėl nuomonės šiuo klausimu, EESRK atsako aiškiu „taip“. Ekonominių migrantų priėmimą yra būtina reguliuoti ES lygiu, o tai reikalauja labai gero teisinių aktų suderinimo, kaip tai numatyta Sutarties dėl Konstitucijos Europai projekte. Ir ankstesnėse savo nuomonėse (6) Komitetas pabrėžė, kad ES turi skubiai sukurti bendrą imigracijos politiką ir suderinti teisės aktus. Komitetas išanalizuos Komisijos rengiamą Žaliąją knygą ir pateiks savo nuomonę.

3.   Konkrečios pastabos

| 3.1 | Egzistuojančių legalios migracijos būdų nepakanka. Šiuo metu neužtenka dvišalių susitarimų, kvotų, aukštos kvalifikacijos darbuotojų priėmimo programų ir šiuo metu egzistuojančių instrumentų, kad ekonominė migracija vyktų legaliai, o tai rodo, kad ir toliau augs nelegali imigracija. Europos Sąjungai ir valstybėms narėms reikalingi atviresni teisės aktai, kurie tiek aukštos, tiek žemos kvalifikacijos darbo imigrantams, suteiktų legalius ir skaidrius imigracijos būdus. |
| --- | --- |

3.1

Egzistuojančių legalios migracijos būdų nepakanka. Šiuo metu neužtenka dvišalių susitarimų, kvotų, aukštos kvalifikacijos darbuotojų priėmimo programų ir šiuo metu egzistuojančių instrumentų, kad ekonominė migracija vyktų legaliai, o tai rodo, kad ir toliau augs nelegali imigracija. Europos Sąjungai ir valstybėms narėms reikalingi atviresni teisės aktai, kurie tiek aukštos, tiek žemos kvalifikacijos darbo imigrantams, suteiktų legalius ir skaidrius imigracijos būdus.

| 3.2 | Kai kuriose valstybėse narėse buvo nuspręsta priimti tik aukštos kvalifikacijos darbuotojus; Komisijos komunikate analizuojama atitinkama Vokietijos ir Jungtinės Karalystės patirtis. EESRK mano, kad ši patirtis, nors ir teigiamai vertinama, tačiau yra ribota ir jos nepakanka, kad šiose srityse darbo rinkos paklausa būtų patenkinta. Tačiau valstybėms narėms taip pat reikia naujų teisinių instrumentų mažiau kvalifikuotos darbo jėgos, kurios reikia jų darbo rinkoms, priėmimui. Šiuo metu šie žmonės nelegaliai atvyksta ir daugiausiai dirba šešėlinėje ekonomikoje ir dirba nelegalų darbą, ypač tokiose srityse, kaip namų ruoša, slauga, asmenų priežiūra, žemės ūkis, maisto tiekimas ir ruošimas, statybos ir kai kuriose paslaugų srityse. |
| --- | --- |

3.2

Kai kuriose valstybėse narėse buvo nuspręsta priimti tik aukštos kvalifikacijos darbuotojus; Komisijos komunikate analizuojama atitinkama Vokietijos ir Jungtinės Karalystės patirtis. EESRK mano, kad ši patirtis, nors ir teigiamai vertinama, tačiau yra ribota ir jos nepakanka, kad šiose srityse darbo rinkos paklausa būtų patenkinta. Tačiau valstybėms narėms taip pat reikia naujų teisinių instrumentų mažiau kvalifikuotos darbo jėgos, kurios reikia jų darbo rinkoms, priėmimui. Šiuo metu šie žmonės nelegaliai atvyksta ir daugiausiai dirba šešėlinėje ekonomikoje ir dirba nelegalų darbą, ypač tokiose srityse, kaip namų ruoša, slauga, asmenų priežiūra, žemės ūkis, maisto tiekimas ir ruošimas, statybos ir kai kuriose paslaugų srityse.

| 3.2.1 | Yra labai svarbu, kad imigruoti ketinantys žmonės būtų pakankamai gerai susipažinę su legalios imigracijos instrumentais, kurie egzistuoja valstybėse narėse. Tokią informaciją konsulatai turėtų perduoti kilmės šalims. Tačiau ir priimančiose Europos valstybėse imigrantai turi būti informuojami apie egzistuojančius instrumentus. |
| --- | --- |

3.2.1

Yra labai svarbu, kad imigruoti ketinantys žmonės būtų pakankamai gerai susipažinę su legalios imigracijos instrumentais, kurie egzistuoja valstybėse narėse. Tokią informaciją konsulatai turėtų perduoti kilmės šalims. Tačiau ir priimančiose Europos valstybėse imigrantai turi būti informuojami apie egzistuojančius instrumentus.

| 3.3 | Iš kitos pusės, dvišaliai susitarimai tarp valstybių narių ir trečiųjų šalių dėl darbo migracijos reguliavimo yra veiksmingi, taip bendradarbiaujant su kilmės šalimis valdoma ir koordinuojama imigracija, kaip nuo Tamperės Europos Vadovų Tarybos susitikimo to reikalauja Taryba, Komisija, Europos Parlamentas ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas. Didžioji šių susitarimų dalis yra skirta žemos kvalifikacijos imigrantams, turintiems laikiną leidimą gyventi šalyje. Vis dėlto Komitetas atkreipia dėmesį, kad šie susitarimai turi būti veiksmingiau taikomi, kai bendradarbiaujama su valstybių narių ir kilmės šalių socialiniais partneriais. Patirtis taip pat parodė, kad valstybių narių konsulatuose dirba per mažai žmonių, atsakingų už darbo migracijos reikalus, ir dėlto kyla problemų. |
| --- | --- |

3.3

Iš kitos pusės, dvišaliai susitarimai tarp valstybių narių ir trečiųjų šalių dėl darbo migracijos reguliavimo yra veiksmingi, taip bendradarbiaujant su kilmės šalimis valdoma ir koordinuojama imigracija, kaip nuo Tamperės Europos Vadovų Tarybos susitikimo to reikalauja Taryba, Komisija, Europos Parlamentas ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas. Didžioji šių susitarimų dalis yra skirta žemos kvalifikacijos imigrantams, turintiems laikiną leidimą gyventi šalyje. Vis dėlto Komitetas atkreipia dėmesį, kad šie susitarimai turi būti veiksmingiau taikomi, kai bendradarbiaujama su valstybių narių ir kilmės šalių socialiniais partneriais. Patirtis taip pat parodė, kad valstybių narių konsulatuose dirba per mažai žmonių, atsakingų už darbo migracijos reikalus, ir dėlto kyla problemų.

| 3.3.1 | EESRK taip pat siūlo, kad ES, remdamasi asociacijos ir bendradarbiavimo susitarimais tarp Bendrijos ir trečiųjų šalių, sukurtų specializuotas darbo migracijos tarnybas. Asociacijos ir bendradarbiavimo susitarimuose tarp ES ir trečiųjų šalių galėtų būti numatytos darbo migracijos ir mokymo programų galimybės. Dėl kvalifikuotų darbuotojų iš kilmės šalių emigracijos į Europą gali atsirasti nauja kliūtis plėtrai, todėl Europos Sąjunga ir valstybės narės turi bendradarbiauti su šiomis šalimis, kad imigracija taptų plėtros veiksniu, o ne sąlygotų naujų problemų atsiradimą. |
| --- | --- |

3.3.1

EESRK taip pat siūlo, kad ES, remdamasi asociacijos ir bendradarbiavimo susitarimais tarp Bendrijos ir trečiųjų šalių, sukurtų specializuotas darbo migracijos tarnybas. Asociacijos ir bendradarbiavimo susitarimuose tarp ES ir trečiųjų šalių galėtų būti numatytos darbo migracijos ir mokymo programų galimybės. Dėl kvalifikuotų darbuotojų iš kilmės šalių emigracijos į Europą gali atsirasti nauja kliūtis plėtrai, todėl Europos Sąjunga ir valstybės narės turi bendradarbiauti su šiomis šalimis, kad imigracija taptų plėtros veiksniu, o ne sąlygotų naujų problemų atsiradimą.

| 3.3.2 | Iš kitos pusės, šios šalys prekybos, finansų bei technologijų srautų atžvilgiu nėra lygiavertės Europos Sąjungai. Asociacijos ir bendradarbiavimo susitarimuose tarp ES ir trečiųjų šalių turi būti numatyti nauji politiniai ir ekonominiai instrumentai, kurie skatintų šių valstybių plėtrą. Tik taip galima užtikrinti tinkamą bendradarbiavimą, kad būtų apsisaugojama nuo nelegalios imigracijos. Ir PPO ES ir besivystančios šalys turi tampriai bendradarbiauti. |
| --- | --- |

3.3.2

Iš kitos pusės, šios šalys prekybos, finansų bei technologijų srautų atžvilgiu nėra lygiavertės Europos Sąjungai. Asociacijos ir bendradarbiavimo susitarimuose tarp ES ir trečiųjų šalių turi būti numatyti nauji politiniai ir ekonominiai instrumentai, kurie skatintų šių valstybių plėtrą. Tik taip galima užtikrinti tinkamą bendradarbiavimą, kad būtų apsisaugojama nuo nelegalios imigracijos. Ir PPO ES ir besivystančios šalys turi tampriai bendradarbiauti.

| 3.4 | Kai kurios valstybės narės, įgyvendindamos dvišalius susitarimus, taiko kvotas, kurios buvo nustatytos bendradarbiaujant su darbdavių asociacijomis ir profesinėmis sąjungomis atliktų darbo rinkos paklausos tyrimų pagrindu. Dėl mažų kvotų ir didelės biurokratijos rezultatai neatitinka lūkesčių. Yra valstybių narių (pvz. Ispanija), kuriose greitai auga nelegali imigracija, nors nustatytos kvotos nėra išnaudojamos. Būtų naudinga sukurti lankstesnę kvotų sistemą, pvz. išduodant laikinas vizas susirasti darbą, kaip rekomendavo EESRK savo nuomonėje (7) dėl priėmimo direktyvos. |
| --- | --- |

3.4

Kai kurios valstybės narės, įgyvendindamos dvišalius susitarimus, taiko kvotas, kurios buvo nustatytos bendradarbiaujant su darbdavių asociacijomis ir profesinėmis sąjungomis atliktų darbo rinkos paklausos tyrimų pagrindu. Dėl mažų kvotų ir didelės biurokratijos rezultatai neatitinka lūkesčių. Yra valstybių narių (pvz. Ispanija), kuriose greitai auga nelegali imigracija, nors nustatytos kvotos nėra išnaudojamos. Būtų naudinga sukurti lankstesnę kvotų sistemą, pvz. išduodant laikinas vizas susirasti darbą, kaip rekomendavo EESRK savo nuomonėje (7) dėl priėmimo direktyvos.

| 3.5 | Komisija nustatė, jog ES yra daug neturinčių leidimo gyventi migrantų, kurie dirba nelegalų darbą arba šešėlinėje ekonomikoje. Šie asmenys yra nelegaliai atvykę arba jiems išduotas leidimas gyventi nebegalioja ir jie negrįžo į savo kilmės šalį. Komisijos komunikate analizuojama grįžimo politika ir reguliavimo priemonės. |
| --- | --- |

3.5

Komisija nustatė, jog ES yra daug neturinčių leidimo gyventi migrantų, kurie dirba nelegalų darbą arba šešėlinėje ekonomikoje. Šie asmenys yra nelegaliai atvykę arba jiems išduotas leidimas gyventi nebegalioja ir jie negrįžo į savo kilmės šalį. Komisijos komunikate analizuojama grįžimo politika ir reguliavimo priemonės.

| 3.6 | EESRK nepritaria Komisijos nuomonei, kad „vienintelė nuosekli pozicija yra užtikrinti, kad nelegalūs rezidentai grįžtų į savo kilmės šalį“ (8) Tai nėra reali koncepcija, kadangi grįžimo ir grąžinimo sistemos ir instrumentai nėra tinkami spręsti milijonų žmonių situaciją. EESRK savo poziciją jau pateikė nuomonėje (9) dėl Žaliosios knygos, skirtos Bendrijos politikai dėl nelegalių rezidentų grįžimo ir nuomonėje (10) dėl atviro koordinavimo metodo: „Komitetas mano, jog būtų klaidinga, priverstinį grįžimą laikyti pagrindine priemone, kurią ES turi taikyti imigrantams, šiuo metu nelegaliai gyvenantiems valstybėse narėse. Ko iš tikrųjų reikia, tai — politikos, numatančios grąžinimo ir legalizavimo priemones.“ (11)„Jei grąžinimo politika nebus derinama su legalizavimo priemonėmis, nelegalių rezidentų statusas nepasikeis, o tai pirmiausiai reiškia, kad bus skatinama šešėlinė ekonomika, nelegalių darbuotojų išnaudojimas ir socialinė atskirtis“ (12). EESRK tikisi, kad Bendrijos politika skatins laisvanoriško grįžimo programas, o priverstinio grąžinimo priemonės bus taikomos tik pagrįstais atvejais, kaip EESRK pabrėžė pirmiau nurodytoje nuomonėje dėl Žaliosios knygos dėl Bendrijos grįžimo politikos (13) |
| --- | --- |

3.6

EESRK nepritaria Komisijos nuomonei, kad „vienintelė nuosekli pozicija yra užtikrinti, kad nelegalūs rezidentai grįžtų į savo kilmės šalį“ (8) Tai nėra reali koncepcija, kadangi grįžimo ir grąžinimo sistemos ir instrumentai nėra tinkami spręsti milijonų žmonių situaciją. EESRK savo poziciją jau pateikė nuomonėje (9) dėl Žaliosios knygos, skirtos Bendrijos politikai dėl nelegalių rezidentų grįžimo ir nuomonėje (10) dėl atviro koordinavimo metodo: „Komitetas mano, jog būtų klaidinga, priverstinį grįžimą laikyti pagrindine priemone, kurią ES turi taikyti imigrantams, šiuo metu nelegaliai gyvenantiems valstybėse narėse. Ko iš tikrųjų reikia, tai — politikos, numatančios grąžinimo ir legalizavimo priemones.“ (11)„Jei grąžinimo politika nebus derinama su legalizavimo priemonėmis, nelegalių rezidentų statusas nepasikeis, o tai pirmiausiai reiškia, kad bus skatinama šešėlinė ekonomika, nelegalių darbuotojų išnaudojimas ir socialinė atskirtis“ (12). EESRK tikisi, kad Bendrijos politika skatins laisvanoriško grįžimo programas, o priverstinio grąžinimo priemonės bus taikomos tik pagrįstais atvejais, kaip EESRK pabrėžė pirmiau nurodytoje nuomonėje dėl Žaliosios knygos dėl Bendrijos grįžimo politikos (13)

| 3.7 | EESRK jau anksčiau yra pareiškęs, kad daugelio nelegalių migrantų statusas turi būti legalizuotas, atsižvelgiant į tai, kaip giliai socialine ir profesine prasme jie įleido šaknis (14). Taryba ir Komisija yra teisios tvirtindamos, kad nelegalus darbas turi būti legalizuojamas, o tam reikalingas bendradarbiavimas tarp atitinkamų asmenų, kurių dauguma yra nelegalūs imigrantai, ir socialinių partnerių (15). |
| --- | --- |

3.7

EESRK jau anksčiau yra pareiškęs, kad daugelio nelegalių migrantų statusas turi būti legalizuotas, atsižvelgiant į tai, kaip giliai socialine ir profesine prasme jie įleido šaknis (14). Taryba ir Komisija yra teisios tvirtindamos, kad nelegalus darbas turi būti legalizuojamas, o tam reikalingas bendradarbiavimas tarp atitinkamų asmenų, kurių dauguma yra nelegalūs imigrantai, ir socialinių partnerių (15).

| 3.8 | Nelegali imigracija yra tampriai susijusi su šešėline ekonomika ir nelegaliu užimtumu. Imigracija yra tik vienas šešėlinės ekonomikos aspektas, o nelegalaus užimtumo ypatybės traukia nelegalių migrantų srautus. Todėl EESRK kai kurių valstybių narių teisės aktus, skirtus šių žmonių situacijos reguliavimui, atsižvelgiant į užimtumo ir humanitarines priežastis ar dėl jų integracijos į visuomenę, laiko teisingais. Tai bus galima išvengti, kad nelegalioje padėtyje „nesikauptų“ vis daugiau ir daugiau žmonių, nes tokiai situacijai reguliuoti prireiks ypatingų pastangų. Šie instrumentai turi būti skaidrūs ir jų įgyvendinimui reikalingas pasikeitimas informacija ir koordinavimas tarp valstybių narių. |
| --- | --- |

3.8

Nelegali imigracija yra tampriai susijusi su šešėline ekonomika ir nelegaliu užimtumu. Imigracija yra tik vienas šešėlinės ekonomikos aspektas, o nelegalaus užimtumo ypatybės traukia nelegalių migrantų srautus. Todėl EESRK kai kurių valstybių narių teisės aktus, skirtus šių žmonių situacijos reguliavimui, atsižvelgiant į užimtumo ir humanitarines priežastis ar dėl jų integracijos į visuomenę, laiko teisingais. Tai bus galima išvengti, kad nelegalioje padėtyje „nesikauptų“ vis daugiau ir daugiau žmonių, nes tokiai situacijai reguliuoti prireiks ypatingų pastangų. Šie instrumentai turi būti skaidrūs ir jų įgyvendinimui reikalingas pasikeitimas informacija ir koordinavimas tarp valstybių narių.

| 3.9 | Visiškai imigrantų integracijai į Europos darbo rinką būtina palengvinti jų mobilumą. EESRK pritarė (16) Direktyvai dėl ilgalaikių rezidentų iš trečiųjų šalių statuso, kuri, suteikdama šį statusą, užtikrins didesnį imigrantų mobilumą. Jis taip pat pritarė pasiūlymui išplėsti Reglamentą 1408/71, įtraukiant ir trečiųjų šalių piliečius (17). Būtų prasminga, remiantis Europos užimtumo strategija ir EURES tinklo pagalba, suteikti daugiau mobilumo kitoms imigrantų grupėms. |
| --- | --- |

3.9

Visiškai imigrantų integracijai į Europos darbo rinką būtina palengvinti jų mobilumą. EESRK pritarė (16) Direktyvai dėl ilgalaikių rezidentų iš trečiųjų šalių statuso, kuri, suteikdama šį statusą, užtikrins didesnį imigrantų mobilumą. Jis taip pat pritarė pasiūlymui išplėsti Reglamentą 1408/71, įtraukiant ir trečiųjų šalių piliečius (17). Būtų prasminga, remiantis Europos užimtumo strategija ir EURES tinklo pagalba, suteikti daugiau mobilumo kitoms imigrantų grupėms.

| 3.9.1 | Komisija patvirtina, jog pasiūlymas dėl Direktyvos dėl paslaugų vidaus rinkoje valstybiniam paslaugų teikimui taip pat pagerintų mobilumą. EESRK šiuo metu rengia nuomonę (18), kurioje pateikiami pasiūlymai, kaip spręsti problemas, kurias sąlygos ši direktyva. |
| --- | --- |

3.9.1

Komisija patvirtina, jog pasiūlymas dėl Direktyvos dėl paslaugų vidaus rinkoje valstybiniam paslaugų teikimui taip pat pagerintų mobilumą. EESRK šiuo metu rengia nuomonę (18), kurioje pateikiami pasiūlymai, kaip spręsti problemas, kurias sąlygos ši direktyva.

| 3.10 | Dauguma imigrantų negali dirbti darbo, atitinkančio jų išsilavinimą, kadangi valstybių narių tarnybos nepripažįsta jų profesinės kvalifikacijos pažymėjimų. ES turi išplėsti direktyvas dėl profesinės kvalifikacijos pripažinimo, kad būtų lengviau pripažįstama kilmės šalyje įgyta profesinė kvalifikacija. Taip, iš vienos pusės būtų galima išvengti diskriminavimo, iš kitos pusės — valstybėms narėms ir Europos ekonomikai būtų naudinga, jei šie žmonės savo darbe galėtų panaudotu profesines žinias. |
| --- | --- |

3.10

Dauguma imigrantų negali dirbti darbo, atitinkančio jų išsilavinimą, kadangi valstybių narių tarnybos nepripažįsta jų profesinės kvalifikacijos pažymėjimų. ES turi išplėsti direktyvas dėl profesinės kvalifikacijos pripažinimo, kad būtų lengviau pripažįstama kilmės šalyje įgyta profesinė kvalifikacija. Taip, iš vienos pusės būtų galima išvengti diskriminavimo, iš kitos pusės — valstybėms narėms ir Europos ekonomikai būtų naudinga, jei šie žmonės savo darbe galėtų panaudotu profesines žinias.

| 3.11 | Dėl duomenų trūkumo negalima įvertinti vizų politikos poveikio nelegalios imigracijos mažinimui. Reikalavimas, kad trečiųjų šalių piliečiams būtų išduotos trumpalaikės vizos, gali sumažinti imigraciją iš tos šalies, bet reikia atkreipti dėmesį, kad kyla pavojus, jog vis daugiau žmonių taps prekybos žmonėmis tinklų aukomis. Vizų politika gali apriboti asmenų mobilumą diskriminuojančia forma. Todėl yra būtina, jog konsulinės įstaigos dirbtų tinkamai, jų darbas būtų skaidrus ir nebūtų korupcijos. |
| --- | --- |

3.11

Dėl duomenų trūkumo negalima įvertinti vizų politikos poveikio nelegalios imigracijos mažinimui. Reikalavimas, kad trečiųjų šalių piliečiams būtų išduotos trumpalaikės vizos, gali sumažinti imigraciją iš tos šalies, bet reikia atkreipti dėmesį, kad kyla pavojus, jog vis daugiau žmonių taps prekybos žmonėmis tinklų aukomis. Vizų politika gali apriboti asmenų mobilumą diskriminuojančia forma. Todėl yra būtina, jog konsulinės įstaigos dirbtų tinkamai, jų darbas būtų skaidrus ir nebūtų korupcijos.

| 3.12 | EESRK pritaria Komisijos pozicijai, kad kova su nelegalia imigracija turi likti esmine migracijos kontrolės dalimi. Legalių darbo migracijos būdų sukūrimas, kova su šešėline ekonomika ir nelegaliu darbu, bendradarbiavimas su kilmės šalimis ir t.t. turi būti derinamas su tinkama ir veiksminga ES išorės sienų kontrole. |
| --- | --- |

3.12

EESRK pritaria Komisijos pozicijai, kad kova su nelegalia imigracija turi likti esmine migracijos kontrolės dalimi. Legalių darbo migracijos būdų sukūrimas, kova su šešėline ekonomika ir nelegaliu darbu, bendradarbiavimas su kilmės šalimis ir t.t. turi būti derinamas su tinkama ir veiksminga ES išorės sienų kontrole.

| 3.13 | Nusikalstamos organizacijos, užsiimančios žmonių prekyba, yra labai galingos bei yra susijusios ir su kita neteisėta veikla. Įvairiose savo nuomonėse (19) EESRK reikalavo veiksmingai kovoti su prekybos žmonėmis tinklais. Valstybių narių teisingumo ir vidaus reikalų institucijos ir Europos Komisijos tarnybos turi aktyviau bendradarbiauti. Europos policijos biurui ir EUROJUST reikia tinkamesnių politinių, teisinių ir administracinių instrumentų. Greičiau turi būti įsteigta Europos sienų kontrolės agentūra, o šiek tiek vėliau ir Europos pasienio apsaugos tarnyba. |
| --- | --- |

3.13

Nusikalstamos organizacijos, užsiimančios žmonių prekyba, yra labai galingos bei yra susijusios ir su kita neteisėta veikla. Įvairiose savo nuomonėse (19) EESRK reikalavo veiksmingai kovoti su prekybos žmonėmis tinklais. Valstybių narių teisingumo ir vidaus reikalų institucijos ir Europos Komisijos tarnybos turi aktyviau bendradarbiauti. Europos policijos biurui ir EUROJUST reikia tinkamesnių politinių, teisinių ir administracinių instrumentų. Greičiau turi būti įsteigta Europos sienų kontrolės agentūra, o šiek tiek vėliau ir Europos pasienio apsaugos tarnyba.

| 3.13.1 | Kai kurios Europos dalys, kaip kad pietinės salos (įskaitant Maltą, Lampedūsą, ir Kanarus) susiduria su ypatingais sunkumais dėl to, kad tampa tarpiniais nelegalios imigracijos punktais ir kartais sulaukia daugiau migrantų nei gali integruoti. Todėl ES turi sukurti solidarumo sistemą tokioms situacijoms spręsti. |
| --- | --- |

3.13.1

Kai kurios Europos dalys, kaip kad pietinės salos (įskaitant Maltą, Lampedūsą, ir Kanarus) susiduria su ypatingais sunkumais dėl to, kad tampa tarpiniais nelegalios imigracijos punktais ir kartais sulaukia daugiau migrantų nei gali integruoti. Todėl ES turi sukurti solidarumo sistemą tokioms situacijoms spręsti.

| 3.13.2 | Kovoje su nelegalia prekyba žmonėmis turi būti garantuojama, jog bus laikomasi Tarptautinės žmogaus teisių konvencijos ir Europos žmogaus teisių apsaugos konvencijos. Nelegalūs imigrantai priklauso pažeidžiamiems visuomenės sluoksniams, kuriems reikalinga ypatinga apsauga. Šių žmonių gyvybė ir saugumas yra prioritetas. EESRK anksčiau yra priėmęs nuomonę (20) dėl nukentėjusių apsaugos gerinimo. |
| --- | --- |

3.13.2

Kovoje su nelegalia prekyba žmonėmis turi būti garantuojama, jog bus laikomasi Tarptautinės žmogaus teisių konvencijos ir Europos žmogaus teisių apsaugos konvencijos. Nelegalūs imigrantai priklauso pažeidžiamiems visuomenės sluoksniams, kuriems reikalinga ypatinga apsauga. Šių žmonių gyvybė ir saugumas yra prioritetas. EESRK anksčiau yra priėmęs nuomonę (20) dėl nukentėjusių apsaugos gerinimo.

| 3.14 | EESRK remia atviro koordinavimo metodo taikymą migracijos ir prieglobsčio politikoje (21). Šiuo metu ES yra Imigracijos ir prieglobsčio komitetas, kuris gerai atlieka derinimo ir koordinavo darbus, tačiau jo mandato nepakanka. Salonikų Europos Vadovų Taryba nusprendė įgyvendinti bandomąjį projektą dėl Europos migracijos tinklo sukūrimo. EESRK remia šį tinklą, kaip geresnio koordinavimo ES siekimą. |
| --- | --- |

3.14

EESRK remia atviro koordinavimo metodo taikymą migracijos ir prieglobsčio politikoje (21). Šiuo metu ES yra Imigracijos ir prieglobsčio komitetas, kuris gerai atlieka derinimo ir koordinavo darbus, tačiau jo mandato nepakanka. Salonikų Europos Vadovų Taryba nusprendė įgyvendinti bandomąjį projektą dėl Europos migracijos tinklo sukūrimo. EESRK remia šį tinklą, kaip geresnio koordinavimo ES siekimą.

| 3.15 | EESRK džiaugiasi, kad jo reikalaujamos (22) integracijos priemonės yra įtrauktos į Bendrijos imigracijos tikslus. Naujų imigrantų priėmimas, jų integracija į darbo rinką, kalbos kursai, kova su diskriminavimu ir jų dalyvavimas visuomeniniame, kultūriniame bei politiniame gyvenime turi būti ES strateginiai tikslai. EESRK mano, jog yra būtina, jog įgyvendinant integracijos priemones, pilietinės visuomenės socialiniai partneriai ir organizacijos bendradarbiautų su tarnybomis. |
| --- | --- |

3.15

EESRK džiaugiasi, kad jo reikalaujamos (22) integracijos priemonės yra įtrauktos į Bendrijos imigracijos tikslus. Naujų imigrantų priėmimas, jų integracija į darbo rinką, kalbos kursai, kova su diskriminavimu ir jų dalyvavimas visuomeniniame, kultūriniame bei politiniame gyvenime turi būti ES strateginiai tikslai. EESRK mano, jog yra būtina, jog įgyvendinant integracijos priemones, pilietinės visuomenės socialiniai partneriai ir organizacijos bendradarbiautų su tarnybomis.

| 3.15.1 | Komitetas nori Europos piliečiams perteikti idėją, kad imigrantai yra mūsų Bendrijos dalis ir ekonomine, visuomenine bei kultūrine prasme praturtina Europą. Jis norėtų su kitomis Bendrijos institucijomis ir toliau aktyviai siekti, kad Tamperės tikslai būtų pasiekti ir būtų taikoma tinkama bendra imigracijos politika ir suderinti teisės aktai. Šiam tikslui EESRK, bendradarbiaudamas su Komisija, pilietinės visuomenės socialiniais partneriais ir organizacijomis, sukurs nuolatinį instrumentą (23). Tik kovojant su rasizmu, ksenofobija ir diskriminavimu galima pasiekti vienodą požiūrį ir integraciją. |
| --- | --- |

3.15.1

Komitetas nori Europos piliečiams perteikti idėją, kad imigrantai yra mūsų Bendrijos dalis ir ekonomine, visuomenine bei kultūrine prasme praturtina Europą. Jis norėtų su kitomis Bendrijos institucijomis ir toliau aktyviai siekti, kad Tamperės tikslai būtų pasiekti ir būtų taikoma tinkama bendra imigracijos politika ir suderinti teisės aktai. Šiam tikslui EESRK, bendradarbiaudamas su Komisija, pilietinės visuomenės socialiniais partneriais ir organizacijomis, sukurs nuolatinį instrumentą (23). Tik kovojant su rasizmu, ksenofobija ir diskriminavimu galima pasiekti vienodą požiūrį ir integraciją.

| 3.16 | Socialinėje darbotvarkėje (24) šiuo metu yra numatyta siekti integracijos skatinimo, kovoti su diskriminavimu ir užtikrinti vienodą požiūrį. Ateinančiais metais, dėl padidėjusio migrantų skaičiaus, kai kurios ES socialinės politikos gairės turės būti pritaikytos. |
| --- | --- |

3.16

Socialinėje darbotvarkėje (24) šiuo metu yra numatyta siekti integracijos skatinimo, kovoti su diskriminavimu ir užtikrinti vienodą požiūrį. Ateinančiais metais, dėl padidėjusio migrantų skaičiaus, kai kurios ES socialinės politikos gairės turės būti pritaikytos.

| 3.17 | EESRK pabrėžia, kad Sutarties dėl Konstitucijos Europai projekte yra numatytas naujas Bendrijos imigracijos politikos pagrindas, ir atkreipia dėmesį į nuomonę savo iniciatyva (25), kurioje siūlo, kad Sutarties dėl Konstitucijos Europai projekte būtų numatyta suteikti pilietybę trečiųjų šalių piliečiams, turintiems ilgalaikio rezidento statusą; tokiu būdu, jie galės naudotis savo politinėmis teisėmis ir bus skatinama jų integracija. Kitoje nuomonėje savo iniciatyva (26) EESRK pasiūlė, kad ES valstybės narės ratifikuotų Tarptautinę visų darbuotojų migrantų ir jų šeimos narių teisių apsaugos konvenciją, kurią patvirtino Jungtinių Tautų generalinė asamblėja (27). Šios konvencijos tikslas — taikant tinkamus teisės aktus ir gerą nacionalinę praktiką, apsaugoti žmonių, kurie dėl ekonominių priežasčių ar ieškodami darbo emigruoja, teises ir orumą visame pasaulyje. Komitetas dar kartą kviečia Tarybą ir Komisiją ratifikuoti šią konvenciją. |
| --- | --- |

3.17

EESRK pabrėžia, kad Sutarties dėl Konstitucijos Europai projekte yra numatytas naujas Bendrijos imigracijos politikos pagrindas, ir atkreipia dėmesį į nuomonę savo iniciatyva (25), kurioje siūlo, kad Sutarties dėl Konstitucijos Europai projekte būtų numatyta suteikti pilietybę trečiųjų šalių piliečiams, turintiems ilgalaikio rezidento statusą; tokiu būdu, jie galės naudotis savo politinėmis teisėmis ir bus skatinama jų integracija. Kitoje nuomonėje savo iniciatyva (26) EESRK pasiūlė, kad ES valstybės narės ratifikuotų Tarptautinę visų darbuotojų migrantų ir jų šeimos narių teisių apsaugos konvenciją, kurią patvirtino Jungtinių Tautų generalinė asamblėja (27). Šios konvencijos tikslas — taikant tinkamus teisės aktus ir gerą nacionalinę praktiką, apsaugoti žmonių, kurie dėl ekonominių priežasčių ar ieškodami darbo emigruoja, teises ir orumą visame pasaulyje. Komitetas dar kartą kviečia Tarybą ir Komisiją ratifikuoti šią konvenciją.

2004 m. gruodžio 15 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  KOM(2001) 386 galutinis

1

(2)  Direktyva 2003/109/EB.

2

(3)  Nuomonė dėl komunikato dėl Bendrijos migracijos politikos (OL C 260 2001 09 17), pranešėjas – p. PARIZA CASTAŃOS.

3

(4)  KOM(2003) 336 galutinis

4

(5)  Nuomonė, išspausdinta OL C 80, 2002 04 03, pranešėjas– p PARIZA CASTAŃOS.

5

(6)  Nuomonė dėl komunikato dėl Bendrijos migracijos politikos (OL C 260 2001 09 17), pranešėjas – p. PARIZA CASTAŃOS. Nuomonė dėl komunikato dėl bendros nelegalios imigracijos politikos (OL C 149 2002 06 21), pranešėjas – p. PARIZA CASTAŃOS.

6

(7)  Nuomonė, išspausdinta OL C 80, 2002 04 03, pranešėjas– p PARIZA CASTAŃOS.

7

(8)  3.2.2 Komunikato punktas

8

(9)  Nuomonė, išspausdinta OL C 61, 2003 03 14, pranešėjas– p PARIZA CASTAŃOS.

9

(10)  Nuomonė, išspausdinta OL C 221, 2002 09 17, pranešėja– p-ia ZU EULENBURG.

10

(11)  Žiūr. nuomonės dėl Žaliosios knygos, skirtos Bendrijos politikai dėl nelegalių rezidentų grįžimo, 2.2 punktą.

11

(12)  Žiūr. tos pačios nuomonės 2.4 punktą.

12

(13)  Žr. OL C 61, 2003 3 14: pranešėjas p. Pariza Castaños

13

(14)  Nuomonė dėl komunikato dėl Bendrijos migracijos politikos (OL C 260 2001 09 17), pranešėjas – p. PARIZA CASTAŃOS. Nuomonė dėl komunikato dėl bendros nelegalios imigracijos politikos (OL C 149 2002 06 21), pranešėjas – p. PARIZA CASTAŃOS. Nuomonė dėl Žaliosios knygos, skirtos Bendrijos politikai dėl nelegalių rezidentų gįžimo, OL C 61 2003 03 14, pranešėjas–: p. PARIZA CASTAŃOS.

14

(15)  Nuomonė dar rengiama SOC/172, pranešėjas –p. HAHR.

15

(16)  Nuomonė dėl pasiūlymo dėl Direktyvos dėl ilgalaikių rezidentų iš trečiųjų šalių statuso, OL C 36, 2002 02 08, pranešėjas – p. PARIZA CASTAŃOS.

16

(17)  Nuomonė dėl pasiūlymo iš dalies pakeisti Reglamentą 1408/71 dėl trečiųjų šalių piliečių įtraukimo, OL C 157, 1998 05 25, pranešėjas – p. LIVERANI.

17

(18)  Nuomonė dėl direktyvos dėl paslaugų vidaus rinkoje pasiūlymo. Pranešėjas – p. Metzler, antrasis pranešėjas-: p. Ehnmark

18

(19)  Nuomonė dėl nelegalios imigracijos, OL C 149, 2002 06 21, pranešėjas– p PARIZA CASTAŃOS; Nuomonė dėl Europos sienų agentūros įsteigimo, OL C 108, 2004 04 30, pranešėjas – PARIZA CASTAŃOS, ir nuomonė dėl ARGO programos (SOC/186),pranešėjas – p. PARIZA CASTAŃOS.

19

(20)  Nuomonė dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl laikino leidimo gyventi suteikimo nukentėjusiems nuo nelegalios imigracijos ir prekybos žmonėmis, kurie bendradarbiauja su atsakingomis tarnybomis, OL C 221, 2002 09 17, pranešėjas – PARIZA CASTAŃOS.

20

(21)  P. zu EULENBURG nuomonė, OL C 221, 2002 09 17.

21

(22)  Nuomonė dėl imigracijos, integracijos ir organizuotos pilietinės visuomenės vaidmens, OL C 125, 2002 05 27; bendra EESRK ir Komisijos konferencija, vykusi 2002 m. rugsėjo 9-10 d. tema „Imigracija: organizuotos pilietinės visuomenės vaidmuo skatinant integraciją“.

22

(23)  Dar nenuspręsta (stebėsenos centras, kasmetinė konferencija...).

23

(24)  Nuomonė dėl komunikato dėl Socialinės darbotvarkės pusės laikotarpio peržiūros, OL C 80 2004 03 30, pranešėjas – p. JAHIER.

24

(25)  Nuomonė dėl ES pilietybės suteikimo, OL C 208, 2003 09 03, pranešėjas– p PARIZA CASTAŃOS;

25

(26)  Nuomonė dėl Tarptautinės darbuotojų migrantų teisių apsaugos konvencijos; OL C 241, 2004 9 28, pranešėjas – p. PARIZA CASTAŃOS.

26

(27)  Nutarimas Nr. 45/158, 1990 12 18, įsigaliojo 2003 07 01.

27

---

| 28.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/92 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/92

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl asmenų, kuriems būtina tarptautinė apsauga, reglamentuojamo leidimo įvažiuoti į Europos Sąjungą bei apsaugos pajėgumų stiprinimo jų kilmės regionuose — Kaip geriau pasinaudoti ilgalaikiais sprendimais

(KOM(2004) 410 galutinis)

(2005/C 157/16)

2004 m. rugpjūčio 25 d. Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl: Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl asmenų, kuriems būtina tarptautinė apsauga, reglamentuojamo leidimo įvažiuoti į Europos Sąjungą bei apsaugos pajėgumų stiprinimo jų kilmės regionuose — Kaip geriau pasinaudoti ilgalaikiais sprendimais

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2004 m. lapkričio 25 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėja — p. Le Nouail-Marlière.

Savo 413-osios plenarinės sesijos metu, įvykusios 2004 m. gruodžio 15 — 16 d. (gruodžio 15 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 139 nariams balsavus „už“, 1 nariui balsavus „prieš“ ir 9 nariams susilaikius.

1.   Komisijos dokumento esmė

| 1.1 | Šis komunikatas — tai Komisijos atsakymas į 2003 m. birželio 19 ir 20 d. įvykusio Tesalonikų Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadų 26 punktą, kuriuo Komisija kviečiama „ištirti visas priemones, kuriomis būtų galima užtikrinti, kad asmenų, kuriems būtina tarptautinė apsauga, atvykimas į ES būtų organizuotesnis ir geriau reguliuojamas bei išnagrinėti, kaip jų kilmės regionai galėtų geriau užtikrinti šių asmenų apsaugą“. |
| --- | --- |

1.1

Šis komunikatas — tai Komisijos atsakymas į 2003 m. birželio 19 ir 20 d. įvykusio Tesalonikų Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadų 26 punktą, kuriuo Komisija kviečiama „ištirti visas priemones, kuriomis būtų galima užtikrinti, kad asmenų, kuriems būtina tarptautinė apsauga, atvykimas į ES būtų organizuotesnis ir geriau reguliuojamas bei išnagrinėti, kaip jų kilmės regionai galėtų geriau užtikrinti šių asmenų apsaugą“.

| 1.2 | Jis suskirstytas į keturis skyrius, kurių pirmajame
  „tiriamos visos priemonės, kuriomis būtų galima užtikrinti, kad asmenų, kuriems būtina tarptautinė apsauga, atvykimas į ES būtų organizuotesnis ir geriau reglamentuojamas“. |
| --- | --- |

1.2

Jis suskirstytas į keturis skyrius, kurių pirmajame
  „tiriamos visos priemonės, kuriomis būtų galima užtikrinti, kad asmenų, kuriems būtina tarptautinė apsauga, atvykimas į ES būtų organizuotesnis ir geriau reglamentuojamas“.

| 1.3 | Įsikūrimas, kuris apima pabėgėlių, atvykstančių iš pirmosios priimančios ar iš tranzito šalies, perkėlimą į Europos Sąjungos ar trečiosios šalies (Kanados, Jungtinių Valstijų, Australijos ir kt.) teritoriją yra, iš esmės, organizuotas ir reguliuojams atvykimas į ES. Bendrojoje ES prieglobsčio suteikimo politikoje jis galėtų atlikti nors ir ribotą, tačiau svarbų vaidmenį. Todėl, Komisijos nuomone, labai tikslinga rasti bendrą Sąjungos mastu veiksmų taktiką šioje srityje ir ES lygmeniu parengti įsikūrimo programą. |
| --- | --- |

1.3

Įsikūrimas, kuris apima pabėgėlių, atvykstančių iš pirmosios priimančios ar iš tranzito šalies, perkėlimą į Europos Sąjungos ar trečiosios šalies (Kanados, Jungtinių Valstijų, Australijos ir kt.) teritoriją yra, iš esmės, organizuotas ir reguliuojams atvykimas į ES. Bendrojoje ES prieglobsčio suteikimo politikoje jis galėtų atlikti nors ir ribotą, tačiau svarbų vaidmenį. Todėl, Komisijos nuomone, labai tikslinga rasti bendrą Sąjungos mastu veiksmų taktiką šioje srityje ir ES lygmeniu parengti įsikūrimo programą.

| 1.4 | II skyriuje nagrinėjama kaip kilmės regionai galėtų veiksmingiau užtikrinti asmenų, kuriems tarptautinė apsauga yra būtina, apsaugą ir kaip ES galėtų jiems padėti atlikti šias užduotis. |
| --- | --- |

1.4

II skyriuje nagrinėjama kaip kilmės regionai galėtų veiksmingiau užtikrinti asmenų, kuriems tarptautinė apsauga yra būtina, apsaugą ir kaip ES galėtų jiems padėti atlikti šias užduotis.

| 1.5 | Priemonės, kuriomis siekiama sustiprinti apsauginius pajėgumus, turėtų atitikti suderintą ir sistemingai vykdomą šio klausimo sprendimo veiksmų taktiką. Šioje situacijoje būtina stengtis sukurti pavyzdinę veiksmingos apsaugos sistemą, kuri taptų siektinu pavyzdžiu visoms priimančioms šalims, kurioms ES suteiks pagalbą kuriant tokias sistemas partnerystės pagrindais. Siekiant šio tikslo, ES turėtų pirmiausia išnagrinėti priemones, kurias ji pati laiko tinkamiausiomis užtikrinant apsaugą asmenims, kuriems ji yra būtina, ir kurios visų pirma yra skirtos apsaugai nuo persekiojimo ir ištrėmimo, kurios leidžia veikti įstatymų numatyta tvarka bei suteikia galimybę gyventi gaunant pajamas, pakankamas jų poreikiams patenkinti. |
| --- | --- |

1.5

Priemonės, kuriomis siekiama sustiprinti apsauginius pajėgumus, turėtų atitikti suderintą ir sistemingai vykdomą šio klausimo sprendimo veiksmų taktiką. Šioje situacijoje būtina stengtis sukurti pavyzdinę veiksmingos apsaugos sistemą, kuri taptų siektinu pavyzdžiu visoms priimančioms šalims, kurioms ES suteiks pagalbą kuriant tokias sistemas partnerystės pagrindais. Siekiant šio tikslo, ES turėtų pirmiausia išnagrinėti priemones, kurias ji pati laiko tinkamiausiomis užtikrinant apsaugą asmenims, kuriems ji yra būtina, ir kurios visų pirma yra skirtos apsaugai nuo persekiojimo ir ištrėmimo, kurios leidžia veikti įstatymų numatyta tvarka bei suteikia galimybę gyventi gaunant pajamas, pakankamas jų poreikiams patenkinti.

| 1.6 | Toliau paminėtos apsaugos sudėtinės dalys galėtų būti laikomos, iš vienos pusės, rodikliais, tinkamais įvertinti, ar priimanti šalis yra pakankamai pajėgi užtikrinti apsaugą bei kad joje sukurta apsaugos sistema yra pakankamai tvari ir, iš kitos pusės, orientyrais, apibrėžiančiais pavyzdinę pajėgumų stiprinimo sistemą:






  — | Tarptautinių teisės aktų dėl pabėgėlių apsaugos, regioninių teisės aktų pasirašymas, prisijungimas prie kitų sutarčių, susijusių su žmogaus teisėmis ir su tarptautine humanitarine teise, šių teisės aktų nuostatų laikymasis bei visų apribojimų šioje srityje panaikinimas; |
| --- | --- | --- |

1.6

Toliau paminėtos apsaugos sudėtinės dalys galėtų būti laikomos, iš vienos pusės, rodikliais, tinkamais įvertinti, ar priimanti šalis yra pakankamai pajėgi užtikrinti apsaugą bei kad joje sukurta apsaugos sistema yra pakankamai tvari ir, iš kitos pusės, orientyrais, apibrėžiančiais pavyzdinę pajėgumų stiprinimo sistemą:

—

Tarptautinių teisės aktų dėl pabėgėlių apsaugos, regioninių teisės aktų pasirašymas, prisijungimas prie kitų sutarčių, susijusių su žmogaus teisėmis ir su tarptautine humanitarine teise, šių teisės aktų nuostatų laikymasis bei visų apribojimų šioje srityje panaikinimas;

| — | Nacionalinėje teisėje: įstatymų dėl pabėgėlių ir prieglobsčio priėmimas/keitimas; |
| --- | --- |

—

Nacionalinėje teisėje: įstatymų dėl pabėgėlių ir prieglobsčio priėmimas/keitimas;

| — | Prieglobsčio prašančių asmenų ir pabėgėlių registravimas bei jų prašymų detalus nagrinėjimas raštu; |
| --- | --- |

—

Prieglobsčio prašančių asmenų ir pabėgėlių registravimas bei jų prašymų detalus nagrinėjimas raštu;

| — | Prašančiųjų prieglobsčio įsileidimas į šalį bei priėmimas; |
| --- | --- |

—

Prašančiųjų prieglobsčio įsileidimas į šalį bei priėmimas;

| — | Priimtų asmenų savarankiško išsilaikymo bei integracijos į vietinę bendruomenę skatinimas . |
| --- | --- |

—

Priimtų asmenų savarankiško išsilaikymo bei integracijos į vietinę bendruomenę skatinimas .

| 1.7 | III skyriuje nagrinėjama, kaip nustatyti metodą, kuris būtų integruotas, visaapimantis, suderintas, lankstus ir tinkamas įvairiems su imigracija ir prieglobsčiu susijusiems klausimams spręsti. |
| --- | --- |

1.7

III skyriuje nagrinėjama, kaip nustatyti metodą, kuris būtų integruotas, visaapimantis, suderintas, lankstus ir tinkamas įvairiems su imigracija ir prieglobsčiu susijusiems klausimams spręsti.

| 1.8 | Šiuo tikslu Komisija siūlytų daugiametes Europos Sąjungos regionų apsaugos programas, apimančias reikalingų įvykdyti prieglobsčio ir migracijos srityse veiksmų bei projektų sąrašą ir kalendorinį planą. Tos programos būtų kuriamos remiantis partneryste su trečiosiomis šalimis, priklausančiomis šiems regionams. Šios programos tais pačiais laikotarpiais būtų įgyvendinamos kartu su dokumentų, nustatančių strategiją kiekvieno regiono bei šalies atžvilgiu ir sudarančių Europos bendrijos santykių su besivystančiomis šalimis bendrą juridinį pagrindą, nuostatomis. |
| --- | --- |

1.8

Šiuo tikslu Komisija siūlytų daugiametes Europos Sąjungos regionų apsaugos programas, apimančias reikalingų įvykdyti prieglobsčio ir migracijos srityse veiksmų bei projektų sąrašą ir kalendorinį planą. Tos programos būtų kuriamos remiantis partneryste su trečiosiomis šalimis, priklausančiomis šiems regionams. Šios programos tais pačiais laikotarpiais būtų įgyvendinamos kartu su dokumentų, nustatančių strategiją kiekvieno regiono bei šalies atžvilgiu ir sudarančių Europos bendrijos santykių su besivystančiomis šalimis bendrą juridinį pagrindą, nuostatomis.

| 1.9 | Šios ES regionų apsaugos programos atitiktų tam tikras priemones, kurios vienuose regionuose jau įgyvendinamos, kituose ruošiamos ar kurias numatoma siūlyti: tai priemonės, kuriomis stiprinami apsaugos pajėgumai, registracijos sistemos, įsikūrimo ES programa, padedama gerinti vietines infrastruktūras, trečiosiose šalyse teikiama pagalba integruojantis į vietinę bendruomenę asmenims, kuriems būtina tarptautinė apsauga, bendradarbiaujama legalios imigracijos klausimais, vykdomas migrantų srautų bei grįžimo valdymas. |
| --- | --- |

1.9

Šios ES regionų apsaugos programos atitiktų tam tikras priemones, kurios vienuose regionuose jau įgyvendinamos, kituose ruošiamos ar kurias numatoma siūlyti: tai priemonės, kuriomis stiprinami apsaugos pajėgumai, registracijos sistemos, įsikūrimo ES programa, padedama gerinti vietines infrastruktūras, trečiosiose šalyse teikiama pagalba integruojantis į vietinę bendruomenę asmenims, kuriems būtina tarptautinė apsauga, bendradarbiaujama legalios imigracijos klausimais, vykdomas migrantų srautų bei grįžimo valdymas.

| 1.10 | Pagaliau, IV skyriuje išdėstytos šio pranešimo išvados ir pristatomas tinkamiausias vykdymo kelias, dėl kurio prašoma Europos Parlamento, Tarybos ir Europos Vadovų Tarybos paramos. |
| --- | --- |

1.10

Pagaliau, IV skyriuje išdėstytos šio pranešimo išvados ir pristatomas tinkamiausias vykdymo kelias, dėl kurio prašoma Europos Parlamento, Tarybos ir Europos Vadovų Tarybos paramos.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1 | Komitetas pritaria Komisijos ketinimams, kurie remiasi JTVPK nurodymais, tačiau laiko, kad Komisijos pranešime minimos nuo 1951 m. galiojančios tarptautinės apsaugos garantijos nėra pakankamos. Deja, vis dar būtina šį apsaugos lygį užtikrinti arba stengtis padidinti, nes tarptautinė situacija yra tokia, kad vis dar yra daug diskriminacijos, atsirandančios dėl neapykantos, atvejų, galinčių sukelti ginkluotus konfliktus, diskriminacijos kurios nors piliečių visuomenės socialinės grupės arba atskirų individų, priklausančių toms grupėms, atžvilgiu bei atvejų, kai pavieniai asmenys ar grupės yra persekiojamos pačios valstybės arba nevalstybinių organizacijų atstovų (grupių ar individų). Atsižvelgdamas į tai, Komitetas skatina Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių komisaro „Konvencijos Plius“ iniciatyvos kontekste vykdomus darbus, kuriais siekiama pagerinti ir pritaikyti pabėgėlio statusą bei Ženevos konvenciją. |
| --- | --- |

2.1

Komitetas pritaria Komisijos ketinimams, kurie remiasi JTVPK nurodymais, tačiau laiko, kad Komisijos pranešime minimos nuo 1951 m. galiojančios tarptautinės apsaugos garantijos nėra pakankamos. Deja, vis dar būtina šį apsaugos lygį užtikrinti arba stengtis padidinti, nes tarptautinė situacija yra tokia, kad vis dar yra daug diskriminacijos, atsirandančios dėl neapykantos, atvejų, galinčių sukelti ginkluotus konfliktus, diskriminacijos kurios nors piliečių visuomenės socialinės grupės arba atskirų individų, priklausančių toms grupėms, atžvilgiu bei atvejų, kai pavieniai asmenys ar grupės yra persekiojamos pačios valstybės arba nevalstybinių organizacijų atstovų (grupių ar individų). Atsižvelgdamas į tai, Komitetas skatina Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių komisaro „Konvencijos Plius“ iniciatyvos kontekste vykdomus darbus, kuriais siekiama pagerinti ir pritaikyti pabėgėlio statusą bei Ženevos konvenciją.

| 2.2 | Pasiūlyme dėl įsikūrimo programos turėtų būti labiau pabrėžta, kad svarbiausias įsikūrimo, kaip ilgalaikio sprendimo, tikslas yra asmenims, kuriems suteiktas pabėgėlio statusas arba kuriems suteikta tarptautinė apsauga pagal direktyvą dėl sąlygų, kuriomis pripažįstamas pabėgėlio statusas (1), kaip galima skubiau atkurti normalias bei tinkamas, atitinkančias Ženevos konvencijos ir VPK procedūrų vadovo nuostatas gyvenimo sąlygas. |
| --- | --- |

2.2

Pasiūlyme dėl įsikūrimo programos turėtų būti labiau pabrėžta, kad svarbiausias įsikūrimo, kaip ilgalaikio sprendimo, tikslas yra asmenims, kuriems suteiktas pabėgėlio statusas arba kuriems suteikta tarptautinė apsauga pagal direktyvą dėl sąlygų, kuriomis pripažįstamas pabėgėlio statusas (1), kaip galima skubiau atkurti normalias bei tinkamas, atitinkančias Ženevos konvencijos ir VPK procedūrų vadovo nuostatas gyvenimo sąlygas.

| 2.3 | Komitetas pabrėžia, kad valstybės narės turi tarpusavyje susitarti dėl teisinio statuso, kad būtų galima atpažinti ir paremti kai kuriose valstybėse narėse jau veikiančias įsikūrimo programas bei priimti bendras normas siekiant šias programas išplėsti ir pradėti jas įgyvendinti kitose ES valstybėse narėse, kurios pasirašė Ženevos konvenciją. |
| --- | --- |

2.3

Komitetas pabrėžia, kad valstybės narės turi tarpusavyje susitarti dėl teisinio statuso, kad būtų galima atpažinti ir paremti kai kuriose valstybėse narėse jau veikiančias įsikūrimo programas bei priimti bendras normas siekiant šias programas išplėsti ir pradėti jas įgyvendinti kitose ES valstybėse narėse, kurios pasirašė Ženevos konvenciją.

| 2.4 | Šios programos patenkintų asmenų, kuriems tikrai būtina tarptautinė apsauga, kaip apibrėžta 1951 m. Konvencijoje, poreikius bei neleistų, kad „neteisėtas prieglobsčio prašymas“ menkintų pabėgėlio statusą bei jo apsaugos lygį. Komitetas tam pritaria, tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad:






  — | Europos Sąjungos valstybių narių, pasirašiusių 1951 m. Konvenciją, tarptautiniai įsipareigojimai vis dar galioja, o kai kurios valstybės nebepriima prašymų ir jų nenagrinėja, iš karto atsisakydamos įsileisti asmenį nepatikrinus ar jo grįžimas gali kelti pavojų jo gyvybei. |
| --- | --- | --- |

2.4

Šios programos patenkintų asmenų, kuriems tikrai būtina tarptautinė apsauga, kaip apibrėžta 1951 m. Konvencijoje, poreikius bei neleistų, kad „neteisėtas prieglobsčio prašymas“ menkintų pabėgėlio statusą bei jo apsaugos lygį. Komitetas tam pritaria, tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad:

—

Europos Sąjungos valstybių narių, pasirašiusių 1951 m. Konvenciją, tarptautiniai įsipareigojimai vis dar galioja, o kai kurios valstybės nebepriima prašymų ir jų nenagrinėja, iš karto atsisakydamos įsileisti asmenį nepatikrinus ar jo grįžimas gali kelti pavojų jo gyvybei.

| — | Prieglobsčio prašytojų priėmimo sąlygos kai kuriose valstybėse narėse virsta „sulaikymo“ sąlygomis tiems prieglobsčio prašytojams, kurių prašymai priimti, bet dar nenagrinėti ir apie tai buvo kalbama viešųjų socialinių tarnybų ataskaitose, atskleidžiant faktus, kurie neigiamai veikia ne tik prieglobsčio prašytojus, bet ir piliečių visuomenę. Šitaip susidaro viešoji nuomonė apie katastrofišką padėtį visoje prieglobsčio suteikimo sferoje. |
| --- | --- |

—

Prieglobsčio prašytojų priėmimo sąlygos kai kuriose valstybėse narėse virsta „sulaikymo“ sąlygomis tiems prieglobsčio prašytojams, kurių prašymai priimti, bet dar nenagrinėti ir apie tai buvo kalbama viešųjų socialinių tarnybų ataskaitose, atskleidžiant faktus, kurie neigiamai veikia ne tik prieglobsčio prašytojus, bet ir piliečių visuomenę. Šitaip susidaro viešoji nuomonė apie katastrofišką padėtį visoje prieglobsčio suteikimo sferoje.

| — | Tarp tikslų, minimų komunikate, turėtų būti paminėtas didelis progresas šiose srityse: laisvas žmonių judėjimas, teikiama finansinė parama, asociacijų, kurios specializuojasi pagalbos pabėgėliams srityje, parama bei programos, skatinančios integraciją į bendruomenę. |
| --- | --- |

—

Tarp tikslų, minimų komunikate, turėtų būti paminėtas didelis progresas šiose srityse: laisvas žmonių judėjimas, teikiama finansinė parama, asociacijų, kurios specializuojasi pagalbos pabėgėliams srityje, parama bei programos, skatinančios integraciją į bendruomenę.

| — | NVO ir asociacijų, teikiančių pagalbą pabėgėliams veiklos sąlygos priėmimo centruose turėtų būti pagerintos, tuo tikslu sudarant partnerystės sutartis su priimančios šalies vyriausybe ar bent jau išaiškinant šioms organizacijoms jų teises. |
| --- | --- |

—

NVO ir asociacijų, teikiančių pagalbą pabėgėliams veiklos sąlygos priėmimo centruose turėtų būti pagerintos, tuo tikslu sudarant partnerystės sutartis su priimančios šalies vyriausybe ar bent jau išaiškinant šioms organizacijoms jų teises.

| 2.5 | Tai, kad dažnai tarptautinės apsaugos prašytojai sutapatinami su kova prieš nelegalią imigraciją, įteigiant, kad kiekvienas prieglobsčio prašymas yra piktnaudžiavimas teise ir bus nepagrįstas bei kad siekiant sustiprinti pabėgėlių statuso apsaugą, būtina stiprinti visuotines represines priemones, tikrai nepadeda visuomenei geriau ir aiškiau suvokti savo įsipareigojimus. |
| --- | --- |

2.5

Tai, kad dažnai tarptautinės apsaugos prašytojai sutapatinami su kova prieš nelegalią imigraciją, įteigiant, kad kiekvienas prieglobsčio prašymas yra piktnaudžiavimas teise ir bus nepagrįstas bei kad siekiant sustiprinti pabėgėlių statuso apsaugą, būtina stiprinti visuotines represines priemones, tikrai nepadeda visuomenei geriau ir aiškiau suvokti savo įsipareigojimus.

| 2.6 | Kaip nurodoma Europos Parlamento ataskaitose (2), EESRK nuomonėse (3) ir tarptautinių organizacijų rekomendacijose (4), šių programų vykdymas nereiškia, kad valstybės narės turėtų atsisakyti individualiai pateiktų prašymų priėmimo ir nagrinėjimo tvarkos. |
| --- | --- |

2.6

Kaip nurodoma Europos Parlamento ataskaitose (2), EESRK nuomonėse (3) ir tarptautinių organizacijų rekomendacijose (4), šių programų vykdymas nereiškia, kad valstybės narės turėtų atsisakyti individualiai pateiktų prašymų priėmimo ir nagrinėjimo tvarkos.

| 2.7 | Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad asmenų, kurie bando ir kuriems pavyksta kirsti ES sienas, tikėdamiesi ten gauti prieglobstį, yra mažuma palyginus su teisėtai prieglobsčio prašančių asmenų skaičiumi (jie sudaro maždaug vieną šimtąją dalį). Siekiant tiksliais skaičiais išreikšti ES įsipareigojimus ir pareigas, būtina remtis 2003 metų JTVPK ataskaita, kurioje nurodytas asmenų ir gyventojų, priklausančių VPK kompetencijai, skaičius. |
| --- | --- |

2.7

Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad asmenų, kurie bando ir kuriems pavyksta kirsti ES sienas, tikėdamiesi ten gauti prieglobstį, yra mažuma palyginus su teisėtai prieglobsčio prašančių asmenų skaičiumi (jie sudaro maždaug vieną šimtąją dalį). Siekiant tiksliais skaičiais išreikšti ES įsipareigojimus ir pareigas, būtina remtis 2003 metų JTVPK ataskaita, kurioje nurodytas asmenų ir gyventojų, priklausančių VPK kompetencijai, skaičius.

3.   Specialiosios pastabos

| 3.1 | Atsižvelgiant į įvertinimą, kurį pateikė Europos NVO bei institucijos, įskaitant Europos Parlamentą, Komitetas išreiškia susirūpinimą, kad dėl to, jog valstybės narės gali savo nuožiūra nustatyti įsikūrimo programos prieinamumo kriterijus, gali laipsniškai pablogėti apsauga, kurią užtikrina 1951 m. Ženevos konvencijos ir 1967 m. Niujorko protokolo nustatytos normos. |
| --- | --- |

3.1

Atsižvelgiant į įvertinimą, kurį pateikė Europos NVO bei institucijos, įskaitant Europos Parlamentą, Komitetas išreiškia susirūpinimą, kad dėl to, jog valstybės narės gali savo nuožiūra nustatyti įsikūrimo programos prieinamumo kriterijus, gali laipsniškai pablogėti apsauga, kurią užtikrina 1951 m. Ženevos konvencijos ir 1967 m. Niujorko protokolo nustatytos normos.

| 3.2 | Tai, kad VPK tarnybos pripažįsta „Prima Facie“ pabėgėlius, prašančius tarptautinės apsaugos pirmojo priėmimo šalyse jų kilmės regione, nenulemia pabėgėlio statuso pripažinimo pagal Ženevos konvenciją, tačiau suteikia VPK galimybę pasiūlyti sąrašą asmenų, kurie pagrįstai gali būti įtraukti į įsikūrimo programą. Tada pirmojo priėmimo, tranzito arba įsikūrimo šalies vyriausybei teks pripažinti pabėgėlio statusą pagal konvenciją arba suteikiant jam papildomą apsaugą. Asmenims, įtrauktiems į įsikūrimo programą, turės būti pripažintas vienas iš tarptautinės apsaugos statusų. |
| --- | --- |

3.2

Tai, kad VPK tarnybos pripažįsta „Prima Facie“ pabėgėlius, prašančius tarptautinės apsaugos pirmojo priėmimo šalyse jų kilmės regione, nenulemia pabėgėlio statuso pripažinimo pagal Ženevos konvenciją, tačiau suteikia VPK galimybę pasiūlyti sąrašą asmenų, kurie pagrįstai gali būti įtraukti į įsikūrimo programą. Tada pirmojo priėmimo, tranzito arba įsikūrimo šalies vyriausybei teks pripažinti pabėgėlio statusą pagal konvenciją arba suteikiant jam papildomą apsaugą. Asmenims, įtrauktiems į įsikūrimo programą, turės būti pripažintas vienas iš tarptautinės apsaugos statusų.

| 3.3 | Komitetas dar kartą patvirtina, kad būtina nagrinėti kiekvieną prašymą individualiai, neatsižvelgiant į tai, ar asmuo įtrauktas į įsikūrimo programą (sudarant galimybę pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis, sustabdančiomis grąžinimo procedūrą) ir išreiškia susirūpinimą, kad jei nebus aiškaus įsipareigojimų prisiėmimo ir aiškaus atsakomybės pasidalijimo, atsiras neapibrėžtumo sritys, kur atsakomybė bus perduodama iš vienos šalies į kitą, nepaisant II Dublino konvencijos, kurios nuostatos negalioja priimančioms ar tranzito šalims. Be to, jei įtraukimas į įsikūrimo programą bus susietas su sąlyga, kad asmeniui būtų suteikiamas tarptautinės apsaugos statusas, tai gali sukurti situaciją, kai valstybės narės, dalyvaujančios įsikūrimo programose, mažins pabėgėlių, pripažįstamų pagal konvenciją arba kuriems suteikiama papildoma apsauga, skaičių. |
| --- | --- |

3.3

Komitetas dar kartą patvirtina, kad būtina nagrinėti kiekvieną prašymą individualiai, neatsižvelgiant į tai, ar asmuo įtrauktas į įsikūrimo programą (sudarant galimybę pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis, sustabdančiomis grąžinimo procedūrą) ir išreiškia susirūpinimą, kad jei nebus aiškaus įsipareigojimų prisiėmimo ir aiškaus atsakomybės pasidalijimo, atsiras neapibrėžtumo sritys, kur atsakomybė bus perduodama iš vienos šalies į kitą, nepaisant II Dublino konvencijos, kurios nuostatos negalioja priimančioms ar tranzito šalims. Be to, jei įtraukimas į įsikūrimo programą bus susietas su sąlyga, kad asmeniui būtų suteikiamas tarptautinės apsaugos statusas, tai gali sukurti situaciją, kai valstybės narės, dalyvaujančios įsikūrimo programose, mažins pabėgėlių, pripažįstamų pagal konvenciją arba kuriems suteikiama papildoma apsauga, skaičių.

| 3.4 | Komitetas pritaria Komisijos pasiūlymui, laikydamas jį ES pagalba veiksmingos pabėgėlių, kuriems pripažintas pabėgėlio statusas, apsaugos atžvilgiu, su sąlyga, jei bus laikomasi teisinių suteikimo tvarkos garantijų bei jei bus gerbiamos asmeninės prieglobsčio prašytojų teisės, kaip apibrėžta tarptautinėse konvencijose, visų pirma Ženevos ir Niujorko konvencijose ir jei pabėgėlių, neatitinkančių kriterijų, leidžiančių jiems patekti į įsikūrimo programą, teisės į prašymo nagrinėjimą ir į pripažinimą nebus apribotos. Tačiau Komitetas visgi nepritartų, jei sustiprėjus pajėgumams pirmojo priėmimo ar tranzito šalyse kilmės regione, valstybės narės ims siaurinti savo įsipareigojimus pripažinti statutinę ir teisinę apsaugą pabėgėliui arba asmeniui, kuris turi teisę į papildomą apsaugą. |
| --- | --- |

3.4

Komitetas pritaria Komisijos pasiūlymui, laikydamas jį ES pagalba veiksmingos pabėgėlių, kuriems pripažintas pabėgėlio statusas, apsaugos atžvilgiu, su sąlyga, jei bus laikomasi teisinių suteikimo tvarkos garantijų bei jei bus gerbiamos asmeninės prieglobsčio prašytojų teisės, kaip apibrėžta tarptautinėse konvencijose, visų pirma Ženevos ir Niujorko konvencijose ir jei pabėgėlių, neatitinkančių kriterijų, leidžiančių jiems patekti į įsikūrimo programą, teisės į prašymo nagrinėjimą ir į pripažinimą nebus apribotos. Tačiau Komitetas visgi nepritartų, jei sustiprėjus pajėgumams pirmojo priėmimo ar tranzito šalyse kilmės regione, valstybės narės ims siaurinti savo įsipareigojimus pripažinti statutinę ir teisinę apsaugą pabėgėliui arba asmeniui, kuris turi teisę į papildomą apsaugą.

| 3.5 | Komitetas rekomenduoja įgyvendinti ir peržiūrėti suderintas tvarkas, kurias Taryba priėmė 2004 m. balandžio 29 d. bei stengtis, kad šio pranešimo tikslas nebūtų suprastas taip, kad būtų imamasi nagrinėti prašymus pačiuose kilmės regionuose. Priešingai, Komitetas rekomenduoja, kad priimtos minimalios normos skatintų valstybes nares taikyti garantijas, kurios apimtų daugiau dalykų nei nustatytos normos. |
| --- | --- |

3.5

Komitetas rekomenduoja įgyvendinti ir peržiūrėti suderintas tvarkas, kurias Taryba priėmė 2004 m. balandžio 29 d. bei stengtis, kad šio pranešimo tikslas nebūtų suprastas taip, kad būtų imamasi nagrinėti prašymus pačiuose kilmės regionuose. Priešingai, Komitetas rekomenduoja, kad priimtos minimalios normos skatintų valstybes nares taikyti garantijas, kurios apimtų daugiau dalykų nei nustatytos normos.

| 3.6 | Vis dar lieka daug regionų, galinčių tapti pabėgėlių šaltiniais dėl šių jiems būdingų faktorių: diskriminacijos, žmogaus teisių negerbimo, žmogaus teisių gynėjų persekiojimo, gamtinių ar su aplinka susijusių katastrofų, bado, spekuliacijos, klimato pokyčių ar dėl kelių minėtų priežasčių. Todėl Komitetui iškelia klausimą ar šalys, kurios ribojasi su prieglobsčio prašytojo kilmės šalimis, visada geriausiai pasirengusios priimti, pripažinti bei atrinkti visus pabėgėlius, kurie gali būti įtraukti į įsikūrimo programas. Komitetas taip pat rimtai svarsto, ar ES atstovybės pajėgios tai atlikti trečiosiose šalyse be organizuotos pilietinės visuomenės pagalbos ir tarpininkavimo. Komitetas rekomenduoja, kad prieš pereinant prie paskesnio etapo — prašymų nagrinėjimo kilmės regionuose decentralizacijos — būtų įgyvendintos ir peržiūrėtos 2004 m. balandžio 24d. Tarybos priimtos suderintos tvarkos. |
| --- | --- |

3.6

Vis dar lieka daug regionų, galinčių tapti pabėgėlių šaltiniais dėl šių jiems būdingų faktorių: diskriminacijos, žmogaus teisių negerbimo, žmogaus teisių gynėjų persekiojimo, gamtinių ar su aplinka susijusių katastrofų, bado, spekuliacijos, klimato pokyčių ar dėl kelių minėtų priežasčių. Todėl Komitetui iškelia klausimą ar šalys, kurios ribojasi su prieglobsčio prašytojo kilmės šalimis, visada geriausiai pasirengusios priimti, pripažinti bei atrinkti visus pabėgėlius, kurie gali būti įtraukti į įsikūrimo programas. Komitetas taip pat rimtai svarsto, ar ES atstovybės pajėgios tai atlikti trečiosiose šalyse be organizuotos pilietinės visuomenės pagalbos ir tarpininkavimo. Komitetas rekomenduoja, kad prieš pereinant prie paskesnio etapo — prašymų nagrinėjimo kilmės regionuose decentralizacijos — būtų įgyvendintos ir peržiūrėtos 2004 m. balandžio 24d. Tarybos priimtos suderintos tvarkos.

| 3.7 | Komitetas nerimauja, kad Europos, tarptautinių ar vietinių asociacijų ir NVO teikiama pagalba, kurios jau dabar nelengva gauti, taps visai neįmanoma dėl atstumo, per didelių papildomų sąnaudų, išaugusio valdžios institucijas atstovaujančių partnerių skaičiaus, įtemptų santykių ar dėl lėšų trūkumo kai kurių šalių vietinėse asociacijose. |
| --- | --- |

3.7

Komitetas nerimauja, kad Europos, tarptautinių ar vietinių asociacijų ir NVO teikiama pagalba, kurios jau dabar nelengva gauti, taps visai neįmanoma dėl atstumo, per didelių papildomų sąnaudų, išaugusio valdžios institucijas atstovaujančių partnerių skaičiaus, įtemptų santykių ar dėl lėšų trūkumo kai kurių šalių vietinėse asociacijose.

| 3.8 | Nors yra būtina palengvinti kilmės regione esančių pirmojo priėmimo ar tranzito šalių padėtį bei labiau prisidėti grąžinant pabėgėliams galimybę gyventi normaliomis ir žmogaus orumą atitinkančiomis sąlygomis, bendradarbiavimas su pirmojo priėmimo ar tranzito šalimi dėl įsikūrimo programų jokiu būdu neturėtų pakeisti individo teisės pateikti prašymą suteikti prieglobstį ES teritorijoje bei atleisti nuo įsipareigojimų valstybes, pasirašiusias Ženevos konvenciją, kurioms pateiktas individualus prieglobsčio suteikimo prašymas. |
| --- | --- |

3.8

Nors yra būtina palengvinti kilmės regione esančių pirmojo priėmimo ar tranzito šalių padėtį bei labiau prisidėti grąžinant pabėgėliams galimybę gyventi normaliomis ir žmogaus orumą atitinkančiomis sąlygomis, bendradarbiavimas su pirmojo priėmimo ar tranzito šalimi dėl įsikūrimo programų jokiu būdu neturėtų pakeisti individo teisės pateikti prašymą suteikti prieglobstį ES teritorijoje bei atleisti nuo įsipareigojimų valstybes, pasirašiusias Ženevos konvenciją, kurioms pateiktas individualus prieglobsčio suteikimo prašymas.

| 3.9 | Komitetas primena, kad „politinis“ poveikis kilmės šalims turi būti nenutrūkstamai tęsiamas, ypač apeliuojant į pagarbą žmogaus teisėms ir teikiant pagalbą jos laikymuisi (priklausomai nuo konkretaus atvejo, atsižvelgiant į asmeninę individų situaciją, tai gali būti jų kilmės, priėmimo ar tranzito šalis), bei visoms regionų valstybėms tarpusavyje dalinantis įsipareigojimais. |
| --- | --- |

3.9

Komitetas primena, kad „politinis“ poveikis kilmės šalims turi būti nenutrūkstamai tęsiamas, ypač apeliuojant į pagarbą žmogaus teisėms ir teikiant pagalbą jos laikymuisi (priklausomai nuo konkretaus atvejo, atsižvelgiant į asmeninę individų situaciją, tai gali būti jų kilmės, priėmimo ar tranzito šalis), bei visoms regionų valstybėms tarpusavyje dalinantis įsipareigojimais.

| 3.10 | Vis dar galimi masiniai perkeltų asmenų srautai. Direktyva dėl priėmimo esant masiniam srautui (5) taikoma tik tuo atveju, kai masiniai srautai pasiekia ES teritoriją. Komitetas apgailestauja, kad pranešime nėra kalbama apie numatomą teiktiną pagalbą bei apie galimybę tokioje situacijoje pasinaudoti įsikūrimo programomis. |
| --- | --- |

3.10

Vis dar galimi masiniai perkeltų asmenų srautai. Direktyva dėl priėmimo esant masiniam srautui (5) taikoma tik tuo atveju, kai masiniai srautai pasiekia ES teritoriją. Komitetas apgailestauja, kad pranešime nėra kalbama apie numatomą teiktiną pagalbą bei apie galimybę tokioje situacijoje pasinaudoti įsikūrimo programomis.

4.   Išvados

| 4.1 | Legalios imigracijos galimybės suteikimas turi atitikti emigracijos ir imigracijos poreikius, o prieglobsčio galimybės turi būti skirtos vien tik prieglobsčiui, absoliučiai atsižvelgiant į pabėgėlio poreikį būti apsaugotam ir susigrąžinti normalaus ir atitinkančio žmogaus orumą gyvenimo sąlygas, nepriklausomai nuo to, kokiomis priemonėmis Europos Sąjunga bendradarbiauja su trečiąja šalimi, nes jos teikiama ekonominė, socialinė ar ilgalaikė aplinkosauginė pagalba yra tik papildomos priemonės, jokiu būdu neteikiamos vietoj tarptautinės asmeninės apsaugos. Šių sričių negalima susieti ir net tuo atveju, jei pasekmes gali sukelti panašios priežastys, priežastinis ryšys tarp žmogaus teisių nesilaikymo ir aplinkybės, kad regionai menkai arba nepakankamai integruoti į pasaulinę ekonomiką, nėra sisteminis. |
| --- | --- |

4.1

Legalios imigracijos galimybės suteikimas turi atitikti emigracijos ir imigracijos poreikius, o prieglobsčio galimybės turi būti skirtos vien tik prieglobsčiui, absoliučiai atsižvelgiant į pabėgėlio poreikį būti apsaugotam ir susigrąžinti normalaus ir atitinkančio žmogaus orumą gyvenimo sąlygas, nepriklausomai nuo to, kokiomis priemonėmis Europos Sąjunga bendradarbiauja su trečiąja šalimi, nes jos teikiama ekonominė, socialinė ar ilgalaikė aplinkosauginė pagalba yra tik papildomos priemonės, jokiu būdu neteikiamos vietoj tarptautinės asmeninės apsaugos. Šių sričių negalima susieti ir net tuo atveju, jei pasekmes gali sukelti panašios priežastys, priežastinis ryšys tarp žmogaus teisių nesilaikymo ir aplinkybės, kad regionai menkai arba nepakankamai integruoti į pasaulinę ekonomiką, nėra sisteminis.

| 4.2 | Daug kas griežtai vertina bendrosios prieglobsčio suteikimo politikos procesus. NVO, nacionaliniai ir tarptautiniai profesiniai susivienijimai vis labiau nerimauja dėl nevykdomų ES pažadų. Esant tokiai situacijai, Komisija imasi užduoties paruošti komunikatą dėl ilgalaikių sprendimų apibrėžimo ir įgyvendinimo. |
| --- | --- |

4.2

Daug kas griežtai vertina bendrosios prieglobsčio suteikimo politikos procesus. NVO, nacionaliniai ir tarptautiniai profesiniai susivienijimai vis labiau nerimauja dėl nevykdomų ES pažadų. Esant tokiai situacijai, Komisija imasi užduoties paruošti komunikatą dėl ilgalaikių sprendimų apibrėžimo ir įgyvendinimo.

| 4.3 | Komiteto nuomone, Komisija ir Taryba negali neatsižvelgti į nerimą dėl situacijos, kai dėl Tamperės įsipareigojimų buvo priimtos direktyvos ar reguliavimo priemonės pasirenkant vieną metodą ir atmetant kitą. Komitetas pabrėžia tą faktą, kad Europos viešąją nuomonę formuoja skirtingų nuostatų gausa, kad ji nėra nei vienoda, nei nedaloma, ir tai yra būdinga atvirai, demokratiją ir teisę ginančiai visuomenei. Todėl Komisija savo veiklos taktikoje ir Taryba savo sprendimuose turėtų interpretuoti Tamperėje prisiimtus įsipareigojimus sukurti laisvės ir teisingumo erdvę pabrėžiant piliečių bei asmenų teisių, kaip apibrėžta Pagrindinių teisių chartijoje, aspektą bei atsižvelgiant į dėl to atsirandančius valstybių įsipareigojimus. |
| --- | --- |

4.3

Komiteto nuomone, Komisija ir Taryba negali neatsižvelgti į nerimą dėl situacijos, kai dėl Tamperės įsipareigojimų buvo priimtos direktyvos ar reguliavimo priemonės pasirenkant vieną metodą ir atmetant kitą. Komitetas pabrėžia tą faktą, kad Europos viešąją nuomonę formuoja skirtingų nuostatų gausa, kad ji nėra nei vienoda, nei nedaloma, ir tai yra būdinga atvirai, demokratiją ir teisę ginančiai visuomenei. Todėl Komisija savo veiklos taktikoje ir Taryba savo sprendimuose turėtų interpretuoti Tamperėje prisiimtus įsipareigojimus sukurti laisvės ir teisingumo erdvę pabrėžiant piliečių bei asmenų teisių, kaip apibrėžta Pagrindinių teisių chartijoje, aspektą bei atsižvelgiant į dėl to atsirandančius valstybių įsipareigojimus.

| 4.4 | Saugumo aspektų pervertinimo ribotumą po 2001 m. rugsėjo 11 d. išpuolių atspindi ne tik įvairūs nacionalinių rinkimų bei rinkimų Europos lygiu rezultatai (įskaitant tai, kad nuolat auga rinkimuose nedalyvaujančių asmenų skaičius), bet ir įvairūs ginkluoti konfliktai, sukeliantys pasikartojančius pilietinius karus, pagaliau ir tai, kad neatsižvelgiama į visuotines žmogaus teises. |
| --- | --- |

4.4

Saugumo aspektų pervertinimo ribotumą po 2001 m. rugsėjo 11 d. išpuolių atspindi ne tik įvairūs nacionalinių rinkimų bei rinkimų Europos lygiu rezultatai (įskaitant tai, kad nuolat auga rinkimuose nedalyvaujančių asmenų skaičius), bet ir įvairūs ginkluoti konfliktai, sukeliantys pasikartojančius pilietinius karus, pagaliau ir tai, kad neatsižvelgiama į visuotines žmogaus teises.

| 4.5 | Per dešimt metų ES priėmė ir pripažino skirtingo atskirose valstybėse narėse dydžio pabėgėlių srautus, tačiau atsižvelgiant į realius poreikius tampa aišku, kad kokia bebūtų ES dalis priimant pabėgėlius tarptautiniu lygmeniu, paramos programų vykdymas kilmės regionuose (pavyzdžiui, Afrikoje ir Kasvaname) bei įsikūrimo programų ES vykdymas galėtų pagerinti pabėgėlių ar prieglobsčio prašytojų, turinčių teisę į tarptautinę apsaugą, situaciją. |
| --- | --- |

4.5

Per dešimt metų ES priėmė ir pripažino skirtingo atskirose valstybėse narėse dydžio pabėgėlių srautus, tačiau atsižvelgiant į realius poreikius tampa aišku, kad kokia bebūtų ES dalis priimant pabėgėlius tarptautiniu lygmeniu, paramos programų vykdymas kilmės regionuose (pavyzdžiui, Afrikoje ir Kasvaname) bei įsikūrimo programų ES vykdymas galėtų pagerinti pabėgėlių ar prieglobsčio prašytojų, turinčių teisę į tarptautinę apsaugą, situaciją.

| 4.6 | Komitetas pritaria pranešimo siūlymui su sąlyga, kad bus padaryti šie patikslinimai:






  — | valstybėms narėms skubiai perkėlus į nacionalinę teisę ir įgyvendinus direktyvas dėl „Tvarkų“ ir „Kvalifikacijų“, naudojantis galimybe taikyti aukštesnes nei nustatytos priėmimo normas, pagerinti prieglobsčio prašymų priėmimo tvarką visų valstybių narių teritorijoje bei atsisakyti draudimo įvažiuoti į šalį, prieš tai neišnagrinėjus prašymų, pateiktų kilmės šalims ar regionams, kur nesilaikoma negrąžinimo principo; |
| --- | --- | --- |

4.6

Komitetas pritaria pranešimo siūlymui su sąlyga, kad bus padaryti šie patikslinimai:

—

valstybėms narėms skubiai perkėlus į nacionalinę teisę ir įgyvendinus direktyvas dėl „Tvarkų“ ir „Kvalifikacijų“, naudojantis galimybe taikyti aukštesnes nei nustatytos priėmimo normas, pagerinti prieglobsčio prašymų priėmimo tvarką visų valstybių narių teritorijoje bei atsisakyti draudimo įvažiuoti į šalį, prieš tai neišnagrinėjus prašymų, pateiktų kilmės šalims ar regionams, kur nesilaikoma negrąžinimo principo;

| — | NVO ir asociacijų, teikiančių pagalbą pabėgėliams veiklos sąlygos priėmimo centruose turėtų būti pagerintos, tuo tikslu sudarant partnerystės sutartis su priimančios šalies vyriausybe ar bent jau išaiškinant šioms organizacijoms jų teises. |
| --- | --- |

—

NVO ir asociacijų, teikiančių pagalbą pabėgėliams veiklos sąlygos priėmimo centruose turėtų būti pagerintos, tuo tikslu sudarant partnerystės sutartis su priimančios šalies vyriausybe ar bent jau išaiškinant šioms organizacijoms jų teises.

| — | peržiūrėti principą, kuriuo remiantis kai kurioms kilmės ar tranzito šalims, nesuteikiančioms prieglobsčio prašytojams galimybių susipažinti su savo asmeniniu statusu ir pagal tai jiems priklausančiomis teisėmis, buvo suteikta „Patikimos trečiosios šalies“ kvalifikacija; |
| --- | --- |

—

peržiūrėti principą, kuriuo remiantis kai kurioms kilmės ar tranzito šalims, nesuteikiančioms prieglobsčio prašytojams galimybių susipažinti su savo asmeniniu statusu ir pagal tai jiems priklausančiomis teisėmis, buvo suteikta „Patikimos trečiosios šalies“ kvalifikacija;

| — | patikslinti, kad statusas pagal Ženevos konvenciją ne tik tvarkos, bet ir teisės atžvilgiu yra viršesnis už papildomą apsaugą (6); |
| --- | --- |

—

patikslinti, kad statusas pagal Ženevos konvenciją ne tik tvarkos, bet ir teisės atžvilgiu yra viršesnis už papildomą apsaugą (6);

| — | patikslinti, kad asmenims, įtrauktiems į įsikūrimo programą, turi būti pripažintas pabėgėlio statusas pagal Ženevos konvenciją ir pabėgėlio ar asmens, kuriam suteikta papildoma apsauga, statusas pagal direktyvą dėl „Kvalifikacijų“, užtikrinant, kad bet kuriomis aplinkybėmis jų pagrindinės teisės nebus pažeidžiamos ir kad įsikūrimo Europos bendrijos ar trečiosiose šalyse de facto neatsiras gyventojų be tiksliai apibrėžtų teisių kategorija „undecided cases“. |
| --- | --- |

—

patikslinti, kad asmenims, įtrauktiems į įsikūrimo programą, turi būti pripažintas pabėgėlio statusas pagal Ženevos konvenciją ir pabėgėlio ar asmens, kuriam suteikta papildoma apsauga, statusas pagal direktyvą dėl „Kvalifikacijų“, užtikrinant, kad bet kuriomis aplinkybėmis jų pagrindinės teisės nebus pažeidžiamos ir kad įsikūrimo Europos bendrijos ar trečiosiose šalyse de facto neatsiras gyventojų be tiksliai apibrėžtų teisių kategorija „undecided cases“.

2004 m. gruodžio 15 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Žr. 2004 m. balandžio 29 d. priimtą Tarybos direktyvą 2004/83/EB.

1

(2)  Žr. Europos Parlamento ataskaitą A5-0304/2001 (pranešėjas: R. J. E. Evans) apie Komisijos pranešimą „Dėl siekio suvienodinti prieglobsčio suteikimo tvarką ir pabėgėlio statusą, kurie galiotų visoje Europos Sąjungoje, asmenims, kuriems nuspręsta suteikti prieglobstį“ (KOM(2000)755 galutinis) ir ataskaitą A5-0291/2001 (pranešėjas: R. G. Watson) apie direktyvą dėl minimalių normų, susijusių su pabėgėlio statuso suteikimo ir panaikinimo tvarka. Europos Parlamento ataskaita A5-0144/2004 (Pranešėjas : Luis Marinho) apie Komisijos pranešimą Tarybai ir Europos Parlamentui : Siekiant labiau prieinamos, bešališkos ir geriau organizuotos prieglobsčio suteikimo sistemos (KOM(2003)315 galutinis).

2

(3)  Žr. ESRK nuomonę apie Komisijos pranešimą „Dėl siekio suvienodinti prieglobsčio suteikimo tvarką ir pabėgėlio statusą, kurie galiotų visoje Europos Sąjungoje, asmenims, kuriems nuspręsta suteikti prieglobstį“ (KOM(2000)755 galutinis) 2001-09-17 OL C 260 (pranešėjai: M. Mengozzi et M. Pariza Castaños) ir EESRK nuomonę apie direktyvą dėl minimalių normų, susijusių su pabėgėlio statuso suteikimo ir panaikinimo tvarka. 2001-07-10 JO C 193 (pranešėjas: M. Melicías).

3

(4)  Visų pirma, Jungtinių Tautų vyriausias pabėgėlių komisaras, Europos pabėgėlių ir tremtinių reikalų Taryba (ECRE) ir Caritas Europa.

4

(5)  Direktyva 2001/55/EB.

5

(6)  Žr. Komisijos pranešimą KOM(2004) 503 galutinis ir Komiteto nuomonę dėl jo (SOC/185).

6

---

| 28.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/96 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/96

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui: Viena bendra prieglobsčio suteikimo procedūra siekiant veiksmingesnės Bendrosios Europos prieglobsčio suteikimo sistemos

(KOM(2004) 503 galutinis– SEK (2004) 937)

(2005/C 157/17)

2004 m. spalio 15 d. Europos Komisija, vadovaudamasi EB sutarties 262 straipsniu, nutarė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl: Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui:Viena bendra prieglobsčio suteikimo procedūra siekiant veiksmingesnės Bendrosios Europos prieglobsčio suteikimo sistemos

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2004 m. lapkričio 25 d priėmė savo nuomonę. Pranešėjas — p. Le Nouail-Marlière.

Savo 413-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2004 m. gruodžio 15 –16 d. (2004 m. gruodžio 15 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, 133 nariams balsavus „už“ ir 1 susilaikius, priėmė šią nuomonę.

1.   Komisijos komunikato esmė

| 1.1 | Komunikate, kuris buvo pateiktas konsultacijoms su EESRK, siūloma pagerinti ir pagreitinti pabėgėlio ar asmens, kuriam reikalinga tarptautinė apsauga, statuso pripažinimo procedūrą. |
| --- | --- |

1.1

Komunikate, kuris buvo pateiktas konsultacijoms su EESRK, siūloma pagerinti ir pagreitinti pabėgėlio ar asmens, kuriam reikalinga tarptautinė apsauga, statuso pripažinimo procedūrą.

| 1.2 | Šiame dokumente analizuojami greitesnės ir veiksmingesnės vienos bendros prieglobsčio suteikimo procedūros privalumai bei procedūros supaprastinimas ieškančiam prieglobsčio. Komisija siekia pagerinti visuomenės supratimą apie prieglobsčio suteikimo procedūras ir galimą išsiuntimą į kilmės šalį. |
| --- | --- |

1.2

Šiame dokumente analizuojami greitesnės ir veiksmingesnės vienos bendros prieglobsčio suteikimo procedūros privalumai bei procedūros supaprastinimas ieškančiam prieglobsčio. Komisija siekia pagerinti visuomenės supratimą apie prieglobsčio suteikimo procedūras ir galimą išsiuntimą į kilmės šalį.

| 1.3 | Komisija pabrėžia papildomą šių priemonių vertę, kurią galima pasiekti stiprinant bendradarbiavimą ir suvienodinant valstybių narių metodus. Čia yra numatytos dvi viena po kitos sekančios veiksmų kryptys: taip vadinamas parengiamasis etapas bei teisės aktų priėmimas Bendrijos lygiu. |
| --- | --- |

1.3

Komisija pabrėžia papildomą šių priemonių vertę, kurią galima pasiekti stiprinant bendradarbiavimą ir suvienodinant valstybių narių metodus. Čia yra numatytos dvi viena po kitos sekančios veiksmų kryptys: taip vadinamas parengiamasis etapas bei teisės aktų priėmimas Bendrijos lygiu.

| 1.4 | Rengimo etape yra numatytos konsultacijos ir debatai valstybėse narėse dėl būtinų priemonių suvienodinti pripažinimo procedūras, pagal kurias, remiantis pripažinimo direktyva (1), suteikiama dviejų tipų apsauga. |
| --- | --- |

1.4

Rengimo etape yra numatytos konsultacijos ir debatai valstybėse narėse dėl būtinų priemonių suvienodinti pripažinimo procedūras, pagal kurias, remiantis pripažinimo direktyva (1), suteikiama dviejų tipų apsauga.

| 1.5 | Šis parengiamasis etapas turi prasidėti 2005 m. sausio mėn., tuo metu, kai bus pradėti taikyti jau patvirtinti Bendrosios Europos prieglobsčio suteikimo sistemos pirmojo etapo teisės aktai (2). |
| --- | --- |

1.5

Šis parengiamasis etapas turi prasidėti 2005 m. sausio mėn., tuo metu, kai bus pradėti taikyti jau patvirtinti Bendrosios Europos prieglobsčio suteikimo sistemos pirmojo etapo teisės aktai (2).

| 1.6 | Komisija iki 2004 m. pabaigos pateiks veiksmų planą „Vienoje vietoje atliekamos procedūros“. |
| --- | --- |

1.6

Komisija iki 2004 m. pabaigos pateiks veiksmų planą „Vienoje vietoje atliekamos procedūros“.

| 1.7 | Parengiamajame etape siekiama 4 tikslų:






  — | diskusijas pakreipti ta linkme, kad būtų kalbama apie būdus, kaip ES turi siekti, kad būtų priimta viena bendra prieglobsčio suteikimo procedūra; |
| --- | --- | --- |

1.7

Parengiamajame etape siekiama 4 tikslų:

—

diskusijas pakreipti ta linkme, kad būtų kalbama apie būdus, kaip ES turi siekti, kad būtų priimta viena bendra prieglobsčio suteikimo procedūra;

| — | įvertinti būtinus pakeitimus; |
| --- | --- |

—

įvertinti būtinus pakeitimus;

| — | inicijuoti šiuos pakeitimus įgyvendinant praktines priemones dar prieš, arba tuo pačiu metu, kai bus priimami atitinkami teisės aktai; |
| --- | --- |

—

inicijuoti šiuos pakeitimus įgyvendinant praktines priemones dar prieš, arba tuo pačiu metu, kai bus priimami atitinkami teisės aktai;

| — | be to, parengiamojo etapo metu turi vykti konsultacijos. |
| --- | --- |

—

be to, parengiamojo etapo metu turi vykti konsultacijos.

| 1.8 | Antrojo etapo metu turi būti priimti atitinkami teisės aktai Bendrijos lygiu, kurie suvienodins prašymų dėl pabėgėlio statuso, remiantis 1951 m. Ženevos konvencija ir 1967 m. Niujorko protokolu, suteikimo procedūrą bei prašymų suteikti papildomą apsaugą, remiantis pripažinimo direktyva (3), nagrinėjimą. |
| --- | --- |

1.8

Antrojo etapo metu turi būti priimti atitinkami teisės aktai Bendrijos lygiu, kurie suvienodins prašymų dėl pabėgėlio statuso, remiantis 1951 m. Ženevos konvencija ir 1967 m. Niujorko protokolu, suteikimo procedūrą bei prašymų suteikti papildomą apsaugą, remiantis pripažinimo direktyva (3), nagrinėjimą.

| 1.9 | Komisijos dokumente išsamiai aprašomas teisės aktų leidimas: priemonių įgyvendinimo tikslai ir laikas, jų taikymo sritis, teisinės priemonės, Ženevos konvencijos laikymasis, sprendimų kokybės užtikrinimas, grąžinimo procedūros bei sąveika su kitais instrumentais. |
| --- | --- |

1.9

Komisijos dokumente išsamiai aprašomas teisės aktų leidimas: priemonių įgyvendinimo tikslai ir laikas, jų taikymo sritis, teisinės priemonės, Ženevos konvencijos laikymasis, sprendimų kokybės užtikrinimas, grąžinimo procedūros bei sąveika su kitais instrumentais.

| 1.10 | Apibendrinant galima pasakyti, jog sukuriant vieną bendrą procedūrą siekiama sukurti vieną vienintelę procedūrą, skirtą prašymų suteikti prieglobstį arba tarptautinę apsaugą patikrinimui, nepriklausomai nuo to, koks prašytojui galėtų būti suteiktas statusas:






  — | pabėgėlio statusas, kurį numatė Ženevos konvencija 1951 m. ir Niujorko protokolas 1967 m. |
| --- | --- | --- |

1.10

Apibendrinant galima pasakyti, jog sukuriant vieną bendrą procedūrą siekiama sukurti vieną vienintelę procedūrą, skirtą prašymų suteikti prieglobstį arba tarptautinę apsaugą patikrinimui, nepriklausomai nuo to, koks prašytojui galėtų būti suteiktas statusas:

—

pabėgėlio statusas, kurį numatė Ženevos konvencija 1951 m. ir Niujorko protokolas 1967 m.

| — | asmens, kuriam reikalinga papildoma apsauga pagal 2004 m. balandžio 29 d.Tarybos direktyvą 2004/83/CE (4)., statusas. |
| --- | --- |

—

asmens, kuriam reikalinga papildoma apsauga pagal 2004 m. balandžio 29 d.Tarybos direktyvą 2004/83/CE (4)., statusas.

2.   Bendros pastabos

| 2.1 | Komitetas pritaria Komisijos iškeltiems tikslams bei siekiui sukuriant vieną bendrą procedūrą išsaugoti 1951 m. Ženevos konvencijos principus. Kad tai būtų pasiekta, atitinkamai su Kvalifikacijos direktyvos nuostatomis, pabėgėlių teisių patikrinimas pirmiausiai turi vykti taikant Ženevos konvencijoje numatytas procedūras; patikrinimas dėl papildomos apsaugos suteikimo turėtų būti antras žingsnis, jei pabėgėlis neatitiktų Konvencijoje numatytų būtinų sąlygų dėl pabėgėlio statuso suteikimo. |
| --- | --- |

2.1

Komitetas pritaria Komisijos iškeltiems tikslams bei siekiui sukuriant vieną bendrą procedūrą išsaugoti 1951 m. Ženevos konvencijos principus. Kad tai būtų pasiekta, atitinkamai su Kvalifikacijos direktyvos nuostatomis, pabėgėlių teisių patikrinimas pirmiausiai turi vykti taikant Ženevos konvencijoje numatytas procedūras; patikrinimas dėl papildomos apsaugos suteikimo turėtų būti antras žingsnis, jei pabėgėlis neatitiktų Konvencijoje numatytų būtinų sąlygų dėl pabėgėlio statuso suteikimo.

| 2.2 | Komitetas rekomenduoja taikyti šį metodą, neatsižvelgiant į tai, kaip vyks vienos bendros procedūros įgyvendinimas. |
| --- | --- |

2.2

Komitetas rekomenduoja taikyti šį metodą, neatsižvelgiant į tai, kaip vyks vienos bendros procedūros įgyvendinimas.

| 2.3 | Be to, Komitetas rekomenduoja pateikti paaiškinimus dėl kiekvieno neigiamo sprendimo dėl tarptautinės apsaugos suteikimo, o ypač kiekvieno atsisakymo suteikti pabėgėlio statusą pagal 1951 m. Ženevos konvenciją, ir tuo atveju, kai papildoma apsauga buvo suteikta. EESRK mano, jog tokio tipo procedūrų garantijos, kurių reikšmę pabrėžė taip pat ir Komisija, yra būtinos, siekiant išsaugoti Ženevos konvencijos principus. |
| --- | --- |

2.3

Be to, Komitetas rekomenduoja pateikti paaiškinimus dėl kiekvieno neigiamo sprendimo dėl tarptautinės apsaugos suteikimo, o ypač kiekvieno atsisakymo suteikti pabėgėlio statusą pagal 1951 m. Ženevos konvenciją, ir tuo atveju, kai papildoma apsauga buvo suteikta. EESRK mano, jog tokio tipo procedūrų garantijos, kurių reikšmę pabrėžė taip pat ir Komisija, yra būtinos, siekiant išsaugoti Ženevos konvencijos principus.

| 2.4 | Papildomos apsaugos suteikimo atžvilgiu Komitetas yra įsitikinęs, kad prieglobsčio prašytojai neskiria pabėgėlio statuso nuo papildomos apsaugos, ir todėl, kai prašymas dėl pabėgėlio statuso suteikimo pagal 1951 m. Ženevos konvenciją buvo atmestas, remiantis kitu teisiniu pagrindu jie turi pateikti naują prašymą, o tai sukelia papildomų sunkumų. Dėl šios priežasties prieglobsčio prašytojų tarpe kils nesusipratimų bei tai lems, kad terminas prašymui išnagrinėti bus nepriimtinas. |
| --- | --- |

2.4

Papildomos apsaugos suteikimo atžvilgiu Komitetas yra įsitikinęs, kad prieglobsčio prašytojai neskiria pabėgėlio statuso nuo papildomos apsaugos, ir todėl, kai prašymas dėl pabėgėlio statuso suteikimo pagal 1951 m. Ženevos konvenciją buvo atmestas, remiantis kitu teisiniu pagrindu jie turi pateikti naują prašymą, o tai sukelia papildomų sunkumų. Dėl šios priežasties prieglobsčio prašytojų tarpe kils nesusipratimų bei tai lems, kad terminas prašymui išnagrinėti bus nepriimtinas.

| 2.5 | Komitetas prašo, kad Komisija savo pasiūlyme ir parengiamojo etapo metu bei priimant atitinkamus teisinius aktus atsižvelgtų į negrąžinimo principą (Ženevos konvencijos 33 straipsnis) bei būtinybę sukurti teisinę priemonę, kuri būtų taikoma neigiamo sprendimo atveju. Galimą priežasčių dėl papildomos apsaugos ex-officio patikrinimą tarnybos turėtų vykdyti tik po to, kai buvo patikrinta, ar pabėgėlis atitinka pabėgėlio statuso suteikimo sąlygas pagal Ženevos konvenciją ir prašytojui turėtų būti suteikta galimybė pasinaudoti teisine priemone, kad jis nebūtų išsiųstas, kaip tai numato tarptautinė ir Europos žmogaus teisių konvencijos. |
| --- | --- |

2.5

Komitetas prašo, kad Komisija savo pasiūlyme ir parengiamojo etapo metu bei priimant atitinkamus teisinius aktus atsižvelgtų į negrąžinimo principą (Ženevos konvencijos 33 straipsnis) bei būtinybę sukurti teisinę priemonę, kuri būtų taikoma neigiamo sprendimo atveju. Galimą priežasčių dėl papildomos apsaugos ex-officio patikrinimą tarnybos turėtų vykdyti tik po to, kai buvo patikrinta, ar pabėgėlis atitinka pabėgėlio statuso suteikimo sąlygas pagal Ženevos konvenciją ir prašytojui turėtų būti suteikta galimybė pasinaudoti teisine priemone, kad jis nebūtų išsiųstas, kaip tai numato tarptautinė ir Europos žmogaus teisių konvencijos.

| 2.6 | Kad tai būtų galima užtikrinti, NVO ir Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiasis komisaras neturi būti pašalinti iš apeliacinių komitetų, jei tokie yra; jei tokie komitetai neegzistuoja, jiems turi būti leidžiama susitikti su prašytojais ir gauti jų dokumentus. Taip būtų galima užtikrinti lengvesnį naudojimąsi šia teisine priemone bei teise pateikti skundą teisminei instancijai. |
| --- | --- |

2.6

Kad tai būtų galima užtikrinti, NVO ir Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiasis komisaras neturi būti pašalinti iš apeliacinių komitetų, jei tokie yra; jei tokie komitetai neegzistuoja, jiems turi būti leidžiama susitikti su prašytojais ir gauti jų dokumentus. Taip būtų galima užtikrinti lengvesnį naudojimąsi šia teisine priemone bei teise pateikti skundą teisminei instancijai.

| 2.7 | Be to, Komitetas kreipiasi į Komisiją, kad keičiant direktyvą dėl „vienos bendros procedūros“, kurią 2004 m. lapkričio 19 d. Taryba laikinai priėmė ir turi pakartotinai pateikti Europos Parlamentui, papildytų direktyvos taikymo sritį papildomos apsaugos atžvilgiu, remiantis „pripažinimo“ direktyva, bei dar kartą peržiūrėtų šalių pripažinimą „saugiomis“ kilmės ar tranzito valstybėmis, kurios prieglobsčio prašytojams nesuteikia nei teisės, kad jų situacija būtų individualiai nagrinėjama, nei to sąlygojamų kitų teisių. |
| --- | --- |

2.7

Be to, Komitetas kreipiasi į Komisiją, kad keičiant direktyvą dėl „vienos bendros procedūros“, kurią 2004 m. lapkričio 19 d. Taryba laikinai priėmė ir turi pakartotinai pateikti Europos Parlamentui, papildytų direktyvos taikymo sritį papildomos apsaugos atžvilgiu, remiantis „pripažinimo“ direktyva, bei dar kartą peržiūrėtų šalių pripažinimą „saugiomis“ kilmės ar tranzito valstybėmis, kurios prieglobsčio prašytojams nesuteikia nei teisės, kad jų situacija būtų individualiai nagrinėjama, nei to sąlygojamų kitų teisių.

| 2.8 | Komitetas rekomenduoja, kad rengimo etape būtų šalinamos šiuo metu egzistuojančių statuso suteikimo procedūrų klaidos ir sprendžiamos problemos, kad jų būtų galima išvengti ateityje. |
| --- | --- |

2.8

Komitetas rekomenduoja, kad rengimo etape būtų šalinamos šiuo metu egzistuojančių statuso suteikimo procedūrų klaidos ir sprendžiamos problemos, kad jų būtų galima išvengti ateityje.

| 2.9 | Kalbant apie dvišales readmisijos sutartis, kad leistų visoms valstybėms narėms laikytis jų tarptautinių įsipareigojimų ir Europos direktyvų, Taryba turėtų užtikrinti, kad paruošiamojoje stadijoje ji turi pakankamai priemonių harmonizuotai solidarumo sistemai tarp valstybių narių sukurti, kuri aprėptų pakartotinio įkurdinimo schemas ir naštos pasidalinimą. |
| --- | --- |

2.9

Kalbant apie dvišales readmisijos sutartis, kad leistų visoms valstybėms narėms laikytis jų tarptautinių įsipareigojimų ir Europos direktyvų, Taryba turėtų užtikrinti, kad paruošiamojoje stadijoje ji turi pakankamai priemonių harmonizuotai solidarumo sistemai tarp valstybių narių sukurti, kuri aprėptų pakartotinio įkurdinimo schemas ir naštos pasidalinimą.

| 2.10 | Komitetas taip pat kreipiasi į Komisiją, kad būtų dar kartą peržiūrėta taip vadinama pagreitinta procedūra, kuri prieglobsčio prašytojams galimybės, kad jų situacija būtų individualiai nagrinėjama ir to sąlygojamų teisių, nesuteikia; ypač teisės skųstis, kuri lemia, jog prieglobsčio prašytojai yra išsiunčiami į kilmės šalį anksčiau, nei atsakingas teismas gali išnagrinėti pateiktą skundą, stabdantis poveikis. |
| --- | --- |

2.10

Komitetas taip pat kreipiasi į Komisiją, kad būtų dar kartą peržiūrėta taip vadinama pagreitinta procedūra, kuri prieglobsčio prašytojams galimybės, kad jų situacija būtų individualiai nagrinėjama ir to sąlygojamų teisių, nesuteikia; ypač teisės skųstis, kuri lemia, jog prieglobsčio prašytojai yra išsiunčiami į kilmės šalį anksčiau, nei atsakingas teismas gali išnagrinėti pateiktą skundą, stabdantis poveikis.

| 2.11 | Komitetas prašo Komisijos atsižvelgti į veiksmingo grįžimo galimybes ir priežastis, kadangi susidarius tam tikroms aplinkybėms (realios kliūtys arba žmogiškosios priežastys, kaip pvz. liga) grįžimas yra neįmanomas. |
| --- | --- |

2.11

Komitetas prašo Komisijos atsižvelgti į veiksmingo grįžimo galimybes ir priežastis, kadangi susidarius tam tikroms aplinkybėms (realios kliūtys arba žmogiškosios priežastys, kaip pvz. liga) grįžimas yra neįmanomas.

2004 m. gruodžio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Žr. direktyvą 2004/83/EB dėl minimalių normų suteikiant pabėgėlių statusą, kurią Taryba 2004 m. balandžio 29 d. priėmė bei EESRK komiteto nuomonę šiuo klausimu, OL C 221, 2002 09 17 (Pranešėjas– p. LE NOUAIL).

1

(2)  Žiūr. Tarybos sprendimą 2000/596/EB dėl pabėgėlių fondo įsteigimo bei EESRK nuomonę šiuo klausimu, OL C 168 2000 06 16 (pranešėjas– p. zu Eulenburg); Tarybos direktyvą 2001/55/EB dėl minimalių normų suteikiant laikiną apsaugą esant masiniam perkeltų asmenų srautui bei EESRK nuomonę šiuo klausimu, OL C 155 2001 05 29 (pranešėjas–p. Cassina); Tarybos direktyvą dėl minimalių normų suteikiant ir panaikinant pabėgėlių statusą valstybėse narėse, kuriai Taryba pritarė 2004 m. lapkričio 19 d. bei EESRK nuomonę šiuo klausimu, OL C 193, 2001 07 10 (pranešėjas–p. Melicias); Tarybos direktyvą 2003/9/EB dėl minimalių normų priimant prieglobsčio prašytojus valstybėse narėse bei EESRK nuomonę šiuo klausimu, OL C 48, 2001 02 21 (pranešėjai– p. Mengozzi ir p. Pariza Castańos); Tarybos reglamentą 343/2003, nustatantį valstybės narės, atsakingos už prašymo suteikti prieglobstį nagrinėjimą, nustatymo kriterijus ir mechanizmus (Dublin II) bei EESRK nuomonę šiuo klausimu, OL C 125 2002 05 27 (pranešėjas– p. Sharma); Tarybos direktyvą 2004/83/CE dėl minimalių normų pripažįstant ir suteikiant trečiųjų šalių piliečiams ir asmenims be pilietybės pabėgėlių ar asmenų, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, statusą, kurią 2004 m. balandžio 29 d. priėmė Taryba, bei EESRK nuomonę šiuo klausimu, OL C 221, 2002 09 17 (pranešėja– p-ia Le Nouail); Tarybos sprendimą dėl Europos pabėgėlių fondo įsteigimo 2005-2010 m. laikotarpiui, kuriam Taryba pritarė 2004 m. birželio 8 d., bei OL C 241, 2004 9 28.

2

(3)  Žiūr. Tarybos direktyvą 2004/83/EB dėl minimalių normų pripažįstant ir suteikiant trečiųjų šalių piliečiams ir asmenims be pilietybės pabėgėlių arba asmenų, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, statusą, kuriai Taryba pritarė 2004 m. balandžio 29 d., bei EESRK nuomonę šiuo klausimu, OL C 221, 2002 09 17 (pranešėjas– p. Le Nouail);

3

(4)  Žr. Tarybos direktyvą 2004/83/EB dėl minimalių normų pripažįstant ir suteikiant trečiųjų šalių piliečiams ir asmenims be pilietybės pabėgėlių arba asmenų, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, statusą, kurią Taryba priėmė 2004 m. balandžio 29 d.

4

---

| 28.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/99 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/99

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl galimybės pasinaudoti Bendrijos užsienio pagalba

(KOM(2004) 313 galutinis — 2004/0099(COD)

(2005/C 157/18)

2004 m. rugpjūčio 15 d. Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos sutarties 262 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl galimybės pasinaudoti Bendrijos užsienio pagalba

Išorės ryšių skyrius, atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2004 m. lapkričio 9 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas — p. Zufiaur Narvaiza.

Savo 413-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2004 m gruodžio 15-16 d. (gruodžio 15 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, 145 nariams balsavus „už“ ir 5 susilaikius, priėmė šią nuomonę.

1.   Įžanga

| 1.1 | Siekimas, jog sumažinus operacijų išlaidas plėtros pagalba taps veiksmingesne, pareikalavo iš pagalbą teikiančių šalių nuolatinio prisitaikymo, o tai atsispindi ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) Plėtros paramos komiteto (PPK) pozicijoje. Plėtros paramos komitetas, kurį sudaro pagalbą teikiančios šalys, stengiasi suderinti šių šalių politiką. |
| --- | --- |

1.1

Siekimas, jog sumažinus operacijų išlaidas plėtros pagalba taps veiksmingesne, pareikalavo iš pagalbą teikiančių šalių nuolatinio prisitaikymo, o tai atsispindi ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) Plėtros paramos komiteto (PPK) pozicijoje. Plėtros paramos komitetas, kurį sudaro pagalbą teikiančios šalys, stengiasi suderinti šių šalių politiką.

| 1.2 | Remiantis dešimtmečių patirtimi visi sutinka, jog tiesiogiai ar netiesiogiai susiejant plėtros pagalbą su prekių ar paslaugų pirkimu tam tikroje pagalbą teikiančioje šalyje ne tik kad nėra suderinta su plėtros skatinimo tikslais, bet ir sumažina šios pagalbos veiksmingumą. Kadangi prekes ir paslaugas pirkti reikėjo iš viešų ar privačių tam tikros, pagalbą teikiančios šalies įmonių ir negalėjo netgi būti kalbos apie konkurenciją, tai sąlygojo didesnes išlaidas ir skatino korupciją. Tokia praktika sąlygojo konkurencijos iškraipymus vidaus rinkoje bei ES konkurencijos taisyklių pažeidimus, ypač atsižvelgiant į vienodo vertinimo ir nediskriminavimo principus. |
| --- | --- |

1.2

Remiantis dešimtmečių patirtimi visi sutinka, jog tiesiogiai ar netiesiogiai susiejant plėtros pagalbą su prekių ar paslaugų pirkimu tam tikroje pagalbą teikiančioje šalyje ne tik kad nėra suderinta su plėtros skatinimo tikslais, bet ir sumažina šios pagalbos veiksmingumą. Kadangi prekes ir paslaugas pirkti reikėjo iš viešų ar privačių tam tikros, pagalbą teikiančios šalies įmonių ir negalėjo netgi būti kalbos apie konkurenciją, tai sąlygojo didesnes išlaidas ir skatino korupciją. Tokia praktika sąlygojo konkurencijos iškraipymus vidaus rinkoje bei ES konkurencijos taisyklių pažeidimus, ypač atsižvelgiant į vienodo vertinimo ir nediskriminavimo principus.

| 1.3 | Todėl paskutiniaisiais metais šią temą nagrinėjo pagalbą teikiančios šalys, o tai 2001 m. kovo mėn.tapo EBPO Plėtros pagalbos komiteto (PPK) rekomendacija dėl „plėtros pagalbos atsiejimo mažiausiai išsivysčiusių šalių naudai“, kuris tapo pagrindiniu šioje srities principu. Šio Plėtros paramos komiteto sprendimo esmė yra operacijų išlaidų sumažinimas 15-30 %. Remiantis Pasaulio banko duomenimis, visiško atsiejimo atveju operacijų išlaidos galėtų būti sumažintos 25 %. |
| --- | --- |

1.3

Todėl paskutiniaisiais metais šią temą nagrinėjo pagalbą teikiančios šalys, o tai 2001 m. kovo mėn.tapo EBPO Plėtros pagalbos komiteto (PPK) rekomendacija dėl „plėtros pagalbos atsiejimo mažiausiai išsivysčiusių šalių naudai“, kuris tapo pagrindiniu šioje srities principu. Šio Plėtros paramos komiteto sprendimo esmė yra operacijų išlaidų sumažinimas 15-30 %. Remiantis Pasaulio banko duomenimis, visiško atsiejimo atveju operacijų išlaidos galėtų būti sumažintos 25 %.

| 1.4 | Bendrijos lygiu ši pozicija buvo patvirtinta 2002 m. kovo mėn., kai tuo pačių metu vyko Barselonos Europos Vadovų Tarybos bendrųjų reikalų sesija, skirta parengti Tarptautinę Monterrey konferenciją dėl plėtros finansavimo. Taryba savo išvadose pareiškė, kad Europos Sąjunga „įgyvendins Plėtros pagalbos komiteto rekomendacijas mažiausiai išsivysčiusioms šalims suteikti nesusietą pagalbą ir tęs konsultacijas dėl papildomos dvišalės nesusietos pagalbos“. Be to, ES apsvarstys veiksmus dėl papildomos nesusiejos Bendrijos pagalbos, tačiau tuo metu bus naudojama dabartinė privilegijuotų kainų sistema remiantis ES-AKR bendrosiomis nuostatomis. Taryba, o vėliau ir Europos Parlamentas (Sprendimas dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai dėl „Atsiejimo, kad pagalba būtų veiksmingesnė“ (KOM(2002) 639 galutinis — 2002/2284 (INI), A5-0190/2003)) pritaria atsiejimui trijų sąlygų, kurios turi būti išpildytos, pagrindu: regioninė ir tarpregioninė integracija, pagalbą gaunančių šalių institucijų ir pajėgumų vystymas bei vengimas iškreipti konkurencingumą tarp pagalbą teikiančių ir pagalbą gaunančių šalių. Taip pat tai reikia papildyti abipusiškumo ir bendradarbiavimo su tarptautinėmis organizacijomis principais. |
| --- | --- |

1.4

Bendrijos lygiu ši pozicija buvo patvirtinta 2002 m. kovo mėn., kai tuo pačių metu vyko Barselonos Europos Vadovų Tarybos bendrųjų reikalų sesija, skirta parengti Tarptautinę Monterrey konferenciją dėl plėtros finansavimo. Taryba savo išvadose pareiškė, kad Europos Sąjunga „įgyvendins Plėtros pagalbos komiteto rekomendacijas mažiausiai išsivysčiusioms šalims suteikti nesusietą pagalbą ir tęs konsultacijas dėl papildomos dvišalės nesusietos pagalbos“. Be to, ES apsvarstys veiksmus dėl papildomos nesusiejos Bendrijos pagalbos, tačiau tuo metu bus naudojama dabartinė privilegijuotų kainų sistema remiantis ES-AKR bendrosiomis nuostatomis. Taryba, o vėliau ir Europos Parlamentas (Sprendimas dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai dėl „Atsiejimo, kad pagalba būtų veiksmingesnė“ (KOM(2002) 639 galutinis — 2002/2284 (INI), A5-0190/2003)) pritaria atsiejimui trijų sąlygų, kurios turi būti išpildytos, pagrindu: regioninė ir tarpregioninė integracija, pagalbą gaunančių šalių institucijų ir pajėgumų vystymas bei vengimas iškreipti konkurencingumą tarp pagalbą teikiančių ir pagalbą gaunančių šalių. Taip pat tai reikia papildyti abipusiškumo ir bendradarbiavimo su tarptautinėmis organizacijomis principais.

| 1.5 | Ši pozicija buvo toliau nagrinėjama vėlesniuose Bendrijos organų pranešimuose, kurie yra išvardinti reglamento pasiūlyme. Tačiau pasinaudojimo Bendrijos užsienio pagalba sąlygos ir įvairūs instrumentai nebuvo pakankamai nustatyti ir konkretizuoti. Pateiktas pasiūlymas yra labai tam padės. |
| --- | --- |

1.5

Ši pozicija buvo toliau nagrinėjama vėlesniuose Bendrijos organų pranešimuose, kurie yra išvardinti reglamento pasiūlyme. Tačiau pasinaudojimo Bendrijos užsienio pagalba sąlygos ir įvairūs instrumentai nebuvo pakankamai nustatyti ir konkretizuoti. Pateiktas pasiūlymas yra labai tam padės.

| 1.6 | Kadangi Europos plėtros fondo (EPF) ir EB biudžeto finansuotų programų teisinis pobūdis vis dar skiriasi, todėl atrodo logiška, jog reikia sukurti du paralelinius procesus. Neseniai išleistame Komisijos komunikate „Kurti bendrą ateitį– Politiniai iššūkiai ir biudžeto priemonės 2007-2013 m.“
   (1) yra nustatomos šio pasiūlymo dėl reglamento bendrosios nuostatos. Negalima pamiršti, jog šis EPF integravimo į ES biudžetą procesas bus labai svarbus, jei jis taps Bendrijos biudžeto dalimi. Šis pasiūlymas dėl reglamento apima tik Bendrijos biudžeto instrumentus. Kai tik EPF bus perkeltas į Bendrijos biudžetą, taip pat ir jam bus taikomos pasiūlymo dėl reglamento sąlygos (2). |
| --- | --- |

1.6

Kadangi Europos plėtros fondo (EPF) ir EB biudžeto finansuotų programų teisinis pobūdis vis dar skiriasi, todėl atrodo logiška, jog reikia sukurti du paralelinius procesus. Neseniai išleistame Komisijos komunikate „Kurti bendrą ateitį– Politiniai iššūkiai ir biudžeto priemonės 2007-2013 m.“
   (1) yra nustatomos šio pasiūlymo dėl reglamento bendrosios nuostatos. Negalima pamiršti, jog šis EPF integravimo į ES biudžetą procesas bus labai svarbus, jei jis taps Bendrijos biudžeto dalimi. Šis pasiūlymas dėl reglamento apima tik Bendrijos biudžeto instrumentus. Kai tik EPF bus perkeltas į Bendrijos biudžetą, taip pat ir jam bus taikomos pasiūlymo dėl reglamento sąlygos (2).

| 1.7 | Atsižvelgiant tiek į anksčiau minėtus Bendrijos institucijų rastų kompromisų motyvus, tiek į subsidiarumo bei proporcingumo principus, kurie nurodomi šio pasiūlymo paaiškinime, pasiūlymas dėl reglamento dėl galimybės pasinaudoti Bendrijos užsienio pagalba, yra tikslingas. |
| --- | --- |

1.7

Atsižvelgiant tiek į anksčiau minėtus Bendrijos institucijų rastų kompromisų motyvus, tiek į subsidiarumo bei proporcingumo principus, kurie nurodomi šio pasiūlymo paaiškinime, pasiūlymas dėl reglamento dėl galimybės pasinaudoti Bendrijos užsienio pagalba, yra tikslingas.

2.   Pastabos atskiriems straipsniams

1 straipsnis — Taikymo sritis

| 2.1 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas pritaria siūlomai formuluotei ir reglamento taikymo sritį laiko tinkama, kadangi yra paaiškinta, kad kai kurie instrumentai, kaip pvz. biudžetinė pagalba, nėra įtraukti. I priedo sąrašas yra tinkamas. |
| --- | --- |

2.1

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas pritaria siūlomai formuluotei ir reglamento taikymo sritį laiko tinkama, kadangi yra paaiškinta, kad kai kurie instrumentai, kaip pvz. biudžetinė pagalba, nėra įtraukti. I priedo sąrašas yra tinkamas.

2 straipsnis — Apibrėžimas

| 2.2 | Komitetas pritaria šiame reglamente išreikštai pozicijai, jog reglamentą reikia aiškinti remiantis finansų reguliavimo ir kitų instrumentų, taikomų Europos Bendrijų bendrajam biudžetui, apibrėžimais. |
| --- | --- |

2.2

Komitetas pritaria šiame reglamente išreikštai pozicijai, jog reglamentą reikia aiškinti remiantis finansų reguliavimo ir kitų instrumentų, taikomų Europos Bendrijų bendrajam biudžetui, apibrėžimais.

3 straipsnis — Dalyvavimo sąlygos

| 2.3 | Specifinių kategorijų nustatymas skirtingiems instrumentams yra tikslingas. Instrumentų specifikacija, atsižvelgiant į geografinę sritį, taip pat yra tikslinga, kadangi taip galima sustiprinti regioninę integraciją ir regioninius pajėgumus. Atsižvelgiant į dešimtmečių tradicijas susietos Bendrijos pagalbos ir iš to kylančio inertiškumo srityje, Komitetas pabrėžia, jog būtina skatinti EBPO Plėtros komiteto sąrašuose esančių besivystančių ir pereinamojo laikotarpio šalių fizinių ir juridinių asmenų dalyvavimą. Atsiejimo principo taikymas ir viešųjų pirkimų atvėrimas turi teikti pranašmų šalims, gaunančioms Bendrijos pagalbą. |
| --- | --- |

2.3

Specifinių kategorijų nustatymas skirtingiems instrumentams yra tikslingas. Instrumentų specifikacija, atsižvelgiant į geografinę sritį, taip pat yra tikslinga, kadangi taip galima sustiprinti regioninę integraciją ir regioninius pajėgumus. Atsižvelgiant į dešimtmečių tradicijas susietos Bendrijos pagalbos ir iš to kylančio inertiškumo srityje, Komitetas pabrėžia, jog būtina skatinti EBPO Plėtros komiteto sąrašuose esančių besivystančių ir pereinamojo laikotarpio šalių fizinių ir juridinių asmenų dalyvavimą. Atsiejimo principo taikymas ir viešųjų pirkimų atvėrimas turi teikti pranašmų šalims, gaunančioms Bendrijos pagalbą.

4 straipsnis– Kilmės taisyklės

| 2.4 | Sutinkamai su ankstesniu straipsniu, Komitetas pritaria prekių, medžiagų bei kilmės taisyklių išaiškinimui. Tačiau jis atkreipia dėmesį, kad būtina laikytis tarptautiniu lygiu pripažintų normų ir standartų darbo, aplinkos ir žmonių teisių srityje, kaip tai jis jau anksčiau patvirtino. (3)Norint atsieti Bendrijos pagalbą ir atverti rinką, būtina tai būtų suderinta su aukštais socialiniais ir aplinkosauginiais standartais. |
| --- | --- |

2.4

Sutinkamai su ankstesniu straipsniu, Komitetas pritaria prekių, medžiagų bei kilmės taisyklių išaiškinimui. Tačiau jis atkreipia dėmesį, kad būtina laikytis tarptautiniu lygiu pripažintų normų ir standartų darbo, aplinkos ir žmonių teisių srityje, kaip tai jis jau anksčiau patvirtino. (3)Norint atsieti Bendrijos pagalbą ir atverti rinką, būtina tai būtų suderinta su aukštais socialiniais ir aplinkosauginiais standartais.

5 straipsnis — Abipusiškumo principas trečiųjų šalių atžvilgiu

| 2.5 | Komitetas visiškai pritaria šio straipsnio reikalavimui atsižvelgti ne tik į oficialų, tačiau ir į realų abipusiškumą. Ankstesnė patirtis šioje srityje rodo, jog reikia laikytis šio esminio atsargaus metodo bei, remiantis skaidrumo, nuoseklumo ir proporcingumo kriterijais, užtikrinti abipusiškumo principą. Tačiau šio straipsnio 5 dalies formuluotė pagalbą gaunančių šalių atžvilgiu „kiek įmanoma daugiau“ tam kenkia. Komitetas siūlo, kad būtų pabrėžta pagalbą gaunančių šalių integracija, įtraukti nuorodą į partnerystės principą, kuris yra esminis ES plėtros ir EBPO Plėtros komiteto politikos ramstis. |
| --- | --- |

2.5

Komitetas visiškai pritaria šio straipsnio reikalavimui atsižvelgti ne tik į oficialų, tačiau ir į realų abipusiškumą. Ankstesnė patirtis šioje srityje rodo, jog reikia laikytis šio esminio atsargaus metodo bei, remiantis skaidrumo, nuoseklumo ir proporcingumo kriterijais, užtikrinti abipusiškumo principą. Tačiau šio straipsnio 5 dalies formuluotė pagalbą gaunančių šalių atžvilgiu „kiek įmanoma daugiau“ tam kenkia. Komitetas siūlo, kad būtų pabrėžta pagalbą gaunančių šalių integracija, įtraukti nuorodą į partnerystės principą, kuris yra esminis ES plėtros ir EBPO Plėtros komiteto politikos ramstis.

6 straipsnis — Dalyvavimo sąlygų ir kilmės taisyklių išimtys

| 2.6 | Komitetas mano, jog yra tikslinga, jog tokios rūšies reglamente yra numatytos išimtys, leidžiančios būti lankstiems taikant šį reglamentą. Reglamente išvardytos tokios priežastys, kaip skuba ir prekių ar paslaugų trūkumas rinkoje pateisina šių išimčių taikymą tik tuomet, kai tai yra tinkamai pagrįsta. |
| --- | --- |

2.6

Komitetas mano, jog yra tikslinga, jog tokios rūšies reglamente yra numatytos išimtys, leidžiančios būti lankstiems taikant šį reglamentą. Reglamente išvardytos tokios priežastys, kaip skuba ir prekių ar paslaugų trūkumas rinkoje pateisina šių išimčių taikymą tik tuomet, kai tai yra tinkamai pagrįsta.

7 straipsnis — Priemonės dalyvaujant tarptautinėms organizacijoms arba trečiosioms šalims

| 2.7 | Kadangi didelė Bendrijos pagalbos dalis yra skiriama naudojant dvišalius ar kitokius mechanizmus ir daug priemonių yra bendrai finansuojamos, Komitetas mano, jog tokia nuoroda yra būtina. Tokiais atvejais svarbu užtikrinti vienodą požiūrį ir abipusiškumo principą tarp visų pagalbą teikiančių pusių. |
| --- | --- |

2.7

Kadangi didelė Bendrijos pagalbos dalis yra skiriama naudojant dvišalius ar kitokius mechanizmus ir daug priemonių yra bendrai finansuojamos, Komitetas mano, jog tokia nuoroda yra būtina. Tokiais atvejais svarbu užtikrinti vienodą požiūrį ir abipusiškumo principą tarp visų pagalbą teikiančių pusių.

8 straipsnis — Humanitarinė pagalba

| 2.8 | Dėl ypatingo humanitarinės pagalbos, kuri tarptautiniu mastu tampa vis svarbesnė, pobūdžio jau Reglamente Nr. 1257/96 buvo nustatytos kai kurios išimtys kitų Bendrijos teisės aktų atžvilgiu. Taip pat ir tarp Europos Bendrijos Humanitarinės Tarnybos (ECHO) ir finansinių institucijų sudarytoje naujoje partnerystės sutartyje sekama šiuo pavyzdžiu. Tai yra tikslinga ir norint greičiau bei veiksmingiau reaguoti krizių metu. Šis reglamentas taip pat turėtų būti taikomas tokiais atvejais, kai sutarčių sudarymui reikalingas viešas konkursas. |
| --- | --- |

2.8

Dėl ypatingo humanitarinės pagalbos, kuri tarptautiniu mastu tampa vis svarbesnė, pobūdžio jau Reglamente Nr. 1257/96 buvo nustatytos kai kurios išimtys kitų Bendrijos teisės aktų atžvilgiu. Taip pat ir tarp Europos Bendrijos Humanitarinės Tarnybos (ECHO) ir finansinių institucijų sudarytoje naujoje partnerystės sutartyje sekama šiuo pavyzdžiu. Tai yra tikslinga ir norint greičiau bei veiksmingiau reaguoti krizių metu. Šis reglamentas taip pat turėtų būti taikomas tokiais atvejais, kai sutarčių sudarymui reikalingas viešas konkursas.

9 straipsnis — Greito reagavimo mechanizmas

| 2.9 | Kaip ir ankstesniam straipsniui, rekomenduotina, jog tokiuose mechanizmuose būtų numatyta ypatingos procedūros ir kriterijai. Šiuo straipsniu yra pakeičiamas Tarybos Reglamento (EB) Nr.381/2001 6 straipsnio 4 dalies b) punktas. |
| --- | --- |

2.9

Kaip ir ankstesniam straipsniui, rekomenduotina, jog tokiuose mechanizmuose būtų numatyta ypatingos procedūros ir kriterijai. Šiuo straipsniu yra pakeičiamas Tarybos Reglamento (EB) Nr.381/2001 6 straipsnio 4 dalies b) punktas.

10 straipsnis — Reglamento taikymas

| 2.10 | Siekiant savo tikslo, tam tikros ankstesnių reglamentų dalys, kurios yra išvardintos I priede, šiuo reglamentu yra pakeičiamos. Ši kiekvieno atskiro instrumento specifikacija yra būtina, kadangi devintajame dešimtmetyje buvo išleista labai daug reglamentų ir jais sukurta įvairių instrumentų. Nepaisant to, formuluotė „kartais“ neatrodo esanti tinkama. |
| --- | --- |

2.10

Siekiant savo tikslo, tam tikros ankstesnių reglamentų dalys, kurios yra išvardintos I priede, šiuo reglamentu yra pakeičiamos. Ši kiekvieno atskiro instrumento specifikacija yra būtina, kadangi devintajame dešimtmetyje buvo išleista labai daug reglamentų ir jais sukurta įvairių instrumentų. Nepaisant to, formuluotė „kartais“ neatrodo esanti tinkama.

11 straipsnis — Įsigaliojimas

| 2.11 | Komitetas šiam straipsniui neturi jokių pastabų. |
| --- | --- |

2.11

Komitetas šiam straipsniui neturi jokių pastabų.

3.   Bendros pastabos

| 3.1 | Šis pasiūlymas dėl reglamento dėl galimybės pasinaudoti Bendrijos užsienio pagalba pateiktas vadovaujantis egzistuojančia pagalbą teikiančių organizacijų doktrina ir Bendrijos institucijų bei valstybių narių pozicija. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas mano, jog nėra nieko netinkamo ir tai neturi neigiamos įtakos plėtros bendradarbiavimui ar Europos Sąjungos užsienio prekybai. Visiškai priešingai, Komitetas mano, jog Bendrijos bendradarbiavimo veiksmingumas ir taip vadinamos trys „k“, būtent nuoseklumas (Kohärenz), papildomumas (Komplementarität) ir koordinavimas (Koordinierung) tokiu būdu gali būti sustiprinami. |
| --- | --- |

3.1

Šis pasiūlymas dėl reglamento dėl galimybės pasinaudoti Bendrijos užsienio pagalba pateiktas vadovaujantis egzistuojančia pagalbą teikiančių organizacijų doktrina ir Bendrijos institucijų bei valstybių narių pozicija. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas mano, jog nėra nieko netinkamo ir tai neturi neigiamos įtakos plėtros bendradarbiavimui ar Europos Sąjungos užsienio prekybai. Visiškai priešingai, Komitetas mano, jog Bendrijos bendradarbiavimo veiksmingumas ir taip vadinamos trys „k“, būtent nuoseklumas (Kohärenz), papildomumas (Komplementarität) ir koordinavimas (Koordinierung) tokiu būdu gali būti sustiprinami.

| 3.2 | Tačiau Komitetas norėtų pabrėžti keletą esminių idėjų ir pateikti pasiūlymus dėl tam tikrų aspektų, kurie šiame reglamente turėtų būti griežtesni ir tikslesni. |
| --- | --- |

3.2

Tačiau Komitetas norėtų pabrėžti keletą esminių idėjų ir pateikti pasiūlymus dėl tam tikrų aspektų, kurie šiame reglamente turėtų būti griežtesni ir tikslesni.

| 3.3 | Taip turėtų būti atkreipiamas didesnis dėmesys į aktyvų pagalbą priimančių šalių, kaip esminių plėtros dalyvių, vaidmenį. Atsiejimas neturi pakenkti jų interesams. Bet kokiu atveju turi būti pradeda didesnė šių šalių integracija, kaip to buvo reikalaujama anksčiau minėtuose tarptautiniuose dokumentuose ir Bendrijos institucijų nuomonėse. Nepaisant ankstesnių pasisakymų, pagalbą gaunančios šalys turi būti skatinamos laikytis ir taikyti skaidrumo, lygybės, abipusio pripažinimo, proporcingumo principus vykdant viešųjų pirkimų procedūras bei atsakingo valdymo principus, kurie įgalina tolimesnį jų politinį, ekonominį ir socialinį vystymąsi. |
| --- | --- |

3.3

Taip turėtų būti atkreipiamas didesnis dėmesys į aktyvų pagalbą priimančių šalių, kaip esminių plėtros dalyvių, vaidmenį. Atsiejimas neturi pakenkti jų interesams. Bet kokiu atveju turi būti pradeda didesnė šių šalių integracija, kaip to buvo reikalaujama anksčiau minėtuose tarptautiniuose dokumentuose ir Bendrijos institucijų nuomonėse. Nepaisant ankstesnių pasisakymų, pagalbą gaunančios šalys turi būti skatinamos laikytis ir taikyti skaidrumo, lygybės, abipusio pripažinimo, proporcingumo principus vykdant viešųjų pirkimų procedūras bei atsakingo valdymo principus, kurie įgalina tolimesnį jų politinį, ekonominį ir socialinį vystymąsi.

| 3.4 | Kad šio reglamento taikymas būtų dar veiksmingesnis ir naudingesnis, turi būti nuodugniai išanalizuotas Bendrijos pagalbos procesas, ypač atkreipiant dėmesį į pasiūlos kainas, realias transporto išlaidas bei būtinus resursus, taip nuodugniau išsiaiškinant sistemos trūkumus ir silpnąsias vietas. Nors šis reglamentas pagal formą ir turinį siekia supaprastinimo ir pagerinimo, tačiau Komitetas susirūpinęs, kad bus nustatytos naujos nelanksčios taisyklės, dėl kurių atsiras daugiau biurokratijos ir kurios trukdys greitai suteikti Bendrijos pagalbą. |
| --- | --- |

3.4

Kad šio reglamento taikymas būtų dar veiksmingesnis ir naudingesnis, turi būti nuodugniai išanalizuotas Bendrijos pagalbos procesas, ypač atkreipiant dėmesį į pasiūlos kainas, realias transporto išlaidas bei būtinus resursus, taip nuodugniau išsiaiškinant sistemos trūkumus ir silpnąsias vietas. Nors šis reglamentas pagal formą ir turinį siekia supaprastinimo ir pagerinimo, tačiau Komitetas susirūpinęs, kad bus nustatytos naujos nelanksčios taisyklės, dėl kurių atsiras daugiau biurokratijos ir kurios trukdys greitai suteikti Bendrijos pagalbą.

| 3.5 | Reglamentas turi būti taip parengtas, kad atitiktų tarptautinius socialinius ir aplinkosauginius standartus. Be to, reglamentu turi būti užtikrinama, jog nebus skatinama „darbo, socialinio ir aplinkos dempingo“ praktika. Turi būti atsižvelgiama į aktyvų Bendrijos pagalbą gaunančių šalių partnerių vaidmenį ir partnerystės koncepcijos skatinimą, tačiau tai jokiu būdu negali trukdyti laikytis kitų darbo, aplinkos ir socialinių normų. Pasiūlymo dėl reglamento 4 straipsnyje šis aspektas turi būti aiškiai pabrėžiamas. |
| --- | --- |

3.5

Reglamentas turi būti taip parengtas, kad atitiktų tarptautinius socialinius ir aplinkosauginius standartus. Be to, reglamentu turi būti užtikrinama, jog nebus skatinama „darbo, socialinio ir aplinkos dempingo“ praktika. Turi būti atsižvelgiama į aktyvų Bendrijos pagalbą gaunančių šalių partnerių vaidmenį ir partnerystės koncepcijos skatinimą, tačiau tai jokiu būdu negali trukdyti laikytis kitų darbo, aplinkos ir socialinių normų. Pasiūlymo dėl reglamento 4 straipsnyje šis aspektas turi būti aiškiai pabrėžiamas.

| 3.6 | Pernelyg didelė Bendrijos pagalbos susiejimo reikšmė yra aiškiai vienas iš dabartinio plėtros bendradarbiavimo naudojamo modelio trūkumų, kadangi „davėjo“ prekėms ir paslaugoms yra suteikiama pirmumo teisė, o tai kenkia jo veiksmingumui ir patikimumui. Atsiejimas dar nėra šio modelio naudojimo pabaiga, tačiau jis turi būti suprantamas kaip instrumentas, kaip priemonė, norint kad jis būtų veiksmingesnis esant mažesnėms išlaidoms. Šiuo požiūriu, aktyvesnis pagalbą gaunančių šalių dalyvavimas yra labai svarbus, kad jų pačių plėtra būtų jų pačių rankose ir, kad būtų skatinamas įvairių organizacijų dalyvavimas socialinėje srityje ir darbdavių bei darbuotojų asociacijų dalyvavimas šiame procese. |
| --- | --- |

3.6

Pernelyg didelė Bendrijos pagalbos susiejimo reikšmė yra aiškiai vienas iš dabartinio plėtros bendradarbiavimo naudojamo modelio trūkumų, kadangi „davėjo“ prekėms ir paslaugoms yra suteikiama pirmumo teisė, o tai kenkia jo veiksmingumui ir patikimumui. Atsiejimas dar nėra šio modelio naudojimo pabaiga, tačiau jis turi būti suprantamas kaip instrumentas, kaip priemonė, norint kad jis būtų veiksmingesnis esant mažesnėms išlaidoms. Šiuo požiūriu, aktyvesnis pagalbą gaunančių šalių dalyvavimas yra labai svarbus, kad jų pačių plėtra būtų jų pačių rankose ir, kad būtų skatinamas įvairių organizacijų dalyvavimas socialinėje srityje ir darbdavių bei darbuotojų asociacijų dalyvavimas šiame procese.

2004 m. gruodžio 15 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne Marie SIGMUND

---

(1)  KOM(2004) 101 galutinis, 2004 02 10

1

(2)  Šiuo metu yra sunku numatyti, kada tiksliai baigsis procesas, kuriuo EPF taps biudžeto dalimi.

2

(3)  Žiūr. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl „Žmogaus teisių darbo vietoje“, pranešėjai– p. Putzhammer ir Gafo Fernández, OL. C 260 .2001 07 17, 79-85 psl; taip pat Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl „Bendrosios lengvatų sistemos (APS)“, pranešėjas– p. Pezzini, 2004 04 30 OL C 112

3

---

| 28.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/102 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/102

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė del komisijos komunikato tarybai ir europos parlamentui del tvaraus zemes ukio modelio europai sukurimo, reformavus bžūp — cukraus sektoriaus reforma

KOM(2004) 499 galutinis

(2005/C 157/19)

2004 m. liepos 15 d. Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl tvaraus žemės ūkio modelio Europai sukūrimo, reformavus BŽŪP — cukraus sektoriaus reforma

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu rengimą, 2004 m. lapkričio 16 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas — p. Bastian. Antrasis pranešėjas — p. Strasser.

2004 m. gruodžio 15-16 d. 413-osios plenarinės sesijos metu (gruodžio 15 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę, 137 nariams balsavus „už“, 21 — „prieš“ ir 11 susilaikius.

1.   Įžanga

| 1.1 | Dvidešimt viena ES valstybė augina cukrinius runkelius. Prancūzijos užjūrio departamentai ir Ispanija augina mažiausiai cukranendrių (280 000 tonų). Iš esmės, metinė Europos cukraus gamyba svyruoja nuo 17 iki 20 milijonų tonų, nors apskaičiuota cukraus paklausa Europoje yra 16 milijonų tonų per metus. |
| --- | --- |

1.1

Dvidešimt viena ES valstybė augina cukrinius runkelius. Prancūzijos užjūrio departamentai ir Ispanija augina mažiausiai cukranendrių (280 000 tonų). Iš esmės, metinė Europos cukraus gamyba svyruoja nuo 17 iki 20 milijonų tonų, nors apskaičiuota cukraus paklausa Europoje yra 16 milijonų tonų per metus.

| 1.2 | Runkelius sėjomaina 2,2 milijono hektarų plote augina 350 000 ūkininkų (t.y. vienam ūkininkui tenka šiek tiek daugiau nei 6 hektarai). Runkeliai perdirbami 200 cukraus perdirbimo įmonių, kuriose tiesiogiai yra įdarbinta 60 000 darbuotojų. |
| --- | --- |

1.2

Runkelius sėjomaina 2,2 milijono hektarų plote augina 350 000 ūkininkų (t.y. vienam ūkininkui tenka šiek tiek daugiau nei 6 hektarai). Runkeliai perdirbami 200 cukraus perdirbimo įmonių, kuriose tiesiogiai yra įdarbinta 60 000 darbuotojų.

| 1.3 | Europos Sąjungoje pagaminama 500 000 tonų izogliukozės ir 250 000 tonų inulino sirupo, be to ES turi žaliavinių cukranendrių (kurių didžioji dalis — 1,5 milijono tonų — importuojama iš AKR valstybių (1)) perdirbimo pramonę. |
| --- | --- |

1.3

Europos Sąjungoje pagaminama 500 000 tonų izogliukozės ir 250 000 tonų inulino sirupo, be to ES turi žaliavinių cukranendrių (kurių didžioji dalis — 1,5 milijono tonų — importuojama iš AKR valstybių (1)) perdirbimo pramonę.

| 1.4 | Cukraus, izogliukozės ir inulino sirupo sektoriuje keletą kartų pagal Reglamentą 1785/81 buvo koreguojama gamybos kvotų sistema. 2001 m. atliktas paskutinysis pakeitimas apėmė penkerius prekybos metus — nuo 2001-2002 m. iki 2005-2006 m. Reglamente (1260/2001), kuriuo remiamasi šioje nuomonėje, lyginant su ankstesniais reglamentais, padaryta svarbių pakeitimų. Jie susiję su kainų nustatymu iki 2006 m. birželio 30 d., sandėliavimo plano panaikinimu, perkelto cukraus sandėliavimo išlaidų finansavimu, kvotų sumažinimu 115 000 tonų ir su nuostata, kad runkelių augintojai ir cukraus gamintojai turi chemijos pramonei padengti visą grąžinamųjų išmokų dydį. |
| --- | --- |

1.4

Cukraus, izogliukozės ir inulino sirupo sektoriuje keletą kartų pagal Reglamentą 1785/81 buvo koreguojama gamybos kvotų sistema. 2001 m. atliktas paskutinysis pakeitimas apėmė penkerius prekybos metus — nuo 2001-2002 m. iki 2005-2006 m. Reglamente (1260/2001), kuriuo remiamasi šioje nuomonėje, lyginant su ankstesniais reglamentais, padaryta svarbių pakeitimų. Jie susiję su kainų nustatymu iki 2006 m. birželio 30 d., sandėliavimo plano panaikinimu, perkelto cukraus sandėliavimo išlaidų finansavimu, kvotų sumažinimu 115 000 tonų ir su nuostata, kad runkelių augintojai ir cukraus gamintojai turi chemijos pramonei padengti visą grąžinamųjų išmokų dydį.

| 1.5 | 2004 m. liepos 14 d. Komisija pateikė komunikatą dėl cukraus sektoriaus reformos [KOM(2004) 499 galutinis] kaip tolesnį žingsnį Europai kuriant tvaraus žemės ūkio modelį. |
| --- | --- |

1.5

2004 m. liepos 14 d. Komisija pateikė komunikatą dėl cukraus sektoriaus reformos [KOM(2004) 499 galutinis] kaip tolesnį žingsnį Europai kuriant tvaraus žemės ūkio modelį.

| 1.6 | Šiame dokumente Komisija siūlo nuo 2005 m. liepos 1 d. padaryti radikalius cukraus tvarkos, kainų ir kvotų pakeitimus ir tikisi, prireikus, 2008 m. pateikti tolesnius pasiūlymus dėl kvotų ir kainų. Tokiu būdu Komisija siekia cukraus tvarką suderinti su BŽŪP reforma, padaryti Europos cukraus rinką mažiau patrauklią importui, iš esmės sumažinti kvotinio cukraus eksportą su grąžinamosiomis išmokomis ir panaikinti gamybos grąžinamąsias išmokas už chemijos pramonei parduodamą cukrų. |
| --- | --- |

1.6

Šiame dokumente Komisija siūlo nuo 2005 m. liepos 1 d. padaryti radikalius cukraus tvarkos, kainų ir kvotų pakeitimus ir tikisi, prireikus, 2008 m. pateikti tolesnius pasiūlymus dėl kvotų ir kainų. Tokiu būdu Komisija siekia cukraus tvarką suderinti su BŽŪP reforma, padaryti Europos cukraus rinką mažiau patrauklią importui, iš esmės sumažinti kvotinio cukraus eksportą su grąžinamosiomis išmokomis ir panaikinti gamybos grąžinamąsias išmokas už chemijos pramonei parduodamą cukrų.

| 1.7 | Komisija siūlo A ir B kvotas pakeisti viena kvota, o cukraus kvotas sumažinti 1,3 milijonais tonų ir dar 500 000 tonų per metus kitus trejus metus (taip užtikrinant bendrą sumažinimą 2,8 tonos arba 16 %). |
| --- | --- |

1.7

Komisija siūlo A ir B kvotas pakeisti viena kvota, o cukraus kvotas sumažinti 1,3 milijonais tonų ir dar 500 000 tonų per metus kitus trejus metus (taip užtikrinant bendrą sumažinimą 2,8 tonos arba 16 %).

| 1.8 | Siūlydama sumažinti cukraus kvotas, Komisija tuo pačiu siūlo per trejus metus 100 000 tonų per metus padidinti izogliukozės kvotas (t.y. 60 %) ir išlaikyti insulino kvotas. |
| --- | --- |

1.8

Siūlydama sumažinti cukraus kvotas, Komisija tuo pačiu siūlo per trejus metus 100 000 tonų per metus padidinti izogliukozės kvotas (t.y. 60 %) ir išlaikyti insulino kvotas.

| 1.9 | Siekdama įvesti tokias priemones, kurios, jos nuomone, yra būtinos cukraus sektoriui restruktūrizuoti, Komisija siūlo galimybę perleisti kvotas Europos lygiu. Komisija taip pat numato valstybių narių bendrojo finansavimo sistemą, pagal kurią cukraus gamintojams, negalintiems parduoti savo kvotos ir norintiems išeiti iš cukraus gamybos rinkos, būtų skiriama pagalba — €250 už toną kvotinio cukraus. Šios pagalbos tikslas būtų padėti šiems cukraus gamintojams įvykdyti savo socialinius ir aplinkosaugos įsipareigojimus. |
| --- | --- |

1.9

Siekdama įvesti tokias priemones, kurios, jos nuomone, yra būtinos cukraus sektoriui restruktūrizuoti, Komisija siūlo galimybę perleisti kvotas Europos lygiu. Komisija taip pat numato valstybių narių bendrojo finansavimo sistemą, pagal kurią cukraus gamintojams, negalintiems parduoti savo kvotos ir norintiems išeiti iš cukraus gamybos rinkos, būtų skiriama pagalba — €250 už toną kvotinio cukraus. Šios pagalbos tikslas būtų padėti šiems cukraus gamintojams įvykdyti savo socialinius ir aplinkosaugos įsipareigojimus.

| 1.10 | Komisija siūlo vietoje intervencinės tvarkos ir deklasifikavimo mechanizmo įvesti kvotinio cukraus privataus sandėliavimo sistemą (2) ir privalomą perkėlimo mechanizmą. Šio pasiūlymo tikslas yra garantuoti kainas, nesuardant rinkos balanso, ir užtikrinti PSO įsipareigojimų vykdymą. |
| --- | --- |

1.10

Komisija siūlo vietoje intervencinės tvarkos ir deklasifikavimo mechanizmo įvesti kvotinio cukraus privataus sandėliavimo sistemą (2) ir privalomą perkėlimo mechanizmą. Šio pasiūlymo tikslas yra garantuoti kainas, nesuardant rinkos balanso, ir užtikrinti PSO įsipareigojimų vykdymą.

| 1.11 | Dėl kainų Komisija siūlo intervencinę cukraus kainą pakeisti referencine kaina, pagal kurią bus apskaičiuojama minimali importo iš AKR valstybių ir mažiau išsivysčiusių šalių (MIŠ) kaina ir kuri paskatins imtis privataus sandėliavimo priemonių ir perkelti perteklių į kitus metus. Institucijų remiamos kainos būtų mažinamos dviem etapais. Šiuo tikslu Komisija 2005-2006 m. ir 2006-2007 m. siūlo referencinę €506 kainą už toną baltojo cukraus, o 2007-2008 m. — €421 už toną. Šias kainas galima palyginti su dabartine intervencine €631,9 kaina už toną ir svertine A+B rinkos kaina, kuri, Komisijos apskaičiavimu, sudaro €655. |
| --- | --- |

1.11

Dėl kainų Komisija siūlo intervencinę cukraus kainą pakeisti referencine kaina, pagal kurią bus apskaičiuojama minimali importo iš AKR valstybių ir mažiau išsivysčiusių šalių (MIŠ) kaina ir kuri paskatins imtis privataus sandėliavimo priemonių ir perkelti perteklių į kitus metus. Institucijų remiamos kainos būtų mažinamos dviem etapais. Šiuo tikslu Komisija 2005-2006 m. ir 2006-2007 m. siūlo referencinę €506 kainą už toną baltojo cukraus, o 2007-2008 m. — €421 už toną. Šias kainas galima palyginti su dabartine intervencine €631,9 kaina už toną ir svertine A+B rinkos kaina, kuri, Komisijos apskaičiavimu, sudaro €655.

| 1.11.1 | Tuo pat metu dabartinė minimali svertinė A+B kvotinių cukrinių runkelių kaina nuo €43,6 už toną 2005-2006 m. ir 2006-2007 m. nukris iki €32,8 už toną (-25 %), o 2007-2008 m. iki €27,4 už toną (-37 %). Bazinė runkelių kaina šiuo metu yra €47,67 už toną. Komitetas mano, kad kai kuriose valstybėse narėse, lyginant su kitomis, dėl skirtingų proporcijų tarp kvotų A ir B dalių kainos sumažinimas didesnis. |
| --- | --- |

1.11.1

Tuo pat metu dabartinė minimali svertinė A+B kvotinių cukrinių runkelių kaina nuo €43,6 už toną 2005-2006 m. ir 2006-2007 m. nukris iki €32,8 už toną (-25 %), o 2007-2008 m. iki €27,4 už toną (-37 %). Bazinė runkelių kaina šiuo metu yra €47,67 už toną. Komitetas mano, kad kai kuriose valstybėse narėse, lyginant su kitomis, dėl skirtingų proporcijų tarp kvotų A ir B dalių kainos sumažinimas didesnis.

| 1.11.2 | Komisija mano, kad iki 60 % pajamų, kurios buvo prarastos dėl kvotinių runkelių svertinės kainos sumažinimo, turėtų būti kompensuojamos tiesiogiai remiant pajamas, šią paramą atsiejus nuo prekybos apimčių (atsižvelgiant į 2003 m. BŽŪP reformos nuostatas). |
| --- | --- |

1.11.2

Komisija mano, kad iki 60 % pajamų, kurios buvo prarastos dėl kvotinių runkelių svertinės kainos sumažinimo, turėtų būti kompensuojamos tiesiogiai remiant pajamas, šią paramą atsiejus nuo prekybos apimčių (atsižvelgiant į 2003 m. BŽŪP reformos nuostatas).

| 1.11.3 | Komisijos apskaičiavimu, nuo gamybos apimčių atsieta kompensacija biudžetui 2005-2006 m. ir 2006-2007 m. kainuos 895 milijonus eurų, o 2007-2008 m. — 1,340 milijardo eurų. |
| --- | --- |

1.11.3

Komisijos apskaičiavimu, nuo gamybos apimčių atsieta kompensacija biudžetui 2005-2006 m. ir 2006-2007 m. kainuos 895 milijonus eurų, o 2007-2008 m. — 1,340 milijardo eurų.

| 1.12 | Komisija siūlo panaikinti gamybos grąžinamąsias išmokas chemijos ir farmacijos pramonei (3) ir leisti šioms pramonės šakoms pasinaudoti C cukraus atsargomis, kaip tai yra daroma alkoholio ir mielių sektoriuje. |
| --- | --- |

1.12

Komisija siūlo panaikinti gamybos grąžinamąsias išmokas chemijos ir farmacijos pramonei (3) ir leisti šioms pramonės šakoms pasinaudoti C cukraus atsargomis, kaip tai yra daroma alkoholio ir mielių sektoriuje.

| 1.13 | Kalbant apie santykius su preferencinio AKR valstybių cukraus tiekėjais, Komisija siūlo priimti AKR valstybių cukraus protokolą, kuriame būtų numatytos importo kvotos, tačiau ribinės kainos būtų mažinamos atsižvelgiant į sumažėjusią runkelių kainą. Komisija siūlo, remiantis veiksmų planu, kuris turi būti pateiktas iki 2004 m. pabaigos, pradėti dialogą su AKR valstybėmis, siekiant padėti joms prisitaikyti prie naujųjų sąlygų. |
| --- | --- |

1.13

Kalbant apie santykius su preferencinio AKR valstybių cukraus tiekėjais, Komisija siūlo priimti AKR valstybių cukraus protokolą, kuriame būtų numatytos importo kvotos, tačiau ribinės kainos būtų mažinamos atsižvelgiant į sumažėjusią runkelių kainą. Komisija siūlo, remiantis veiksmų planu, kuris turi būti pateiktas iki 2004 m. pabaigos, pradėti dialogą su AKR valstybėmis, siekiant padėti joms prisitaikyti prie naujųjų sąlygų.

| 1.13.1 | Komisija siūlo panaikinti rafinavimo pagalbą už cukrų iš AKR valstybių ir Prancūzijos užjūrio departamentų ir tuo pat metu atsisakyti didžiausių atsargų poreikio sąvokos. |
| --- | --- |

1.13.1

Komisija siūlo panaikinti rafinavimo pagalbą už cukrų iš AKR valstybių ir Prancūzijos užjūrio departamentų ir tuo pat metu atsisakyti didžiausių atsargų poreikio sąvokos.

| 1.14 | Komisija nesiūlo valdyti mažiau išsivysčiusių šalių (MIŠ) importo lygių. Ji prašo, kad MIŠ cukraus importo kainos nebūtų žemesnės nei minimali AKR valstybių kaina. Komisija planuoja derėtis dėl Balkanų importo kvotos. Pagal programą „Viskas išskyrus ginklus“ bus leista įvežti į Europos rinką cukrų iš 49 mažiausiai išsivysčiųsių šalių be tarifų ir kvotų nuo 2009 m. |
| --- | --- |

1.14

Komisija nesiūlo valdyti mažiau išsivysčiusių šalių (MIŠ) importo lygių. Ji prašo, kad MIŠ cukraus importo kainos nebūtų žemesnės nei minimali AKR valstybių kaina. Komisija planuoja derėtis dėl Balkanų importo kvotos. Pagal programą „Viskas išskyrus ginklus“ bus leista įvežti į Europos rinką cukrų iš 49 mažiausiai išsivysčiųsių šalių be tarifų ir kvotų nuo 2009 m.

2.   Bendros pastabos

| 2.1 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) pažymi, kad bendras cukraus rinkos organizavimas, gerai veikęs daugiau nei 35 metus, turi būti keičiamas ir adaptuojamas dėl:






  — | 2001 m. „Viskas, išskyrus ginklus“ iniciatyvos, skirtos mažiausiai išsivysčiusioms šalims, kurios įtakos cukraus sektoriui Komisija tuo metu tinkamai neįvertino; |
| --- | --- | --- |

2.1

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) pažymi, kad bendras cukraus rinkos organizavimas, gerai veikęs daugiau nei 35 metus, turi būti keičiamas ir adaptuojamas dėl:

—

2001 m. „Viskas, išskyrus ginklus“ iniciatyvos, skirtos mažiausiai išsivysčiusioms šalims, kurios įtakos cukraus sektoriui Komisija tuo metu tinkamai neįvertino;

| — | bendros tendencijos po Pasaulio prekybos organizacijos derybų padaryti Europos žemės ūkio rinkas atviresnes; |
| --- | --- |

—

bendros tendencijos po Pasaulio prekybos organizacijos derybų padaryti Europos žemės ūkio rinkas atviresnes;

| — | Europos cukraus eksportui iš PPO cukraus komisijos ir Dohos-raundo prekybos derybų kylančių pavojų; ir |
| --- | --- |

—

Europos cukraus eksportui iš PPO cukraus komisijos ir Dohos-raundo prekybos derybų kylančių pavojų; ir

| — | BŽŪP reformos. |
| --- | --- |

—

BŽŪP reformos.

Galiausiai reikia ne vien tik įvertinti, ar reforma yra būtina, bet ir nuspręsti, kokia reforma, kokios apimties ir kada yra būtina.

| 2.2 | Komisija pasisako už radikalią cukraus reguliavimo reformą. Savo pasiūlymą ji grindžia teiginiu, kad dabartinė tvarka kritikuojama „dėl konkurencijos stokos, rinkos iškraipymo, didelių kainų vartotojams ir naudotojams ir jos įtakos pasaulio rinkai, visų pirma palyginti su besivystančiomis šalimis“. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas apgailestauja, kad Komisija savo samprotavimus grindžia vien tokio pobūdžio kritika, neieškodama patvirtinimo patikimuose tyrimuose. Šiuo klausimu Komitetas nurodytų savo paties 2000 m. lapkričio 30 d. priimtą nuomonę. (4) |
| --- | --- |

2.2

Komisija pasisako už radikalią cukraus reguliavimo reformą. Savo pasiūlymą ji grindžia teiginiu, kad dabartinė tvarka kritikuojama „dėl konkurencijos stokos, rinkos iškraipymo, didelių kainų vartotojams ir naudotojams ir jos įtakos pasaulio rinkai, visų pirma palyginti su besivystančiomis šalimis“. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas apgailestauja, kad Komisija savo samprotavimus grindžia vien tokio pobūdžio kritika, neieškodama patvirtinimo patikimuose tyrimuose. Šiuo klausimu Komitetas nurodytų savo paties 2000 m. lapkričio 30 d. priimtą nuomonę. (4)

| 2.3 | EESRK pažymi, kad Komisijos pasiūlymas didžiąja dalimi užbėga už akių numatytai tarptautinei darbotvarkei ir kėsinasi į PPO derybų kompetenciją. Tai neišmintinga ir daro žalą teisėtiems ES cukraus pramonės ir tiekėjų, kuriems jis teikia pirmenybę, interesams. Be to, jis nesuteikia Komisijai galimybės su cukrumi susijusius klausimus spręsti ne kvotų sistemos aspektu. |
| --- | --- |

2.3

EESRK pažymi, kad Komisijos pasiūlymas didžiąja dalimi užbėga už akių numatytai tarptautinei darbotvarkei ir kėsinasi į PPO derybų kompetenciją. Tai neišmintinga ir daro žalą teisėtiems ES cukraus pramonės ir tiekėjų, kuriems jis teikia pirmenybę, interesams. Be to, jis nesuteikia Komisijai galimybės su cukrumi susijusius klausimus spręsti ne kvotų sistemos aspektu.

| 2.4 | EESRK yra susirūpinęs dėl siūlomo kainų ir kvotų sumažinimo įtakos ES cukrinių runkelių ir cukraus gamybos sektoriui, dėl daugelio ūkininko ūkių pajamų, pramonės ir prekybos veiklos tvarumo, cukraus pramonės ir užimtumo kaime, taip pat dėl daugiafunkcionalumo. EESRK labai rūpi ir mažiau palankūs ar nutolę regionai, taip pat naujosios valstybės narės, kurioms reikia didelių restruktūrizavimo investicijų. EESRK abejoja, ar Komisijos siūloma reforma išsaugos Europos žemės ūkio modelį, daugiafunkcinį požiūrį ir tvarumo principą, kuris Liuksemburgo Europos Vadovų Tarybos buvo vienbalsiai apibrėžtas 1997 m. gruodį. (5) EESRK taip pat mano, kad pasiūlymai dėl reformos prieštarauja Lisabonos strategijai, kuri aiškiai nurodo, jog vienas iš jos tikslų yra kurti darbo vietas. |
| --- | --- |

2.4

EESRK yra susirūpinęs dėl siūlomo kainų ir kvotų sumažinimo įtakos ES cukrinių runkelių ir cukraus gamybos sektoriui, dėl daugelio ūkininko ūkių pajamų, pramonės ir prekybos veiklos tvarumo, cukraus pramonės ir užimtumo kaime, taip pat dėl daugiafunkcionalumo. EESRK labai rūpi ir mažiau palankūs ar nutolę regionai, taip pat naujosios valstybės narės, kurioms reikia didelių restruktūrizavimo investicijų. EESRK abejoja, ar Komisijos siūloma reforma išsaugos Europos žemės ūkio modelį, daugiafunkcinį požiūrį ir tvarumo principą, kuris Liuksemburgo Europos Vadovų Tarybos buvo vienbalsiai apibrėžtas 1997 m. gruodį. (5) EESRK taip pat mano, kad pasiūlymai dėl reformos prieštarauja Lisabonos strategijai, kuri aiškiai nurodo, jog vienas iš jos tikslų yra kurti darbo vietas.

| 2.5 | EESRK prašo Komisijos atlikti išsamų ir patikimą tyrimą tuose regionuose, kuriuose cukrinių runkelių auginimui ir cukraus pramonei iškils grėsmė, ir kiek iš viso darbo vietų žemės ūkio pramonės sektoriuose iškils tiesioginės ar netiesioginė grėsmė. Praėjusių metų Komisijos poveikio vertinime reikiamos informacijos nėra. |
| --- | --- |

2.5

EESRK prašo Komisijos atlikti išsamų ir patikimą tyrimą tuose regionuose, kuriuose cukrinių runkelių auginimui ir cukraus pramonei iškils grėsmė, ir kiek iš viso darbo vietų žemės ūkio pramonės sektoriuose iškils tiesioginės ar netiesioginė grėsmė. Praėjusių metų Komisijos poveikio vertinime reikiamos informacijos nėra.

| 2.6 | EESRK nemano, kad Komisijos reformos scenarijus — užtikrinti rinkos pusiausvyrą mažinant kainas — gali įgyvendinti jos tikslą. Be to, šis scenarijus ilgainiui neišsaugos stiprių Europos cukrinių runkelių auginimo ir cukraus pramonės sektorių. Jis neremia Europos įsipareigojimų besivystančių šalių, kurios tiekia preferencinį cukrų, atžvilgiu. Iš tiesų, šie sumažinimai reikš daugelio Europos ir besivystančių šalių gamintojų žlugimą ir smarkiai susilpnins išlikusių gamintojų padėtį. Tuo tarpu Brazilijai bus suteikta galimybė padidinti savo rinkos dalį pasaulyje, o nuo 2008-2009 m. ji galės netiesiogiai eksportuoti vis daugiau cukraus į Europą apsikeitimo būdu (6) (trikampė prekyba) — pagal tvarką, nustatytą su mažiau išsivysčiusiomis šalimis, kurios pačios socialinės ir kaimo plėtros prasme naudos negaus. |
| --- | --- |

2.6

EESRK nemano, kad Komisijos reformos scenarijus — užtikrinti rinkos pusiausvyrą mažinant kainas — gali įgyvendinti jos tikslą. Be to, šis scenarijus ilgainiui neišsaugos stiprių Europos cukrinių runkelių auginimo ir cukraus pramonės sektorių. Jis neremia Europos įsipareigojimų besivystančių šalių, kurios tiekia preferencinį cukrų, atžvilgiu. Iš tiesų, šie sumažinimai reikš daugelio Europos ir besivystančių šalių gamintojų žlugimą ir smarkiai susilpnins išlikusių gamintojų padėtį. Tuo tarpu Brazilijai bus suteikta galimybė padidinti savo rinkos dalį pasaulyje, o nuo 2008-2009 m. ji galės netiesiogiai eksportuoti vis daugiau cukraus į Europą apsikeitimo būdu (6) (trikampė prekyba) — pagal tvarką, nustatytą su mažiau išsivysčiusiomis šalimis, kurios pačios socialinės ir kaimo plėtros prasme naudos negaus.

| 2.7 | EESRK mano, kad iš tokios bendro cukraus rinkos organizavimo reformos naudos gaus vos kelios šalys, pirmiausia Brazilija. Kalbant šia tema, Komitetas norėtų pabrėžti, kad Brazilijos cukraus gamybai (kurią labai sustiprina valstybės bioetanolio politika ir pinigų politika) yra taikomos socialinės, aplinkos apsaugos ir žemės nuosavybės sąlygos, kurios yra nepriimtinos, tačiau kurios vis tiek apsprendžia ypatingai žemas Brazilijos cukraus gamybos sąnaudas bei žemas kainas pasaulinėje rinkoje. |
| --- | --- |

2.7

EESRK mano, kad iš tokios bendro cukraus rinkos organizavimo reformos naudos gaus vos kelios šalys, pirmiausia Brazilija. Kalbant šia tema, Komitetas norėtų pabrėžti, kad Brazilijos cukraus gamybai (kurią labai sustiprina valstybės bioetanolio politika ir pinigų politika) yra taikomos socialinės, aplinkos apsaugos ir žemės nuosavybės sąlygos, kurios yra nepriimtinos, tačiau kurios vis tiek apsprendžia ypatingai žemas Brazilijos cukraus gamybos sąnaudas bei žemas kainas pasaulinėje rinkoje.

| 2.8 | Dėl šios priežasties EESRK negali suprasti, kodėl Komisijai nesiėmė įgyvendinti idėjos suderėti preferencines importo kvotas su mažiausiai išsivysčiusiomis šalimis, kaip šios šalys pačios prašo. Taip galėtume tikslingiau patenkinti neturtingiausių besivystančių šalių interesus bei užtikrinti subalansuotą pasiūlą su tvariomis kainomis Europos rinkoje. EESRK norėtų pabrėžti esminį prieštaravimą Komisijos priimtoje pozicijoje, kuri, iš vienos pusės, cituoja iniciatyvą „Viskas išskyrus ginklus“, kad pateisintų radikalią bendro cukraus rinkos organizavimo reformą, tačiau, iš kitos pusės, atsisako imtis veiksmų pagal mažiausiai išsivysčiusių šalių konkretų prašymą įvesti preferencinių kvotų sistemą. EESRK laikosi nuomonės, kad skubiai reikia nustatyti importo kvotas Balkanų šalims. |
| --- | --- |

2.8

Dėl šios priežasties EESRK negali suprasti, kodėl Komisijai nesiėmė įgyvendinti idėjos suderėti preferencines importo kvotas su mažiausiai išsivysčiusiomis šalimis, kaip šios šalys pačios prašo. Taip galėtume tikslingiau patenkinti neturtingiausių besivystančių šalių interesus bei užtikrinti subalansuotą pasiūlą su tvariomis kainomis Europos rinkoje. EESRK norėtų pabrėžti esminį prieštaravimą Komisijos priimtoje pozicijoje, kuri, iš vienos pusės, cituoja iniciatyvą „Viskas išskyrus ginklus“, kad pateisintų radikalią bendro cukraus rinkos organizavimo reformą, tačiau, iš kitos pusės, atsisako imtis veiksmų pagal mažiausiai išsivysčiusių šalių konkretų prašymą įvesti preferencinių kvotų sistemą. EESRK laikosi nuomonės, kad skubiai reikia nustatyti importo kvotas Balkanų šalims.

| 2.9 | EESRK mano, kad siūlomi kainų ir kvotų sumažinimai yra daug didesni nei PPO toleruotų bei sudaro didžiulį žingsnį link visiško cukraus rinkos liberalizavimo. Toks veiksmas negali užtikrinti runkelių augintojams, cukraus sektoriaus darbininkams ir Europos vartotojams tvarios ateities perspektyvos, nors Komisija ir bando įtikinėti priešingai. |
| --- | --- |

2.9

EESRK mano, kad siūlomi kainų ir kvotų sumažinimai yra daug didesni nei PPO toleruotų bei sudaro didžiulį žingsnį link visiško cukraus rinkos liberalizavimo. Toks veiksmas negali užtikrinti runkelių augintojams, cukraus sektoriaus darbininkams ir Europos vartotojams tvarios ateities perspektyvos, nors Komisija ir bando įtikinėti priešingai.

| 2.10 | EESRK negali sutikti su Komisija, kad ženklus cukraus kainų sumažėjimas turėtų atnešti ypač vartotojams naudos (7). Kaip ir ankstesnių reformų metu, tokie žaliavos kainų sumažinimai vargu ar (jeigu iš viso) praeis. Tai ypatingai taikytina perdirbtiems produktams, tokiems kaip vaisvandeniai ir saldinti produktai (Europoje 75 proc. cukraus suvartojama perdirbtiems produktams). EESRK mano, kad Komisija turėtų atidžiau stebėti reformos poveikį prekių, savo sudėtyje turinčių cukraus, kainoms. |
| --- | --- |

2.10

EESRK negali sutikti su Komisija, kad ženklus cukraus kainų sumažėjimas turėtų atnešti ypač vartotojams naudos (7). Kaip ir ankstesnių reformų metu, tokie žaliavos kainų sumažinimai vargu ar (jeigu iš viso) praeis. Tai ypatingai taikytina perdirbtiems produktams, tokiems kaip vaisvandeniai ir saldinti produktai (Europoje 75 proc. cukraus suvartojama perdirbtiems produktams). EESRK mano, kad Komisija turėtų atidžiau stebėti reformos poveikį prekių, savo sudėtyje turinčių cukraus, kainoms.

| 2.11 | EESRK supranta AKR šalių susirūpinimą dėl siūlomų reformų žalingo poveikio pajamoms ir užimtumui tiesiogiai veikiamuose ekonomikos sektoriuose bei socialinei pusiausvyrai ir vystymosi perspektyvoms šiose šalyse. |
| --- | --- |

2.11

EESRK supranta AKR šalių susirūpinimą dėl siūlomų reformų žalingo poveikio pajamoms ir užimtumui tiesiogiai veikiamuose ekonomikos sektoriuose bei socialinei pusiausvyrai ir vystymosi perspektyvoms šiose šalyse.

| 2.12 | EESRK pripažįsta pavojų Europos cukraus eksportui. Todėl jis nesupranta, kodėl Komisijos planuojamuose 2005-2009 m. kvotų sumažinimuose numatoma daugiau nei reikalinga sumažinti eksportą su gražinamosiomis išmokomis — remiantis prielaida, kad ES pralaimėtų PPO ginčų kolegijos sprendžiamą ginčą su Brazilija, Australija ir Tailandu. Priešingai, EESRK mano, kad ES turėtų imtis atitinkamų veiksmų išnaudoti visas eksporto galimybes, kurios jai priklauso pagal tarptautinius susitarimus, ir kad dėl šios priežasties ji turėtų siūlyti mažesnius kvotų sumažinimus. |
| --- | --- |

2.12

EESRK pripažįsta pavojų Europos cukraus eksportui. Todėl jis nesupranta, kodėl Komisijos planuojamuose 2005-2009 m. kvotų sumažinimuose numatoma daugiau nei reikalinga sumažinti eksportą su gražinamosiomis išmokomis — remiantis prielaida, kad ES pralaimėtų PPO ginčų kolegijos sprendžiamą ginčą su Brazilija, Australija ir Tailandu. Priešingai, EESRK mano, kad ES turėtų imtis atitinkamų veiksmų išnaudoti visas eksporto galimybes, kurios jai priklauso pagal tarptautinius susitarimus, ir kad dėl šios priežasties ji turėtų siūlyti mažesnius kvotų sumažinimus.

| 2.13 | EESRK mano, kad Komisija turėtų siūlyti priemones alternatyvių rinkų plėtrai užtikrinti, ypatingai biokuro sektoriuje, kad būtų kompensuojamos su importu ir eksportu susijusios iniciatyvos, dėl kurių Europos gamintojams sumažėjo realizavimo rinka. |
| --- | --- |

2.13

EESRK mano, kad Komisija turėtų siūlyti priemones alternatyvių rinkų plėtrai užtikrinti, ypatingai biokuro sektoriuje, kad būtų kompensuojamos su importu ir eksportu susijusios iniciatyvos, dėl kurių Europos gamintojams sumažėjo realizavimo rinka.

| 2.14 | Apskritai, EESRK mano, kad Komisija nesugebėjo įvertinti savo pasiūlymo poveikio, kuris sukeltų masinį resursų perkėlimą iš Europos ir besivystančių šalių kaimo sektoriaus (ūkininkavimas ir pirminis perdirbimas) į stambias tarptautines maisto gamybos ir prekybos bendroves. Tai taip pat būtų didžiosios dalies Europos ir AKR šalių cukraus pramonės sunaikinimas, o Brazilijos cukraus gamyboje dominuojanti latifundia praktiškai vienintelė gautų iš to naudos. Keliais atvejais pastaroji pažeidžia pagrindines žmogaus teises ir darbo įstatymus (1998 m. TDO tarptautinės konferencijos pareiškimas (8)) ir tvarumo principus (Amazonės miškų naikinimas). EESRK laikosi nuomonės, kad patekimas į ES rinką turėtų priklausyti nuo socialinių ir aplinkos apsaugos normų tenkinimo. |
| --- | --- |

2.14

Apskritai, EESRK mano, kad Komisija nesugebėjo įvertinti savo pasiūlymo poveikio, kuris sukeltų masinį resursų perkėlimą iš Europos ir besivystančių šalių kaimo sektoriaus (ūkininkavimas ir pirminis perdirbimas) į stambias tarptautines maisto gamybos ir prekybos bendroves. Tai taip pat būtų didžiosios dalies Europos ir AKR šalių cukraus pramonės sunaikinimas, o Brazilijos cukraus gamyboje dominuojanti latifundia praktiškai vienintelė gautų iš to naudos. Keliais atvejais pastaroji pažeidžia pagrindines žmogaus teises ir darbo įstatymus (1998 m. TDO tarptautinės konferencijos pareiškimas (8)) ir tvarumo principus (Amazonės miškų naikinimas). EESRK laikosi nuomonės, kad patekimas į ES rinką turėtų priklausyti nuo socialinių ir aplinkos apsaugos normų tenkinimo.

3.   Konkrečios pastabos

| 3.1 | EESRK pažymi, kad Reglamentas 1260/2001, kurį Taryba priėmė vienbalsiai, lieka galioti iki 2006 m. liepos 1 d., ir kad juo buvo remtasi per derybas dėl narystės ES su dešimčia naujų valstybių narių. Todėl Komitetas negali suprasti Komisijos pasiūlymo nereikalingai paankstinti reformą — nuo 2005 m. liepos 1 d. Be to, ūkininkai jau yra suorganizavę savo 2005/2006 m. pasėlių rotaciją, o kai kuriose Europos valstybėse jau prasidėjo rudeninė runkelių sėja. Papildomai prie viso šio, ūkiai ir pramonė nuo 2001 m. daug investavo, kadangi manė, jog Reglamentas 1260/2001 galios iki jame numatytos datos. |
| --- | --- |

3.1

EESRK pažymi, kad Reglamentas 1260/2001, kurį Taryba priėmė vienbalsiai, lieka galioti iki 2006 m. liepos 1 d., ir kad juo buvo remtasi per derybas dėl narystės ES su dešimčia naujų valstybių narių. Todėl Komitetas negali suprasti Komisijos pasiūlymo nereikalingai paankstinti reformą — nuo 2005 m. liepos 1 d. Be to, ūkininkai jau yra suorganizavę savo 2005/2006 m. pasėlių rotaciją, o kai kuriose Europos valstybėse jau prasidėjo rudeninė runkelių sėja. Papildomai prie viso šio, ūkiai ir pramonė nuo 2001 m. daug investavo, kadangi manė, jog Reglamentas 1260/2001 galios iki jame numatytos datos.

| 3.2 | Todėl Komitetas prašo, kad naujasis reglamentas dėl cukraus neįsigaliotų anksčiau nei 2006 m. liepos 1 d. Bet koks kitas sprendimas būtų teisingai laikomas pagrįsto pasitikėjimo principo nesilaikymu tarp atitinkamų prekybos subjektų ir naujųjų valstybių narių. |
| --- | --- |

3.2

Todėl Komitetas prašo, kad naujasis reglamentas dėl cukraus neįsigaliotų anksčiau nei 2006 m. liepos 1 d. Bet koks kitas sprendimas būtų teisingai laikomas pagrįsto pasitikėjimo principo nesilaikymu tarp atitinkamų prekybos subjektų ir naujųjų valstybių narių.

| 3.3 | EESRK pažymi, kad Komisijos pasiūlymas neatsako į klausimą, kas atsitiks bendram cukraus rinkos organizavimui po 2008 m. Tačiau runkelių auginimo ir cukraus sektoriams reikia nuspėjamumo būtinam restruktūrizavimui ir investicinėms operacijoms. Todėl Komitetas prašo Komisijos paruošti reglamentą, kuris apimtų laikotarpį nuo 2006 m. liepos 1 d. iki 2012 m. birželio 30 d., ir kuris būtų suderintas su pertvarkytos BŽŪP tvarkaraščiu. |
| --- | --- |

3.3

EESRK pažymi, kad Komisijos pasiūlymas neatsako į klausimą, kas atsitiks bendram cukraus rinkos organizavimui po 2008 m. Tačiau runkelių auginimo ir cukraus sektoriams reikia nuspėjamumo būtinam restruktūrizavimui ir investicinėms operacijoms. Todėl Komitetas prašo Komisijos paruošti reglamentą, kuris apimtų laikotarpį nuo 2006 m. liepos 1 d. iki 2012 m. birželio 30 d., ir kuris būtų suderintas su pertvarkytos BŽŪP tvarkaraščiu.

| 3.4 | EESRK mano, kad Komisija nepateikė jokių priežasčių dideliems institucinių kainų sumažinimams (33 proc. cukrui ir 37 proc. runkeliams, dviem etapais). Tačiau patikimi skaičiavimai rodo, kad užtektų maksimalaus 20 proc. sumažinimo laukiamiems naujiems PPO apribojimams patenkinti. EESRK norėtų, kad Komisija patvirtintų šį skaičių. Jis taip pat prašytų Komisijos turėti omenyje mažiausiai išsivysčiusių šalių norą derėtis dėl preferencinių kvotų, kadangi vėlesniais metais tai labai sumažintų spaudimą Europos cukraus rinkai ir sukurtų patenkinamą eksporto aplinką mažiausiai išsivysčiusioms šalims. |
| --- | --- |

3.4

EESRK mano, kad Komisija nepateikė jokių priežasčių dideliems institucinių kainų sumažinimams (33 proc. cukrui ir 37 proc. runkeliams, dviem etapais). Tačiau patikimi skaičiavimai rodo, kad užtektų maksimalaus 20 proc. sumažinimo laukiamiems naujiems PPO apribojimams patenkinti. EESRK norėtų, kad Komisija patvirtintų šį skaičių. Jis taip pat prašytų Komisijos turėti omenyje mažiausiai išsivysčiusių šalių norą derėtis dėl preferencinių kvotų, kadangi vėlesniais metais tai labai sumažintų spaudimą Europos cukraus rinkai ir sukurtų patenkinamą eksporto aplinką mažiausiai išsivysčiusioms šalims.

| 3.5 | EESRK smerkia rinkos organizavimo mechanizmų, kurie buvo įdiegti bendro cukraus rinkos organizavimo intervencijai pakeisti, silpnumą. Iš tiesų, galima numatyti, kad privačios atsargos ir perkėlimo į kitus metus mechanizmas adekvačiai neužtikrins, kad rinkos kaina atitiktų referencinę kainą. |
| --- | --- |

3.5

EESRK smerkia rinkos organizavimo mechanizmų, kurie buvo įdiegti bendro cukraus rinkos organizavimo intervencijai pakeisti, silpnumą. Iš tiesų, galima numatyti, kad privačios atsargos ir perkėlimo į kitus metus mechanizmas adekvačiai neužtikrins, kad rinkos kaina atitiktų referencinę kainą.

| 3.6 | EESRK atsižvelgia į Komisijos pasiūlymą dalinai kompensuoti ūkininkavimo pajamų praradimą kompensaciniais mokėjimais. Tačiau jis norėtų pažymėti, kad mažesni kainų sumažinimai — arba tų sumažinimų taikymas tiktai pirmajame etape — leistų tiek sutaupyti biudžetą, tiek ir išmokėti didesnes kompensacijų normas, neperžengiant finansinių ribų. Komitetui įdomu, kaip nacionaliniai paketai gali būti paskirstyti teisingai ir praktiškai, kad pagalba iš tiesų pasiektų tuos ūkininkus, kurių pajamos iš runkelių sumažėjo ar dingo. Remiantis rekomendacijomis pieno sektoriui pagal 2003 priimtą BŽŪP reformą skirstant kompesacijas reiktų atsižvelgti į orientyrą, kiek ūkininkas gavo paskutinius dvejerius metus prieš naujo reglamento įsigaliojimą. Komitetas pabrėžia, kad tokia pagalba turi būti ilgalaikė, ir kad reikia išlaikyti cukraus biudžetą. |
| --- | --- |

3.6

EESRK atsižvelgia į Komisijos pasiūlymą dalinai kompensuoti ūkininkavimo pajamų praradimą kompensaciniais mokėjimais. Tačiau jis norėtų pažymėti, kad mažesni kainų sumažinimai — arba tų sumažinimų taikymas tiktai pirmajame etape — leistų tiek sutaupyti biudžetą, tiek ir išmokėti didesnes kompensacijų normas, neperžengiant finansinių ribų. Komitetui įdomu, kaip nacionaliniai paketai gali būti paskirstyti teisingai ir praktiškai, kad pagalba iš tiesų pasiektų tuos ūkininkus, kurių pajamos iš runkelių sumažėjo ar dingo. Remiantis rekomendacijomis pieno sektoriui pagal 2003 priimtą BŽŪP reformą skirstant kompesacijas reiktų atsižvelgti į orientyrą, kiek ūkininkas gavo paskutinius dvejerius metus prieš naujo reglamento įsigaliojimą. Komitetas pabrėžia, kad tokia pagalba turi būti ilgalaikė, ir kad reikia išlaikyti cukraus biudžetą.

| 3.7 | EESRK mano, kad bet kokie kvotų sumažinimai, kurie pasirodo esantys reikalingi, turi būti apriboti iki visiško minimumo ir turi tokiu pačiu mastu būti taikomi tiek cukrui, tiek ir konkuruojantiems produktams pagal kvotų sistemą. Komunikate nurodytas pasiūlymas padidinti izogliukozės kvotą yra neteisingas, kadangi jis verčia Komisija siūlyti didesnius cukraus kvotų sumažinimus — runkelių augintojų ir cukraus pramonės nenaudai. |
| --- | --- |

3.7

EESRK mano, kad bet kokie kvotų sumažinimai, kurie pasirodo esantys reikalingi, turi būti apriboti iki visiško minimumo ir turi tokiu pačiu mastu būti taikomi tiek cukrui, tiek ir konkuruojantiems produktams pagal kvotų sistemą. Komunikate nurodytas pasiūlymas padidinti izogliukozės kvotą yra neteisingas, kadangi jis verčia Komisija siūlyti didesnius cukraus kvotų sumažinimus — runkelių augintojų ir cukraus pramonės nenaudai.

| 3.7.1 | EESRK mano, kad joks sprendimas dėl reikiamo potencialių kvotų sumažinimo lygio neturi būti priimtas tol, kol Komisija neatliks išsamaus tyrimo apie struktūrinius deficitus bei galimą kvotinio cukraus gamybos suspendavimą, arba kol nepaaiškės, kaip dar neįgyvendintos PPO sutartys bei PPO ginčų kolegijos sprendimai įtakos kvotinio cukraus ir nekvotinio cukraus gamybą bei prekybos srautus tarp Europos Sąjungos ir jai nepriklausančių valstybių. |
| --- | --- |

3.7.1

EESRK mano, kad joks sprendimas dėl reikiamo potencialių kvotų sumažinimo lygio neturi būti priimtas tol, kol Komisija neatliks išsamaus tyrimo apie struktūrinius deficitus bei galimą kvotinio cukraus gamybos suspendavimą, arba kol nepaaiškės, kaip dar neįgyvendintos PPO sutartys bei PPO ginčų kolegijos sprendimai įtakos kvotinio cukraus ir nekvotinio cukraus gamybą bei prekybos srautus tarp Europos Sąjungos ir jai nepriklausančių valstybių.

| 3.7.2 | Komiteto manymu, valstybės narės turėtų turėti pakankamai veiksmų laisvės tvarkyti kvotų — tiek cukraus, tiek cukrinių runkelių — mažinimus, svarbu tik, kad jos paisytų visų suinteresuotų šalių interesų ir socialinio teisingumo bei naudos kriterijų. Todėl komitetas prašo Komisijos, šią galimybę tiksliau apibrėžti reformos pasiūlymuose bei teisės aktuose. |
| --- | --- |

3.7.2

Komiteto manymu, valstybės narės turėtų turėti pakankamai veiksmų laisvės tvarkyti kvotų — tiek cukraus, tiek cukrinių runkelių — mažinimus, svarbu tik, kad jos paisytų visų suinteresuotų šalių interesų ir socialinio teisingumo bei naudos kriterijų. Todėl komitetas prašo Komisijos, šią galimybę tiksliau apibrėžti reformos pasiūlymuose bei teisės aktuose.

| 3.8 | Gamybos nuostolių padengimo panaikinimas tiekiant kvotinį cukrų chemijos ir farmacijos pramonėms taip pat neigiamai paveiktų cukraus kvotų lygį ir sudarytų rizikos faktorių būsimuose sandoriuose dėl cukraus tiekimo šioms pramonėms. Todėl EESRK ragina palikti šiuo metu galiojančias taisykles. |
| --- | --- |

3.8

Gamybos nuostolių padengimo panaikinimas tiekiant kvotinį cukrų chemijos ir farmacijos pramonėms taip pat neigiamai paveiktų cukraus kvotų lygį ir sudarytų rizikos faktorių būsimuose sandoriuose dėl cukraus tiekimo šioms pramonėms. Todėl EESRK ragina palikti šiuo metu galiojančias taisykles.

| 3.9 | EESRK mano, kad kvotų perleidimų (ir ypatingai perleidimų tarp valstybių) leidimas galėtų trukdyti pelningam runkelių auginimui daugelyje regionų. Tai turėtų sunkių ekonominių pasekmių runkelių augintojų šeimoms ir užimtumo padėčiai. Tai taip pat pakenktų aplinkai — žiūrint iš pasėlių rotacijos pusės — ir neigiamai paveiktų žemės ūkio rinkas, susijusias su pakaitiniais pasėliais. EESRK prašo, kad kvotų valdymas liktų valstybių narių kontroliuojamas, ir kad dėl visų su restruktūrizacija susijusių sprendimų pirmiausia būtų gautas įvairių pramonės šakų sutikimas. |
| --- | --- |

3.9

EESRK mano, kad kvotų perleidimų (ir ypatingai perleidimų tarp valstybių) leidimas galėtų trukdyti pelningam runkelių auginimui daugelyje regionų. Tai turėtų sunkių ekonominių pasekmių runkelių augintojų šeimoms ir užimtumo padėčiai. Tai taip pat pakenktų aplinkai — žiūrint iš pasėlių rotacijos pusės — ir neigiamai paveiktų žemės ūkio rinkas, susijusias su pakaitiniais pasėliais. EESRK prašo, kad kvotų valdymas liktų valstybių narių kontroliuojamas, ir kad dėl visų su restruktūrizacija susijusių sprendimų pirmiausia būtų gautas įvairių pramonės šakų sutikimas.

| 3.9.1 | Vietoje mainymosi kvotomis, EESRK mano, kad Komisija turėtų ištirti galimybę įkurti Europos restruktūrizacijos fondą cukraus pramonei, kuris (kreipiant ypatingą dėmesį į sektoriaus ūkininkų ir darbininkų pertvarkos poreikius) kompensuotų už kvotas, atsiradusias po reglamento įsigaliojimo, — pagal susitarimą tarp atitinkamų cukraus gamintojų ir runkelių augintojų bei dar labiau sumažinant poreikį mažinti kvotas. |
| --- | --- |

3.9.1

Vietoje mainymosi kvotomis, EESRK mano, kad Komisija turėtų ištirti galimybę įkurti Europos restruktūrizacijos fondą cukraus pramonei, kuris (kreipiant ypatingą dėmesį į sektoriaus ūkininkų ir darbininkų pertvarkos poreikius) kompensuotų už kvotas, atsiradusias po reglamento įsigaliojimo, — pagal susitarimą tarp atitinkamų cukraus gamintojų ir runkelių augintojų bei dar labiau sumažinant poreikį mažinti kvotas.

4.   Išvados

| 4.1 | EESRK pripažįsta, kad reikia reformuoti bendrą cukraus rinkos organizavimą, tačiau mano, kad pasiūlymai dėl reformų yra per toli siekiantys, ir kad jų įgyvendinimas ženkliai atsilieps Europos cukraus sektoriui, ypač užimtumo srityje. Nelaimei, pasiūlymai nėra adekvačiai pagrįsti ir jų pasekmės nebuvo tinkamai išanalizuotos, kaip būtų tikėtasi. |
| --- | --- |

4.1

EESRK pripažįsta, kad reikia reformuoti bendrą cukraus rinkos organizavimą, tačiau mano, kad pasiūlymai dėl reformų yra per toli siekiantys, ir kad jų įgyvendinimas ženkliai atsilieps Europos cukraus sektoriui, ypač užimtumo srityje. Nelaimei, pasiūlymai nėra adekvačiai pagrįsti ir jų pasekmės nebuvo tinkamai išanalizuotos, kaip būtų tikėtasi.

| 4.2 | EESRK rekomenduoja nukelti reglamento įsigaliojimo datą iki 2006 m. liepos 1 d. ir nedelsiant informuoti ūkininkus apie šį sprendimą, kad jie galėtų patvirtinti savo 2005 m. pasėlių rotaciją. |
| --- | --- |

4.2

EESRK rekomenduoja nukelti reglamento įsigaliojimo datą iki 2006 m. liepos 1 d. ir nedelsiant informuoti ūkininkus apie šį sprendimą, kad jie galėtų patvirtinti savo 2005 m. pasėlių rotaciją.

| 4.3 | Komitetas mano, jog reglamentas turėtų apimti mažiausiai šešerių metų laikotarpį, kad sektorius turėtų atitinkamą perspektyvą. |
| --- | --- |

4.3

Komitetas mano, jog reglamentas turėtų apimti mažiausiai šešerių metų laikotarpį, kad sektorius turėtų atitinkamą perspektyvą.

| 4.4 | Komitetas prašo, kad ES suderėtų cukraus importo kvotas iš mažiausiai išsivysčiusių šalių, pagal šių šalių prašymą. Mainų praktika jokiomis aplinkybėmis neturėtų būti priimtina, bei socialinio ir aplinkos apsaugos tvarumo bei maisto suverenumo kriterijai turi būti nustatyti galimybei patekti į ES rinką. |
| --- | --- |

4.4

Komitetas prašo, kad ES suderėtų cukraus importo kvotas iš mažiausiai išsivysčiusių šalių, pagal šių šalių prašymą. Mainų praktika jokiomis aplinkybėmis neturėtų būti priimtina, bei socialinio ir aplinkos apsaugos tvarumo bei maisto suverenumo kriterijai turi būti nustatyti galimybei patekti į ES rinką.

| 4.5 | EESRK ragina kaip galima greičiau nustatyti importo kvotas Balkanų šalims. |
| --- | --- |

4.5

EESRK ragina kaip galima greičiau nustatyti importo kvotas Balkanų šalims.

| 4.6 | Komitetas mano, kad bet kokie kainų ar gamybos kvotų pakeitimai turėtų būti griežtai suderinti su tarptautiniais įsipareigojimais ir turėtų būti vienodai taikomi visiems saldikliams (cukrui ir konkuruojantiems produktams pagal kvotą). Cukrus turėtų būti traktuojamas kaip jautrus produktas Doha darbotvarkės plėtrai (ADD) derybose. |
| --- | --- |

4.6

Komitetas mano, kad bet kokie kainų ar gamybos kvotų pakeitimai turėtų būti griežtai suderinti su tarptautiniais įsipareigojimais ir turėtų būti vienodai taikomi visiems saldikliams (cukrui ir konkuruojantiems produktams pagal kvotą). Cukrus turėtų būti traktuojamas kaip jautrus produktas Doha darbotvarkės plėtrai (ADD) derybose.

| 4.7 | Jis rekomenduoja, jog dabartiniai bendro cukraus rinkos organizavimo intervenciniai mechanizmai liktų taikomi, kad būtų garantuojamas kainos lygis. |
| --- | --- |

4.7

Jis rekomenduoja, jog dabartiniai bendro cukraus rinkos organizavimo intervenciniai mechanizmai liktų taikomi, kad būtų garantuojamas kainos lygis.

| 4.8 | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad produkto (cukrinio runkelio) kaina turi atspindėti gamintojų gamybos kaštus. Jis atsižvelgia į pasiūlymus dalinai kompensuoti augintojams prarastas pajamas dėl runkelių kainų sumažinimo. Jis reikalauja. padidinti šią kompensaciją tiek, kiek tai būtų įmanoma. Jis pabrėžia, jog reikia užtikrinti tolydžią pagalbą ir išlaikyti cukraus biudžetą. |
| --- | --- |

4.8

EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad produkto (cukrinio runkelio) kaina turi atspindėti gamintojų gamybos kaštus. Jis atsižvelgia į pasiūlymus dalinai kompensuoti augintojams prarastas pajamas dėl runkelių kainų sumažinimo. Jis reikalauja. padidinti šią kompensaciją tiek, kiek tai būtų įmanoma. Jis pabrėžia, jog reikia užtikrinti tolydžią pagalbą ir išlaikyti cukraus biudžetą.

| 4.9 | Jis prašo palikti galiojančias dabartines nuostatas dėl kvotinio cukraus tiekimo chemijos ir farmacijos pramonėms. |
| --- | --- |

4.9

Jis prašo palikti galiojančias dabartines nuostatas dėl kvotinio cukraus tiekimo chemijos ir farmacijos pramonėms.

| 4.10 | Jis mano, kad Komisija neturi sumažinti savo atsakomybių, o turi pradėti tinkamą Europos cukraus pramonės restruktūrizacijos planą, kuris atspindėtų cukraus gamintojų, runkelių augintojų ir darbuotojų interesus. |
| --- | --- |

4.10

Jis mano, kad Komisija neturi sumažinti savo atsakomybių, o turi pradėti tinkamą Europos cukraus pramonės restruktūrizacijos planą, kuris atspindėtų cukraus gamintojų, runkelių augintojų ir darbuotojų interesus.

| 4.11 | Komitetas norėtų paprašyti Komisijos paaiškinti savo ketinimus dėl cukraus gamybos, kuri nereglamentuojama kvotomis. |
| --- | --- |

4.11

Komitetas norėtų paprašyti Komisijos paaiškinti savo ketinimus dėl cukraus gamybos, kuri nereglamentuojama kvotomis.

2004 m. gruodžio 15 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  AKR valstybės: besivystančios Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybės, pasirašiusios Kotonu susitarimą.

1

(2)  Privatus sandėliavimas įgalina tam tikrą cukraus tonų skaičių laikinai pašalinti iš rinkos, nesumažinant kvotų. Privaloma perkėlimo sistema ir cukraus pervedimo iš „n“ kampanijos į „n+I“ kampaniją, atitinkamai sumažinant „n+I“ kampanijos kvotas.

2

(3)  Tarybos reglamentu 1265/2001/EB gamybos grąžinamosios išmokos (parama, skirta skirtumui tarp intervencinės kainos ir pasaulinės rinkos kainos sumažinti) skiriamos kvotiniam cukrui ir izogliukozės produktams, naudojamiems chemijos ir farmacijos pramonėje (apytiksliai 400 000 tonų per metus).

3

(4)  OL C 116, 2001 m. balandžio 20 d., p. 113-115. Komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl bendro cukraus sektoriaus rinkų organizavimo. Žr.: „Komitetas prašo būti įtrauktas į tyrimą, kurį Komisija ketina atlikti, siekdama, inter alia, išanalizuoti kritiką, išsakytą bendro cukraus rinkos organizavimo, žemės ūkio maisto produktų pramonės ir kainų pasikeitimo perkėlimo nuo gamintojo vartotojui atžvilgiu.“

4

inter alia

(5)  Pirmininkavimo išvados: SN 400/97, p. 14, 1997 12 13.

5

(6)  Šiuo konkrečių atveju tai reiškia Brazilijos cukraus eksportą į mažiau išsivysčiusias šalis ir minėto Brazilijos cukraus suvartojimą mažiau išsivysčiusioje šalyje, kurioje šis cukrus pakeičia vietinį cukrų. Tokiu būdu pakeistas mažiau išsivysčiusios šalies cukrus eksportuojamas į Europos Sąjungą.

6

(7)  Žr. Komunikatą KOM(2004) 499 galutinis, 3.2 punkto Ekonominiai padariniai pradžia

7

Ekonominiai padariniai

(8)  TDO deklaracija dėl pagrindinių principų ir teisių darbe. Tarptautinė darbo konferencija, 86-oji sesija Ženeva, 1998 m. birželio mėn.

8

---

| 28.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/107 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/107

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl komisijos pranešimo „mokslas ir technologija — raktas į europos ateitį: europos sąjungos mokslinių tyrimų rėmimo gairės“

KOM(2004) 353 galutinis

(2005/C 157/20)

2004 m. birželio 17 dieną Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, nusprendė paprašyti Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto parengti nuomonę dėl: Komisijos pranešimo „Mokslas ir technologija — raktas į Europos ateitį: — Europos Sąjungos mokslinių tyrimų rėmimo gairės“

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2004 m. lapkričio 10 d. pateikė savo nuomonę. Pranešėjas — p. WOLF.

Savo 413-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2004 m. gruodžio 15-16 d. (gruodžio 15 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, 83 nariams balsavus „už“ ir 3 „prieš“ priėmė šią nuomonę:

1.   Įžanga

| 1.1 | Europos ekonominė, socialinė ir kultūrinė ateitis. Europos vystymąsį ir jos poziciją didžiuliame globaliniame darinyje ateityje lems neišvengiama konkurencija pasaulinėje rinkoje su savo besikeičiančia pramonės ir ūkio struktūra, darbo rinkos ir žaliavų situacija. Darosi vis aiškiau, kad ūkio augimas, sėkmingi rezultatai ir ekonominė galia — o viso to išdavoje atsirandantis gebėjimas teikti socialines paslaugas ir kultūros vystymasis — labiausiai priklauso nuo turimų žinių ir nuo investicijų į mokslinius tyrimus bei technologijų vystymą. |
| --- | --- |

1.1

Europos ekonominė, socialinė ir kultūrinė ateitis. Europos vystymąsį ir jos poziciją didžiuliame globaliniame darinyje ateityje lems neišvengiama konkurencija pasaulinėje rinkoje su savo besikeičiančia pramonės ir ūkio struktūra, darbo rinkos ir žaliavų situacija. Darosi vis aiškiau, kad ūkio augimas, sėkmingi rezultatai ir ekonominė galia — o viso to išdavoje atsirandantis gebėjimas teikti socialines paslaugas ir kultūros vystymasis — labiausiai priklauso nuo turimų žinių ir nuo investicijų į mokslinius tyrimus bei technologijų vystymą.

| 1.2 | Globali konkurencijos situacija. Europa konkuruoja jau ne vien tik su tradicinėmis industrinėmis valstybėmis, tokiomis, kaip JAV, Japonija ar Rusija, bet taip pat ir su ypatingai greitai besivystančiomis ekonomikos galiūnėmis Kinija, Indija, Pietų Korėja ir kt. — taigi, su visa Pietų Azijos ekonomine erdve. Tačiau ne vien tik ūkio konkurencingumas ir su tuo susijęs patrauklumas investuotojams, mokslininkams bei inžinieriams, bet taip pat ir kultūrinis bei politinis vertybių nustatymas ir įtaka priklauso nuo mokslinio ir techninio pajėgumo. Pakankamos investicijos į mokslinį tyrimą ir eksperimentinę plėtrą gali ir turi prisidėti prie Europos pozicijos užtikrinimo ir nuolatinio vystymosi garantijos. |
| --- | --- |

1.2

Globali konkurencijos situacija. Europa konkuruoja jau ne vien tik su tradicinėmis industrinėmis valstybėmis, tokiomis, kaip JAV, Japonija ar Rusija, bet taip pat ir su ypatingai greitai besivystančiomis ekonomikos galiūnėmis Kinija, Indija, Pietų Korėja ir kt. — taigi, su visa Pietų Azijos ekonomine erdve. Tačiau ne vien tik ūkio konkurencingumas ir su tuo susijęs patrauklumas investuotojams, mokslininkams bei inžinieriams, bet taip pat ir kultūrinis bei politinis vertybių nustatymas ir įtaka priklauso nuo mokslinio ir techninio pajėgumo. Pakankamos investicijos į mokslinį tyrimą ir eksperimentinę plėtrą gali ir turi prisidėti prie Europos pozicijos užtikrinimo ir nuolatinio vystymosi garantijos.

| 1.3 | Europos mokslinių tyrimų erdvė — EMTE (

  European Research Area

  — ERA)
   (1). Šio iššūkio pagrindu buvo sukurta sąvoka „Europos mokslinių tyrimų erdvė“. 2000 m. kovo mėnesį Lisabonos Tarybos nutarimuose ji tapo raktine sąvoka ir Europos Bendrijų mokslinių tyrimų politikos sritimi — visų pirma, dėl žinomų pretenzingų Lisabonos, Geteborgo ir Barselonos tikslų. Bendri remiami mokslinai tyrimai ir jų plėtra turi sukurti europinę pridėtinę vertę, subsidiarumo prasme perimti uždavinius, kurie viršytų pavienių valstybių narių pajėgumą, bei apjungti, stiprinti ir atskleisti Europos mokslinį potencialą. Moksliniai tyrimai tarnauja konkurencingumo ir nuolatinio veiksmingumo tikslams. Mokslas ir tyrinėjimai yra esminiai Europos kultūros elementai. |
| --- | --- |

1.3

Europos mokslinių tyrimų erdvė — EMTE (

  European Research Area

  — ERA)
   (1). Šio iššūkio pagrindu buvo sukurta sąvoka „Europos mokslinių tyrimų erdvė“. 2000 m. kovo mėnesį Lisabonos Tarybos nutarimuose ji tapo raktine sąvoka ir Europos Bendrijų mokslinių tyrimų politikos sritimi — visų pirma, dėl žinomų pretenzingų Lisabonos, Geteborgo ir Barselonos tikslų. Bendri remiami mokslinai tyrimai ir jų plėtra turi sukurti europinę pridėtinę vertę, subsidiarumo prasme perimti uždavinius, kurie viršytų pavienių valstybių narių pajėgumą, bei apjungti, stiprinti ir atskleisti Europos mokslinį potencialą. Moksliniai tyrimai tarnauja konkurencingumo ir nuolatinio veiksmingumo tikslams. Mokslas ir tyrinėjimai yra esminiai Europos kultūros elementai.

| 1.4 | ERA (EMTE) kūrimas. Visi vėlesnieji pranešimai, nutarimai ir iniciatyvos, skirti mokslinių tyrimų politikai Europoje, yra paremti rezultatyvia Europos mokslinių tyrimų erdvės koncepcija. Reiktų pabrėžti Šeštąją bendrąją programą kartu su EURATOM programa ir su tuo susijusius mokslinių tyrimų rėmimo instrumentus, bei 3 % BVP iniciatyvą (2) ir daugelį kitų aspektų, apimančių, pvz., tyrėjo profesiją, fundamentaliųjų mokslų tyrimo reikšmę, energijos tiekimą, erdvėlaivių skrydžius ir biotechnologijas, o taip pat ir sąsają tarp mokslo, piliečio ir visuomenės. |
| --- | --- |

1.4

ERA (EMTE) kūrimas. Visi vėlesnieji pranešimai, nutarimai ir iniciatyvos, skirti mokslinių tyrimų politikai Europoje, yra paremti rezultatyvia Europos mokslinių tyrimų erdvės koncepcija. Reiktų pabrėžti Šeštąją bendrąją programą kartu su EURATOM programa ir su tuo susijusius mokslinių tyrimų rėmimo instrumentus, bei 3 % BVP iniciatyvą (2) ir daugelį kitų aspektų, apimančių, pvz., tyrėjo profesiją, fundamentaliųjų mokslų tyrimo reikšmę, energijos tiekimą, erdvėlaivių skrydžius ir biotechnologijas, o taip pat ir sąsają tarp mokslo, piliečio ir visuomenės.

| 1.5 | Ligšiolinės Komiteto nuomonės. Pirmiau išvardintas ligšiolines Komisijos iniciatyvas Komitetas iš esmės ir vienareikšmiškai rėmė atitinkamose savo nuomonėse (3). Jis akcentavo lemiamą mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros (Research and Development — R&D) reikšmę Lisabonos — vėliau taip pat Geteborgo ir Barselonos — tikslams bei nuolatinei ekonominei, socialinei, ekologinei ir kultūrinei ES gerovei. Komitetas šiuo aspektu buvo daugelio svarbių klausimų iniciatorius, pateikęs savus pasiūlymus. Dažnai jis rekomendavo stiprinti mokslinius tyrimus, pakartotinai ragindavo daryti pataisas bei išreikšdavo abejones. Pastarosios siejosi su ta tendencija, kad dėl daugybės taisyklių, apribojimų ir biurokratinių procedūrų, taip pat dėl per greitų ir šuoliškų tam tikrų procedūrų ir rėmimo instrumentų keitimo kyla neveiksmingumas, sumaištis ir nepasitenkinimas. |
| --- | --- |

1.5

Ligšiolinės Komiteto nuomonės. Pirmiau išvardintas ligšiolines Komisijos iniciatyvas Komitetas iš esmės ir vienareikšmiškai rėmė atitinkamose savo nuomonėse (3). Jis akcentavo lemiamą mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros (Research and Development — R&D) reikšmę Lisabonos — vėliau taip pat Geteborgo ir Barselonos — tikslams bei nuolatinei ekonominei, socialinei, ekologinei ir kultūrinei ES gerovei. Komitetas šiuo aspektu buvo daugelio svarbių klausimų iniciatorius, pateikęs savus pasiūlymus. Dažnai jis rekomendavo stiprinti mokslinius tyrimus, pakartotinai ragindavo daryti pataisas bei išreikšdavo abejones. Pastarosios siejosi su ta tendencija, kad dėl daugybės taisyklių, apribojimų ir biurokratinių procedūrų, taip pat dėl per greitų ir šuoliškų tam tikrų procedūrų ir rėmimo instrumentų keitimo kyla neveiksmingumas, sumaištis ir nepasitenkinimas.

2.   Komisijos pranešimas

| 2.1 | Komisijos pranešimas yra nuosekli nuo pat pradžios nepaprastai pozityvaus vystymosi išdava. Jis apima tikslų ir svarstymų rinkinį, skirtą paruošti pasiūlymus dėl 7-osios bendrosios mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros programos kartu su EURATOM programa — būtent, atsižvelgiant į „25 valstybių narių ES“ ir remiantis ligšioline 6-osios bendrosios mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros programos patirtimi. |
| --- | --- |

2.1

Komisijos pranešimas yra nuosekli nuo pat pradžios nepaprastai pozityvaus vystymosi išdava. Jis apima tikslų ir svarstymų rinkinį, skirtą paruošti pasiūlymus dėl 7-osios bendrosios mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros programos kartu su EURATOM programa — būtent, atsižvelgiant į „25 valstybių narių ES“ ir remiantis ligšioline 6-osios bendrosios mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros programos patirtimi.

| 2.2 | Pranešime visų pirma dar kartą yra apibendrinami ligšioliniai tikslai bei priemonės, ir labai įspūdingai pagrindžiant yra palyginamas 3 % tikslas, atsižvelgiant į neseniai išsiplėtusią Europos Sąjungą su jos dabartine būkle ir į tą situaciją, kuri yra konkuruojančiose su Europos Sąjunga valstybėse. Pranešime yra akcentuojamas viešojo sektoriaus investicijų svirtinis poveikis mokslinių tyrimų investicijoms iš privataus sektoriaus, o taip pat būtinybė padaryti tyrėjo profesiją patrauklesne, kad būtų galima konkuruoti su geriausiais protais visame pasaulyje. |
| --- | --- |

2.2

Pranešime visų pirma dar kartą yra apibendrinami ligšioliniai tikslai bei priemonės, ir labai įspūdingai pagrindžiant yra palyginamas 3 % tikslas, atsižvelgiant į neseniai išsiplėtusią Europos Sąjungą su jos dabartine būkle ir į tą situaciją, kuri yra konkuruojančiose su Europos Sąjunga valstybėse. Pranešime yra akcentuojamas viešojo sektoriaus investicijų svirtinis poveikis mokslinių tyrimų investicijoms iš privataus sektoriaus, o taip pat būtinybė padaryti tyrėjo profesiją patrauklesne, kad būtų galima konkuruoti su geriausiais protais visame pasaulyje.

| 2.3 | Tuo yra pagrindžiama ir būtinybė ženkliai stiprinti ES mokslinių tyrimų rėmimą ir atitinkamai vis labiau telkti atskirų valstybių narių pastangas, kurios jokiu būdu negali būti susilpnintos šioje srityje. |
| --- | --- |

2.3

Tuo yra pagrindžiama ir būtinybė ženkliai stiprinti ES mokslinių tyrimų rėmimą ir atitinkamai vis labiau telkti atskirų valstybių narių pastangas, kurios jokiu būdu negali būti susilpnintos šioje srityje.

| 2.4 | Komisija, atsižvelgdama į turinio bei veiksmų patirtį iki šiol vykdant bendrąsias programas, suformulavo šešis pagrindinius didžiuosius tikslus:






  — | sukurti Europos kompetencijos (4) polius bendradarbiaujant laboratorijoms; |
| --- | --- | --- |

2.4

Komisija, atsižvelgdama į turinio bei veiksmų patirtį iki šiol vykdant bendrąsias programas, suformulavo šešis pagrindinius didžiuosius tikslus:

—

sukurti Europos kompetencijos (4) polius bendradarbiaujant laboratorijoms;

| — | pradėti įgyvendinti Europos technologijos iniciatyvas; |
| --- | --- |

—

pradėti įgyvendinti Europos technologijos iniciatyvas;

| — | fundamentinių tyrimų srityje išvystyti konkurenciją Europos lygmenyje; |
| --- | --- |

—

fundamentinių tyrimų srityje išvystyti konkurenciją Europos lygmenyje;

| — | padaryti Europą geriausiems mokslininkams patrauklia; |
| --- | --- |

—

padaryti Europą geriausiems mokslininkams patrauklia;

| — | struktūrizuoti tyrimų infrastruktūras, tarnaujančias Europos interesams; |
| --- | --- |

—

struktūrizuoti tyrimų infrastruktūras, tarnaujančias Europos interesams;

| — | geriau koordinuoti atskirų valstybių mokslinių tyrimų programas. |
| --- | --- |

—

geriau koordinuoti atskirų valstybių mokslinių tyrimų programas.

| 2.5 | Iš kitų pranešime pateiktų samprotavimų ir pasiūlymų reiktų paminėti dar ir šiuos:






  — | pilnai išnaudoti Europos 25 valstybių narių potencialą; |
| --- | --- | --- |

2.5

Iš kitų pranešime pateiktų samprotavimų ir pasiūlymų reiktų paminėti dar ir šiuos:

—

pilnai išnaudoti Europos 25 valstybių narių potencialą;

| — | pilnai pasinaudoti abipusiai naudinga struktūrinių fondų teikiama parama; |
| --- | --- |

—

pilnai pasinaudoti abipusiai naudinga struktūrinių fondų teikiama parama;

| — | išsiaiškinti temas, kurios ypač svarbios Europai; |
| --- | --- |

—

išsiaiškinti temas, kurios ypač svarbios Europai;

| — | dvi naujos svarbios temos: aeronautika (kosminė navigacija) ir sauga; |
| --- | --- |

—

dvi naujos svarbios temos: aeronautika (kosminė navigacija) ir sauga;

| — | taikyti efektyviausius tikslų įgyvendinimo būdus; |
| --- | --- |

—

taikyti efektyviausius tikslų įgyvendinimo būdus;

| — | pagerinti bendrosios programos (BP) įgyvendinimą praktikoje. |
| --- | --- |

—

pagerinti bendrosios programos (BP) įgyvendinimą praktikoje.

3.   Bendrosios Komiteto pastabos

| 3.1 | Lisabonos, Geteborgo ir Barselonos tikslai. Komitetas sveikina ir remia Komisijos pranešime pateiktus ketinimus bei iniciatyvas ir jame įžvelgia ypatingai svarbias priemones, numatomas ambicingiems Lisabonos, Geteborgo ir Barselonos tikslams įgyvendinti. Komitetas su dideliu pasitenkinimu pripažįsta, kad į daugumą jo ankstesnėse nuomonėse pateiktų specifinių rekomendacijų šiame Pranešime yra atsižvelgta. |
| --- | --- |

3.1

Lisabonos, Geteborgo ir Barselonos tikslai. Komitetas sveikina ir remia Komisijos pranešime pateiktus ketinimus bei iniciatyvas ir jame įžvelgia ypatingai svarbias priemones, numatomas ambicingiems Lisabonos, Geteborgo ir Barselonos tikslams įgyvendinti. Komitetas su dideliu pasitenkinimu pripažįsta, kad į daugumą jo ankstesnėse nuomonėse pateiktų specifinių rekomendacijų šiame Pranešime yra atsižvelgta.

| 3.2 | 3 % BVP tikslas.
   (5) Komitetas ypač remia numatytą 3 % BVP tikslą, kuris nukreiptas į globalių konkurentų dabartines investicijas į mokslinius tyrimus ir eksperimentinę plėtrą. Tuo tikslu ES lygmenyje būtina ženkliai padidinti lėšas, skiriamas Bendrajai programai kartu su EURATOM programa, tiek atsižvelgiant į Lisabonos tikslus, tiek ir į naują išsiplėtusią 25 valstybių narių išsiplėtusią Europą. |
| --- | --- |

3.2

3 % BVP tikslas.
   (5) Komitetas ypač remia numatytą 3 % BVP tikslą, kuris nukreiptas į globalių konkurentų dabartines investicijas į mokslinius tyrimus ir eksperimentinę plėtrą. Tuo tikslu ES lygmenyje būtina ženkliai padidinti lėšas, skiriamas Bendrajai programai kartu su EURATOM programa, tiek atsižvelgiant į Lisabonos tikslus, tiek ir į naują išsiplėtusią 25 valstybių narių išsiplėtusią Europą.

| 3.2.1 | Skirtinų ES lėšų padvigubinimas. Kaip siūlo Komisija, norint įgyvendinti visas priemones, skirtinas lėšas reikia padidinti du kartus. Tai atitinka ir Komiteto rekomendaciją, kurią jis pateikė tuo klausimu savo Nuomonėje dėl Šeštosios bendrosios programos (6). |
| --- | --- |

3.2.1

Skirtinų ES lėšų padvigubinimas. Kaip siūlo Komisija, norint įgyvendinti visas priemones, skirtinas lėšas reikia padidinti du kartus. Tai atitinka ir Komiteto rekomendaciją, kurią jis pateikė tuo klausimu savo Nuomonėje dėl Šeštosios bendrosios programos (6).

| 3.2.2 | Valstybės narės ir pramonė. Norint pasiekti 3 % BVP tikslą, šis lėšų padvigubinimas turi sietis su nacionalinio biudžeto ir investicijų, skirtų moksliniams tyrimams ir eksperimentinei plėtrai, padidinimu. Abiem atvejais Komitetas yra susirūpinęs, kad jų gali nepakakti arba apskritai pritrūkti. Sekant pramonės tyrimus ir plėtrą, kartais tenka pastebėti, kad daugeliu atvejų investicijos, skirtos moksliniams tyrimams ir eksperimentinei plėtrai, yra perkeliamos už ES ribų. Komitetas rekomenduoja ištirti šios apgailėtinos tendencijos priežastis, kad būtų galima imtis priemonių, norint pasiekti 3 % tikslą taip pat ir pramonės tyrimų bei eksperimentinės plėtros srityje Europoje. |
| --- | --- |

3.2.2

Valstybės narės ir pramonė. Norint pasiekti 3 % BVP tikslą, šis lėšų padvigubinimas turi sietis su nacionalinio biudžeto ir investicijų, skirtų moksliniams tyrimams ir eksperimentinei plėtrai, padidinimu. Abiem atvejais Komitetas yra susirūpinęs, kad jų gali nepakakti arba apskritai pritrūkti. Sekant pramonės tyrimus ir plėtrą, kartais tenka pastebėti, kad daugeliu atvejų investicijos, skirtos moksliniams tyrimams ir eksperimentinei plėtrai, yra perkeliamos už ES ribų. Komitetas rekomenduoja ištirti šios apgailėtinos tendencijos priežastis, kad būtų galima imtis priemonių, norint pasiekti 3 % tikslą taip pat ir pramonės tyrimų bei eksperimentinės plėtros srityje Europoje.

| 3.2.3 | Komiteto kreipimasis. Komitetas vėl kreipiasi į Tarybą, Parlamentą ir valstybių narių vyriausybes — ir ypač į pramonės atstovus — prisijungti atitinkamais nutarimais prie numatomų priemonių ir prisidėti savo nacionaliniais bei privačiais biudžetais, skirtais moksliniams tyrimams ir eksperimentinei plėtrai. Komitetas gerai supranta, kad tai padaryti, esant dabartinei sunkiai bendrai finansinei situacijai, nėra paprastas uždavinys. Tačiau Komisijos siūlomos investicijos į mokslinius tyrimus ir eksperimentinę plėtrą yra ne tik saikingos, bet ir, atsižvelgiant į tarptautinę konkurencijos situaciją, seniai pradelstos. Dabar — žodžius turi sekti darbai. |
| --- | --- |

3.2.3

Komiteto kreipimasis. Komitetas vėl kreipiasi į Tarybą, Parlamentą ir valstybių narių vyriausybes — ir ypač į pramonės atstovus — prisijungti atitinkamais nutarimais prie numatomų priemonių ir prisidėti savo nacionaliniais bei privačiais biudžetais, skirtais moksliniams tyrimams ir eksperimentinei plėtrai. Komitetas gerai supranta, kad tai padaryti, esant dabartinei sunkiai bendrai finansinei situacijai, nėra paprastas uždavinys. Tačiau Komisijos siūlomos investicijos į mokslinius tyrimus ir eksperimentinę plėtrą yra ne tik saikingos, bet ir, atsižvelgiant į tarptautinę konkurencijos situaciją, seniai pradelstos. Dabar — žodžius turi sekti darbai.

| 3.2.4 | Dinaminė plėtra. Reikia vengti situaciją traktuoti vien tik statiškai. Europos politika — globalioje konkurencijoje — turi orientuotis į būsimąją plėtrą už Europos ribų (7). Jeigu per vėlai bus pasiektas 3 % BVP tikslas, Lisabonos tikslai žlugs. Būtent todėl dar ilgesnį laiką teks vėl didinti investicijas į mokslinius tyrimus ir eksperimentinę plėtrą. |
| --- | --- |

3.2.4

Dinaminė plėtra. Reikia vengti situaciją traktuoti vien tik statiškai. Europos politika — globalioje konkurencijoje — turi orientuotis į būsimąją plėtrą už Europos ribų (7). Jeigu per vėlai bus pasiektas 3 % BVP tikslas, Lisabonos tikslai žlugs. Būtent todėl dar ilgesnį laiką teks vėl didinti investicijas į mokslinius tyrimus ir eksperimentinę plėtrą.

| 3.3 | Europos kompetencijos poliai. Komitetas remia užsibrėžtą tikslą — sukurti ir remti Europos kompetencijos polius; tai sukuria bendrą europinę pridėtinę vertę, nustato kokybės parametrus ir didina patrauklumą moksliniams tyrimams bei eksperimentinei plėtrai. Bendradarbiavimas tarp šalių, aukštųjų mokyklų bei įmonių ir ateityje turi būti esminiu skatinamos politikos elementu, kuris yra remiamas mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros (kartu su EURATOM) programos, akcentuojant teminius prioritetus. |
| --- | --- |

3.3

Europos kompetencijos poliai. Komitetas remia užsibrėžtą tikslą — sukurti ir remti Europos kompetencijos polius; tai sukuria bendrą europinę pridėtinę vertę, nustato kokybės parametrus ir didina patrauklumą moksliniams tyrimams bei eksperimentinei plėtrai. Bendradarbiavimas tarp šalių, aukštųjų mokyklų bei įmonių ir ateityje turi būti esminiu skatinamos politikos elementu, kuris yra remiamas mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros (kartu su EURATOM) programos, akcentuojant teminius prioritetus.

| 3.3.1 | Sąlyga tikslui įgyvendinti. Šiam tikslui įgyvendinti vis dėlto yra reikalinga sąlyga, kad jau egzistuotų kompetentingos mokslo įstaigos ir grupės, iš kurių bendradarbiavimo būtų galima laukti puikių rezultatų (8). |
| --- | --- |

3.3.1

Sąlyga tikslui įgyvendinti. Šiam tikslui įgyvendinti vis dėlto yra reikalinga sąlyga, kad jau egzistuotų kompetentingos mokslo įstaigos ir grupės, iš kurių bendradarbiavimo būtų galima laukti puikių rezultatų (8).

| 3.3.2 | Tai nenaujas rėmimo instrumentas. Reiktų geriau išaiškinti, kad sąvoka „kompetencijos poliai“ nereiškia kokio nors naujo rėmimo instrumento (žiūrėk toliau), o yra tik bendra sąvoka, apimanti žinomus, Bendrajai programai įgyvendinti skirtus rėmimo instrumentus, tokius kaip, pvz., kompetencijos tinklai (Network of Excellence — NoE), integruoti projektai (Integrated Project — IP) arba specifinės paskirties projektai (Specific Targeted Research Project — STREP). |
| --- | --- |

3.3.2

Tai nenaujas rėmimo instrumentas. Reiktų geriau išaiškinti, kad sąvoka „kompetencijos poliai“ nereiškia kokio nors naujo rėmimo instrumento (žiūrėk toliau), o yra tik bendra sąvoka, apimanti žinomus, Bendrajai programai įgyvendinti skirtus rėmimo instrumentus, tokius kaip, pvz., kompetencijos tinklai (Network of Excellence — NoE), integruoti projektai (Integrated Project — IP) arba specifinės paskirties projektai (Specific Targeted Research Project — STREP).

| 3.4 | Mokslinių tyrimų rėmimo instrumentai
   (9)
  (Projekto struktūra). Komitetas, akcentuodamas vertą pripažinimo Komisijos ketinimą sukurti efektyvius įgyvendinimo būdus, dar kartą (10) prašo mokslinių tyrimų rėmimo instrumentų aiškumo, paprastumo, tęstinumo ir ypač lankstumo. Pastarasis reiškia tai, jog pareiškėjams, norintiems įgyvendinti atitinkamus uždavinius, turėtų būti suteikta galimybė instrumentus pritaikyti optimaliai projektų struktūrai ir dydžiui. Tik tokiu būdu galima išvengti, kad naujai kuriami projektai, jų dydis ir struktūra remtųsi ne vien tik jau nustatytais instrumentais, bet ir orientuotųsi į optimalius mokslinius techninius reikalavimus. Instrumentai turi tarnauti darbo sąlygoms ir mokslinių tyrimų bei eksperimentinės plėtros tikslams, o ne atvirkščiai. Paraiškos teikimo ir administravimo sąnaudos turi atsipirkti. |
| --- | --- |

3.4

Mokslinių tyrimų rėmimo instrumentai
   (9)
  (Projekto struktūra). Komitetas, akcentuodamas vertą pripažinimo Komisijos ketinimą sukurti efektyvius įgyvendinimo būdus, dar kartą (10) prašo mokslinių tyrimų rėmimo instrumentų aiškumo, paprastumo, tęstinumo ir ypač lankstumo. Pastarasis reiškia tai, jog pareiškėjams, norintiems įgyvendinti atitinkamus uždavinius, turėtų būti suteikta galimybė instrumentus pritaikyti optimaliai projektų struktūrai ir dydžiui. Tik tokiu būdu galima išvengti, kad naujai kuriami projektai, jų dydis ir struktūra remtųsi ne vien tik jau nustatytais instrumentais, bet ir orientuotųsi į optimalius mokslinius techninius reikalavimus. Instrumentai turi tarnauti darbo sąlygoms ir mokslinių tyrimų bei eksperimentinės plėtros tikslams, o ne atvirkščiai. Paraiškos teikimo ir administravimo sąnaudos turi atsipirkti.

| 3.5 | Fundamentiniai moksliniai tyrimai ir konkurencija Europos lygmenyje. Komitetas pakartoja savo neseniai išdėstytą nuomonę (11) šia tema, aiškiai teikdamas svarbą fundamentiniams moksliniams tyrimams, kaip tolesnių mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros pagrindui — būtent konkurencijai Europos lygmenyje, kuomet pareiškėjui leista laisvai pasirinkti temą. Konkurencija Europos lygmenyje sukuria europinę pridėtinę vertę. |
| --- | --- |

3.5

Fundamentiniai moksliniai tyrimai ir konkurencija Europos lygmenyje. Komitetas pakartoja savo neseniai išdėstytą nuomonę (11) šia tema, aiškiai teikdamas svarbą fundamentiniams moksliniams tyrimams, kaip tolesnių mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros pagrindui — būtent konkurencijai Europos lygmenyje, kuomet pareiškėjui leista laisvai pasirinkti temą. Konkurencija Europos lygmenyje sukuria europinę pridėtinę vertę.

| 3.6 | Tarptautiniai moksliniai tyrimai. Nevertėtų išleisti iš akių to svarbaus faktoriaus, kad už ES atliekami tarptautiniai moksliniai tyrimai turi taip pat labai didelę reikšmę. Puikių mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros rezultatų šiandien pasiekiama globalioje tarptautinėje (12) veiklos sferoje atviros pasaulinės kooperacijos ir kartu pasaulinės konkurencijos sąlygomis. Ir į šį aspektą reikia atsižvelgti, mokslinius tyrimus skatinant atitinkamomis priemonėmis (pvz., mobilumo programa, bendradarbiavimo susitarimais ir t. t.). |
| --- | --- |

3.6

Tarptautiniai moksliniai tyrimai. Nevertėtų išleisti iš akių to svarbaus faktoriaus, kad už ES atliekami tarptautiniai moksliniai tyrimai turi taip pat labai didelę reikšmę. Puikių mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros rezultatų šiandien pasiekiama globalioje tarptautinėje (12) veiklos sferoje atviros pasaulinės kooperacijos ir kartu pasaulinės konkurencijos sąlygomis. Ir į šį aspektą reikia atsižvelgti, mokslinius tyrimus skatinant atitinkamomis priemonėmis (pvz., mobilumo programa, bendradarbiavimo susitarimais ir t. t.).

| 3.7 | Sąsaja ir balansas tarp mokslinių tyrimų kategorijų
   (13). Komitetas dar kartą akcentuoja inovacijoms ir pažangai reikalingus tarpusavio ryšį, rezultatyvią sąveiką (sąsają) ir sklandų perėjimą nuo vienų mokslinių tyrimų kategorijų prie kitų — būtent nuo fundamentinių mokslinių tyrimų prie taikomųjų mokslinių tyrimų (kartais dar vadinamų preliminariais/eksperimentiniais tyrimais) iki produkto sukūrimo. Ši Bendrijos konkurencingumui ir Lisabonos strateginių tikslų įgyvendinimui svarbi sąsaja apima taip pat ir pramoninių tyrimų bei eksperimentinės plėtros bendradarbiavimą su universitetuose ir valstybės remiamose tyrimų organizacijose atliekamais moksliniais tyrimais ir eksperimentais, papildant vienus kitais. Tai turi atsispindėti tiek harmoningame atskirų kategorijų rėmimo balanse, tiek atskiruose atitinkamų teminių prioritetų/veiksmų uždaviniuose ir potemėse. Taigi, minėtoms tyrimų kategorijoms turi būti suteiktas priėjimas prie visų joms skirtų Bendrosios programos rėmimo ašių. Galiausiai tuo remiasi ir svertinis veikimas tarp viešojo ir privataus ūkio sektoriaus investicijų, skirtų moksliniams tyrimams ir eksperimentinei plėtrai. |
| --- | --- |

3.7

Sąsaja ir balansas tarp mokslinių tyrimų kategorijų
   (13). Komitetas dar kartą akcentuoja inovacijoms ir pažangai reikalingus tarpusavio ryšį, rezultatyvią sąveiką (sąsają) ir sklandų perėjimą nuo vienų mokslinių tyrimų kategorijų prie kitų — būtent nuo fundamentinių mokslinių tyrimų prie taikomųjų mokslinių tyrimų (kartais dar vadinamų preliminariais/eksperimentiniais tyrimais) iki produkto sukūrimo. Ši Bendrijos konkurencingumui ir Lisabonos strateginių tikslų įgyvendinimui svarbi sąsaja apima taip pat ir pramoninių tyrimų bei eksperimentinės plėtros bendradarbiavimą su universitetuose ir valstybės remiamose tyrimų organizacijose atliekamais moksliniais tyrimais ir eksperimentais, papildant vienus kitais. Tai turi atsispindėti tiek harmoningame atskirų kategorijų rėmimo balanse, tiek atskiruose atitinkamų teminių prioritetų/veiksmų uždaviniuose ir potemėse. Taigi, minėtoms tyrimų kategorijoms turi būti suteiktas priėjimas prie visų joms skirtų Bendrosios programos rėmimo ašių. Galiausiai tuo remiasi ir svertinis veikimas tarp viešojo ir privataus ūkio sektoriaus investicijų, skirtų moksliniams tyrimams ir eksperimentinei plėtrai.

| 3.8. | Efektyvūs įgyvendinimo būdai. Svarbu paminėti, jog Komitetas sutinka ir remia ketinimą taikyti efektyviausius vykdymo būdus ir pagerinti praktinį Bendrosios programos įgyvendinimą. Komitetas įžvelgia labai svarbų poreikį tokių priemonių, kurioms reikia mažiau biurokratinių sąnaudų, kurios geriau negu iki šiol yra suderintos su mokslo bendruomene ir pramone, ir kurios atitinka vidaus taisykles, patirtį ir darbo sąlygas. Svarbiausi dalyviai Europos mokslinių tyrimų erdvėje yra tyrėjai su atradėjų ugnele. Jiems reikalinga veiklos sritis talentui atskleisti ir optimalios bendrosios sąlygos. Į tai reiktų atsižvelgti. |
| --- | --- |

3.8.

Efektyvūs įgyvendinimo būdai. Svarbu paminėti, jog Komitetas sutinka ir remia ketinimą taikyti efektyviausius vykdymo būdus ir pagerinti praktinį Bendrosios programos įgyvendinimą. Komitetas įžvelgia labai svarbų poreikį tokių priemonių, kurioms reikia mažiau biurokratinių sąnaudų, kurios geriau negu iki šiol yra suderintos su mokslo bendruomene ir pramone, ir kurios atitinka vidaus taisykles, patirtį ir darbo sąlygas. Svarbiausi dalyviai Europos mokslinių tyrimų erdvėje yra tyrėjai su atradėjų ugnele. Jiems reikalinga veiklos sritis talentui atskleisti ir optimalios bendrosios sąlygos. Į tai reiktų atsižvelgti.

4.   Specialiosios Komiteto pastabos

| 4.1 | Neseniai pateiktos nuomonės. Didžioji dalis toliau pateikiamų nuomonių neseniai jau buvo pateiktos ar suformuluotos nuomonėse dėl Europos mokslinių tyrimų politikos (14). |
| --- | --- |

4.1

Neseniai pateiktos nuomonės. Didžioji dalis toliau pateikiamų nuomonių neseniai jau buvo pateiktos ar suformuluotos nuomonėse dėl Europos mokslinių tyrimų politikos (14).

| 4.2 | Apsprendžiantis kriterijus. Lemiamu kriterijumi projektui parinkti ir moksliniams tyrimams skatinti turi būti laikoma mokslinė ir technologinė kompetencija, norint Europos Sąjungą išlaikyti ar išvesti į priekines pozicijas globalioje konkurencinėje kovoje. Komisijos pranešime suformuluotų tikslų galima pasiekti tik tokiu būdu: būtent, akcentuojant „puikius rezultatus ir inovacijas — kaip raktą į pramoninį Europos konkurencingumą“ ir „kūrybiškumo siekimą fundamentinių mokslinių tyrimų srityje, konkuruojant tyrėjų grupėms Europos lygmenyje“. |
| --- | --- |

4.2

Apsprendžiantis kriterijus. Lemiamu kriterijumi projektui parinkti ir moksliniams tyrimams skatinti turi būti laikoma mokslinė ir technologinė kompetencija, norint Europos Sąjungą išlaikyti ar išvesti į priekines pozicijas globalioje konkurencinėje kovoje. Komisijos pranešime suformuluotų tikslų galima pasiekti tik tokiu būdu: būtent, akcentuojant „puikius rezultatus ir inovacijas — kaip raktą į pramoninį Europos konkurencingumą“ ir „kūrybiškumo siekimą fundamentinių mokslinių tyrimų srityje, konkuruojant tyrėjų grupėms Europos lygmenyje“.

| 4.2.1 | Kompetencija. Kompetencija ir puikūs rezultatai yra kompleksinio, daug pastangų ir laiko reikalaujančio kūrimo ir atrankos proceso, kuris vyksta pagal pačios mokslo bendruomenės sukurtas taisykles ir kurio metu reikia atkreipti dėmesį į daugybę svarbių persipynusių faktorių, išdava. |
| --- | --- |

4.2.1

Kompetencija. Kompetencija ir puikūs rezultatai yra kompleksinio, daug pastangų ir laiko reikalaujančio kūrimo ir atrankos proceso, kuris vyksta pagal pačios mokslo bendruomenės sukurtas taisykles ir kurio metu reikia atkreipti dėmesį į daugybę svarbių persipynusių faktorių, išdava.

| 4.2.2 | Visuomenė ir politika. Visuomenė ir politika turi pasirūpinti, kad egzistuotų arba būtų sukuriamos prielaidos kompetencijai ir pasiekti bei išlaikyti puikius rezultatus. |
| --- | --- |

4.2.2

Visuomenė ir politika. Visuomenė ir politika turi pasirūpinti, kad egzistuotų arba būtų sukuriamos prielaidos kompetencijai ir pasiekti bei išlaikyti puikius rezultatus.

| 4.2.3 | Neatitinkantys reikalavimų kriterijai. Neatitinkantys keliamų dalykinių reikalavimų ar spekuliatyvūs kriterijai padidina biurokratines sąnaudas, klaidina ir kelia pavojų, kad bus priimti klaidingi sprendimai su visomis iš to išplaukiančiomis neigiamomis pasekmėmis ne vien tik Lisabonos strategijai, bet ir visai Europos mokslinių tyrimų atmosferai. |
| --- | --- |

4.2.3

Neatitinkantys reikalavimų kriterijai. Neatitinkantys keliamų dalykinių reikalavimų ar spekuliatyvūs kriterijai padidina biurokratines sąnaudas, klaidina ir kelia pavojų, kad bus priimti klaidingi sprendimai su visomis iš to išplaukiančiomis neigiamomis pasekmėmis ne vien tik Lisabonos strategijai, bet ir visai Europos mokslinių tyrimų atmosferai.

| 4.3 | 25 valstybių narių Europos potencialas. Kartu — Komitetui visiškai pritariant Komisijos ketinimui — yra siekiama kurti ir išnaudoti 25 valstybių narių Europos potencialą. Tuo tikslu — jeigu dar iki šiol nėra — išsiplėtusios Europos mokslinių tyrimų įstaigose bei regionuose, kur dar nepakanka įrangos tyrimams atlikti, būtina sukurti tinkamas sąlygas puikiems rezultatams siekti. |
| --- | --- |

4.3

25 valstybių narių Europos potencialas. Kartu — Komitetui visiškai pritariant Komisijos ketinimui — yra siekiama kurti ir išnaudoti 25 valstybių narių Europos potencialą. Tuo tikslu — jeigu dar iki šiol nėra — išsiplėtusios Europos mokslinių tyrimų įstaigose bei regionuose, kur dar nepakanka įrangos tyrimams atlikti, būtina sukurti tinkamas sąlygas puikiems rezultatams siekti.

| 4.3.1 | Subsidiarumas. Pagal subsidiarumo principą nacionalinių mokslo ir technikos pajėgumų vystymas ir pagrindinės jų įrangos kūrimas — kaip pagrindas kompetencijai užtikrinti ir puikiems rezultatams siekti — yra valstybių narių uždavinys. |
| --- | --- |

4.3.1

Subsidiarumas. Pagal subsidiarumo principą nacionalinių mokslo ir technikos pajėgumų vystymas ir pagrindinės jų įrangos kūrimas — kaip pagrindas kompetencijai užtikrinti ir puikiems rezultatams siekti — yra valstybių narių uždavinys.

| 4.3.2 | Struktūriniai fondai ir Europos investicijų fondas. Ten, kur yra reikalinga ir tikimasi teigiamo rezultato, uždavinių įgyvendinimas turėtų būti tikslingai ir efektyviai skatinamas ir remiamas ir ES struktūrinių fondų, ir ES investicijų fondo lėšomis. Todėl Komitetas pritaria Komisijos ketinimui — taip pat ir sanglaudos politikos atžvilgiu — pilnai išnaudoti Bendrajai programai iš struktūrinių fondų skiriamas lėšas ir rekomenduoja, pasitelkus Europos investicijų fondą, išplėsti šią programą ir dalį fondų lėšų skirti tyrimų pajėgumams ir infrastruktūrai kurti. |
| --- | --- |

4.3.2

Struktūriniai fondai ir Europos investicijų fondas. Ten, kur yra reikalinga ir tikimasi teigiamo rezultato, uždavinių įgyvendinimas turėtų būti tikslingai ir efektyviai skatinamas ir remiamas ir ES struktūrinių fondų, ir ES investicijų fondo lėšomis. Todėl Komitetas pritaria Komisijos ketinimui — taip pat ir sanglaudos politikos atžvilgiu — pilnai išnaudoti Bendrajai programai iš struktūrinių fondų skiriamas lėšas ir rekomenduoja, pasitelkus Europos investicijų fondą, išplėsti šią programą ir dalį fondų lėšų skirti tyrimų pajėgumams ir infrastruktūrai kurti.

| 4.3.3 | Šiam tikslui būtinas tinkamas pradinis tyrimo ir vystymo priemonių finansavimas naujose šalyse narėse, nes tenykštės mokslo institucijos dar nepajėgia pradžioje ES remiamų projektų finansuoti iš savo lėšų. Papildomai šiam tikslui turėtų būti sukurtos atitinkamos nacionalinės skatinimo sistemos. |
| --- | --- |

4.3.3

Šiam tikslui būtinas tinkamas pradinis tyrimo ir vystymo priemonių finansavimas naujose šalyse narėse, nes tenykštės mokslo institucijos dar nepajėgia pradžioje ES remiamų projektų finansuoti iš savo lėšų. Papildomai šiam tikslui turėtų būti sukurtos atitinkamos nacionalinės skatinimo sistemos.

| 4.4 | Tyrimų infrastruktūros. Komitetas sutinka su Komisijos pasiūlymu kurti mokslinių tyrimų infrastruktūras (15) Europos siekiams įgyvendinti. Iki šiol tinkamai pasiteisino „kintamosios geometrijos“ pagrindu parinktų didelių aparatų finansavimas, ir todėl reiktų siekti jį taikyti ir toliau. Europos tyrimų infrastruktūros strategijos forumas (The European Strategy Forum for Research infrastructures — ESFRI) vaidintų pagrindinį vaidmenį, teikdamas konsultacinę pagalbą. Tuo remiantis turėtų būti parengiama Europos infrastruktūrų koncepcija. |
| --- | --- |

4.4

Tyrimų infrastruktūros. Komitetas sutinka su Komisijos pasiūlymu kurti mokslinių tyrimų infrastruktūras (15) Europos siekiams įgyvendinti. Iki šiol tinkamai pasiteisino „kintamosios geometrijos“ pagrindu parinktų didelių aparatų finansavimas, ir todėl reiktų siekti jį taikyti ir toliau. Europos tyrimų infrastruktūros strategijos forumas (The European Strategy Forum for Research infrastructures — ESFRI) vaidintų pagrindinį vaidmenį, teikdamas konsultacinę pagalbą. Tuo remiantis turėtų būti parengiama Europos infrastruktūrų koncepcija.

| 4.4.1 | Vidutinio dydžio infrastruktūros. Pagal turimų lėšų dydį ir atpažįstamą naudą Bendrijos projektams ši priemonė neturėtų apsiriboti vien tik dideliais aparatais, nes daugelyje tyrimų projektų yra reikalingos ir vidutinio dydžio kompleksinės tyrimų infrastruktūros, kurios kartu gali tarnauti net kelių valstybių narių tyrimų tikslams. |
| --- | --- |

4.4.1

Vidutinio dydžio infrastruktūros. Pagal turimų lėšų dydį ir atpažįstamą naudą Bendrijos projektams ši priemonė neturėtų apsiriboti vien tik dideliais aparatais, nes daugelyje tyrimų projektų yra reikalingos ir vidutinio dydžio kompleksinės tyrimų infrastruktūros, kurios kartu gali tarnauti net kelių valstybių narių tyrimų tikslams.

| 4.5 | Teminių prioritetų ir modalumo stiprinimas. Kaip jau minėta, Komitetas remia Komisijos pasiūlymą padvigubinti Septintajai bendrajai programai kartu su EURATOM programa skiriamas lėšas (lyginant su dabartine Šeštąja BP). Šis prieaugis pirmiausia (16) turėtų būti paskirtas teminiams prioritetams/veiksmams/projektams (įskaitant ir EURATOM'o) bei mobilumo programai (17) (įskaitant jaunųjų mokslininkų ir gabiausiųjų tyrėjų rėmimą). |
| --- | --- |

4.5

Teminių prioritetų ir modalumo stiprinimas. Kaip jau minėta, Komitetas remia Komisijos pasiūlymą padvigubinti Septintajai bendrajai programai kartu su EURATOM programa skiriamas lėšas (lyginant su dabartine Šeštąja BP). Šis prieaugis pirmiausia (16) turėtų būti paskirtas teminiams prioritetams/veiksmams/projektams (įskaitant ir EURATOM'o) bei mobilumo programai (17) (įskaitant jaunųjų mokslininkų ir gabiausiųjų tyrėjų rėmimą).

| 4.6 | Mokslinių tyrimų rėmimo instrumentai. Norėdamas dar labiau išryškinti savo jau suformuluotas rekomendacijas, Komitetas rekomenduoja taikyti šiuos principus:






  — | Instrumentų skaičius turi būti akivaizdžiai matomas. |
| --- | --- | --- |

4.6

Mokslinių tyrimų rėmimo instrumentai. Norėdamas dar labiau išryškinti savo jau suformuluotas rekomendacijas, Komitetas rekomenduoja taikyti šiuos principus:

—

Instrumentų skaičius turi būti akivaizdžiai matomas.

| — | Instrumentai turi būti tinkamai apibrėžti, ir jų tikslai turi būti skaidrūs. |
| --- | --- |

—

Instrumentai turi būti tinkamai apibrėžti, ir jų tikslai turi būti skaidrūs.

| — | Naudojimasis instrumentais turi būti kuo paprastesnis. |
| --- | --- |

—

Naudojimasis instrumentais turi būti kuo paprastesnis.

| — | Visų pirmiausia jie turi būti koncentruojami, siekiant remti tiesioginius mokslinius tyrimus ir eksperimentinę plėtrą bei tuo užsiimančius tyrėjus. |
| --- | --- |

—

Visų pirmiausia jie turi būti koncentruojami, siekiant remti tiesioginius mokslinius tyrimus ir eksperimentinę plėtrą bei tuo užsiimančius tyrėjus.

| — | Instrumentų ar instrumento pasirinkimas tam tikram numatytam planui ar projektui turėtų priklausyti pareiškėjams. Atskiri teminių prioritetų elementai jokiu būdu neturėtų būti a priori susiejami su nepagrįstai iš anksto nustatytu instrumentu (18); vis dėlto tuo tikslu Komisija turėtų teikti konsultacijas ir pagrįsti, kodėl ji tam tikroms temoms teikia pirmenybę vienam ar kitam instrumentui. |
| --- | --- |

—

Instrumentų ar instrumento pasirinkimas tam tikram numatytam planui ar projektui turėtų priklausyti pareiškėjams. Atskiri teminių prioritetų elementai jokiu būdu neturėtų būti a priori susiejami su nepagrįstai iš anksto nustatytu instrumentu (18); vis dėlto tuo tikslu Komisija turėtų teikti konsultacijas ir pagrįsti, kodėl ji tam tikroms temoms teikia pirmenybę vienam ar kitam instrumentui.

| — | Taikant instrumentus reikia atkreipti dėmesį į pakankamą tęstinumą ir ypač vengti šuoliškos „paradigmų kaitos“, kad visiems dalyviams administravimo sąnaudos būtų išlaikytos protingose ribose. |
| --- | --- |

—

Taikant instrumentus reikia atkreipti dėmesį į pakankamą tęstinumą ir ypač vengti šuoliškos „paradigmų kaitos“, kad visiems dalyviams administravimo sąnaudos būtų išlaikytos protingose ribose.

| — | Pirmenybę teikti reiktų „grantų“ arba specifinės paskirties projektų „STREP“ (Specific Targeted Research Project) skyrimui, suteikiant leidimus aiškiems ir lengvai valdomiems mokslinių tyrimų projektams. Šia prasme Komitetas siūlo atkreipti dėmesį į savo jau seniau išdėstytas iniciatyvas ir vėliau pateiktas pastabas dėl smulkių ir vidutinių įmonių. |
| --- | --- |

—

Pirmenybę teikti reiktų „grantų“ arba specifinės paskirties projektų „STREP“ (Specific Targeted Research Project) skyrimui, suteikiant leidimus aiškiems ir lengvai valdomiems mokslinių tyrimų projektams. Šia prasme Komitetas siūlo atkreipti dėmesį į savo jau seniau išdėstytas iniciatyvas ir vėliau pateiktas pastabas dėl smulkių ir vidutinių įmonių.

Remiantis šiais principais, yra rekomenduojama, kompetencijos tinkluose (Networks of Excellence — NoE) remti ne tik koordinavimo sąnaudas, bet ir dalį mokslinių tyrimų bei eksperimentinės plėtros tiesioginių sąnaudų (kaip pvz., EURATOM programų susijungimo asociacijose turimas atvejis).

| 4.6.1 | Marimon'o ekspertų grupės ataskaita
   (19). Komitetas su dideliu pasitenkinimu įsidėmi, kad būtent Marimon'o ekspertų grupės pasirodžiusi ataskaita savo rekomendacijomis labiausiai užpildo minėtas rekomendacijas dėl veiklos apimant mažas ir vidutines verslo įmones. Komitetas visiškai pritaria šios Ekspertų grupės teiginiams. |
| --- | --- |

4.6.1

Marimon'o ekspertų grupės ataskaita
   (19). Komitetas su dideliu pasitenkinimu įsidėmi, kad būtent Marimon'o ekspertų grupės pasirodžiusi ataskaita savo rekomendacijomis labiausiai užpildo minėtas rekomendacijas dėl veiklos apimant mažas ir vidutines verslo įmones. Komitetas visiškai pritaria šios Ekspertų grupės teiginiams.

| 4.6.2 | Tęstinumas. Norint labiau pabrėžti ir išaiškinti šio faktoriaus svarbą, reiktų pasakyti, jog, pereinant nuo 6-osios Bendrosios programos prie 7-osios, būtina užtikrinti tęstinumą. Mokslui ir pramonei (visų pirma smulkioms ir vidutinėms įmonėms) ligšiolinė su perėjimu iš vienos Bendrosios programos į kitą susijusi rėmimo sąlygų, paraiškos teikimo būdų, vertinimo kriterijų, teisinių bendrųjų sąlygų/instrumentų ir kaštų modelių kaita yra produktyvumą mažinantis, apsunkinantis veiksnys. Norint garantuoti tęstinumą, nereiktų įvedinėti esminiai naujų instrumentų ir kitų metodų. Vietoj to reiktų supaprastinti ir pritaikyti iki šiol taikytus instrumentus ir metodus, pasinaudojant įgyta patirtimi ir gautomis rekomendacijomis. Taigi, pagrindinis tikslas turėtų būti tęstinumas, siejamas su procedūros paprastinimu ir aiškumu bei lankstumu, pareiškėjui renkantis instrumentus. |
| --- | --- |

4.6.2

Tęstinumas. Norint labiau pabrėžti ir išaiškinti šio faktoriaus svarbą, reiktų pasakyti, jog, pereinant nuo 6-osios Bendrosios programos prie 7-osios, būtina užtikrinti tęstinumą. Mokslui ir pramonei (visų pirma smulkioms ir vidutinėms įmonėms) ligšiolinė su perėjimu iš vienos Bendrosios programos į kitą susijusi rėmimo sąlygų, paraiškos teikimo būdų, vertinimo kriterijų, teisinių bendrųjų sąlygų/instrumentų ir kaštų modelių kaita yra produktyvumą mažinantis, apsunkinantis veiksnys. Norint garantuoti tęstinumą, nereiktų įvedinėti esminiai naujų instrumentų ir kitų metodų. Vietoj to reiktų supaprastinti ir pritaikyti iki šiol taikytus instrumentus ir metodus, pasinaudojant įgyta patirtimi ir gautomis rekomendacijomis. Taigi, pagrindinis tikslas turėtų būti tęstinumas, siejamas su procedūros paprastinimu ir aiškumu bei lankstumu, pareiškėjui renkantis instrumentus.

| 4.7 | Technologijų platformos. Komitetas vienareikšmiai remia Komisijos ir pramonės subjektų iniciatyvą kurti „technologijų platformas“, kurios sinergizmo principu apjungtų įmones, mokslinių tyrimų įstaigas, finansų pasaulį, valdžios institucijas, bei norminimo organizacijas Europos lygmenyje. Platformų uždavinys — nustatyti bendrą tyrimų programą, pagal kurią turėtų būti mobilizuojama atskirų valstybių, Europos, viešųjų ir privačių įmonių resursų kritinė masė. |
| --- | --- |

4.7

Technologijų platformos. Komitetas vienareikšmiai remia Komisijos ir pramonės subjektų iniciatyvą kurti „technologijų platformas“, kurios sinergizmo principu apjungtų įmones, mokslinių tyrimų įstaigas, finansų pasaulį, valdžios institucijas, bei norminimo organizacijas Europos lygmenyje. Platformų uždavinys — nustatyti bendrą tyrimų programą, pagal kurią turėtų būti mobilizuojama atskirų valstybių, Europos, viešųjų ir privačių įmonių resursų kritinė masė.

| 4.7.1 | Bendrijos eksperimentinės plėtros planai. Šį būdą Komitetas laiko labai rekomenduotinu žingsniu, vykdant plačius ir daug sąnaudų reikalaujančius Bendrijos mokslinius techninius eksperimentinės plėtros projektus, kaip pvz., GALILEO projektą — su apgalvotai apibrėžtu tikslu — siekiant realizuoti kartu koncentruojamą tyrimų partnerių veiklą. Tai galima būtų atlikti integruotuose projektuose (Integrated projects — IP) arba „bendroje įmonėje“, remiantis Europos bendrijos steigimo sutarties 71 straipsniu (20). Tačiau ir šiuo atveju reiktų rūpestingai patikrinti (21), kaip išvengti organizacinių ir administracinių sąnaudų ir kaip užtikrinti deramą mažų ir vidutinių įmonių arba mažų institutų (tyrėjų grupių) dalyvavimą projektuose. |
| --- | --- |

4.7.1

Bendrijos eksperimentinės plėtros planai. Šį būdą Komitetas laiko labai rekomenduotinu žingsniu, vykdant plačius ir daug sąnaudų reikalaujančius Bendrijos mokslinius techninius eksperimentinės plėtros projektus, kaip pvz., GALILEO projektą — su apgalvotai apibrėžtu tikslu — siekiant realizuoti kartu koncentruojamą tyrimų partnerių veiklą. Tai galima būtų atlikti integruotuose projektuose (Integrated projects — IP) arba „bendroje įmonėje“, remiantis Europos bendrijos steigimo sutarties 71 straipsniu (20). Tačiau ir šiuo atveju reiktų rūpestingai patikrinti (21), kaip išvengti organizacinių ir administracinių sąnaudų ir kaip užtikrinti deramą mažų ir vidutinių įmonių arba mažų institutų (tyrėjų grupių) dalyvavimą projektuose.

| 4.7.2 | Administracinės ir organizacinės sąnaudos. Atsižvelgiant į didžiules organizacines bei administracines ir teisines sąnaudas (pvz., intelektinės nuosavybės atžvilgiu), vis dėlto prieš sudarant kitas „technologijų platformas“, pirmiau reiktų pasisemti patirties iš jau kuriamų platformų ir išsiaiškinti, ar ir joms galima taikyti „kintamosios geometrijos“ principą. Be to, reiktų ištirti, ar vienareikšmiškai yra apibrėžtas tikslas ir, ar nebūtų galima jį pasiekti, pasitelkus ar parengus paprastesnius būdus, kad būtų išvengta kitų — iš dalies vienas kitą dubliuojančių — instrumentų taikymo, bereikalingos sumaišties ir neproporcingų koordinavimo sąnaudų. Esant galimybei, reiktų taikyti paprastesnius instrumentus. |
| --- | --- |

4.7.2

Administracinės ir organizacinės sąnaudos. Atsižvelgiant į didžiules organizacines bei administracines ir teisines sąnaudas (pvz., intelektinės nuosavybės atžvilgiu), vis dėlto prieš sudarant kitas „technologijų platformas“, pirmiau reiktų pasisemti patirties iš jau kuriamų platformų ir išsiaiškinti, ar ir joms galima taikyti „kintamosios geometrijos“ principą. Be to, reiktų ištirti, ar vienareikšmiškai yra apibrėžtas tikslas ir, ar nebūtų galima jį pasiekti, pasitelkus ar parengus paprastesnius būdus, kad būtų išvengta kitų — iš dalies vienas kitą dubliuojančių — instrumentų taikymo, bereikalingos sumaišties ir neproporcingų koordinavimo sąnaudų. Esant galimybei, reiktų taikyti paprastesnius instrumentus.

| 4.8 | Mažos ir vidutinės įmonės (MVĮ). Mažos ir vidutinės įmonės jau dabar didele dalimi prisideda prie inovacijos proceso arba turi potencialą, su kuriuo galės tai padaryti ateityje. Todėl mažoms ir vidutinėms įmonėms turėtų būti sudaromos dar lankstesnės ir paprastesnės sąlygos dalyvauti teminiuose prioritetuose, taikant joms lankstesnį temų ir instrumentų priskyrimą ar pasirinkimą (CRAFT, Collective Research, EUREKA). Apskritai, pritaikant rėmimo instrumentus ir struktūrizuojant projektus, reiktų labiau nei iki šiol atkreipti dėmesį į tai, kad geresnes galimybes dalyvauti projektuose turėtų kompetentingos mažos ir vidutinės įmonės tiek aukštųjų technologijų (hightech), tiek žemesniųjų technologijų (lowtech) srityje. Šiuo atveju labiau tinka tokie rėmimo instrumentai, kaip specifinės paskirties projektai (Specific Targeted Research Project — STREP), kurie lengviau pritraukia ir mažesnes grupes bei mažesnius projektus ir sudaro palankesnes sąlygas dalyvauti juose. |
| --- | --- |

4.8

Mažos ir vidutinės įmonės (MVĮ). Mažos ir vidutinės įmonės jau dabar didele dalimi prisideda prie inovacijos proceso arba turi potencialą, su kuriuo galės tai padaryti ateityje. Todėl mažoms ir vidutinėms įmonėms turėtų būti sudaromos dar lankstesnės ir paprastesnės sąlygos dalyvauti teminiuose prioritetuose, taikant joms lankstesnį temų ir instrumentų priskyrimą ar pasirinkimą (CRAFT, Collective Research, EUREKA). Apskritai, pritaikant rėmimo instrumentus ir struktūrizuojant projektus, reiktų labiau nei iki šiol atkreipti dėmesį į tai, kad geresnes galimybes dalyvauti projektuose turėtų kompetentingos mažos ir vidutinės įmonės tiek aukštųjų technologijų (hightech), tiek žemesniųjų technologijų (lowtech) srityje. Šiuo atveju labiau tinka tokie rėmimo instrumentai, kaip specifinės paskirties projektai (Specific Targeted Research Project — STREP), kurie lengviau pritraukia ir mažesnes grupes bei mažesnius projektus ir sudaro palankesnes sąlygas dalyvauti juose.

| 4.8.1 | Mažos ir vidutinės įmonės ir žinių perdavimas. Atskirai reiktų panagrinėti kitą labai svarbų uždavinį — būtinybę naujausias žinias, kurios gaunamos atlikus fundamentinius mokslinius tyrimus ir yra potencialiai svarbios praktiniam pritaikymui, perduoti iš universitetų ir valstybės remiamų mokslo įstaigų į pramonės sektorių, ir ypač mažose ir vidutinėse įmonėse dirbantiems tyrėjams ir inžinieriams, tokiu būdu paspartinant žinių perdavimą, kuris reikalingas pramonės inovacijai ir konkurencingumui. Jau ir šiuo klausimu Komitetas yra pateikęs keletą iniciatyvų (22), kurios skirtos pasikeitimui personalu (mobilumui) tarp akademinių įstaigų ir pramonės subjektų ir kuriose raginama minėtąjį pasikeitimą žymiai pagerinti ir padaryti patrauklesniu. |
| --- | --- |

4.8.1

Mažos ir vidutinės įmonės ir žinių perdavimas. Atskirai reiktų panagrinėti kitą labai svarbų uždavinį — būtinybę naujausias žinias, kurios gaunamos atlikus fundamentinius mokslinius tyrimus ir yra potencialiai svarbios praktiniam pritaikymui, perduoti iš universitetų ir valstybės remiamų mokslo įstaigų į pramonės sektorių, ir ypač mažose ir vidutinėse įmonėse dirbantiems tyrėjams ir inžinieriams, tokiu būdu paspartinant žinių perdavimą, kuris reikalingas pramonės inovacijai ir konkurencingumui. Jau ir šiuo klausimu Komitetas yra pateikęs keletą iniciatyvų (22), kurios skirtos pasikeitimui personalu (mobilumui) tarp akademinių įstaigų ir pramonės subjektų ir kuriose raginama minėtąjį pasikeitimą žymiai pagerinti ir padaryti patrauklesniu.

| 4.8.2 | Įmonės vadovybė ir pramonės politika. Naujų mažų įmonių steigimas yra esminis inovacijų ir ekonomikos augimo variklis. Tokio pobūdžio naujų įmonių steigimo problematika dažnai slypi ne įmonės vadybos ir marketingo klausimuose, bet visų pirma ilgalaikių finansinių lėšų, kurių reikia norint sėkmingai įveikti pradinį daug kaštų reikalaujantį periodą, stygiuje. Šioje srityje pramonės politika ir mokslinių tyrimų politika kartu turi ieškoti bendrų sprendimų, siekiant sukurti stimulą ir sąlygas, kad didesnis skaičius įmonių Europoje pasiektų gerų rezultatų. |
| --- | --- |

4.8.2

Įmonės vadovybė ir pramonės politika. Naujų mažų įmonių steigimas yra esminis inovacijų ir ekonomikos augimo variklis. Tokio pobūdžio naujų įmonių steigimo problematika dažnai slypi ne įmonės vadybos ir marketingo klausimuose, bet visų pirma ilgalaikių finansinių lėšų, kurių reikia norint sėkmingai įveikti pradinį daug kaštų reikalaujantį periodą, stygiuje. Šioje srityje pramonės politika ir mokslinių tyrimų politika kartu turi ieškoti bendrų sprendimų, siekiant sukurti stimulą ir sąlygas, kad didesnis skaičius įmonių Europoje pasiektų gerų rezultatų.

| 4.8.3 | JAV inovacijų skatinimo programa SBIR. Komitetas rekomenduoja perimti JAV patirtį, įgytą vykdant programą Small Business Innovation Research Program (SBIR) (23), kurioje JAV vyriausybė per įvairias agentūras remia mažų ir vidutinių įmonių tyrimo ir vystymo priemones, tinkančias rinkai. |
| --- | --- |

4.8.3

JAV inovacijų skatinimo programa SBIR. Komitetas rekomenduoja perimti JAV patirtį, įgytą vykdant programą Small Business Innovation Research Program (SBIR) (23), kurioje JAV vyriausybė per įvairias agentūras remia mažų ir vidutinių įmonių tyrimo ir vystymo priemones, tinkančias rinkai.

| 4.9 | Atviras koordinavimas. Komitetas jau daug kartų yra pasisakęs už atviro Komisijos koordinavimo metodą, bet visada akcentavo, kad jis turi būti taikomas tik remiantis savanorišku valstybių narių pagrindu. |
| --- | --- |

4.9

Atviras koordinavimas. Komitetas jau daug kartų yra pasisakęs už atviro Komisijos koordinavimo metodą, bet visada akcentavo, kad jis turi būti taikomas tik remiantis savanorišku valstybių narių pagrindu.

| 4.10 | Savarankiškas organizavimas ir koordinavimas. Šiuo klausimu Komitetas taip pat jau daug kartų yra atkreipęs dėmesį į dalyvių savarankiškumą, organizuojant ir koordinuojant mokslinius techninius tyrimus Europos Sąjungoje — kaip tam tikrą strateginį procesą „aukštyn kojomis“ (bottom up) — kuomet jie susipažįsta vieni su kitais savo veiklos srityse per publikacijas, konferencijų ir praktinių seminarų metu, patys formuoja programas, ir — konkurencijos bei bendradarbiavimo aplinkoje — prisideda prie tyrimų koordinavimo (žiūrėk toliau). Tokiu būdu atsirado svarbios pasaulinės mokslinių tyrimų iniciatyvos, programos bei įstaigos, ir buvo paruošta Europos mokslinių tyrimų erdvės koncepcija. |
| --- | --- |

4.10

Savarankiškas organizavimas ir koordinavimas. Šiuo klausimu Komitetas taip pat jau daug kartų yra atkreipęs dėmesį į dalyvių savarankiškumą, organizuojant ir koordinuojant mokslinius techninius tyrimus Europos Sąjungoje — kaip tam tikrą strateginį procesą „aukštyn kojomis“ (bottom up) — kuomet jie susipažįsta vieni su kitais savo veiklos srityse per publikacijas, konferencijų ir praktinių seminarų metu, patys formuoja programas, ir — konkurencijos bei bendradarbiavimo aplinkoje — prisideda prie tyrimų koordinavimo (žiūrėk toliau). Tokiu būdu atsirado svarbios pasaulinės mokslinių tyrimų iniciatyvos, programos bei įstaigos, ir buvo paruošta Europos mokslinių tyrimų erdvės koncepcija.

| 4.11 | Konkurencijos rėmimas. Komitetas pritaria Komisijai, kad ši „skatina konkurenciją“ kaip vieną iš savo šešių didžiųjų tikslų. Jis remia Komisiją, kuri, skatindama konkurenciją Europos lygmenyje, siekia sukurti pridėtinę vertę. Komitetas (24) pakartoja savo ankstesnę nuostatą, kad mokslas ir moksliniai tyrimai gyvuoja, konkuruodami dėl pačių geriausių idėjų, metodų ir rezultatų, nepriklausomai reprodukuodami (arba atmesdami) — taigi, „sertifikuodami“ — naujas žinias bei jas platindami, gilindami ir plėtodami. Todėl reikia sudaryti galimybes vystytis pliuralistiniams ir tarpdisciplininiams tyrimų metodams bei tyrimų struktūroms, jas puoselėti, siekiant stimuliuoti iš to išaugančią konkurenciją, kuomet yra varžomasi dėl geriausių idėjų ir rezultatų, ir tą konkurenciją tinkamai išnaudoti. |
| --- | --- |

4.11

Konkurencijos rėmimas. Komitetas pritaria Komisijai, kad ši „skatina konkurenciją“ kaip vieną iš savo šešių didžiųjų tikslų. Jis remia Komisiją, kuri, skatindama konkurenciją Europos lygmenyje, siekia sukurti pridėtinę vertę. Komitetas (24) pakartoja savo ankstesnę nuostatą, kad mokslas ir moksliniai tyrimai gyvuoja, konkuruodami dėl pačių geriausių idėjų, metodų ir rezultatų, nepriklausomai reprodukuodami (arba atmesdami) — taigi, „sertifikuodami“ — naujas žinias bei jas platindami, gilindami ir plėtodami. Todėl reikia sudaryti galimybes vystytis pliuralistiniams ir tarpdisciplininiams tyrimų metodams bei tyrimų struktūroms, jas puoselėti, siekiant stimuliuoti iš to išaugančią konkurenciją, kuomet yra varžomasi dėl geriausių idėjų ir rezultatų, ir tą konkurenciją tinkamai išnaudoti.

| 4.12 | Konkurencija, bendradarbiavimas ir koordinavimas. Tarp tokių tikslų kaip konkurencija, bendradarbiavimas ir koordinavimas gali atsirasti priešybė, ir būtent tuomet, kai uždaviniai artimiau siejasi su produkto kūrimu. Todėl reikia nustatyti optimalias produkto panaudojimo sričių ribas, o tuo pačiu tinkamai parinkti ir instrumentus. Konkurencijos turi būti, kiek galima, daugiau, o bendradarbiavimo — tik tiek, kiek reikalinga. |
| --- | --- |

4.12

Konkurencija, bendradarbiavimas ir koordinavimas. Tarp tokių tikslų kaip konkurencija, bendradarbiavimas ir koordinavimas gali atsirasti priešybė, ir būtent tuomet, kai uždaviniai artimiau siejasi su produkto kūrimu. Todėl reikia nustatyti optimalias produkto panaudojimo sričių ribas, o tuo pačiu tinkamai parinkti ir instrumentus. Konkurencijos turi būti, kiek galima, daugiau, o bendradarbiavimo — tik tiek, kiek reikalinga.

| 4.13 | Kritinė masė ir globali konkurencija. Mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros tikslai, kurių kritinė masė kaip atskiras objektas viršija atskirų valstybių narių pajėgumą, ir kurių iš esmės galima siekti tik glaudžiai bendradarbiaujant Europos lygmenyje, kuriant didžiules infrastruktūras ir stambius technologijų projektus, turi dar labiau nei kiti atlaikyti globalią konkurencinę kovą (žr. taip pat skirsnį „Tarptautiniai moksliniai tyrimai“) ir pateisinti lūkesčius globaliu mastu. Tai kas pasakyta, tinka ir „technologijų platformoms“. |
| --- | --- |

4.13

Kritinė masė ir globali konkurencija. Mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros tikslai, kurių kritinė masė kaip atskiras objektas viršija atskirų valstybių narių pajėgumą, ir kurių iš esmės galima siekti tik glaudžiai bendradarbiaujant Europos lygmenyje, kuriant didžiules infrastruktūras ir stambius technologijų projektus, turi dar labiau nei kiti atlaikyti globalią konkurencinę kovą (žr. taip pat skirsnį „Tarptautiniai moksliniai tyrimai“) ir pateisinti lūkesčius globaliu mastu. Tai kas pasakyta, tinka ir „technologijų platformoms“.

| 4.14 | Europos mokslinių tyrimų taryba (

  European Research Council

  — ERC). Kaip jau minėta, neseniai pateiktoje nuomonėje (25), Komitetas remia Komisijos ketinimą sukurti Europos mokslinių tyrimų tarybą (European Research Council — ERC). Jai reikia pavesti struktūrizuoti ir remti fundamentinių mokslinių tyrimų veiklos sritį, užtikrinant paramą pačių mokslo bendruomenių (Scientific Community) savarankiškai inicijuojamiems moksliniams tyrimams. Taryba savo uždavinį turi atlikti visiškai autonimiškai, laikydamasi atitinkamų taisyklių, sėkmingai veikiančių valstybių narių arba JAV institucijose. Siekiant teigiamo atskirų mokslinių tyrimų kategorijų sąveikos rezultato, Komitetas siūlo žymius mokslininkus iš pramoninio tiriamojo darbo srities pakviesti dirbti į Tarybą. |
| --- | --- |

4.14

Europos mokslinių tyrimų taryba (

  European Research Council

  — ERC). Kaip jau minėta, neseniai pateiktoje nuomonėje (25), Komitetas remia Komisijos ketinimą sukurti Europos mokslinių tyrimų tarybą (European Research Council — ERC). Jai reikia pavesti struktūrizuoti ir remti fundamentinių mokslinių tyrimų veiklos sritį, užtikrinant paramą pačių mokslo bendruomenių (Scientific Community) savarankiškai inicijuojamiems moksliniams tyrimams. Taryba savo uždavinį turi atlikti visiškai autonimiškai, laikydamasi atitinkamų taisyklių, sėkmingai veikiančių valstybių narių arba JAV institucijose. Siekiant teigiamo atskirų mokslinių tyrimų kategorijų sąveikos rezultato, Komitetas siūlo žymius mokslininkus iš pramoninio tiriamojo darbo srities pakviesti dirbti į Tarybą.

| 4.15 | Vertinimo programa„
  Peer Review
  “. Pagrindiniu vertinimo instrumentu turėtų būti vertinimo programa „Peer Review“. Tam, kad kompensuoti žinomas šios vertinimo sistemos silpnas vietas (kaip pvz., interesų konfliktai), Europos mokslinių tyrimų taryboje ERC — kaip ir į kitose rėmimo organizacijose (26) — turėtų dirbti patyrę mokslininkai, pasižymėję savo moksliniais pasiekimais ir puikiai susipažinę su savo kuruojama specifine veiklos sritimi. |
| --- | --- |

4.15

Vertinimo programa„
  Peer Review
  “. Pagrindiniu vertinimo instrumentu turėtų būti vertinimo programa „Peer Review“. Tam, kad kompensuoti žinomas šios vertinimo sistemos silpnas vietas (kaip pvz., interesų konfliktai), Europos mokslinių tyrimų taryboje ERC — kaip ir į kitose rėmimo organizacijose (26) — turėtų dirbti patyrę mokslininkai, pasižymėję savo moksliniais pasiekimais ir puikiai susipažinę su savo kuruojama specifine veiklos sritimi.

| 4.16 | Profesinės karjeros skatinimas. Komitetas aiškiai remia tikslą — padaryti mokslą, mokslinius tyrimus ir eksperimentinę plėtrą, kaip profesinį tikslą, patrauklesniu, juo sužavėti pačius gabiausius mokslininkus ir skatinti jų profesinę karjerą. Jis savo neseniai pateiktoje nuomonėje (27) labai išsamiai išnagrinėjo šią temą ir pritarė Komisijos pastangoms. |
| --- | --- |

4.16

Profesinės karjeros skatinimas. Komitetas aiškiai remia tikslą — padaryti mokslą, mokslinius tyrimus ir eksperimentinę plėtrą, kaip profesinį tikslą, patrauklesniu, juo sužavėti pačius gabiausius mokslininkus ir skatinti jų profesinę karjerą. Jis savo neseniai pateiktoje nuomonėje (27) labai išsamiai išnagrinėjo šią temą ir pritarė Komisijos pastangoms.

| 4.16.1 | Nepatenkinama situacija sudarant sutartis su mokslininkais. Ypatinga problema yra daugelyje valstybių narių egzistuojantys netinkami atlyginimų tarifai ir sutarčių sąlygos — visų pirma jauniems mokslininkams — kuomet tos sąlygos daugeliu atžvilgių yra blogesnės už karjerą laisvame ūkyje, jau nekalbant apie nepalyginamai „patogesnius“ viešosios tarnybos karjeros laiptus. Komitetas nurodo, kad būtini kuo skubesni veiksmai šiuo požiūriu — ir visų pirma iš pačių valstybių narių pusės. . |
| --- | --- |

4.16.1

Nepatenkinama situacija sudarant sutartis su mokslininkais. Ypatinga problema yra daugelyje valstybių narių egzistuojantys netinkami atlyginimų tarifai ir sutarčių sąlygos — visų pirma jauniems mokslininkams — kuomet tos sąlygos daugeliu atžvilgių yra blogesnės už karjerą laisvame ūkyje, jau nekalbant apie nepalyginamai „patogesnius“ viešosios tarnybos karjeros laiptus. Komitetas nurodo, kad būtini kuo skubesni veiksmai šiuo požiūriu — ir visų pirma iš pačių valstybių narių pusės. .

| 4.17 | Besidubliuojančių bei lygiagrečių institucijų vengimas. Mokslinių tyrimų veikla nėra įmanoma be planavimo, verslo, administravimo ir ekspertizės uždavinių, kuriuos turi atlikti patyrę mokslininkai. Atsižvelgdamas į paraiškų, ekspertizių ir monitoringo (stebėsenos) procesų infliaciją, Komitetas pakartoja savo rekomendaciją (28) Komisijai, kad ji daugiau užsiimtų šiuo klausimu ir siektų efektyvių, tinkamai koordinuotų procedūrų (ypač tarp dalyvaujančiųjų institucijų iš valstybių narių), kurios leistų išvengti per didelio atskirai funkcionuojančių vertikalių (o taip pat ir horizontalių/lygiagrečių) leidimus išduodančių, vadovaujančių ir kontroliuojančių instancijų skaičiaus bei iš to kylančios neproduktyvios veiklos. |
| --- | --- |

4.17

Besidubliuojančių bei lygiagrečių institucijų vengimas. Mokslinių tyrimų veikla nėra įmanoma be planavimo, verslo, administravimo ir ekspertizės uždavinių, kuriuos turi atlikti patyrę mokslininkai. Atsižvelgdamas į paraiškų, ekspertizių ir monitoringo (stebėsenos) procesų infliaciją, Komitetas pakartoja savo rekomendaciją (28) Komisijai, kad ji daugiau užsiimtų šiuo klausimu ir siektų efektyvių, tinkamai koordinuotų procedūrų (ypač tarp dalyvaujančiųjų institucijų iš valstybių narių), kurios leistų išvengti per didelio atskirai funkcionuojančių vertikalių (o taip pat ir horizontalių/lygiagrečių) leidimus išduodančių, vadovaujančių ir kontroliuojančių instancijų skaičiaus bei iš to kylančios neproduktyvios veiklos.

| 4.18 | Ekspertų parinkimas. Kartu pasiliekant sau teisę iš esmės sumažinti dabartinius ekspertams keliamus reikalavimus, reikia atkreipti dėmesį ir į tai, kad dirbti ekspertais būtų pakviečiami ypatingai gerų rezultatų atitinkamoje dalykinėje srityje pasiekę ir patyrę mokslininkai, nes kitaip padidės klaidingų vertinimų rizika. Kad tai pavyktų, būtina išlaisvinti ekspertų parinkimo procedūrą nuo dabartinio trukdančio ir nelankstaus balasto, kuris ypač atgraso sėkmingai dirbančius mokslininkus. |
| --- | --- |

4.18

Ekspertų parinkimas. Kartu pasiliekant sau teisę iš esmės sumažinti dabartinius ekspertams keliamus reikalavimus, reikia atkreipti dėmesį ir į tai, kad dirbti ekspertais būtų pakviečiami ypatingai gerų rezultatų atitinkamoje dalykinėje srityje pasiekę ir patyrę mokslininkai, nes kitaip padidės klaidingų vertinimų rizika. Kad tai pavyktų, būtina išlaisvinti ekspertų parinkimo procedūrą nuo dabartinio trukdančio ir nelankstaus balasto, kuris ypač atgraso sėkmingai dirbančius mokslininkus.

| 4.19 | Vertinimo metodai. Gali būti, kad keletas mokslo bendruomenės kritikuotų vertinimo metodų yra geranoriško bandymo rezultatas, privertęs standartizuotus vertinimo kriterijus įdiegti didelėje kompleksinėje ir delikačioje srityje, užuot labiau pasikliovus žmogiška patirtimi. Komitetas pripažįsta Komisijos siekį skaidrumo ir objektyvumo prasme — vengti subjektyvių vertinimų — ypač dėl jų nepakankamo pagrįstumo ir galimybės jais piktnaudžiauti; tačiau iš to iškyla neišsprendžiama dilema. Mokslinių rezultatų ir kūrybiškumo vertinimo negalima automatizuoti arba deleguoti nepatyrusiems asmenims. |
| --- | --- |

4.19

Vertinimo metodai. Gali būti, kad keletas mokslo bendruomenės kritikuotų vertinimo metodų yra geranoriško bandymo rezultatas, privertęs standartizuotus vertinimo kriterijus įdiegti didelėje kompleksinėje ir delikačioje srityje, užuot labiau pasikliovus žmogiška patirtimi. Komitetas pripažįsta Komisijos siekį skaidrumo ir objektyvumo prasme — vengti subjektyvių vertinimų — ypač dėl jų nepakankamo pagrįstumo ir galimybės jais piktnaudžiauti; tačiau iš to iškyla neišsprendžiama dilema. Mokslinių rezultatų ir kūrybiškumo vertinimo negalima automatizuoti arba deleguoti nepatyrusiems asmenims.

| 4.20 | Dvi naujos temos: aeronautika ir kosmoso saugos tyrimai. Komisijos pranešime teminiai prioritetai dar nėra nagrinėjami. Vienintelė išimtis yra nuoroda į fundamentinius mokslinius tyrimus (29) bei į dvi naujas temas — aeronautiką ir kosmoso saugos tyrimus. Komitetas sveikina Komisijos pasiūlymą imtis aeronautikos ir kosmoso saugos tyrimų Europos lygmenyje ir tuo pačiu patvirtina savo ankstesnes rekomendacijas (30) aeronautikos klausimais. Tačiau Komitetas šiuos abu uždavinius siūlo įtraukti ne į Septintosios bendrosios programos numatytą biudžetą ir apskritai ne į Bendrosios programos teminius prioritetus, kadangi jie pasižymi labai aiškiai besiskiriančiomis specifinėmis ypatybėmis, netinkančiomis Bendrosios programos vykdymo būdų. |
| --- | --- |

4.20

Dvi naujos temos: aeronautika ir kosmoso saugos tyrimai. Komisijos pranešime teminiai prioritetai dar nėra nagrinėjami. Vienintelė išimtis yra nuoroda į fundamentinius mokslinius tyrimus (29) bei į dvi naujas temas — aeronautiką ir kosmoso saugos tyrimus. Komitetas sveikina Komisijos pasiūlymą imtis aeronautikos ir kosmoso saugos tyrimų Europos lygmenyje ir tuo pačiu patvirtina savo ankstesnes rekomendacijas (30) aeronautikos klausimais. Tačiau Komitetas šiuos abu uždavinius siūlo įtraukti ne į Septintosios bendrosios programos numatytą biudžetą ir apskritai ne į Bendrosios programos teminius prioritetus, kadangi jie pasižymi labai aiškiai besiskiriančiomis specifinėmis ypatybėmis, netinkančiomis Bendrosios programos vykdymo būdų.

| 4.20.1 | Aeronautikos sričiai jau yra naudojama tinkama ir sėkminga programa, kurią iki šiol koordinuoja ir vykdo Europos kosmoso agentūra (European Space Agency — ESA) ir Europos kosmoso ir aviacijos pramonė, o be to, svarų indėlį yra iki šiol yra įnešę valstybių narių mokslinių tyrimų institucijos. Todėl Komitetas Komisijai siūlo atskirai dalyvauti kosmoso tyrimo veikloje pagal Bendradarbiavimo susitarimą tarp Europos kosmoso agentūros ir Komisijos ir finansuoti bei vykdyti įsipareigojimus ne Bendrosios programos plotmėje. Komitetas suinteresuotas susipažinti su kitomis detalėmis šiuo klausimu. |
| --- | --- |

4.20.1

Aeronautikos sričiai jau yra naudojama tinkama ir sėkminga programa, kurią iki šiol koordinuoja ir vykdo Europos kosmoso agentūra (European Space Agency — ESA) ir Europos kosmoso ir aviacijos pramonė, o be to, svarų indėlį yra iki šiol yra įnešę valstybių narių mokslinių tyrimų institucijos. Todėl Komitetas Komisijai siūlo atskirai dalyvauti kosmoso tyrimo veikloje pagal Bendradarbiavimo susitarimą tarp Europos kosmoso agentūros ir Komisijos ir finansuoti bei vykdyti įsipareigojimus ne Bendrosios programos plotmėje. Komitetas suinteresuotas susipažinti su kitomis detalėmis šiuo klausimu.

| 4.20.2 | Tyrinėjant kosmoso (erdvės) saugumą egzistuoja didelis visos Europos suinteresuotumas bendrais veiksmais. Apie tai ne kartą buvo diskutuota Komitete ir akcentuota, ir todėl Komitetas vienareikšmiškai remia šią temą. Tačiau šioje temoje yra slaptumo ir galimo panaudojimo vidaus bei išorės gynybai klausimų, kurie turi būti nagrinėjami skirtingai nuo Bendrosios programos teminių prioritetų (kur, pvz., reikalaujama skaidrumo). Todėl šiuo atveju kosmoso saugumas turėtų priklausyti atskiram savarankiškam projektui, kuriam nebūtų taikomas finansavimas ir instrumentai iš Bendrosios programos. |
| --- | --- |

4.20.2

Tyrinėjant kosmoso (erdvės) saugumą egzistuoja didelis visos Europos suinteresuotumas bendrais veiksmais. Apie tai ne kartą buvo diskutuota Komitete ir akcentuota, ir todėl Komitetas vienareikšmiškai remia šią temą. Tačiau šioje temoje yra slaptumo ir galimo panaudojimo vidaus bei išorės gynybai klausimų, kurie turi būti nagrinėjami skirtingai nuo Bendrosios programos teminių prioritetų (kur, pvz., reikalaujama skaidrumo). Todėl šiuo atveju kosmoso saugumas turėtų priklausyti atskiram savarankiškam projektui, kuriam nebūtų taikomas finansavimas ir instrumentai iš Bendrosios programos.

5.   Santrauka

| 5.1 | Komitetas pabrėžia lemiamą mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros reikšmę globaliam Europos konkurentiškumui ir tuo pačiu Lisabonos tikslams. Komitetas remia Komisijos pranešime siūlomas priemones ir išdėstytus tikslus. |
| --- | --- |

5.1

Komitetas pabrėžia lemiamą mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros reikšmę globaliam Europos konkurentiškumui ir tuo pačiu Lisabonos tikslams. Komitetas remia Komisijos pranešime siūlomas priemones ir išdėstytus tikslus.

| 5.2 | Tai ypač pasakytina apie 3 % BVP tikslą moksliniams tyrimams finansuoti ir apie pasiūlytą Bendrijos mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros biudžeto padvigubinimą (Bendrajai programai ir EURATOM programai). Komitetas kreipiasi į Tarybą ir Parlamentą, ragindamas pritarti šiam pasiūlymui, taip pat prašo valstybių narių vyriausybes skirti lėšų nacionaliniuose mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros biudžetuose, o pramonės subjektus ragina savo ruožtu tikslingai didinti investicijas į mokslinius tyrimus bei eksperimentinę plėtrą — būtent Europoje. |
| --- | --- |

5.2

Tai ypač pasakytina apie 3 % BVP tikslą moksliniams tyrimams finansuoti ir apie pasiūlytą Bendrijos mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros biudžeto padvigubinimą (Bendrajai programai ir EURATOM programai). Komitetas kreipiasi į Tarybą ir Parlamentą, ragindamas pritarti šiam pasiūlymui, taip pat prašo valstybių narių vyriausybes skirti lėšų nacionaliniuose mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros biudžetuose, o pramonės subjektus ragina savo ruožtu tikslingai didinti investicijas į mokslinius tyrimus bei eksperimentinę plėtrą — būtent Europoje.

| 5.3 | Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad 3 % BVP tikslas atitinka dabartinę konkurencijos situaciją, o ateityje atitinkamai bus priderintas prie augančių tendencijų, pvz., JAV ir Pietryčių Azijoje. |
| --- | --- |

5.3

Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad 3 % BVP tikslas atitinka dabartinę konkurencijos situaciją, o ateityje atitinkamai bus priderintas prie augančių tendencijų, pvz., JAV ir Pietryčių Azijoje.

| 5.4 | Komitetas remia Komisijos ketinimą dalį struktūrinių fondų lėšų skirti mokslinių tyrimų pajėgumams ir infrastruktūrai kurti ir struktūrizuoti, siekiant pilnai išnaudoti 25 narių valstybių Europos potencialą bei atsižvelgti į pereinamojo laikotarpio situaciją naujose šalyse narėse. Komitetas rekomenduoja šalia minėtų lėšų pritraukti lėšų ir iš Europos investicijų fondo. |
| --- | --- |

5.4

Komitetas remia Komisijos ketinimą dalį struktūrinių fondų lėšų skirti mokslinių tyrimų pajėgumams ir infrastruktūrai kurti ir struktūrizuoti, siekiant pilnai išnaudoti 25 narių valstybių Europos potencialą bei atsižvelgti į pereinamojo laikotarpio situaciją naujose šalyse narėse. Komitetas rekomenduoja šalia minėtų lėšų pritraukti lėšų ir iš Europos investicijų fondo.

| 5.5 | Komitetas remia Komisijos ketinimą panaudoti efektyviausius programos vykdymo būdus ir pagerinti jos praktinį įgyvendinimą. Todėl jis siūlo instrumentų supaprastinimą ir lankstumą, kartu išlaikant tęstinumo (ilgalaikės raidos) principą. Pareiškėjams turi būti sudaryta galimybė instrumentus pritaikyti prie atitinkamiems uždaviniams vykdyti reikalingos optimalios projektų struktūros ir dydžio. Tas pat pasakytina ir „technologijų platformų“ kūrimą. Komitetas prisideda prie Marimon'o ekspertų grupės ataskaitos, jai pritardamas. |
| --- | --- |

5.5

Komitetas remia Komisijos ketinimą panaudoti efektyviausius programos vykdymo būdus ir pagerinti jos praktinį įgyvendinimą. Todėl jis siūlo instrumentų supaprastinimą ir lankstumą, kartu išlaikant tęstinumo (ilgalaikės raidos) principą. Pareiškėjams turi būti sudaryta galimybė instrumentus pritaikyti prie atitinkamiems uždaviniams vykdyti reikalingos optimalios projektų struktūros ir dydžio. Tas pat pasakytina ir „technologijų platformų“ kūrimą. Komitetas prisideda prie Marimon'o ekspertų grupės ataskaitos, jai pritardamas.

| 5.6 | Komitetas rekomenduoja labiau nei iki šiol įtraukti kompetentingas mažas ir vidutines įmones į mokslinius tyrimus bei eksperimentinę plėtrą ir į inovacinius procesus, atkreipdamas dėmesį į JAV SBIR programą. Komitetas taip pat siūlo skatinti verslo politikos ir mokslinių tyrimų sąveiką, siekiant remti mažų ir vidutinių bei naujai įsteigtų įmonių potencialą ir panaudoti jį inovacijai ir ekonomikos augimui. |
| --- | --- |

5.6

Komitetas rekomenduoja labiau nei iki šiol įtraukti kompetentingas mažas ir vidutines įmones į mokslinius tyrimus bei eksperimentinę plėtrą ir į inovacinius procesus, atkreipdamas dėmesį į JAV SBIR programą. Komitetas taip pat siūlo skatinti verslo politikos ir mokslinių tyrimų sąveiką, siekiant remti mažų ir vidutinių bei naujai įsteigtų įmonių potencialą ir panaudoti jį inovacijai ir ekonomikos augimui.

| 5.7 | Komitetas remia Komisijos ketinimą įtraukti aeronautiką ir kosmoso saugos tyrimus, kaip naujai akcentuojamas temas; tačiau jis rekomenduoja — kartu pagrįsdamas, kodėl — šias temas nagrinėti ir finansuoti kaip atskiras kategorijas, neįjungiant jų į Bendrąją programą. |
| --- | --- |

5.7

Komitetas remia Komisijos ketinimą įtraukti aeronautiką ir kosmoso saugos tyrimus, kaip naujai akcentuojamas temas; tačiau jis rekomenduoja — kartu pagrįsdamas, kodėl — šias temas nagrinėti ir finansuoti kaip atskiras kategorijas, neįjungiant jų į Bendrąją programą.

| 5.8 | Komitetas remia Komisijos ketinimą įtraukti fundamentinius mokslinius tyrimus per se į Bendrąją programą ir skatinti jų konkurenciją Europoje bei įkurti nepriklausomą Europos mokslinių tyrimų tarybą (European Research Council — ERC). |
| --- | --- |

5.8

Komitetas remia Komisijos ketinimą įtraukti fundamentinius mokslinius tyrimus per se į Bendrąją programą ir skatinti jų konkurenciją Europoje bei įkurti nepriklausomą Europos mokslinių tyrimų tarybą (European Research Council — ERC).

| 5.9 | Komitetas atkreipia dėmesį į esminę sąsajos tarp mokslinių tyrimų kategorijų — fundamentinių mokslinių tyrimų, taikomųjų mokslinių tyrimų (preliminarių tyrimų) ir eksperimentinės plėtros — svarbą. Tam yra reikalingas subalansuotas šių kategorijų rėmimas. |
| --- | --- |

5.9

Komitetas atkreipia dėmesį į esminę sąsajos tarp mokslinių tyrimų kategorijų — fundamentinių mokslinių tyrimų, taikomųjų mokslinių tyrimų (preliminarių tyrimų) ir eksperimentinės plėtros — svarbą. Tam yra reikalingas subalansuotas šių kategorijų rėmimas.

| 5.10 | Komitetas remia Komisijos ketinimą Europą padaryti patrauklia geriausiems mokslininkams, bei pritraukti kuo daugiau gabaus jaunimo karjerai moksle, ir užtikrinti reikiamas sąlygas. Tai padaryti — visų pirma turi valstybės narės savo veiksmų pastangomis.
  Komitetas nurodo, kad kita svarbi pozicija, rekomendacijos ir kritinės pastabos išsamiau yra išdėstytos 3 ir 4 skirsniuose. |
| --- | --- |

5.10

Komitetas remia Komisijos ketinimą Europą padaryti patrauklia geriausiems mokslininkams, bei pritraukti kuo daugiau gabaus jaunimo karjerai moksle, ir užtikrinti reikiamas sąlygas. Tai padaryti — visų pirma turi valstybės narės savo veiksmų pastangomis.

Komitetas nurodo, kad kita svarbi pozicija, rekomendacijos ir kritinės pastabos išsamiau yra išdėstytos 3 ir 4 skirsniuose.

2004 m. lapkričio 10 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  ERA: European Research Area – Europos mokslinių tyrimų erdvė (EMTE), žr. OL 2004 4 30, C 110. (CES 319/2004) ir OL 2003 4 23, OL C 95 (CESE 288/2003).

1

(2)  Europos Tarybos posėdyje, vykusiame 2002 m. kovo mėnesį Barselonoje, ES iškėlė sau tikslą, kad iki 2010 m. Europoje investicijos į mokslinius tyrimus turi pasiekti 3 % ES BVP - du trečdaliai investicijų turėtų ateiti iš privataus ir vienas trečdalis iš viešojo (valstybių narių ir ES) sektoriaus. Žiūr. taip pat OL. C 95, 2003 04 23.

2

(3)  OL C 204, 2000 7 18; OL C 221, 2001 8 7; OL C 260, 2001 9 17; OL C 94, 2002 4 18; OL C 221, 2002 9 17; OL C 61, 2003 3 14); OL C 95, 2003 4 23; OL C 234, .2003 9 30; OL C 32, 2004 2 5; OL. C 110, 2004 4 30; OL C 302, 2004 12 7.

3

(4)  Žiūr. 3.3 punktą.

4

(5)  OL C 112, 2004 4 30

5

(6)  (jame siūlomas biudžeto augimas siejamas su 15 Europos valstybių narių poreikiu, tačiau turi būti atitinkamai padidintas pagal 25 valstybių narių poreikį – OL C 260, 2001 9 17).

6

(7)  Žiūr. 1.2 punktą

7

(8)  Žiūr. taip pat 4.2 ff punktą

8

(9)  Žiūr. taip pat 4.6. punktą

9

(10)  Žiūr. taip pat (OL C 95, 2003 4 23) 5.4 skirsnį.

10

(11)  OL C 110, 2004 4 30.

11

(12)  Pvz., Kanada, Kinija, Indija, Japonija, Korėja, Rusija ir JAV.

12

(13)  Apie tai, ir apie su tuo susijusias esmines problemas, išsamiai buvo rašyta Komiteto nuomonės dėl „Europos mokslinių tyrimų erdvės“ 7 skirsnyje Moksliniai tyrimai ir techninė inovacija.

13

Moksliniai tyrimai ir techninė inovacija

(14)  OL C 95, 2003 4 23; OL C 110, 2004 4 30.

14

(15)  Žiūr. taip pat (OL C 95, 2003 4 23 ) skirsnį 5.4.

15

(16)  Žiūr. rekomendacijas, nurodytas 3.5 punkte.

16

(17)  Ypač sėkminga yra taip pat ir Marie Curie programa, kurią rekomenduojama sustiprinti.

17

(18)  Komitetas vėl apgailestauja,, kad nebuvo atsižvelgta į jo anksčiau pateiktas tokias pat rekomendacijas.

18

(19)  Report of an Expert Panel chaired by Prof. Marimon, 21 June 2004, Sixth Framework Programme.

19

(20)  „Bendrija gali steigti bendrą įmonę arba kitas struktūras, kurios yra reikalingos vykdyti programas, skirtas Bendrijos tyrimams, technologijų plėtrai ir demonstravimui.“

20

(21)  Žiūr. taip pat 4.7.2 punktą.

21

(22)  Žiūr. pvz., (OL C 204, 2000 7 18) 7 ir 8 skirsnius.

22

(23)  Žiūr. internete http://sbir.us/pm.html sowie http://www.zyn.com/sbir/funding.htm.

23

(24)  (OL C 95, 2003 4 23) 4.2.2, 4.2.3 ir 4.2.4 punktai.

24

(25)  OL C 110, 2004 4 30.

25

(26)  Todėl Komitetas jau daug kartų rekomendavo, lygiai taip elgtis su Komisijos atsakingais už mokslinių tyrimų rėmimą skyriais.

26

(27)  OL C 110, 2004 4 30 (CESE 305/2004)., taip pat CESE 1086/2004.

27

(28)  CESE 305 / 2004; 5.18 skyrius (OL. C 110 2004 04 30).

28

(29)  Žiūr. 3.5 punktą.

29

(30)  OL C 112, 2004 4 30.

30

---

| 28.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/115 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/115

---

Europos Ekonomikos ir Socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „pasiūlymo Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai dėl metinės atskaitomybės ir konsoliduotos atskaitomybės audito ir dėl Tarybos direktyvų 78/660/EEB IR 83/349/EEB pakeitimo“

KOM(2004) 177 galutinis — 2004/0065(COD)

(2005/C 157/21)

2004 m. balandžio 2 d. Taryba, vadovaudamasi EB steigimo Sutarties 44 straipsnio 2 dalies g) punktu nutarė paprašyti Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pateikti nuomonę dėl: „Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvai dėl metinės atskaitomybės ir konsoliduotos atskaitomybės audito ir dėl Tarybos Direktyvų 78/660/EEB ir 83/349/EEB pakeitimo“

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo specializuotas skyrius, atsakingas už komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2004 m. rugsėjo 8 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas — ponas FRANK von FÜRSTENWERTH.

Komitetas savo 413-ame plenariniame posėdyje 2004 m. gruodžio 15-16 d. (gruodžio 15 d. posėdis) — 86 nariams balsavus „už“, 3 — „prieš“ ir 1 nariui susilaikius — priėmė šią Nuomonę:

1.   Įžanga

| 1.1 | Komisijos pasiūlymą Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvai dėl metinės atskaitomybės ir konsoliduotos atskaitomybės audito ir dėl Tarybos Direktyvų 78/660/EEB ir 83/349/EEB pakeitimo reikia susieti kartu su kitomis ES veiksmų plano, skirto finansinėms paslaugoms modernizuoti, priemonėmis. Šiuo atžvilgiu ypač reikšmingas yra Komisijos pranešimas „Europos įmonių (bendrovių) teisės modernizavimas ir geros valdymo praktikos Corporate Governance gerinimas Europos Sąjungoje — veiksmų planas“ (KOM(2003) 284), tarptautinių apskaitos standartų taikymas nuo 2005 metų ir Direktyvos dėl piktnaudžiavimo rinka ir biržos reikalavimų prospekto. |
| --- | --- |

1.1

Komisijos pasiūlymą Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvai dėl metinės atskaitomybės ir konsoliduotos atskaitomybės audito ir dėl Tarybos Direktyvų 78/660/EEB ir 83/349/EEB pakeitimo reikia susieti kartu su kitomis ES veiksmų plano, skirto finansinėms paslaugoms modernizuoti, priemonėmis. Šiuo atžvilgiu ypač reikšmingas yra Komisijos pranešimas „Europos įmonių (bendrovių) teisės modernizavimas ir geros valdymo praktikos Corporate Governance gerinimas Europos Sąjungoje — veiksmų planas“ (KOM(2003) 284), tarptautinių apskaitos standartų taikymas nuo 2005 metų ir Direktyvos dėl piktnaudžiavimo rinka ir biržos reikalavimų prospekto.

| 1.2 | Europos Komisija nuo 1996 m siekia tikslo pagerinti ir harmonizuoti atskaitomybės auditą Europos Sąjungoje. 2003 gegužę buvo pateiktas kitas tarpinis rezultatas — iš dešimties punktų susidedantis veiksmų planas (Komisijos pranešimas dėl atskaitomybės audito stiprinimo Europos Sąjungoje; KOM/2003/286). Vienas iš veiksmų plano punktų yra skirtas Aštuntajai įmonių teisės direktyvai 84/253/EEB modernizuoti. Šiuo direktyvos pasiūlymu turi būti pakeista Aštuntoji įmonių teisės direktyva. |
| --- | --- |

1.2

Europos Komisija nuo 1996 m siekia tikslo pagerinti ir harmonizuoti atskaitomybės auditą Europos Sąjungoje. 2003 gegužę buvo pateiktas kitas tarpinis rezultatas — iš dešimties punktų susidedantis veiksmų planas (Komisijos pranešimas dėl atskaitomybės audito stiprinimo Europos Sąjungoje; KOM/2003/286). Vienas iš veiksmų plano punktų yra skirtas Aštuntajai įmonių teisės direktyvai 84/253/EEB modernizuoti. Šiuo direktyvos pasiūlymu turi būti pakeista Aštuntoji įmonių teisės direktyva.

| 1.3 | Šiomis priemonėmis turi būti atstatomas pasitikėjimas atskaitomybe ir finansų rinkomis. Direktyvos pasiūlymas nėra betarpiška reakcija į neseniai kilusį skandalą, tai veikiau yra nuo 1996 m. atskaitomybės audito srityje vykdomos politikos išdava. Neseni skandalai taip pat buvo įtraukti į apmąstymus. |
| --- | --- |

1.3

Šiomis priemonėmis turi būti atstatomas pasitikėjimas atskaitomybe ir finansų rinkomis. Direktyvos pasiūlymas nėra betarpiška reakcija į neseniai kilusį skandalą, tai veikiau yra nuo 1996 m. atskaitomybės audito srityje vykdomos politikos išdava. Neseni skandalai taip pat buvo įtraukti į apmąstymus.

2.   Komisijos pasiūlymai

| 2.1 | Direktyvos pasiūlyme yra nuostatos dėl atskaitomybės auditorių ir audito įmonių patvirtinimo (įgaliojimo), jų nuolatinio kvalifikacijos kėlimo ir pripažinimo tarpusavy tarp atskirų ES valstybių narių. |
| --- | --- |

2.1

Direktyvos pasiūlyme yra nuostatos dėl atskaitomybės auditorių ir audito įmonių patvirtinimo (įgaliojimo), jų nuolatinio kvalifikacijos kėlimo ir pripažinimo tarpusavy tarp atskirų ES valstybių narių.

| 2.2 | Visiems auditoriams ir audito įmonėms yra privalomi profesiniai principai. Šie principai apima visišką auditoriaus ar audito įmonės atsakomybę prieš visuomenę, jų nepriklausomumą ir nepartiškumą bei dalykinę kompetenciją ir sąžiningumą (rūpestingumą). |
| --- | --- |

2.2

Visiems auditoriams ir audito įmonėms yra privalomi profesiniai principai. Šie principai apima visišką auditoriaus ar audito įmonės atsakomybę prieš visuomenę, jų nepriklausomumą ir nepartiškumą bei dalykinę kompetenciją ir sąžiningumą (rūpestingumą).

| 2.3 | Valstybės narės turi užtikrinti, kad patvirtinti (įgaliotieji) auditoriai ir audito įmonės būtų įrašytos į viešąjį registrą. |
| --- | --- |

2.3

Valstybės narės turi užtikrinti, kad patvirtinti (įgaliotieji) auditoriai ir audito įmonės būtų įrašytos į viešąjį registrą.

| 2.4 | Auditoriai ir audito įmonės turi būti nepriklausomi nuo audituojamos įmonės ir jokiu būdu nedalyvauti įmonės vadovybės sprendimų priėmime. Reiktų atsisakyti atlikti atskaitomybės auditą, jeigu tarp auditoriaus ar audito įmonės ir audituojamos įmonės yra finansiniai ar verslo ryšiai, užimtumo santykiai ar kokie nors kitokie ryšiai, kurie galėtų pakenkti auditoriaus ar audito įmonės nepriklausomumui. |
| --- | --- |

2.4

Auditoriai ir audito įmonės turi būti nepriklausomi nuo audituojamos įmonės ir jokiu būdu nedalyvauti įmonės vadovybės sprendimų priėmime. Reiktų atsisakyti atlikti atskaitomybės auditą, jeigu tarp auditoriaus ar audito įmonės ir audituojamos įmonės yra finansiniai ar verslo ryšiai, užimtumo santykiai ar kokie nors kitokie ryšiai, kurie galėtų pakenkti auditoriaus ar audito įmonės nepriklausomumui.

| 2.5 | Tarptautinių audito standartų taikymas yra privalomas visiems ES pagal įstatymą atliekamiems auditams, kai tik jie yra perimami į ES teisę. |
| --- | --- |

2.5

Tarptautinių audito standartų taikymas yra privalomas visiems ES pagal įstatymą atliekamiems auditams, kai tik jie yra perimami į ES teisę.

| 2.6 | Valstybės narės turi organizuoti veiksmingą viešąją priežiūros (kontrolės) instituciją, kuriai yra pavaldūs visi auditoriai ir audito įmonės. Priežiūros institucija turi laikytis tam tikrų principų (pvz., dėl pareigų, kompetencijos ir kontrolės skaidrumo). |
| --- | --- |

2.6

Valstybės narės turi organizuoti veiksmingą viešąją priežiūros (kontrolės) instituciją, kuriai yra pavaldūs visi auditoriai ir audito įmonės. Priežiūros institucija turi laikytis tam tikrų principų (pvz., dėl pareigų, kompetencijos ir kontrolės skaidrumo).

| 2.7 | Auditorių ar audito įmonę turi paskirti audituojamos įmonės Visuotinis akcininkų susirinkimas. Tačiau valstybės narės gali numatyti, kad prieš tokį paskyrimą dar yra reikalingas atsakingos priežiūros institucijos sutikimas arba teismo ar kitos pagal atskirų valstybių teisę nustatytos institucijos paskyrimas. |
| --- | --- |

2.7

Auditorių ar audito įmonę turi paskirti audituojamos įmonės Visuotinis akcininkų susirinkimas. Tačiau valstybės narės gali numatyti, kad prieš tokį paskyrimą dar yra reikalingas atsakingos priežiūros institucijos sutikimas arba teismo ar kitos pagal atskirų valstybių teisę nustatytos institucijos paskyrimas.

| 2.8 | Auditoriai ir audito įmonės gali būti atšaukiami tik dėl svarbių priežasčių. Pavyzdžiui, nuomonių skirtumai dėl balansavimo metodų ar audito būdo nėra svarbi priežastis atšaukimui. |
| --- | --- |

2.8

Auditoriai ir audito įmonės gali būti atšaukiami tik dėl svarbių priežasčių. Pavyzdžiui, nuomonių skirtumai dėl balansavimo metodų ar audito būdo nėra svarbi priežastis atšaukimui.

| 2.9 | Komisija siūlo, kad valstybės narės pasirūpintų tinkamomis nuostatomis, kurios garantuotų veiksmingą bendravimą (komunikaciją) tarp auditoriaus ar audito įmonės ir audituojamos įmonės. Šį bendravimą audituojamoji įmonė turi tinkamai dokumentuoti. |
| --- | --- |

2.9

Komisija siūlo, kad valstybės narės pasirūpintų tinkamomis nuostatomis, kurios garantuotų veiksmingą bendravimą (komunikaciją) tarp auditoriaus ar audito įmonės ir audituojamos įmonės. Šį bendravimą audituojamoji įmonė turi tinkamai dokumentuoti.

| 2.10 | Direktyvos pasiūlymas viešųjų interesų įmonių auditui numato ypatingas nuostatas. Viešųjų interesų įmonės yra tokios įmonės, kurios dėl savo veiklos pobūdžio, dydžio ar joje dirbančių darbuotojų skaičiaus turi ypatingai svarbią reikšmę visuomenei; visų pirma tai — įmonės, kurių vertybiniai popieriai leidžiami į prekybą valstybės narės reglamentuojamoje rinkoje, taip pat ir bankai bei kitos finansinės įstaigos ir draudimo bendrovės. Pavyzdžiui, šios įmonės turi paskirti audito komisiją, kuri susideda iš vadovavime nedalyvaujančių administracijos organų narių arba iš patikrintos įmonės priežiūros organų narių ir turi bent vieną nepriklausomą narį, išmanantį apskaitą ir (arba) atskaitomybės auditą. Be to, yra sugriežtintos nuostatos, reglamentuojančios auditoriaus ar audito įmonės nepriklausomumą, jų darbo kokybės užtikrinimą, viešąją kontrolę bei paskyrimą auditui atlikti. |
| --- | --- |

2.10

Direktyvos pasiūlymas viešųjų interesų įmonių auditui numato ypatingas nuostatas. Viešųjų interesų įmonės yra tokios įmonės, kurios dėl savo veiklos pobūdžio, dydžio ar joje dirbančių darbuotojų skaičiaus turi ypatingai svarbią reikšmę visuomenei; visų pirma tai — įmonės, kurių vertybiniai popieriai leidžiami į prekybą valstybės narės reglamentuojamoje rinkoje, taip pat ir bankai bei kitos finansinės įstaigos ir draudimo bendrovės. Pavyzdžiui, šios įmonės turi paskirti audito komisiją, kuri susideda iš vadovavime nedalyvaujančių administracijos organų narių arba iš patikrintos įmonės priežiūros organų narių ir turi bent vieną nepriklausomą narį, išmanantį apskaitą ir (arba) atskaitomybės auditą. Be to, yra sugriežtintos nuostatos, reglamentuojančios auditoriaus ar audito įmonės nepriklausomumą, jų darbo kokybės užtikrinimą, viešąją kontrolę bei paskyrimą auditui atlikti.

| 2.11 | Remiantis savitarpiškumo principu valstybės narės privalo turėti teisę paskirti tikrintojus iš trečiųjų šalių — atskaitomybės auditorius, jeigu jie yra patvirtinti ir gali įrodyti savo pagal Direktyvą reikalaujamas teorines žinias, praktinius gebėjimus ir nepriekaištingą reputaciją bei šioje valstybėje narėje atskaitomybės tikrinimui reikalingas svarbias juridines žinias. Taip pat yra siūlomi ir kiti pagrindai tarptautiniam bendradarbiavimui ir pasikeitimui informacija. |
| --- | --- |

2.11

Remiantis savitarpiškumo principu valstybės narės privalo turėti teisę paskirti tikrintojus iš trečiųjų šalių — atskaitomybės auditorius, jeigu jie yra patvirtinti ir gali įrodyti savo pagal Direktyvą reikalaujamas teorines žinias, praktinius gebėjimus ir nepriekaištingą reputaciją bei šioje valstybėje narėje atskaitomybės tikrinimui reikalingas svarbias juridines žinias. Taip pat yra siūlomi ir kiti pagrindai tarptautiniam bendradarbiavimui ir pasikeitimui informacija.

| 2.12 | Turi būti paskiriamas valstybių narių atstovų komitetas (atskaitomybės tikrinimo komitetas), kuris padėtų Europos Komisijai parengti įgyvendinimo priemones.. |
| --- | --- |

2.12

Turi būti paskiriamas valstybių narių atstovų komitetas (atskaitomybės tikrinimo komitetas), kuris padėtų Europos Komisijai parengti įgyvendinimo priemones..

| 2.13 | Pagal Direktyvų 78/660/EEB ir 83/349/EEB pakeitimą būtina nurodyti honorarus, kurie buvo sumokėti auditoriui ar audito įmonei per ūkinius metus už metinės atskaitomybės auditą, patvirtinimo paslaugas, konsultacijas mokesčių klausimais ir kitas paslaugas. |
| --- | --- |

2.13

Pagal Direktyvų 78/660/EEB ir 83/349/EEB pakeitimą būtina nurodyti honorarus, kurie buvo sumokėti auditoriui ar audito įmonei per ūkinius metus už metinės atskaitomybės auditą, patvirtinimo paslaugas, konsultacijas mokesčių klausimais ir kitas paslaugas.

| 2.14 | Valstybės narės nuo 2006 m. sausio 1 d. turi taikyti šią Direktyvą ir išleisti bei publikuoti tam reikalingus teisnius aktus. |
| --- | --- |

2.14

Valstybės narės nuo 2006 m. sausio 1 d. turi taikyti šią Direktyvą ir išleisti bei publikuoti tam reikalingus teisnius aktus.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas sutinka su Direktyvos pasiūlymu, kuris užtikrina investuotojų ir kitų suinteresuotų grupių pasitikėjimą patikrintos įmonės atskaitomybės teisingumu. |
| --- | --- |

3.1

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas sutinka su Direktyvos pasiūlymu, kuris užtikrina investuotojų ir kitų suinteresuotų grupių pasitikėjimą patikrintos įmonės atskaitomybės teisingumu.

| 3.2 | Nauja Direktyva sukuria vieningą Europos teisinį pagrindą auditui atlikti. Tai yra sveikintina. |
| --- | --- |

3.2

Nauja Direktyva sukuria vieningą Europos teisinį pagrindą auditui atlikti. Tai yra sveikintina.

| 3.3 | Komitetas įsidėmi, kad Komisija imsis ir tolesnės iniciatyvos dėl Parmalato procesų. Iniciatyvos apima 2003 veiksmų plane paskelbtų pasiūlymų dėl įmonių teisės modernizavimo ir valdymo praktikos Corporate Governance pagerinimo įgyvendinimo paspartinimą. Pasiūlymai siejasi su (1) nevykdančiųjų direktorių apibrėžimu, (2) valdybos narių atsakomybės už finansinę ir ne finansinę informaciją išaiškinimu, (3) patobulintu transakcijų atskleidimu grupėse ir su susijusiomis šalimis (partneriais) bei (4) pilnu ofšorinių bendrovių atskleidimu atskaitomybėje ir žymiai griežtesniu papildomu atskaitomybės turinio patikrinimu, kurį atlieka grupinis atskaitomybės auditorius. |
| --- | --- |

3.3

Komitetas įsidėmi, kad Komisija imsis ir tolesnės iniciatyvos dėl Parmalato procesų. Iniciatyvos apima 2003 veiksmų plane paskelbtų pasiūlymų dėl įmonių teisės modernizavimo ir valdymo praktikos Corporate Governance pagerinimo įgyvendinimo paspartinimą. Pasiūlymai siejasi su (1) nevykdančiųjų direktorių apibrėžimu, (2) valdybos narių atsakomybės už finansinę ir ne finansinę informaciją išaiškinimu, (3) patobulintu transakcijų atskleidimu grupėse ir su susijusiomis šalimis (partneriais) bei (4) pilnu ofšorinių bendrovių atskleidimu atskaitomybėje ir žymiai griežtesniu papildomu atskaitomybės turinio patikrinimu, kurį atlieka grupinis atskaitomybės auditorius.

| 3.4 | Komitetas vėl gi palaiko Komisijos pranešime išdėstytą poziciją dėl atskaitomybės audito stiprinimo tuo požiūriu, kad atskaitomybės auditoriaus atsakomybė yra priemonė, užtikrinanti atskaitomybės audito kokybę. (1) Tačiau ir toliau laikosi tos nuomonės (2), kad atsakomybės santykis tarp patikrintos įmonės ir jos akcininkų patirtų nuostolių turi būti subalansuotas ir sveikina Komisijos ketinimą tirti tolesnį auditorių atsakomybės nuostatų ekonominį poveikį. Komitetas padrąsina Komisiją paspartinti jos inicijuotas studijas (tyrimus). |
| --- | --- |

3.4

Komitetas vėl gi palaiko Komisijos pranešime išdėstytą poziciją dėl atskaitomybės audito stiprinimo tuo požiūriu, kad atskaitomybės auditoriaus atsakomybė yra priemonė, užtikrinanti atskaitomybės audito kokybę. (1) Tačiau ir toliau laikosi tos nuomonės (2), kad atsakomybės santykis tarp patikrintos įmonės ir jos akcininkų patirtų nuostolių turi būti subalansuotas ir sveikina Komisijos ketinimą tirti tolesnį auditorių atsakomybės nuostatų ekonominį poveikį. Komitetas padrąsina Komisiją paspartinti jos inicijuotas studijas (tyrimus).

4.   Specialios pastabos

| 4.1 | Siūlomų nuostatų (taisyklių) dėl auditorių bei audito įmonių patvirtinimo ir nuolatinio jų kvalifikacijos kėlimo tikslas yra garantuoti auditoriaus profesijai reikalingų dalykinių žinių lygį. Dėl šios priežasties nuostatoms pritariama. |
| --- | --- |

4.1

Siūlomų nuostatų (taisyklių) dėl auditorių bei audito įmonių patvirtinimo ir nuolatinio jų kvalifikacijos kėlimo tikslas yra garantuoti auditoriaus profesijai reikalingų dalykinių žinių lygį. Dėl šios priežasties nuostatoms pritariama.

| 4.2 | Pasiūlyti profesiniai principai apskritai yra vertinami teigiamai. Komisija siūlo išleisti profesinių principų įgyvendinimo priemones. Jos turėtų būti aukščiausios kokybės ir, Komiteto nuomone, lygiuotis į pripažintus tarptautinius (Tarptautinės apskaitininkų federacijos etikos kodas — Code of Ethics der International Federation of Accountants) arba Europos (2002-05-16 Europos Komisijos rekomendacija dėl auditoriaus nepriklausomumo Europos Sąjungoje — Empfehlung der Europäischen Kommission zur Unabhängigkeit des Abschlussprüfers in der EU vom 16.05.2002 (3)) dokumentus. |
| --- | --- |

4.2

Pasiūlyti profesiniai principai apskritai yra vertinami teigiamai. Komisija siūlo išleisti profesinių principų įgyvendinimo priemones. Jos turėtų būti aukščiausios kokybės ir, Komiteto nuomone, lygiuotis į pripažintus tarptautinius (Tarptautinės apskaitininkų federacijos etikos kodas — Code of Ethics der International Federation of Accountants) arba Europos (2002-05-16 Europos Komisijos rekomendacija dėl auditoriaus nepriklausomumo Europos Sąjungoje — Empfehlung der Europäischen Kommission zur Unabhängigkeit des Abschlussprüfers in der EU vom 16.05.2002 (3)) dokumentus.

| 4.3 | Auditoriaus ir audito įmonės nepriklausomumas, Komiteto nuomone, yra labai reikšmingas faktorius. Todėl Komisijos pasiūlymas užtikrinti auditoriaus ir audito įmonės nepriklausomumą parengiant principus iš esmės yra remtinas. Šie principai turėtų galioti visoms audituojamoms įmonėms ir ypač viešųjų interesų įmonėms, kadangi tokios įmonės ypač privalo būti aiškios savo akcininkų ir investuotuojų atžvilgiu. |
| --- | --- |

4.3

Auditoriaus ir audito įmonės nepriklausomumas, Komiteto nuomone, yra labai reikšmingas faktorius. Todėl Komisijos pasiūlymas užtikrinti auditoriaus ir audito įmonės nepriklausomumą parengiant principus iš esmės yra remtinas. Šie principai turėtų galioti visoms audituojamoms įmonėms ir ypač viešųjų interesų įmonėms, kadangi tokios įmonės ypač privalo būti aiškios savo akcininkų ir investuotuojų atžvilgiu.

| 4.4 | Komisijos kryptis link tarptautinių audito principų ir tuo pačiu prie Tarptautinių audito standartų (ISA — International Standards on Auditing) yra sveikintinas dalykas. Jų privalomas taikymas į kapitalo rinką orientuotoms įmonėms nuo 2005 m. rengiant savo koncerno atskaitomybę remiantis Tarptautinių audito standartų (ISA — International Standards on Auditing) ir Tarptautinių finansų apskaitos standartų IFRS (International Financial Reporting Standards) pagrindu (4), ir yra tinkama išdava. Tarptautinių audito standartų kūrimas turėtų remtis žinomais principais, o standartų kokybė turėtų atitikti aukštus reikalavimus. Todėl Komisijos pasiūlytas metodas dėl standartų pripažinimo iš esmės yra remtinas. Tačiau tarptautiniu mastu pripažintų audito principų vystymosi prielaida yra visų dalyvaujančių šalių ir visuomenės interesų paisymas remiantis standartų taikymo skaidrumu („due process“). Todėl Komisija savo pasiūlymus dėl standartizacijos proceso turi pateikti kuo anksčiau ir griežčiau. |
| --- | --- |

4.4

Komisijos kryptis link tarptautinių audito principų ir tuo pačiu prie Tarptautinių audito standartų (ISA — International Standards on Auditing) yra sveikintinas dalykas. Jų privalomas taikymas į kapitalo rinką orientuotoms įmonėms nuo 2005 m. rengiant savo koncerno atskaitomybę remiantis Tarptautinių audito standartų (ISA — International Standards on Auditing) ir Tarptautinių finansų apskaitos standartų IFRS (International Financial Reporting Standards) pagrindu (4), ir yra tinkama išdava. Tarptautinių audito standartų kūrimas turėtų remtis žinomais principais, o standartų kokybė turėtų atitikti aukštus reikalavimus. Todėl Komisijos pasiūlytas metodas dėl standartų pripažinimo iš esmės yra remtinas. Tačiau tarptautiniu mastu pripažintų audito principų vystymosi prielaida yra visų dalyvaujančių šalių ir visuomenės interesų paisymas remiantis standartų taikymo skaidrumu („due process“). Todėl Komisija savo pasiūlymus dėl standartizacijos proceso turi pateikti kuo anksčiau ir griežčiau.

| 4.5 | Komisijos pasiūlymui, kad valstybės narės turėtų organizuoti viešą priežiūros instituciją visiems auditoriams ir audito įmonėms kontroliuoti ir, kad kontrolė turi remtis tam tikrais principais, iš esmės yra pritariama. |
| --- | --- |

4.5

Komisijos pasiūlymui, kad valstybės narės turėtų organizuoti viešą priežiūros instituciją visiems auditoriams ir audito įmonėms kontroliuoti ir, kad kontrolė turi remtis tam tikrais principais, iš esmės yra pritariama.

| 4.6 | Auditoriaus ir audito įmonės atšaukimo klausimu Komisija siūlo, kad toks faktas, kaip nuomonių skirtumai dėl balansavimo metodų ar audito būdų nėra rimta priežastis auditoriui atšaukti. Tačiau iš esmės yra tikėtina, kad įmonė naudoja tokį balansavimo metodą, kuris yra visuotinai pripažintas, tačiau jo nepripažįsta atskaitomybės auditorius. Kyla klausimas, kaip reiktų elgtis tokiais atvejais, jei auditoriaus ir audito įmonės atšaukimas būtų neįmanomas. |
| --- | --- |

4.6

Auditoriaus ir audito įmonės atšaukimo klausimu Komisija siūlo, kad toks faktas, kaip nuomonių skirtumai dėl balansavimo metodų ar audito būdų nėra rimta priežastis auditoriui atšaukti. Tačiau iš esmės yra tikėtina, kad įmonė naudoja tokį balansavimo metodą, kuris yra visuotinai pripažintas, tačiau jo nepripažįsta atskaitomybės auditorius. Kyla klausimas, kaip reiktų elgtis tokiais atvejais, jei auditoriaus ir audito įmonės atšaukimas būtų neįmanomas.

| 4.7 | Pasiūlytas bendravimo (komunikacijos) tarp audituojamos įmonės ir auditoriaus ar audito įmonės reglamentavimas iš esmės yra priimtinas. |
| --- | --- |

4.7

Pasiūlytas bendravimo (komunikacijos) tarp audituojamos įmonės ir auditoriaus ar audito įmonės reglamentavimas iš esmės yra priimtinas.

| 4.8 | Komisijos pasiūlymui viešųjų interesų įmonėms atliekant jų atskaitomybės auditą įvesti ypatingas nuostatas yra pritariama. Tačiau ypatingi reikalavimai turi būti siejami subalansuotu santykiu su tam reikalingomis papildomomis sąnaudomis. Juk papildomas sąnaudas galiausiai turi padengti klientai arba įmonių savininkai. |
| --- | --- |

4.8

Komisijos pasiūlymui viešųjų interesų įmonėms atliekant jų atskaitomybės auditą įvesti ypatingas nuostatas yra pritariama. Tačiau ypatingi reikalavimai turi būti siejami subalansuotu santykiu su tam reikalingomis papildomomis sąnaudomis. Juk papildomas sąnaudas galiausiai turi padengti klientai arba įmonių savininkai.

| 4.9 | Komisija siūlo, kad honorarai, kurie buvo išmokėti atskaitomybės auditoriui ar audito įmonei už metinės atskaitomybės auditą, kitas patvirtinimo paslaugas, konsultacijas mokesčių klausimais ir kitas paslaugas per ūkinius metus, turi būti nurodomi. Iš esmės toks didelis skaidrumas yra sveikintinas. Tačiau kartu kyla abejonių, ar tokio pobūdžio privalomas duomenų pateikimas būtinai pagerintų atskaitomybės audito kokybę. Galimas daiktas, kad papildomas skaidrumas sukels didesnį spaudimą nustatant kainas už atskaitomybės audito paslaugas. |
| --- | --- |

4.9

Komisija siūlo, kad honorarai, kurie buvo išmokėti atskaitomybės auditoriui ar audito įmonei už metinės atskaitomybės auditą, kitas patvirtinimo paslaugas, konsultacijas mokesčių klausimais ir kitas paslaugas per ūkinius metus, turi būti nurodomi. Iš esmės toks didelis skaidrumas yra sveikintinas. Tačiau kartu kyla abejonių, ar tokio pobūdžio privalomas duomenų pateikimas būtinai pagerintų atskaitomybės audito kokybę. Galimas daiktas, kad papildomas skaidrumas sukels didesnį spaudimą nustatant kainas už atskaitomybės audito paslaugas.

| 4.10 | Komisija siūlo kiekvienai valstybei narei atskirai rūpintis tinkamomis taisyklėmis, kurios garantuotų, jog honorarai už atskaitomybės auditą leistų nepriekaištingai atlikti kokybišką auditą ir, kad auditas nebūtų įtakojamas papildomų išmokų už audituojamą įmonę ar siejamas su kitomis papildomomis sąlygomis. Komitetas įsidėmi, kad ši taisyklė yra skirta išvengti dempingo kainų už suteiktas audito paslaugas. Tačiau Komitetui iškyla klausimas, kaip ši taisyklė turėtų būti įgyvendinama praktikoje. Komitetas įsitikinęs, kad ši taisyklė neturėtų privesti prie to, kad valstybės narės imtųsi nustatinėti audito rinkliavas. |
| --- | --- |

4.10

Komisija siūlo kiekvienai valstybei narei atskirai rūpintis tinkamomis taisyklėmis, kurios garantuotų, jog honorarai už atskaitomybės auditą leistų nepriekaištingai atlikti kokybišką auditą ir, kad auditas nebūtų įtakojamas papildomų išmokų už audituojamą įmonę ar siejamas su kitomis papildomomis sąlygomis. Komitetas įsidėmi, kad ši taisyklė yra skirta išvengti dempingo kainų už suteiktas audito paslaugas. Tačiau Komitetui iškyla klausimas, kaip ši taisyklė turėtų būti įgyvendinama praktikoje. Komitetas įsitikinęs, kad ši taisyklė neturėtų privesti prie to, kad valstybės narės imtųsi nustatinėti audito rinkliavas.

| 4.11 | Komisijos pasiūlytas būdas (procedūra) dėl įgyvendinimo priemonių išleidimo ir reglamentuojančio atskaitomybės audito komiteto institucija yra sveikintini žingsniai, jeigu šios įgyvendinimo priemonės neprieštarauja 4.2 punkte minėtiems tarptautiniams ir Europos dokumentams. |
| --- | --- |

4.11

Komisijos pasiūlytas būdas (procedūra) dėl įgyvendinimo priemonių išleidimo ir reglamentuojančio atskaitomybės audito komiteto institucija yra sveikintini žingsniai, jeigu šios įgyvendinimo priemonės neprieštarauja 4.2 punkte minėtiems tarptautiniams ir Europos dokumentams.

5.   Tarptautiniai aspektai

| 5.1 | Teigiamai yra vertinama tai, kad Komisija siūlo tarptautinio bendradarbiavimo reglamentavimą. Tai ypač taikoma bendradarbiavimui su Jungtinėmis Valstijomis. Komitetas nurodo, kad bendradarbiaujant būtina laikytis nacionalinių paslapties saugojimo ir duomenų apsaugos taisyklių. |
| --- | --- |

5.1

Teigiamai yra vertinama tai, kad Komisija siūlo tarptautinio bendradarbiavimo reglamentavimą. Tai ypač taikoma bendradarbiavimui su Jungtinėmis Valstijomis. Komitetas nurodo, kad bendradarbiaujant būtina laikytis nacionalinių paslapties saugojimo ir duomenų apsaugos taisyklių.

| 5.2 | Direktyvos pasiūlymas numato, kad auditoriai iš trečiųjų šalių gali būti patvirtinami remiantis savitarpiškumo pagrindu, jeigu jie pateikia atitinkamus įrodymus dėl savo kompetencijos. Bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis prielaida yra trečiosios šalies priežiūros (kontrolės) sistemos lygiavertiškumas, lyginant ją su Europos priežiūros (kontrolės) sistema. Apie lygiavertiškumą turi spręsti Komisija, dirbdama kartu su valstybėmis narėmis, ir tai nustatyti pagal įgyvendinimo priemonių išleidimo būdą. Šiuo atveju Komitetas mano, kad profesinis darbas, kurį atlieka atskaitomybės auditoriai trečiųjų šalių, priklauso nuo tokių pačių kompetencijos patvirtinimo prielaidų kaip auditorių iš ES valstybių narių. |
| --- | --- |

5.2

Direktyvos pasiūlymas numato, kad auditoriai iš trečiųjų šalių gali būti patvirtinami remiantis savitarpiškumo pagrindu, jeigu jie pateikia atitinkamus įrodymus dėl savo kompetencijos. Bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis prielaida yra trečiosios šalies priežiūros (kontrolės) sistemos lygiavertiškumas, lyginant ją su Europos priežiūros (kontrolės) sistema. Apie lygiavertiškumą turi spręsti Komisija, dirbdama kartu su valstybėmis narėmis, ir tai nustatyti pagal įgyvendinimo priemonių išleidimo būdą. Šiuo atveju Komitetas mano, kad profesinis darbas, kurį atlieka atskaitomybės auditoriai trečiųjų šalių, priklauso nuo tokių pačių kompetencijos patvirtinimo prielaidų kaip auditorių iš ES valstybių narių.

| 5.3 | Ar pasiūlytasis modelis dėl tarptautinio bendradarbiavimo pakankamai apima visus aspektus, galutinai atsakyti nėra įmanoma. Komiteto nuomone Komisija turi toliau nagrinėti, kaip Jungtinių Valstijų atsakingos institucijos priimama pasiūlytą modelį. |
| --- | --- |

5.3

Ar pasiūlytasis modelis dėl tarptautinio bendradarbiavimo pakankamai apima visus aspektus, galutinai atsakyti nėra įmanoma. Komiteto nuomone Komisija turi toliau nagrinėti, kaip Jungtinių Valstijų atsakingos institucijos priimama pasiūlytą modelį.

6.   Išvados

| 6.1 | Komitetas remia Komisijos pasiūlymą Direktyvai dėl metinės atskaitomybės ir konsoliduotos atskaitomybės audito ir dėl Direktyvų 78/660/EEB ir 83/349/EEB pakeitimo. Jis mano, kad pasiūlymas apima beveik visas svarbias atskaitomybės sritis. Visiškai įgyvendinus Direktyvą bus įneštas svarbus indėlis į atskaitomybės audito stiprinimą ir didesnį suvienodinimą, kas atitinka Komisijos užsibrėžtus tikslus. |
| --- | --- |

6.1

Komitetas remia Komisijos pasiūlymą Direktyvai dėl metinės atskaitomybės ir konsoliduotos atskaitomybės audito ir dėl Direktyvų 78/660/EEB ir 83/349/EEB pakeitimo. Jis mano, kad pasiūlymas apima beveik visas svarbias atskaitomybės sritis. Visiškai įgyvendinus Direktyvą bus įneštas svarbus indėlis į atskaitomybės audito stiprinimą ir didesnį suvienodinimą, kas atitinka Komisijos užsibrėžtus tikslus.

| 6.2 | Komitetas išreiškė savo poziciją, parinkdamas tam tikrus Direktyvos pasiūlymo aspektus, kad galėtų pateikti Komisijai savo konkrečius nurodymus ir iniciatyvas tolimesniems apmąstymams ir analizei. Kadangi Komitetas Direktyvos projektą laiko svarbiu, todėl ir pasisako už sklandų įstatymų leidybos procesą. |
| --- | --- |

6.2

Komitetas išreiškė savo poziciją, parinkdamas tam tikrus Direktyvos pasiūlymo aspektus, kad galėtų pateikti Komisijai savo konkrečius nurodymus ir iniciatyvas tolimesniems apmąstymams ir analizei. Kadangi Komitetas Direktyvos projektą laiko svarbiu, todėl ir pasisako už sklandų įstatymų leidybos procesą.

Briuselis, 2004 m. rugsėjo 8 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Oficialusis leidinys C 236/2-8, 2003-10-02, teksto punktas 3.10

1

(2)  Žr. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2003-12-10 Nuomonę tema „Komisijos pranešimas Europos Parlamentui ir Tarybai dėl atskaitomybės audito stiprinimo Europos Sąjungoje“ (KOM(2003) 286 galut.) (2004/C 80/06); Oficialusis leidinys C 80/17-19, 2004-03-03, teksto punktas 4.7

2

(3)  Oficialusis leidinys L 191, 2002-07-19

3

(4)  Vieninga IAS bei IFRS interpretacija Komiteto nuomone yra esminė prielaida aukštai audito kokybei.

4

---

PRIEDAS

Prie Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės

Šis skyriaus nuomonės dokumento tekstas, kuriam priimti reikėjo surinkti vieną ketvirtadalį narių balsų, buvo, plenarinėje sesijoje priėmus pakeitimą, atmestas:

4.3 punktas

„Tačiau Komisija mano, kad audito įmonės rotacijos įvedimas iš šalies, audituojant viešųjų interesų įmones, nėra tinkamas žingsnis audito kokybei pagerinti, kadangi perduodant specifines žinias apie klientą naujam auditoriui patiriamas know-how nuostolis, o tuo pačiu yra neišvengiama blogesnė audito kokybė, palyginus su auditu, kuomet panaudojama daugiametė patirtis su klientu. be to, reiktų prisibijoti, kad toks reguliavimas gali privesti prie didžiųjų audito bendrovių koncentracijos ir dėl to nukentėtų vidurinysis auditorių sluoksnis.“

Balsavimo rezultatai:

„už“: 50

„prieš“: 21

susilaikė: 4

---

| 28.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/120 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/120

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui „Pagyvenusių darbuotojų užimtumo didinimas ir pasitraukimo iš darbo rinkos vėlinimas“

(KOM(2004) 146 galutinis)

(2005/C 157/22)

Procedūra

2004 m. kovo 3 d. Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui „Pagyvenusių darbuotojų užimtumo didinimas ir pasitraukimo iš darbo rinkos vėlinimas“

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2004 m. lapkričio 24 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas — p. Dantin.

Savo 413-osios plenarinės sesijos metu, įvykusios 2004 m. gruodžio 15-16 d. (gruodžio 15 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 125 nariams balsavus „už“, 1 nariui balsavus „prieš“ ir 5 nariams susilaikius.

Preambulė

| I. | Nuo 2000 m. spalio mėn. EESRK savo iniciatyva priimtoje nuomonėje teigė: Komitetas mano, kad pagyvenusių darbuotojų klausimas yra toks svarbus, jog būtina priimti nuomonę savo iniciatyva, atsižvelgiant į įvairius šio klausimo aspektus. Šioje nuomonėje, pateiktoje savo iniciatyva, Komitetas taip pat norėjo pabrėžti teigiamo požiūrio į pagyvenusius darbuotojus būtinybę, nes dažnai elgesys su pagyvenusiais darbuotojais ne tik atspindi nesolidarią ir diskriminuojančią visuomenę, bet ir daugeliu atvejų dėl jo prarandamas aukštos kvalifikacijos personalas, o tai mažina bendrą konkurencijos lygį. Be to, Komiteto nuomone, jeigu dėl mokslo pažangos šiandien galime„prailginti gyvenimo laiką“, tai atitinkamai mūsų visuomenė turėtų stengtis„suteikti daugiau gyvybės laikui
   (1)“. |
| --- | --- |

I.

Nuo 2000 m. spalio mėn. EESRK savo iniciatyva priimtoje nuomonėje teigė: Komitetas mano, kad pagyvenusių darbuotojų klausimas yra toks svarbus, jog būtina priimti nuomonę savo iniciatyva, atsižvelgiant į įvairius šio klausimo aspektus. Šioje nuomonėje, pateiktoje savo iniciatyva, Komitetas taip pat norėjo pabrėžti teigiamo požiūrio į pagyvenusius darbuotojus būtinybę, nes dažnai elgesys su pagyvenusiais darbuotojais ne tik atspindi nesolidarią ir diskriminuojančią visuomenę, bet ir daugeliu atvejų dėl jo prarandamas aukštos kvalifikacijos personalas, o tai mažina bendrą konkurencijos lygį. Be to, Komiteto nuomone, jeigu dėl mokslo pažangos šiandien galime„prailginti gyvenimo laiką“, tai atitinkamai mūsų visuomenė turėtų stengtis„suteikti daugiau gyvybės laikui
   (1)“.

| II. | Šios beveik vieningai plenarinėje sesijoje priimtos nuomonės savo iniciatyva turinys atspindi Komiteto patirtį. Jis išreiškia Komiteto mintis ir nuostatas nagrinėjamu klausimu. |
| --- | --- |

II.

Šios beveik vieningai plenarinėje sesijoje priimtos nuomonės savo iniciatyva turinys atspindi Komiteto patirtį. Jis išreiškia Komiteto mintis ir nuostatas nagrinėjamu klausimu.

| III. | Taigi, Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos socialinių ir ekonominių reikalų komitetui bei Regionų komitetui „Pagyvenusių darbuotojų užimtumo didinimas ir pasitraukimo iš darbo rinkos vėlinimas“ (šios nuomonės tema) bus nagrinėjamas atsižvelgiant į anksčiau minėtos nuomonės savo iniciatyva lūkesčius, analizes, rekomendacijas ir išvadas. Nuomonė aprėps ir naujus elementus. |
| --- | --- |

III.

Taigi, Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos socialinių ir ekonominių reikalų komitetui bei Regionų komitetui „Pagyvenusių darbuotojų užimtumo didinimas ir pasitraukimo iš darbo rinkos vėlinimas“ (šios nuomonės tema) bus nagrinėjamas atsižvelgiant į anksčiau minėtos nuomonės savo iniciatyva lūkesčius, analizes, rekomendacijas ir išvadas. Nuomonė aprėps ir naujus elementus.

1.   Įvadas

| 1.1 | Lisabonos Europos Sąjungos vadovų taryba Europos Sąjungai iškėlė ambicingą tikslą užimtumo srityje. Užimtumo lygis „iki 2010 metų turėtų kiek įmanoma priartėti prie 70 %“, o moterų užimtumas — iki 60 %. Šis tikslas būtinas tiek dėl socialinių, tiek dėl ekonominių priežasčių. Iš tiesų, užimtumas ir toliau yra geriausias ginklas prieš socialinę atskirtį. Kalbant apie įmones ir bendrai apie ekonomiką, pagyvenusių asmenų užimtumo didinimas yra esminis, siekiant, pilnai pasinaudojus tokio užimtumo galimybėmis, išvengti darbo jėgos stygiaus ar jį sumažinti. Tai taip pat skatina ekonomikos augimą, mokesčių surinkimą bei stiprina socialinės apsaugos sistemas, turint omenyje planuojamą darbingo amžiaus asmenų skaičiaus mažėjimą. |
| --- | --- |

1.1

Lisabonos Europos Sąjungos vadovų taryba Europos Sąjungai iškėlė ambicingą tikslą užimtumo srityje. Užimtumo lygis „iki 2010 metų turėtų kiek įmanoma priartėti prie 70 %“, o moterų užimtumas — iki 60 %. Šis tikslas būtinas tiek dėl socialinių, tiek dėl ekonominių priežasčių. Iš tiesų, užimtumas ir toliau yra geriausias ginklas prieš socialinę atskirtį. Kalbant apie įmones ir bendrai apie ekonomiką, pagyvenusių asmenų užimtumo didinimas yra esminis, siekiant, pilnai pasinaudojus tokio užimtumo galimybėmis, išvengti darbo jėgos stygiaus ar jį sumažinti. Tai taip pat skatina ekonomikos augimą, mokesčių surinkimą bei stiprina socialinės apsaugos sistemas, turint omenyje planuojamą darbingo amžiaus asmenų skaičiaus mažėjimą.

| 1.2 | Palaipsniui siekiant šio tikslo, daugelio valstybių narių laukia neišvengiama užduotis — pirmiausia padidinti pagyvenusių asmenų užimtumą. |
| --- | --- |

1.2

Palaipsniui siekiant šio tikslo, daugelio valstybių narių laukia neišvengiama užduotis — pirmiausia padidinti pagyvenusių asmenų užimtumą.

| 1.2.1 | Dėl šios priežasties aktyvios senatvės skatinimas yra įtrauktas į du papildomus tikslus, kuriuos Europos Sąjunga užsibrėžė. Iš tiesų, 2001 m. Stokholmo Europos Sąjungos vadovų taryba paskelbė, kad iki 2010 m. pusė Europos Sąjungos gyventojų nuo 55 iki 64 metų amžiaus turėtų dirbti. O 2002 m. Barselonos Europos Sąjungos vadovų taryba padarė išvadą, „kad reikėtų siekti palaipsniui iki 2010 m. penkeriais metais padidinti vidutinį amžių, kurį pasiekę asmenys Europos Sąjungoje faktiškai palieka darbą“. |
| --- | --- |

1.2.1

Dėl šios priežasties aktyvios senatvės skatinimas yra įtrauktas į du papildomus tikslus, kuriuos Europos Sąjunga užsibrėžė. Iš tiesų, 2001 m. Stokholmo Europos Sąjungos vadovų taryba paskelbė, kad iki 2010 m. pusė Europos Sąjungos gyventojų nuo 55 iki 64 metų amžiaus turėtų dirbti. O 2002 m. Barselonos Europos Sąjungos vadovų taryba padarė išvadą, „kad reikėtų siekti palaipsniui iki 2010 m. penkeriais metais padidinti vidutinį amžių, kurį pasiekę asmenys Europos Sąjungoje faktiškai palieka darbą“.

| 1.3 | Savo apibendrinančiame pranešime (2) Europos Sąjungos vadovų tarybai, vykusiai 2004 m. pavasarį, Komisija aktyvią senatvę įvardijo kaip vieną iš trijų prioritetinių veiksmų sričių, kuriose, norint įgyvendinti Lisabonos strategiją, reikia nedelsiant imtis veiksmų. |
| --- | --- |

1.3

Savo apibendrinančiame pranešime (2) Europos Sąjungos vadovų tarybai, vykusiai 2004 m. pavasarį, Komisija aktyvią senatvę įvardijo kaip vieną iš trijų prioritetinių veiksmų sričių, kuriose, norint įgyvendinti Lisabonos strategiją, reikia nedelsiant imtis veiksmų.

| 1.4 | Taigi, nagrinėjamu Komunikatu siekiama skatinti diskusijas apie pažangą įgyvendinant Stokholmo ir Barselonos tikslus bei pabrėžti vyriausybių ir socialinių partnerių vaidmenį skatinant aktyvią senatvę. Juo taip pat atsiliepiama į Barselonos Europos Sąjungos vadovų tarybos prašymą kasmet prieš kiekvieną pavasario vadovų tarybą analizuoti pažangą šioje srityje. |
| --- | --- |

1.4

Taigi, nagrinėjamu Komunikatu siekiama skatinti diskusijas apie pažangą įgyvendinant Stokholmo ir Barselonos tikslus bei pabrėžti vyriausybių ir socialinių partnerių vaidmenį skatinant aktyvią senatvę. Juo taip pat atsiliepiama į Barselonos Europos Sąjungos vadovų tarybos prašymą kasmet prieš kiekvieną pavasario vadovų tarybą analizuoti pažangą šioje srityje.

| 1.5 | Šios nuomonės turinys — tai Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto indėlis į diskusijas apie „pagyvenusių asmenų užimtumą“, diskusijas, kurias paskatino nagrinėjamas Komunikatas ir kurių tarpiniai rezultatai turėtų būti pasiekti ateinantį gruodžio mėn. |
| --- | --- |

1.5

Šios nuomonės turinys — tai Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto indėlis į diskusijas apie „pagyvenusių asmenų užimtumą“, diskusijas, kurias paskatino nagrinėjamas Komunikatas ir kurių tarpiniai rezultatai turėtų būti pasiekti ateinantį gruodžio mėn.

2.   Komunikatas

| 2.1 | Komunikate teigiama, kad, turint omenyje būsimą darbingų asmenų senėjimą ir jų skaičiaus mažėjimą, pagyvenę darbuotojai turi būti tinkamai įvertinti: kaip esminė darbo jėgos pasiūlos sudedamoji dalis bei reikšmingas veiksnys Europos Sąjungai tvariai vystytis. |
| --- | --- |

2.1

Komunikate teigiama, kad, turint omenyje būsimą darbingų asmenų senėjimą ir jų skaičiaus mažėjimą, pagyvenę darbuotojai turi būti tinkamai įvertinti: kaip esminė darbo jėgos pasiūlos sudedamoji dalis bei reikšmingas veiksnys Europos Sąjungai tvariai vystytis.

| 2.2 | Todėl, pasak Komunikato, svarbiausia yra įgyvendinti strategijas, kuriomis siekiama išlaikyti darbo jėgos pasiūlą bei užtikrinti šios amžiaus grupės asmenų darbinimo galimybes, net ir užimtumo augimo stagnacijos laikotarpiu. |
| --- | --- |

2.2

Todėl, pasak Komunikato, svarbiausia yra įgyvendinti strategijas, kuriomis siekiama išlaikyti darbo jėgos pasiūlą bei užtikrinti šios amžiaus grupės asmenų darbinimo galimybes, net ir užimtumo augimo stagnacijos laikotarpiu.

| 2.3 | Siekiant šio tikslo, pagrindinė įgyvendintinų politikų kryptis turi būti prevencinis požiūris, pagrįstas visų amžiaus grupių visuomenės potencialo mobilizavimu, atsižvelgiant į gyvenimo ciklo etapus. |
| --- | --- |

2.3

Siekiant šio tikslo, pagrindinė įgyvendintinų politikų kryptis turi būti prevencinis požiūris, pagrįstas visų amžiaus grupių visuomenės potencialo mobilizavimu, atsižvelgiant į gyvenimo ciklo etapus.

| 2.3.1 | Atsižvelgiant į tai, Komunikate iš esmės valstybėms narėms siūloma parengti ir įgyvendinti bendras aktyvios senatvės strategijas, kurios apimtų:






  — | finansines paskatas, kurios atgrasytų nuo išėjimo į ankstyvą pensiją ir dėl kurių darbas taptų finansiškai patrauklesnis; |
| --- | --- | --- |

2.3.1

Atsižvelgiant į tai, Komunikate iš esmės valstybėms narėms siūloma parengti ir įgyvendinti bendras aktyvios senatvės strategijas, kurios apimtų:

—

finansines paskatas, kurios atgrasytų nuo išėjimo į ankstyvą pensiją ir dėl kurių darbas taptų finansiškai patrauklesnis;

| — | prieigą prie mokymo ir švietimo visą gyvenimą strategijų; |
| --- | --- |

—

prieigą prie mokymo ir švietimo visą gyvenimą strategijų;

| — | darbo rinkos aktyvias ir veiksmingas politikas; |
| --- | --- |

—

darbo rinkos aktyvias ir veiksmingas politikas;

| — | geras darbo sąlygas, skatinančias likti dirbti, ypač kalbant apie sveikatą, saugą bei laksčius darbo grafikus. |
| --- | --- |

—

geras darbo sąlygas, skatinančias likti dirbti, ypač kalbant apie sveikatą, saugą bei laksčius darbo grafikus.

| 2.3.2 | Komunikate taip pat nurodoma, kad būtinas socialinių partnerių dalyvavimas bei didesnis įsipareigojimas rengti ir įgyvendinti bendras aktyvios senatvės strategijas. Jame patikslinama išskirtinė jų vaidmens svarba kolektyvinėse sutartyse. |
| --- | --- |

2.3.2

Komunikate taip pat nurodoma, kad būtinas socialinių partnerių dalyvavimas bei didesnis įsipareigojimas rengti ir įgyvendinti bendras aktyvios senatvės strategijas. Jame patikslinama išskirtinė jų vaidmens svarba kolektyvinėse sutartyse.

| 2.4 | Galima pastebėti, ir prie to dar bus sugrįžta šioje nuomonėje, kad Komunikate neanalizuojamos priežastys, prisidėjusios prie susiklosčiusių situacijų bei jų raidos — šios situacijos, beje, yra smulkiai ir tiksliai aprašytos, — taip pat kad jame nedaug kalbama apie Barselonos vadovų tarybos sprendimus. |
| --- | --- |

2.4

Galima pastebėti, ir prie to dar bus sugrįžta šioje nuomonėje, kad Komunikate neanalizuojamos priežastys, prisidėjusios prie susiklosčiusių situacijų bei jų raidos — šios situacijos, beje, yra smulkiai ir tiksliai aprašytos, — taip pat kad jame nedaug kalbama apie Barselonos vadovų tarybos sprendimus.

3.   Faktai

| 3.1 | 2030 m. 25 valstybių narių Europos Sąjungoje gyvens 110 milijonų vyresnių negu 65 metai pagyvenusių žmonių, kai 2000 m. jų buvo tik 71 milijonas, o darbingų asmenų bus 280 milijonų, kai dabar jų yra 303 milijonai: taip šių grupių santykis sumažės nuo 4,27 iki 2,55. |
| --- | --- |

3.1

2030 m. 25 valstybių narių Europos Sąjungoje gyvens 110 milijonų vyresnių negu 65 metai pagyvenusių žmonių, kai 2000 m. jų buvo tik 71 milijonas, o darbingų asmenų bus 280 milijonų, kai dabar jų yra 303 milijonai: taip šių grupių santykis sumažės nuo 4,27 iki 2,55.

| 3.2 | Tuo pat metu per paskutiniuosius dvidešimt metų iš esmės pasikeitė darbo pasiskirstymas gyvenimo ciklo etapuose. |
| --- | --- |

3.2

Tuo pat metu per paskutiniuosius dvidešimt metų iš esmės pasikeitė darbo pasiskirstymas gyvenimo ciklo etapuose.

| 3.2.1 | Jaunimas vėliau patenka į darbo rinką dėl pailgėjusio mokymosi, profesinio pasirengimo laiko bei sunkumų ieškant tinkamo darbo (3). |
| --- | --- |

3.2.1

Jaunimas vėliau patenka į darbo rinką dėl pailgėjusio mokymosi, profesinio pasirengimo laiko bei sunkumų ieškant tinkamo darbo (3).

| 3.2.2 | Per pastaruosius tris dešimtmečius bendras vyresnių nei 55 metai asmenų užimtumo lygis stipriai sumažėjo Europoje, taip pat, tik šiek tiek mažiau, ir už Atlanto: 1999 m. nuo 55 iki 64 metų amžiaus grupės užimtumas Europos Sąjungoje buvo 37 %, o Jungtinėse Amerikos Valstijose — 55 % (4). 2002 m. Europoje pastebimas didelis skirtumas tarp vyrų (50,1 %) ir moterų (30,25 %) užimtumo, kai bendras užimtumo lygis yra 40,1 %. |
| --- | --- |

3.2.2

Per pastaruosius tris dešimtmečius bendras vyresnių nei 55 metai asmenų užimtumo lygis stipriai sumažėjo Europoje, taip pat, tik šiek tiek mažiau, ir už Atlanto: 1999 m. nuo 55 iki 64 metų amžiaus grupės užimtumas Europos Sąjungoje buvo 37 %, o Jungtinėse Amerikos Valstijose — 55 % (4). 2002 m. Europoje pastebimas didelis skirtumas tarp vyrų (50,1 %) ir moterų (30,25 %) užimtumo, kai bendras užimtumo lygis yra 40,1 %.

| 3.2.3 | Nuo 8-ojo dešimtmečio iki visai nesenai užimtumo lygis nuolat stipriai ir nepertraukiamai smuko, o nuo 1980 iki 1985 m.m. smukimas buvo išskirtinai didelis (5). Prancūzijoje nuo 1971 iki 1999 m.m. jis sumažėjo 47,4 %, Nyderlanduose — 45,8 %, Ispanijoje — 39 %, Vokietijoje — 38,7 %, Airijoje — 30 %, Portugalijoje ir Jungtinėje Karalystėje — 29 %. 2002 m. nuo 55 iki 64 metų amžiaus grupės užimtumas siekė 40,1 % 15 valstybių narių ES ir 38,7 % 25 valstybių narių ES. Priede pateikiama bendra raida kiekvienoje valstybėje narėje nuo 1997 iki 2002 m.m. (6). Be abejonės, būtų galima kalbėti apie kiekvienos amžiaus grupės užimtumą atskirai. Tačiau toks individualus požiūris ne visada atspindi padidėjusias asmeninio sprendimo galimybes. Dažnai kai kuriose valstybėse išėjimas į ankstyvą pensiją yra primetamas, o ne pasirenkamas. Darbingo gyvenimo ciklo pabaigos lankstumas veikiau atspindi darbo rinkos spaudimą, taip pat su juo susijusias įmonių bei viešųjų valdžios institucijų darbo jėgos politikų strategijas (7), ir dažnai pensijos režimų koncepciją. |
| --- | --- |

3.2.3

Nuo 8-ojo dešimtmečio iki visai nesenai užimtumo lygis nuolat stipriai ir nepertraukiamai smuko, o nuo 1980 iki 1985 m.m. smukimas buvo išskirtinai didelis (5). Prancūzijoje nuo 1971 iki 1999 m.m. jis sumažėjo 47,4 %, Nyderlanduose — 45,8 %, Ispanijoje — 39 %, Vokietijoje — 38,7 %, Airijoje — 30 %, Portugalijoje ir Jungtinėje Karalystėje — 29 %. 2002 m. nuo 55 iki 64 metų amžiaus grupės užimtumas siekė 40,1 % 15 valstybių narių ES ir 38,7 % 25 valstybių narių ES. Priede pateikiama bendra raida kiekvienoje valstybėje narėje nuo 1997 iki 2002 m.m. (6). Be abejonės, būtų galima kalbėti apie kiekvienos amžiaus grupės užimtumą atskirai. Tačiau toks individualus požiūris ne visada atspindi padidėjusias asmeninio sprendimo galimybes. Dažnai kai kuriose valstybėse išėjimas į ankstyvą pensiją yra primetamas, o ne pasirenkamas. Darbingo gyvenimo ciklo pabaigos lankstumas veikiau atspindi darbo rinkos spaudimą, taip pat su juo susijusias įmonių bei viešųjų valdžios institucijų darbo jėgos politikų strategijas (7), ir dažnai pensijos režimų koncepciją.

| 3.3 | Taigi, darbingas gyvenimo laikas vėliau prasideda bei anksčiau baigiasi, ir dabar jo daugiausiai tenka vidutinio amžiaus grupėms. |
| --- | --- |

3.3

Taigi, darbingas gyvenimo laikas vėliau prasideda bei anksčiau baigiasi, ir dabar jo daugiausiai tenka vidutinio amžiaus grupėms.

| 3.4 | Asmenų nuo 50 iki 64 metų amžiaus grupė ypatingai svarbi užimtumo politikoje. 15 valstybių narių Europos Sąjungoje šių asmenų skaičius nuo 25 % 1995 m. pakils iki 34,40 % 2025 m. Šis augimas bus daug spartesnis Skandinavijos šalyse (8). |
| --- | --- |

3.4

Asmenų nuo 50 iki 64 metų amžiaus grupė ypatingai svarbi užimtumo politikoje. 15 valstybių narių Europos Sąjungoje šių asmenų skaičius nuo 25 % 1995 m. pakils iki 34,40 % 2025 m. Šis augimas bus daug spartesnis Skandinavijos šalyse (8).

| 3.5 | Tokia raida ypač neramina turint omenyje būsimą žymų visuomenės senėjimą, su kuriuo susidurs Europos Sąjunga (9). Pirmojo šio amžiaus dešimtmečio pabaiga turėtų išsiskirti įvykiu, kuris, nors bus simboliškas, neužgoš nerimą keliančios realybės: jaunesnių nei 20 metų asmenų skaičius taps mažesnis negu vyresnių nei 60 metų asmenų skaičius. Tai tik vienas raidos, kai per ateinančius 50 metų santykis tarp iš darbo rinkos pasitraukiančių ir darbingo amžiaus asmenų gali padvigubėti (nuo 4:10 iki 8:10) (10), etapas. |
| --- | --- |

3.5

Tokia raida ypač neramina turint omenyje būsimą žymų visuomenės senėjimą, su kuriuo susidurs Europos Sąjunga (9). Pirmojo šio amžiaus dešimtmečio pabaiga turėtų išsiskirti įvykiu, kuris, nors bus simboliškas, neužgoš nerimą keliančios realybės: jaunesnių nei 20 metų asmenų skaičius taps mažesnis negu vyresnių nei 60 metų asmenų skaičius. Tai tik vienas raidos, kai per ateinančius 50 metų santykis tarp iš darbo rinkos pasitraukiančių ir darbingo amžiaus asmenų gali padvigubėti (nuo 4:10 iki 8:10) (10), etapas.

| 3.6 | Vis dėlto nagrinėjamame Komunikate pastebima, kad nesenai buvo padaryta pažanga, įgyvendinant Stokholmo ir Barselonos tikslus. Iš tiesų, 2002 m. pagyvenusių asmenų užimtumo lygis išaugo 5,4 %, o tai prisidėjo prie užimtumo padidėjimo 1,3 punkto iki 40,1 %. Vidutinis pasitraukimo iš darbingo gyvenimo amžius nuo 60,4 metų 2001 m. išaugo iki 60,8 metų 2002 m. |
| --- | --- |

3.6

Vis dėlto nagrinėjamame Komunikate pastebima, kad nesenai buvo padaryta pažanga, įgyvendinant Stokholmo ir Barselonos tikslus. Iš tiesų, 2002 m. pagyvenusių asmenų užimtumo lygis išaugo 5,4 %, o tai prisidėjo prie užimtumo padidėjimo 1,3 punkto iki 40,1 %. Vidutinis pasitraukimo iš darbingo gyvenimo amžius nuo 60,4 metų 2001 m. išaugo iki 60,8 metų 2002 m.

| 3.6.1 | Tačiau Komunikate patikslinama, kad būtų per anksti tokį pasitraukimo iš darbingo gyvenimo amžiaus augimą vertinti kaip aiškų teigiamos tendencijos ženklą, nes duomenys apima tik dvejus metus. |
| --- | --- |

3.6.1

Tačiau Komunikate patikslinama, kad būtų per anksti tokį pasitraukimo iš darbingo gyvenimo amžiaus augimą vertinti kaip aiškų teigiamos tendencijos ženklą, nes duomenys apima tik dvejus metus.

| 3.6.2 | Visgi, nepaisant sunkumų, susijusių su nesenu tam tikrų reformų įgyvendinimu, būtų naudinga atlikti — geriau, nei tai padaryta Komunikate — kiek įmanoma smulkesnę priežasčių, kurios turėjo įtakos tokiam pagerėjimui, analizę, siekiant išskirti geras praktikas. |
| --- | --- |

3.6.2

Visgi, nepaisant sunkumų, susijusių su nesenu tam tikrų reformų įgyvendinimu, būtų naudinga atlikti — geriau, nei tai padaryta Komunikate — kiek įmanoma smulkesnę priežasčių, kurios turėjo įtakos tokiam pagerėjimui, analizę, siekiant išskirti geras praktikas.

| 3.6.3 | Esant tokiai situacijai, taip pat reikėtų stebėti, kokia pagerėjimo dalis yra susijusi su priemonių, kurių pagrindinis arba vienintelis tikslas yra didinti pagyvenusių asmenų užimtumą, įdiegimu, o kokia dalis sietina su netiesioginėmis pasekmėmis, kylančiomis dėl pokyčių socialinėse sistemose, siekiant pirmiausiai užtikrinti ekonominį gyvybingumą, kurio stabilumas nukentėjo dėl demografinės padėties bei prognozių. |
| --- | --- |

3.6.3

Esant tokiai situacijai, taip pat reikėtų stebėti, kokia pagerėjimo dalis yra susijusi su priemonių, kurių pagrindinis arba vienintelis tikslas yra didinti pagyvenusių asmenų užimtumą, įdiegimu, o kokia dalis sietina su netiesioginėmis pasekmėmis, kylančiomis dėl pokyčių socialinėse sistemose, siekiant pirmiausiai užtikrinti ekonominį gyvybingumą, kurio stabilumas nukentėjo dėl demografinės padėties bei prognozių.

| 3.7 | Vis dėlto nuo 1995 iki 2002 m.m. nuo 55 iki 64 metų asmenų amžiaus grupėje vidutiniškai tik 35 % dirbančiųjų pasitraukia iš darbo rinkos sulaukę nustatyto pensijinio amžiaus, 22 % išeina į ankstyvą pensiją, 17 % išeina dėl invalidumo, 13 % — dėl asmeninio ar kolektyvinio atleidimo iš darbo ir 13 % — dėl kitų priežasčių (11). |
| --- | --- |

3.7

Vis dėlto nuo 1995 iki 2002 m.m. nuo 55 iki 64 metų asmenų amžiaus grupėje vidutiniškai tik 35 % dirbančiųjų pasitraukia iš darbo rinkos sulaukę nustatyto pensijinio amžiaus, 22 % išeina į ankstyvą pensiją, 17 % išeina dėl invalidumo, 13 % — dėl asmeninio ar kolektyvinio atleidimo iš darbo ir 13 % — dėl kitų priežasčių (11).

| 3.7.1 | Net jei pastaraisiais metais šie rodikliai pagerėjo, vis dėlto jie iškalbingi. Jei 9-ajame dešimtmetyje buvo galima manyti, kad didelis išėjimų į ankstyvą pensiją skaičius yra susijęs su tuo metu smarkiai restruktūrizuojama pramone, tai šiandien, atrodo, šio paaiškinimo nebepakanka, nes situacija išlieka nepakitusi, ir tik 35 % dirbančiųjų pasitraukia iš darbo rinkos sulaukę nustatyto pensijinio amžiaus. |
| --- | --- |

3.7.1

Net jei pastaraisiais metais šie rodikliai pagerėjo, vis dėlto jie iškalbingi. Jei 9-ajame dešimtmetyje buvo galima manyti, kad didelis išėjimų į ankstyvą pensiją skaičius yra susijęs su tuo metu smarkiai restruktūrizuojama pramone, tai šiandien, atrodo, šio paaiškinimo nebepakanka, nes situacija išlieka nepakitusi, ir tik 35 % dirbančiųjų pasitraukia iš darbo rinkos sulaukę nustatyto pensijinio amžiaus.

4.   Sprendimų būdai, Komunikato pasiūlymai

| 4.1 | Siekiant atstatyti pusiausvyrą tarp darbingo ir nedarbingo amžiaus asmenų, didinti vidutinį pasitraukimo iš darbo rinkos amžių, išlaikyti optimalų darbo jėgos kiekį, atsižvelgiant į demografines prognozes Europos Sąjungoje, pirmiausia reikia pakelti vyresnių nei 55 metai darbuotojų užimtumo lygį. Žinoma, pastarasis turėtų leisti užkrinti siekiamą pusiausvyrą tarp darbo ir pensijos bei laisvalaikio ir darbo, kuri yra Europos socialinio modelio vertybė. |
| --- | --- |

4.1

Siekiant atstatyti pusiausvyrą tarp darbingo ir nedarbingo amžiaus asmenų, didinti vidutinį pasitraukimo iš darbo rinkos amžių, išlaikyti optimalų darbo jėgos kiekį, atsižvelgiant į demografines prognozes Europos Sąjungoje, pirmiausia reikia pakelti vyresnių nei 55 metai darbuotojų užimtumo lygį. Žinoma, pastarasis turėtų leisti užkrinti siekiamą pusiausvyrą tarp darbo ir pensijos bei laisvalaikio ir darbo, kuri yra Europos socialinio modelio vertybė.

| 4.2 | Tokie pokyčiai turėtų būti numatyti netolimai ateičiai, parengiant vyresnių nei 40 metų darbuotojų — tiek vyrų, tiek moterų — užimtumo palaikymo visą darbo ir perkvalifikavimo laiką politiką. Iš tiesų, sunku šioje srityje tikėtis greitai atsirandančios harmonijos scenarijaus, pagal kurį darbo rinkoje egzistuojančios tendencijos pasikeitimo pakaks tam, kad įmonės išlaikytų savo pagyvenusius darbuotojus. |
| --- | --- |

4.2

Tokie pokyčiai turėtų būti numatyti netolimai ateičiai, parengiant vyresnių nei 40 metų darbuotojų — tiek vyrų, tiek moterų — užimtumo palaikymo visą darbo ir perkvalifikavimo laiką politiką. Iš tiesų, sunku šioje srityje tikėtis greitai atsirandančios harmonijos scenarijaus, pagal kurį darbo rinkoje egzistuojančios tendencijos pasikeitimo pakaks tam, kad įmonės išlaikytų savo pagyvenusius darbuotojus.

| 4.2.1 | Kalbant ne apie konkrečius veiksmus, o apie patį požiūrį, atrodo, jog esminis dalykas yra padaryti viską, kad pasikeistų mentalitetas, ir tiek įmonės, tiek darbuotojai suvoktų problemos svarbą. Darbą sulaukus 55 metų darbuotojai turi laikyti garbingu, o įmonės ar viešosios įstaigos privalo suvokti pagyvenusių darbuotojų teikiamus privalumus (įgyta patirtis, įgūdžiai, žinių perdavimas). Jei nebus tokio visuotinio supratimo, taikomos konkrečios priemonės nebus veiksmingos. |
| --- | --- |

4.2.1

Kalbant ne apie konkrečius veiksmus, o apie patį požiūrį, atrodo, jog esminis dalykas yra padaryti viską, kad pasikeistų mentalitetas, ir tiek įmonės, tiek darbuotojai suvoktų problemos svarbą. Darbą sulaukus 55 metų darbuotojai turi laikyti garbingu, o įmonės ar viešosios įstaigos privalo suvokti pagyvenusių darbuotojų teikiamus privalumus (įgyta patirtis, įgūdžiai, žinių perdavimas). Jei nebus tokio visuotinio supratimo, taikomos konkrečios priemonės nebus veiksmingos.

| 4.2.2 | Todėl Komitetas 2000 m. spalio mėn. nuomonėje savo iniciatyva (12) Komisijai šiuo klausimu pasiūlė kartu su valstybėmis narėmis inicijuoti plačią informacijos ir aiškinimo kampaniją, siekiant paremti teigiamą požiūrį į senstančių darbuotojų vaidmenį tiek įmonėse, tiek viešosiose įstaigose. |
| --- | --- |

4.2.2

Todėl Komitetas 2000 m. spalio mėn. nuomonėje savo iniciatyva (12) Komisijai šiuo klausimu pasiūlė kartu su valstybėmis narėmis inicijuoti plačią informacijos ir aiškinimo kampaniją, siekiant paremti teigiamą požiūrį į senstančių darbuotojų vaidmenį tiek įmonėse, tiek viešosiose įstaigose.

| 4.2.2.1. | EESRK su džiugesiu pastebi, kad „Aukšto lygio grupės pranešimas apie socialinės politikos ateitį išsiplėtusioje ES“, pasirodęs 2004 m. pirmajame pusmetyje, atkartoja Komiteto pasiūlymą. |
| --- | --- |

4.2.2.1.

EESRK su džiugesiu pastebi, kad „Aukšto lygio grupės pranešimas apie socialinės politikos ateitį išsiplėtusioje ES“, pasirodęs 2004 m. pirmajame pusmetyje, atkartoja Komiteto pasiūlymą.

| 4.2.3 | Be to, būtina labiau vertinti senstančių asmenų vaidmenį socialinėje ekonomikoje: tiek jų vaidmenį šeimoje, tiek jų savanorišką darbą pilietinės visuomenės struktūrose, demokratinėse institucijose, nevyriausybinėse organizacijose ir askritai asociacijose. Remiantis šiomis pastabomis, tai leis konkrečiai įvertinti dinamiškumo, inovacijų ir efektyvumo potencialą, kurį jie turi. |
| --- | --- |

4.2.3

Be to, būtina labiau vertinti senstančių asmenų vaidmenį socialinėje ekonomikoje: tiek jų vaidmenį šeimoje, tiek jų savanorišką darbą pilietinės visuomenės struktūrose, demokratinėse institucijose, nevyriausybinėse organizacijose ir askritai asociacijose. Remiantis šiomis pastabomis, tai leis konkrečiai įvertinti dinamiškumo, inovacijų ir efektyvumo potencialą, kurį jie turi.

| 4.3 | Savo Komunikate Komisija pristato „Esmines sąlygas skatinant pagyvenusių darbuotojų užimtumą“. |
| --- | --- |

4.3

Savo Komunikate Komisija pristato „Esmines sąlygas skatinant pagyvenusių darbuotojų užimtumą“.

4.3.1   Ankstyva pensija ir finansinės paskatos

Konstatavus, kad daugiau negu 20 %, t.y. apie 3 milijonus darbuotojų, iš savo paskutiniosios darbovietės išeina į ankstyvą pensiją, Komunikate siūloma peržiūrėti „finansines paskatas“ taip, kad darbuotojų išlaikymas darbo rinkoje atsipirktų.

| 4.3.1.1 | Komiteto nuomone, priklausomai nuo įgyvendinimo priemonių kokybės bei pobūdžio, reikia teigiamai vertinti šį pasiūlymą, kuris turėtų būti lyginamas su komunikatu „Modernizuoti socialinę apsaugą — kad darbas būtų atlyginantis (13)“. Vis dėlto, kad ir koks naudingas būtų šis sprendimas, dėl jo netaps mažiau svarbūs objektyvūs darbuotojų padėtį atspindintys veiksniai: darbuotojų darbinimo galimybės, žmogiškųjų išteklių valdymas per visą karjerą ir ypač antroje jos pusėje bei apskritai darbuotojų vieta įmonės vykdomoje politikoje. Kita vertus, taip pat galima atsižvelgti ir į darbuotojo individualius planus, susijusius su jo asmeniniu gyvenimu. |
| --- | --- |

4.3.1.1

Komiteto nuomone, priklausomai nuo įgyvendinimo priemonių kokybės bei pobūdžio, reikia teigiamai vertinti šį pasiūlymą, kuris turėtų būti lyginamas su komunikatu „Modernizuoti socialinę apsaugą — kad darbas būtų atlyginantis (13)“. Vis dėlto, kad ir koks naudingas būtų šis sprendimas, dėl jo netaps mažiau svarbūs objektyvūs darbuotojų padėtį atspindintys veiksniai: darbuotojų darbinimo galimybės, žmogiškųjų išteklių valdymas per visą karjerą ir ypač antroje jos pusėje bei apskritai darbuotojų vieta įmonės vykdomoje politikoje. Kita vertus, taip pat galima atsižvelgti ir į darbuotojo individualius planus, susijusius su jo asmeniniu gyvenimu.

| 4.3.1.2 | Iš tiesų, nuolat ir sparčiai keičiantis gamybos struktūroms bei procesams, be paliovos vystantis ekonomikai ir rinkai, įmonės privalo prisitaikyti, keistis, persitvarkyti tam, kad globalizacijos aplinkoje žengtų į priekį. Tuo pačiu metu jos turi išlaikyti pusiausvyrą tarp socialinių ir ekonominių aspektų, kuri vienintelė gali užtikrinti įmonių dinamiškumą bei augimą. Dėl to jos ieško laisvės veiksmams, galimybės laisvai kvėpuoti. |
| --- | --- |

4.3.1.2

Iš tiesų, nuolat ir sparčiai keičiantis gamybos struktūroms bei procesams, be paliovos vystantis ekonomikai ir rinkai, įmonės privalo prisitaikyti, keistis, persitvarkyti tam, kad globalizacijos aplinkoje žengtų į priekį. Tuo pačiu metu jos turi išlaikyti pusiausvyrą tarp socialinių ir ekonominių aspektų, kuri vienintelė gali užtikrinti įmonių dinamiškumą bei augimą. Dėl to jos ieško laisvės veiksmams, galimybės laisvai kvėpuoti.

| 4.3.1.3 | Dažnai tokią veiksmų laisvę jos randa pagyvenusių darbuotojų skaičiaus ir darbo kokybės sąskaita. Ypač tai pasakytina apie „socialinius planus“, vykdomus dėl restruktūrizacijų. |
| --- | --- |

4.3.1.3

Dažnai tokią veiksmų laisvę jos randa pagyvenusių darbuotojų skaičiaus ir darbo kokybės sąskaita. Ypač tai pasakytina apie „socialinius planus“, vykdomus dėl restruktūrizacijų.

| 4.3.1.4 | Nekalbant apie „socialinius planus“, išėjimo į ankstyvą pensiją taikymas įmonėms suteikia galimybę tuos pagyvenusius darbuotojus, kurie, jų nuomone, yra neproduktyvūs ir kurių kompetencija atgyvenusi, pakeisti jaunesniais darbuotojais, kurių dažnai priimama mažiau. Taip jos tikisi padidinti konkurencingumą, tuo pačiu metu mažinant personalo skaičių ir atstatant amžiaus piramidę. Kartais tokia padėtis susiklosto dėl nepakankamo žmogiškųjų išteklių valdymo ir nepakankamo atsižvelgimo į prevencinį darbo vietų bei kvalifikacijų valdymą, nors tai ir nėra paprasta. Bendrai kalbant, visų šių situacijų susiklostymą nulėmė, priklausomai nuo valstybės narės, viešosios valdžios ir/ar socialinės apsaugos sistemos įvestos priemonės. |
| --- | --- |

4.3.1.4

Nekalbant apie „socialinius planus“, išėjimo į ankstyvą pensiją taikymas įmonėms suteikia galimybę tuos pagyvenusius darbuotojus, kurie, jų nuomone, yra neproduktyvūs ir kurių kompetencija atgyvenusi, pakeisti jaunesniais darbuotojais, kurių dažnai priimama mažiau. Taip jos tikisi padidinti konkurencingumą, tuo pačiu metu mažinant personalo skaičių ir atstatant amžiaus piramidę. Kartais tokia padėtis susiklosto dėl nepakankamo žmogiškųjų išteklių valdymo ir nepakankamo atsižvelgimo į prevencinį darbo vietų bei kvalifikacijų valdymą, nors tai ir nėra paprasta. Bendrai kalbant, visų šių situacijų susiklostymą nulėmė, priklausomai nuo valstybės narės, viešosios valdžios ir/ar socialinės apsaugos sistemos įvestos priemonės.

| 4.3.1.5 | Tačiau dėl to nereikėtų pamiršti pačių dirbančiųjų pasirinkimo. Tik 4 iš 10 išėjusių į ankstyvą pensiją būtų norėję tęsti savo profesinę veiklą (14). Iš tiesų, nekalbant apie tuos darbuotojus, kurie tikrai yra nebedarbingi, reikia atsižvelgti ir į tarp darbuotojų paplitusį troškimą išeiti į ankstyvą pensiją ir tokia nauja bei patrauklia forma dalintis ekonominio augimo vaisiais, į nenorą dirbti darbą, kuriame dažniausiai — kai kur net daugiau negu prieš keturiasdešimt metų — taisykle tapo nepakankamai, net visiškai neįvairinamos darbo užduotys, nevertinamos darbo vietos arba rotacijos tarp jų nebuvimas: dėl to darbuotojai svajoja apie kitokį gyvenimo būdą. Dažnai jausdamiesi jau „daug atidavę“, kartais negavę geriau pritaikyto naujo darbo pasiūlymo, jie renkasi savanorišką pasitraukimą. |
| --- | --- |

4.3.1.5

Tačiau dėl to nereikėtų pamiršti pačių dirbančiųjų pasirinkimo. Tik 4 iš 10 išėjusių į ankstyvą pensiją būtų norėję tęsti savo profesinę veiklą (14). Iš tiesų, nekalbant apie tuos darbuotojus, kurie tikrai yra nebedarbingi, reikia atsižvelgti ir į tarp darbuotojų paplitusį troškimą išeiti į ankstyvą pensiją ir tokia nauja bei patrauklia forma dalintis ekonominio augimo vaisiais, į nenorą dirbti darbą, kuriame dažniausiai — kai kur net daugiau negu prieš keturiasdešimt metų — taisykle tapo nepakankamai, net visiškai neįvairinamos darbo užduotys, nevertinamos darbo vietos arba rotacijos tarp jų nebuvimas: dėl to darbuotojai svajoja apie kitokį gyvenimo būdą. Dažnai jausdamiesi jau „daug atidavę“, kartais negavę geriau pritaikyto naujo darbo pasiūlymo, jie renkasi savanorišką pasitraukimą.

| 4.3.1.6 | Dabartinėje situacijoje galima teigti, kad dažnai darbuotojo ir jo įmonės interesai sutampa arba, kitaip sakant, egzistuoja objektyvus sutarimas, paprastai pasireiškiantis kolektyvinėse sutartyse, kurias socialiniai partneriai sudaro įvairiuose derybų lygiuose, įskaitant ir įmonių lygį. |
| --- | --- |

4.3.1.6

Dabartinėje situacijoje galima teigti, kad dažnai darbuotojo ir jo įmonės interesai sutampa arba, kitaip sakant, egzistuoja objektyvus sutarimas, paprastai pasireiškiantis kolektyvinėse sutartyse, kurias socialiniai partneriai sudaro įvairiuose derybų lygiuose, įskaitant ir įmonių lygį.

| 4.3.1.7 | Aukščiau išdėstytų teiginių ir problemų visuma iš esmės „pateisina“ išėjimą į ankstyvą pensiją. Norint pakeisti susiklosčiusią situaciją, reikėtų atkreipti dėmesį į šią visumą, kurią papildo 4.3.2 straipsnyje aprašoma situacija. |
| --- | --- |

4.3.1.7

Aukščiau išdėstytų teiginių ir problemų visuma iš esmės „pateisina“ išėjimą į ankstyvą pensiją. Norint pakeisti susiklosčiusią situaciją, reikėtų atkreipti dėmesį į šią visumą, kurią papildo 4.3.2 straipsnyje aprašoma situacija.

4.3.2   Reformuoti ankstyvą pensiją

Taip pat Komunikate bendrais bruožais kalbama apie būtinybę reformuoti ankstyvos pensijos sistemas. EESRK gali palankiai vertinti šį bendrą požiūrį, jei jis išskirtinai padės išlaikyti pagyvenusius darbuotojus savo darbo vietose, o ne pavers juos bedarbiais, nes tikslas — didinti užimtumą. Iš tiesų, tenka pabrėžti, kaip tai daro Komisija, „kad akivaizdu, jog visos paskatos išlaikyti pagyvenusius darbuotojus savo darbo vietose privalo atsispindėti realiose užimtumo perspektyvose“, nes iš esmės iki šiol ankstyvas išėjimas į pensiją tėra darbo rinkoje naudojama priemonė, kuria siekiama sumažinti socialines sąnaudas, kylančias dėl ilgalaikio nedarbo ir atskirties. Kitaip sakant, ankstyvos pensijos buvo naudojamos kaip „užimtumo politikos“ arba tiksliau kovos su nedarbu politikos instrumentas. Galima pastebėti, kad kai kuriose valstybėse narėse jos dažnai tampa ir įmonių yra laikomos personalo valdymo priemone, kurią darbuotojai vertina kaip socialinį privalumą ir įgytą teisę.

| 4.3.2.1 | Tačiau du ankstyvos pensijos tipai verti apmąstymų, dėmesio ir ypač atsargumo:






  — | išsiuntimas į ankstyvą pensiją atliekant dideles restruktūrizacijas, nes akivaizdu, kad socialinės sanglaudos požiūriu geriau „jaunas“ pensininkas, negu „senas“ ilgalaikis bedarbis be įsidarbinimo perspektyvų. Reikia nepamiršti, kad pramonės pertvarkymai dar nebaigti, ypač vykstant plėtrai. |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1

Tačiau du ankstyvos pensijos tipai verti apmąstymų, dėmesio ir ypač atsargumo:

—

išsiuntimas į ankstyvą pensiją atliekant dideles restruktūrizacijas, nes akivaizdu, kad socialinės sanglaudos požiūriu geriau „jaunas“ pensininkas, negu „senas“ ilgalaikis bedarbis be įsidarbinimo perspektyvų. Reikia nepamiršti, kad pramonės pertvarkymai dar nebaigti, ypač vykstant plėtrai.

| — | išsiuntimas į pilną ar dalinę ankstyvą pensiją, kai į išeinančiojo vietą atitinkamai pilnam ar daliniam etatui įdarbinamas ieškantis darbo asmuo, nes akivaizdu, kad geriau pensininkas, negu bedarbis be jokių integracijos į aktyvų gyvenimą perspektyvų. |
| --- | --- |

—

išsiuntimas į pilną ar dalinę ankstyvą pensiją, kai į išeinančiojo vietą atitinkamai pilnam ar daliniam etatui įdarbinamas ieškantis darbo asmuo, nes akivaizdu, kad geriau pensininkas, negu bedarbis be jokių integracijos į aktyvų gyvenimą perspektyvų.

| 4.3.2.2 | Be to, ankstyvos pensijos gali tapti išeitimi pagyvenusiems darbuotojams, kurių darbo sąlygos buvo ypač sunkios. Iš tiesų, nors bendrai dabar gyvename ilgiau, tai galioja ne visiems vienodai. Dideli skirtumai pastebimi skirtingose socialinėse grupėse, ypač tarp „vadovaujančio personalo“ ir „darbininkų“. Štai 1999 m. vadovaujantį darbą dirbančio asmens gyvenimo trukmė buvo nuo 44,5 iki 35 metų, o darbininko — 38 metai (15). Mąstant apie darbingo ir nedarbingo gyvenimo laiką, visada būtina atsižvelgti į šiuos duomenis. |
| --- | --- |

4.3.2.2

Be to, ankstyvos pensijos gali tapti išeitimi pagyvenusiems darbuotojams, kurių darbo sąlygos buvo ypač sunkios. Iš tiesų, nors bendrai dabar gyvename ilgiau, tai galioja ne visiems vienodai. Dideli skirtumai pastebimi skirtingose socialinėse grupėse, ypač tarp „vadovaujančio personalo“ ir „darbininkų“. Štai 1999 m. vadovaujantį darbą dirbančio asmens gyvenimo trukmė buvo nuo 44,5 iki 35 metų, o darbininko — 38 metai (15). Mąstant apie darbingo ir nedarbingo gyvenimo laiką, visada būtina atsižvelgti į šiuos duomenis.

4.3.3.   Geros sveikatos ir saugos darbe sąlygos

Komunikate teisingai pabrėžiama antroji priežastis, dėl kurios darbuotojai pasitraukia iš darbo rinkos — tai ilgalaikė liga arba invalidumas. Iš tiesų tai pasakytina apie daugiau nei 15 % visų pasitraukiančiųjų.

| 4.3.3.1. | Žinoma, į šią situaciją reikėtų žvelgti su išlygomis, nes kai kurios valstybės narės invalidumą pripažino dideliam skaičiui bedarbių arba jį panaudojo kaip ankstyvos pensijos pakaitalą (16). |
| --- | --- |

4.3.3.1.

Žinoma, į šią situaciją reikėtų žvelgti su išlygomis, nes kai kurios valstybės narės invalidumą pripažino dideliam skaičiui bedarbių arba jį panaudojo kaip ankstyvos pensijos pakaitalą (16).

| 4.3.3.2. | Bet kokiu atveju akivaizdu, kad pagerintos darbos sąlygos, kurioms esant geriau bus apsaugoma sveikata ir fizinė būklė visą gyvenimą, padeda išlaikyti darbuotojus darbe. Taip pat kaip ir ergonomika, darbo vietų ir jų keliamo nuovargio tyrimas, užduočių apibrėžimas, jų keitimas ir gerinimas, trumpai sakant, kokybiška darbo vieta visą darbingą laiką yra pagyvenusių darbuotojų išlaikymo darbe jų karjeros paskutiniame etape problematikos esmė. |
| --- | --- |

4.3.3.2.

Bet kokiu atveju akivaizdu, kad pagerintos darbos sąlygos, kurioms esant geriau bus apsaugoma sveikata ir fizinė būklė visą gyvenimą, padeda išlaikyti darbuotojus darbe. Taip pat kaip ir ergonomika, darbo vietų ir jų keliamo nuovargio tyrimas, užduočių apibrėžimas, jų keitimas ir gerinimas, trumpai sakant, kokybiška darbo vieta visą darbingą laiką yra pagyvenusių darbuotojų išlaikymo darbe jų karjeros paskutiniame etape problematikos esmė.

| 4.3.3.3. | Vis dėlto, kalbant apskritai, invalidumas neturėtų būti laikomas aplinkybe, kuri dažniausiai priverčia pasitraukti iš darbo rinkos. Iš tiesų, neįgaliais per darbingą laikotarpį tapę darbuotojai yra didelio potencialo žmogiškasis kapitalas. Atlikus reikiamus pakeitimus, pritaikymus, papildomai juos apmokius, tokie darbuotojai gali įgyti striprių gebėjimų atlikti darbus, kuriuos įprastai vykdyti negalia jiems netrukdo. Šiuo požiūriu, siekiant didesnio efektyvumo, būtų naudinga įvertinti invalidumo pašalpos ir atlyginimo pajamų kaupimo poveikį. |
| --- | --- |

4.3.3.3.

Vis dėlto, kalbant apskritai, invalidumas neturėtų būti laikomas aplinkybe, kuri dažniausiai priverčia pasitraukti iš darbo rinkos. Iš tiesų, neįgaliais per darbingą laikotarpį tapę darbuotojai yra didelio potencialo žmogiškasis kapitalas. Atlikus reikiamus pakeitimus, pritaikymus, papildomai juos apmokius, tokie darbuotojai gali įgyti striprių gebėjimų atlikti darbus, kuriuos įprastai vykdyti negalia jiems netrukdo. Šiuo požiūriu, siekiant didesnio efektyvumo, būtų naudinga įvertinti invalidumo pašalpos ir atlyginimo pajamų kaupimo poveikį.

4.3.4.   Lankstūs darbo organizavimo būdai

| 4.3.4.1. | Lankstūs darbo organizavimo būdai dar nesulaukus nustatyto pensijinio amžiaus yra viena darbo sąlygų, kurios gali padėti išlaikyti pagyvenusius darbuotojus darbe, sudedamoji dalis. Nacionaliniai tyrimai dažnai rodo, kad daug pagyvenusių darbuotojų mieliau rinktųsi tolydų išėjimą į pensiją, ypač dėl su senatve susijusių sveikatos problemų bei norėdami palengvinti perėjimą iš darbingo gyvenimo periodo į nedarbingą. Ankstyva pensija yra ne tik „galutinė data“, ji turėtų tapti laisvai pasirenkamu procesu, kuris padėtų suinteresuotiems darbuotojams apsispręsti palaipsniui trumpinti savo darbo valandas. |
| --- | --- |

4.3.4.1.

Lankstūs darbo organizavimo būdai dar nesulaukus nustatyto pensijinio amžiaus yra viena darbo sąlygų, kurios gali padėti išlaikyti pagyvenusius darbuotojus darbe, sudedamoji dalis. Nacionaliniai tyrimai dažnai rodo, kad daug pagyvenusių darbuotojų mieliau rinktųsi tolydų išėjimą į pensiją, ypač dėl su senatve susijusių sveikatos problemų bei norėdami palengvinti perėjimą iš darbingo gyvenimo periodo į nedarbingą. Ankstyva pensija yra ne tik „galutinė data“, ji turėtų tapti laisvai pasirenkamu procesu, kuris padėtų suinteresuotiems darbuotojams apsispręsti palaipsniui trumpinti savo darbo valandas.

| 4.3.4.2. | Tačiau daugeliu atvejų, pasinaudojant tik išėjimo į pensiją amžiaus galimybėmis, neatsižvelgiama į pagyvenusių darbuotojų darbo sąlygas. Teigiamas pertvarkymo priemones karjerai einant į pabaigą, kaip ir tolydų išėjimą į ankstyvą pensiją, dažniausiai „prarydavo“ išlikęs visiškas išėjimas į ankstyvą pensiją, taigi, jos nebuvo vystomos kaip norėtųsi. Tokią situaciją reikėtų keisti. Iš tiesų, pensija negali būti tik periodas, kurį bandoma paankstinti, ji turėtų tapti „pasirenkamu ir tolydžiu“ procesu, kuris, laikantis kolektyvinių garantijų, padėtų palaipsniui trumpinti darbo laiką. |
| --- | --- |

4.3.4.2.

Tačiau daugeliu atvejų, pasinaudojant tik išėjimo į pensiją amžiaus galimybėmis, neatsižvelgiama į pagyvenusių darbuotojų darbo sąlygas. Teigiamas pertvarkymo priemones karjerai einant į pabaigą, kaip ir tolydų išėjimą į ankstyvą pensiją, dažniausiai „prarydavo“ išlikęs visiškas išėjimas į ankstyvą pensiją, taigi, jos nebuvo vystomos kaip norėtųsi. Tokią situaciją reikėtų keisti. Iš tiesų, pensija negali būti tik periodas, kurį bandoma paankstinti, ji turėtų tapti „pasirenkamu ir tolydžiu“ procesu, kuris, laikantis kolektyvinių garantijų, padėtų palaipsniui trumpinti darbo laiką.

4.3.5.   Nuolatinė galimybė mokytis

Reikėtų pabrėžti, kad „Pagyvenusių darbuotojų produktyvumo potencialas mažėja ne dėl amžiaus, o dėl atgyvenusios kompetencijos, kurią galima atnaujinti mokymu“.
   (17)

Atsižvelgiant į tai, būtina patikslinti, kad amžiaus kategorijoms nuo 40 iki 50 metų skirtos politikos nepakanka. Nes, kaip teisingai pastebėjo Belgijos aukščiausioji užimtumo taryba, „pagyvenusių darbuotojų problemas siekianti išspręsti politika yra pavėluota, jei ji skirta tik šiai darbuotojų kategorijai. Todėl būtinas personalo valdymas, kuriame būtų atsižvelgiama į amžių jau tada, kai darbuotojai pradeda dirbti.
   (18)“.

| 4.3.5.1. | Europos užimtumo politikos leitmotyvu bei kertiniu akmeniu tapo „švietimas ir mokymas visą gyvenimą“, todėl nerimą kelia rodikliai, atspindintys švietimo veikloje ir mokymuose dalyvaujančios darbo jėgos dalį. Paprasčiausiai ši dalis vidutiniškai siekia 14 % amžiaus grupėje nuo 25 iki 29 metų, ji nuolat tolydžiai mažėja vis vyresnėse amžiaus grupėse ir sudaro maždaug 5 % amžiaus grupėje nuo 55 iki 64 metų (19). Paskutiniaisiais metais šie rodikliai didėjo labai nežymiai arba visiškai nepakito. |
| --- | --- |

4.3.5.1.

Europos užimtumo politikos leitmotyvu bei kertiniu akmeniu tapo „švietimas ir mokymas visą gyvenimą“, todėl nerimą kelia rodikliai, atspindintys švietimo veikloje ir mokymuose dalyvaujančios darbo jėgos dalį. Paprasčiausiai ši dalis vidutiniškai siekia 14 % amžiaus grupėje nuo 25 iki 29 metų, ji nuolat tolydžiai mažėja vis vyresnėse amžiaus grupėse ir sudaro maždaug 5 % amžiaus grupėje nuo 55 iki 64 metų (19). Paskutiniaisiais metais šie rodikliai didėjo labai nežymiai arba visiškai nepakito.

| 4.3.5.2. | Gamybos sistemoje, kurioje darbo vietoms reikia vis daugiau techninių žinių ir įgūdžių, tokia situacija neramina ne tik dėl pagyvenusių darbuotojų užimtumo lygio, bet ir apskritai dėl Europos konkurencingumo. Pageidautina, net būtina, kad šią situaciją pakeistų:






  — | įmonės, kurios į savo strategiją privalo įtraukti mokymus, kaip vidutinės trukmės ir ilgalaikę investiciją, o ne kaip investiciją, kuri atsiperka netrukus arba net iškart; |
| --- | --- | --- |

4.3.5.2.

Gamybos sistemoje, kurioje darbo vietoms reikia vis daugiau techninių žinių ir įgūdžių, tokia situacija neramina ne tik dėl pagyvenusių darbuotojų užimtumo lygio, bet ir apskritai dėl Europos konkurencingumo. Pageidautina, net būtina, kad šią situaciją pakeistų:

—

įmonės, kurios į savo strategiją privalo įtraukti mokymus, kaip vidutinės trukmės ir ilgalaikę investiciją, o ne kaip investiciją, kuri atsiperka netrukus arba net iškart;

| — | darbuotojai, kuriems kartais sunku mokytis dėl entuziazmo stokos — tai dažnai pasitaiko tarp nelabai ar visai nekvalifikuotų darbuotojų, — dėl to, kad jie nesijaučia tam turį gebėjimų dėl patirtų nesėkmių mokantis arba dėl to, kad jiems tai neatrodo būtina, nes jų karjera greitai baigsis. |
| --- | --- |

—

darbuotojai, kuriems kartais sunku mokytis dėl entuziazmo stokos — tai dažnai pasitaiko tarp nelabai ar visai nekvalifikuotų darbuotojų, — dėl to, kad jie nesijaučia tam turį gebėjimų dėl patirtų nesėkmių mokantis arba dėl to, kad jiems tai neatrodo būtina, nes jų karjera greitai baigsis.

| 4.3.5.3. | Akivaizdu, kad šioje srityje socialinių partnerių vaidmuo visuose derybų lygmenyse gali būti lemiamas. Šiuo tikslu Europos socialinių partnerių sudarytas „Kompetencijų ir kvalifikacijos kėlimo visą gyvenimą veiksmų planas“ yra svarbus bandymas skatinti mokymąsi visą gyvenimą ir visuose amžiaus tarpsniuose. Tuo pačiu metu taip pat esminis yra viešosios valdžios, kuri turi užtikrinti mokymo visą gyvenimą vystymuisi palankių sąlygų kūrimą, vaidmuo. |
| --- | --- |

4.3.5.3.

Akivaizdu, kad šioje srityje socialinių partnerių vaidmuo visuose derybų lygmenyse gali būti lemiamas. Šiuo tikslu Europos socialinių partnerių sudarytas „Kompetencijų ir kvalifikacijos kėlimo visą gyvenimą veiksmų planas“ yra svarbus bandymas skatinti mokymąsi visą gyvenimą ir visuose amžiaus tarpsniuose. Tuo pačiu metu taip pat esminis yra viešosios valdžios, kuri turi užtikrinti mokymo visą gyvenimą vystymuisi palankių sąlygų kūrimą, vaidmuo.

| 4.3.5.4. | Tačiau negalima apie profesinį rengimą, mokymą ir švietimą visą gyvenimą kalbėti atskirai. Tai turėtų būti sudedamoji darbuotojų karjeros valdymo dalis. Tai yra, būtina, pasitelkus mokymus, užtikrinti, kad bet kokio amžiaus asmuo norėtų mokytis, pabrėžiant kompetencijų svarbą ir aktyvinant profesinę karjerą. Šiuo požiūriu turi būti vystomos, atsižvelgiant į asmeninius profesinius planus, derinamus su įmonės planais, tokios priemonės kaip kompetencijų įvertinimas ir įgytų žinių pripažinimas. |
| --- | --- |

4.3.5.4.

Tačiau negalima apie profesinį rengimą, mokymą ir švietimą visą gyvenimą kalbėti atskirai. Tai turėtų būti sudedamoji darbuotojų karjeros valdymo dalis. Tai yra, būtina, pasitelkus mokymus, užtikrinti, kad bet kokio amžiaus asmuo norėtų mokytis, pabrėžiant kompetencijų svarbą ir aktyvinant profesinę karjerą. Šiuo požiūriu turi būti vystomos, atsižvelgiant į asmeninius profesinius planus, derinamus su įmonės planais, tokios priemonės kaip kompetencijų įvertinimas ir įgytų žinių pripažinimas.

| 4.3.5.5. | Europos Sąjungos laukia uždavinys, kurio svarba didžiulė ir nuo kurio iš dalies priklauso Lisabonos strategijos sėkmė. Apskritai reikia, kad daugiau darbuotojų dalyvautų profesiniuose mokymuose, ir taip būtų gerinamas bendras pagyvenusių darbuotojų žinių ir kompetencijos lygis. |
| --- | --- |

4.3.5.5.

Europos Sąjungos laukia uždavinys, kurio svarba didžiulė ir nuo kurio iš dalies priklauso Lisabonos strategijos sėkmė. Apskritai reikia, kad daugiau darbuotojų dalyvautų profesiniuose mokymuose, ir taip būtų gerinamas bendras pagyvenusių darbuotojų žinių ir kompetencijos lygis.

4.3.6.   Darbo rinkos veiksmingos ir aktyvios politikos

| 4.3.6.1. | EESRK pritaria Komunikate išreikštai nuomonei, pagal kurią „tam, kad darbuotojai kuo ilgiau dirbtų, būtina iš anksto numatyti permainas ir sėkmingai valdyti ekonomines restruktūrizacijas“. Šie samprotavimai primena vieną analizuojamą situaciją nulėmusių priežasčių, minimų šios nuomonės 4.3.1.4 punkte, kur sakoma, kad tokia padėtis susiklostė „ypač dėl nepakankamo atsižvelgimo į prevencinį darbo ir kvalifikacijų valdymą“. |
| --- | --- |

4.3.6.1.

EESRK pritaria Komunikate išreikštai nuomonei, pagal kurią „tam, kad darbuotojai kuo ilgiau dirbtų, būtina iš anksto numatyti permainas ir sėkmingai valdyti ekonomines restruktūrizacijas“. Šie samprotavimai primena vieną analizuojamą situaciją nulėmusių priežasčių, minimų šios nuomonės 4.3.1.4 punkte, kur sakoma, kad tokia padėtis susiklostė „ypač dėl nepakankamo atsižvelgimo į prevencinį darbo ir kvalifikacijų valdymą“.

| 4.3.6.2. | EESRK taip pat sutinka, kad „ypatingai svarbu diegti individualų požiūrį, kuris patenkintų asmeninius poreikius, ypač per orientavimo paslaugas, konkrečius mokymus bei išorės perkvalifikavimo sistemas“ . Šiuo tikslu gali būti naudinga numatyti, kaip tai daroma Komunikate ir kai kuriose valstybėse narėse, dinamiškesnes paslaugas bedarbiams, rengiant juos ir išlaikant jų kvalifikaciją, kad būtų lengviau įdarbinami pagyvenę bedarbiai, tuo pačiu metu išsaugant jų teisę į bedarbio pašalpas bei juos orientuojant į kitą darbą arba nepriklausomą veiklą. |
| --- | --- |

4.3.6.2.

EESRK taip pat sutinka, kad „ypatingai svarbu diegti individualų požiūrį, kuris patenkintų asmeninius poreikius, ypač per orientavimo paslaugas, konkrečius mokymus bei išorės perkvalifikavimo sistemas“ . Šiuo tikslu gali būti naudinga numatyti, kaip tai daroma Komunikate ir kai kuriose valstybėse narėse, dinamiškesnes paslaugas bedarbiams, rengiant juos ir išlaikant jų kvalifikaciją, kad būtų lengviau įdarbinami pagyvenę bedarbiai, tuo pačiu metu išsaugant jų teisę į bedarbio pašalpas bei juos orientuojant į kitą darbą arba nepriklausomą veiklą.

| 4.3.6.3 | „Darbo rinkos aktyvios ir veiksmingos politikos“ įgyvendinimas yra susijęs ir su darbo paklausa, ir su pasiūla. Šiuo požiūriu Komunikate pateikiamų rekomendacijų visuma remiasi šiuo principu, ir Komitetas dėl to džiaugiasi, nes tokia pusiausvyra yra viena iš sąlygų, užtikrinančių apčiuopiamus rezultatus. |
| --- | --- |

4.3.6.3

„Darbo rinkos aktyvios ir veiksmingos politikos“ įgyvendinimas yra susijęs ir su darbo paklausa, ir su pasiūla. Šiuo požiūriu Komunikate pateikiamų rekomendacijų visuma remiasi šiuo principu, ir Komitetas dėl to džiaugiasi, nes tokia pusiausvyra yra viena iš sąlygų, užtikrinančių apčiuopiamus rezultatus.

4.3.7.   Darbo vietos kokybės gerinimas

| 4.3.7.1. | Komunikate teisingai pabrėžiama, kad apskritai darbo vietų kokybė yra esminė, siekiant į darbo rinką sugrąžinti ar joje išlaikyti pagyvenusius darbuotojus. Ne tik iš darbo rinkos pasitraukia keturis kartus daugiau pagyvenusių darbuotojų, kurie dirba vidutinės kokybės darbo vietose, negu tų, kurie dirba aukštesnės kokybės darbuose, bet ir pirmųjų skaičius dvigubai viršija jaunų darbuotojų, kurie dirba vidutinės kokybės darbo vietose, skaičių (20). Ši Komunikato dalis būtų buvusi tikslesnė ir būtų paskatinusi diskusijas, jei joje būtų pamėginta apibrėžti „užimtumo kokybės“ sąvoką bei būtų numatyti sprendimo dėl jos įgyvendinimo apmatai. Būtų naudingas bent jau ankstesnių teisės aktų apibendrinimas (KOM(2003) 728, 2003-11-26; pranešimas Darbas Europoje 2002 m.). |
| --- | --- |

4.3.7.1.

Komunikate teisingai pabrėžiama, kad apskritai darbo vietų kokybė yra esminė, siekiant į darbo rinką sugrąžinti ar joje išlaikyti pagyvenusius darbuotojus. Ne tik iš darbo rinkos pasitraukia keturis kartus daugiau pagyvenusių darbuotojų, kurie dirba vidutinės kokybės darbo vietose, negu tų, kurie dirba aukštesnės kokybės darbuose, bet ir pirmųjų skaičius dvigubai viršija jaunų darbuotojų, kurie dirba vidutinės kokybės darbo vietose, skaičių (20). Ši Komunikato dalis būtų buvusi tikslesnė ir būtų paskatinusi diskusijas, jei joje būtų pamėginta apibrėžti „užimtumo kokybės“ sąvoką bei būtų numatyti sprendimo dėl jos įgyvendinimo apmatai. Būtų naudingas bent jau ankstesnių teisės aktų apibendrinimas (KOM(2003) 728, 2003-11-26; pranešimas Darbas Europoje 2002 m.).

4.4   Kiti pasiūlymai ir pamąstymai

| — | Apskritai „Pasitraukimo iš darbo rinkos amžiaus didinimo strategijos“, kaip ir visų Lisabonos tikslų įgyvendinimas bus efektyvus, jei jis vyks kartu su ekonomikos augimu, kuris teigiamai veikia užimtumą. |
| --- | --- |

—

Apskritai „Pasitraukimo iš darbo rinkos amžiaus didinimo strategijos“, kaip ir visų Lisabonos tikslų įgyvendinimas bus efektyvus, jei jis vyks kartu su ekonomikos augimu, kuris teigiamai veikia užimtumą.

| — | Įvairiuose su pensijomis susijusiuose aspektuose naudojamas atviro koordinavimo metodas. Vis dėlto, kalbant apie „aktyvią senatvę“, Komunikate minima „kolegų atliekamo vertinimo programa“, sukurta pagal Europos užimtumo strategiją. Sunku nuspėti priežastis, paskatinsiančias pasinaudoti dviem skirtingais procesais. Dėl praktinių sumetimų ir siekiant efektyvumo, atrodo, kad verta susikoncentruoti ties „pasitraukimo iš darbo rinkos amžiumi“, taigi, bendrai ties pensija, ir taip pirmenybę suteikti atviram koordinavimo metodui. |
| --- | --- |

—

Įvairiuose su pensijomis susijusiuose aspektuose naudojamas atviro koordinavimo metodas. Vis dėlto, kalbant apie „aktyvią senatvę“, Komunikate minima „kolegų atliekamo vertinimo programa“, sukurta pagal Europos užimtumo strategiją. Sunku nuspėti priežastis, paskatinsiančias pasinaudoti dviem skirtingais procesais. Dėl praktinių sumetimų ir siekiant efektyvumo, atrodo, kad verta susikoncentruoti ties „pasitraukimo iš darbo rinkos amžiumi“, taigi, bendrai ties pensija, ir taip pirmenybę suteikti atviram koordinavimo metodui.

| — | Dėl Stokholmo Europos Sąjungos vadovų tarybos tikslų ir atsižvelgdamas į ankstesnius skyrius, EESRK pritaria Komunikate apibrėžtiems veiksmams. Kalbant apie „Priemones vardan užimtumo“, bus remiamasi komiteto nuomone šia tema. (21) |
| --- | --- |

—

Dėl Stokholmo Europos Sąjungos vadovų tarybos tikslų ir atsižvelgdamas į ankstesnius skyrius, EESRK pritaria Komunikate apibrėžtiems veiksmams. Kalbant apie „Priemones vardan užimtumo“, bus remiamasi komiteto nuomone šia tema. (21)

Tačiau gali būti teikiami ar tikslinami kiti pasiūlymai ar „pamąstymai“.

4.4.1   Darbinimas

Darbinimas — tai strateginis pagyvenusių darbuotojų užimtumo elementas (22). Tačiau bendrose diskusijose šis aspektas pamirštas. Komunikate šis aspektas, susijęs ir su psichologiniu požiūriu į problemą, ir su diskriminacija, taigi, ir su Europos Sąjungos pagrindinių teisų chartijos paisymu, nėra pagrindinis.

| 4.4.1.1 | Visgi, kalbant apie nagrinėjamo Komunikato temą, svarbu, kad būtų panaikinta bet kokia diskriminacija įdarbinant bei diskriminacija dėl amžiaus. Darbinimo metodikos turėtų drausti amžių naudoti kaip atrankos kriterijų, priešingai, jose turėtų būti siekiama apibrėžti ir įvertinti kiekvieno asmens praeityje įgytus gebėjimus. Žinoma, svarbu atsižvelgti į darbuotojų troškimus bei pasirinkimą ir ypač į diferencijuoto darbo prašymus (trukmė, paskirstymas, tvarkaraščiai...). |
| --- | --- |

4.4.1.1

Visgi, kalbant apie nagrinėjamo Komunikato temą, svarbu, kad būtų panaikinta bet kokia diskriminacija įdarbinant bei diskriminacija dėl amžiaus. Darbinimo metodikos turėtų drausti amžių naudoti kaip atrankos kriterijų, priešingai, jose turėtų būti siekiama apibrėžti ir įvertinti kiekvieno asmens praeityje įgytus gebėjimus. Žinoma, svarbu atsižvelgti į darbuotojų troškimus bei pasirinkimą ir ypač į diferencijuoto darbo prašymus (trukmė, paskirstymas, tvarkaraščiai...).

| 4.4.1.2. | Šiuo atžvilgiu svarbu pastebėti, kad, pavyzdžiui, kai kuriose valstybėse narėse konkursuose į viešąją tarnybą vienas atrankos kriterijų dažniausiai yra maždaug 40 metų riba. Tai reiškia, kad iš privataus sektoriaus atėjęs vyresnis negu 40 metų ieškantis darbo asmuo negali tikėtis darbo viešojoje tarnyboje. Toks diskriminavimas nepriimtinas: jis užkerta kelią į egzistuojančią darbo vietą bedarbiui, kad ir kokia, net ir labai aukšta, būtų jo kvalifikacija, kad ir kaip jis tiktų tai darbo vietai, ir tuo pačiu metu toks diskriminavimas atima iš viešosios tarnybos iš konkurencingo sektoriaus ateinančio darbuotojo patirtį. Šioje srityje atsakomybė tenka valstybėms narėms. Kalbant apie Europos Sąjungą, pabrėžiame, kad tik 2002 m. balandį po Europos Sąjungos ombudsmeno pastabų Komisija sutiko panaikinti amžiaus ribas įdarbinimo procedūrose. Vėliau, 2004 m. liepą Europos Sąjungos ombudsmenas, gavęs skundą, paprašė Komisijos panaikinti amžiaus ribą įdarbinant stažuotojus. Jo nuomone, tai yra nepateisinama diskriminacija, o ieškovas nurodė, kad tokia praktika prieštarauja ES pagrindinių teisių chartijai. |
| --- | --- |

4.4.1.2.

Šiuo atžvilgiu svarbu pastebėti, kad, pavyzdžiui, kai kuriose valstybėse narėse konkursuose į viešąją tarnybą vienas atrankos kriterijų dažniausiai yra maždaug 40 metų riba. Tai reiškia, kad iš privataus sektoriaus atėjęs vyresnis negu 40 metų ieškantis darbo asmuo negali tikėtis darbo viešojoje tarnyboje. Toks diskriminavimas nepriimtinas: jis užkerta kelią į egzistuojančią darbo vietą bedarbiui, kad ir kokia, net ir labai aukšta, būtų jo kvalifikacija, kad ir kaip jis tiktų tai darbo vietai, ir tuo pačiu metu toks diskriminavimas atima iš viešosios tarnybos iš konkurencingo sektoriaus ateinančio darbuotojo patirtį. Šioje srityje atsakomybė tenka valstybėms narėms. Kalbant apie Europos Sąjungą, pabrėžiame, kad tik 2002 m. balandį po Europos Sąjungos ombudsmeno pastabų Komisija sutiko panaikinti amžiaus ribas įdarbinimo procedūrose. Vėliau, 2004 m. liepą Europos Sąjungos ombudsmenas, gavęs skundą, paprašė Komisijos panaikinti amžiaus ribą įdarbinant stažuotojus. Jo nuomone, tai yra nepateisinama diskriminacija, o ieškovas nurodė, kad tokia praktika prieštarauja ES pagrindinių teisių chartijai.

| 4.4.1.3. | Be to, reikia pasakyti, kad išėjimų į ankstyvą pensiją daugėjimas išryškino senstančių darbuotojų nuvertinimą darbo rinkoje bei juos darbinant. Amžiaus ribų sumažinimas, siekiant paspartinti išėjimą į ankstyvą pensiją, stipriai paveikė tokius darbuotojus, nes jis darbdavių sąmonėje pakeitė amžiaus, kurio sulaukę darbuotojai gali būti laikomi „per senais“, suvokimą. |
| --- | --- |

4.4.1.3.

Be to, reikia pasakyti, kad išėjimų į ankstyvą pensiją daugėjimas išryškino senstančių darbuotojų nuvertinimą darbo rinkoje bei juos darbinant. Amžiaus ribų sumažinimas, siekiant paspartinti išėjimą į ankstyvą pensiją, stipriai paveikė tokius darbuotojus, nes jis darbdavių sąmonėje pakeitė amžiaus, kurio sulaukę darbuotojai gali būti laikomi „per senais“, suvokimą.

| 4.4.1.4. | Tuo pat metu, psichologiniu požiūriu, pagyvenęs ar senstantis darbuotojas, paveiktas įmonės elgesio, širdies gilumoje jaučiasi nebesąs tas, kuris pirmiausiai suvokiamas kaip artėjantis prie amžiaus, suteikiančio teisę į pensiją ir poilsį. Jis tapo asmeniu, apibrėžiamu kaip „nesugebantis“ ar „nesamdytinas“. Maždaug pusė asmenų, išeinančių į pensiją, tai padaro anksčiau, pasinaudodami „invalidumu“, tai pasakytina apie kai kurias ES valstybes nares, todėl nedarbingumo laikotarpis pradedamas vertinti ne kaip teisės į poilsį, o kaip negebėjimo dirbti laikas. Tokio požiūrio į amžių, kai klijuojamos etiketės, pasekmės jaučiamos besikeičiančiame elgesyje, nes šis požiūris darbuotojo sąmonėje ir ypač veiksmuose gimdo atskirties darbo rinkoje, taigi, ir įdarbinant, ir įmonėje, ir in fine pačioje visuomenėje jausmą. |
| --- | --- |

4.4.1.4.

Tuo pat metu, psichologiniu požiūriu, pagyvenęs ar senstantis darbuotojas, paveiktas įmonės elgesio, širdies gilumoje jaučiasi nebesąs tas, kuris pirmiausiai suvokiamas kaip artėjantis prie amžiaus, suteikiančio teisę į pensiją ir poilsį. Jis tapo asmeniu, apibrėžiamu kaip „nesugebantis“ ar „nesamdytinas“. Maždaug pusė asmenų, išeinančių į pensiją, tai padaro anksčiau, pasinaudodami „invalidumu“, tai pasakytina apie kai kurias ES valstybes nares, todėl nedarbingumo laikotarpis pradedamas vertinti ne kaip teisės į poilsį, o kaip negebėjimo dirbti laikas. Tokio požiūrio į amžių, kai klijuojamos etiketės, pasekmės jaučiamos besikeičiančiame elgesyje, nes šis požiūris darbuotojo sąmonėje ir ypač veiksmuose gimdo atskirties darbo rinkoje, taigi, ir įdarbinant, ir įmonėje, ir in fine pačioje visuomenėje jausmą.

| 4.4.1.5. | Panašiai kaip ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija, Direktyva 2000/78/EB apibrėžė bendrąsias teisines nuostatas dėl lygių galimybių užimtumo ir darbo srityje. Joje su tam tikromis išlygomis draudžiamas diskriminavimas, taip pat ir dėl amžiaus. Ši direktyva turėjo būti perkelta iki 2003 m. gruodžio mėn. Artimiausioje ateityje reikia apibendrinti jos taikymą ir taip įvertinti jos efektyvumą. |
| --- | --- |

4.4.1.5.

Panašiai kaip ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija, Direktyva 2000/78/EB apibrėžė bendrąsias teisines nuostatas dėl lygių galimybių užimtumo ir darbo srityje. Joje su tam tikromis išlygomis draudžiamas diskriminavimas, taip pat ir dėl amžiaus. Ši direktyva turėjo būti perkelta iki 2003 m. gruodžio mėn. Artimiausioje ateityje reikia apibendrinti jos taikymą ir taip įvertinti jos efektyvumą.

4.4.2   Lankstumas

Buvo išanalizuota išėjimo į pensiją amžiaus lankstumo sąvoka bei lanksčių darbo organizavimo būdų taikymas išėjimui į ankstyvą pensiją (žr. 4.3.2). Tas pats pasakytina apie išėjimą į pensiją sulaukus nustatyto pensijinio amžiaus. Iš tiesų, keturi darbuotojai iš dešimties būtų norėję tęsti darbą (23) dėl profesinių, šeimyninių ar asmeninių priežasčių (24). Taigi, norint patenkinti šiuos lūkesčius, reikėtų taikyti lankstesnius išėjimo į pensiją būdus.

| 4.4.2.1 | Reikia sudaryti darbuotojams sąlygas pamažu išeiti iš darbo, o ne taip, kaip dabar dažniausiai daroma, sulaukus nustatyto pensijinio amžiaus staiga išeinant į pensiją, kuri gali būti pavadinta „pensija-giljotinina“. Turėtų būti patvirtintos nuostatos, leidžiančios darbuotojams jų karjeros pabaigoje dirbti 3/4, 1/3 ar 1/2 etato. Siekiant didesnio šio principo dinamiškumo, tiktų paanalizuoti atlyginimo, proporcingai didesnio už dirbtų valandų skaičių, įvedimo poveikį. |
| --- | --- |

4.4.2.1

Reikia sudaryti darbuotojams sąlygas pamažu išeiti iš darbo, o ne taip, kaip dabar dažniausiai daroma, sulaukus nustatyto pensijinio amžiaus staiga išeinant į pensiją, kuri gali būti pavadinta „pensija-giljotinina“. Turėtų būti patvirtintos nuostatos, leidžiančios darbuotojams jų karjeros pabaigoje dirbti 3/4, 1/3 ar 1/2 etato. Siekiant didesnio šio principo dinamiškumo, tiktų paanalizuoti atlyginimo, proporcingai didesnio už dirbtų valandų skaičių, įvedimo poveikį.

| 4.4.2.2 | Šis laikas, kai liekama darbe, galėtų būti naudingas, pavyzdžiui, dalinantis sukaupta patirtimi su jaunesniais, ypač vadovaujant, padedant bei bendradarbiaujant mokymuose (25) ir visose dualaus mokymo programose. Tai būtų naudinga visiems: savanoriui darbuotojui, kuris galėtų tęsti vertinamą veiklą, įmonei, kuri, darbuotojui pasidalinus žiniomis, išsaugotų bei ugdytų įgūdžius, ir visuomenei, nes padidėtų užimtumas. |
| --- | --- |

4.4.2.2

Šis laikas, kai liekama darbe, galėtų būti naudingas, pavyzdžiui, dalinantis sukaupta patirtimi su jaunesniais, ypač vadovaujant, padedant bei bendradarbiaujant mokymuose (25) ir visose dualaus mokymo programose. Tai būtų naudinga visiems: savanoriui darbuotojui, kuris galėtų tęsti vertinamą veiklą, įmonei, kuri, darbuotojui pasidalinus žiniomis, išsaugotų bei ugdytų įgūdžius, ir visuomenei, nes padidėtų užimtumas.

4.4.3   Moterys ir lygios galimybės

Komunikate pabrėžiamas pagyvenusių moterų ir vyrų užimtumo skirtumas. Jis didelis: užimtumo lygis atitinkamai siekia 30,5 % ir 50,1 %. Kalbant apie pasitraukimo iš darbo rinkos amžių, skirtumas nėra didelis. (26) (žr. lentelę 3 priede) .

| 4.4.3.1. | Užimtumo skirtumai šioje amžiaus grupėje atitinka bendrą darbo rinkos sudėtį. Svarbu pastebėti, kad šis skirtumas nepaliečia vidutinio pasitraukimo iš darbo rinkos amžiaus ir jame neatsispindi. |
| --- | --- |

4.4.3.1.

Užimtumo skirtumai šioje amžiaus grupėje atitinka bendrą darbo rinkos sudėtį. Svarbu pastebėti, kad šis skirtumas nepaliečia vidutinio pasitraukimo iš darbo rinkos amžiaus ir jame neatsispindi.

| 4.4.3.2. | Moterų užimtumo didinimas yra esminė sąlyga Stokholmo tikslams įgyvendinti. Šios amžiaus grupės užimtumas iš esmės priklauso nuo jaunesnio amžiaus grupių užimtumo. Taigi, pagrindinė problema — bendras moterų užimtumas, o ne vien tik jų pasitraukimo iš darbo rinkos amžius. |
| --- | --- |

4.4.3.2.

Moterų užimtumo didinimas yra esminė sąlyga Stokholmo tikslams įgyvendinti. Šios amžiaus grupės užimtumas iš esmės priklauso nuo jaunesnio amžiaus grupių užimtumo. Taigi, pagrindinė problema — bendras moterų užimtumas, o ne vien tik jų pasitraukimo iš darbo rinkos amžius.

| 4.4.3.3. | Nekalbant apie ekonomines pasekmes, ši problema atskleidžia ir lygybės klausimą, kurį ne kartą pabrėžė Komitetas, ar tai būtų mokyklinio orientavimo, išsilavinimo, ar atlyginimo, ar vienodos kvalifikacijos darbuotojams tenkančios atsakomybės lygybė. |
| --- | --- |

4.4.3.3.

Nekalbant apie ekonomines pasekmes, ši problema atskleidžia ir lygybės klausimą, kurį ne kartą pabrėžė Komitetas, ar tai būtų mokyklinio orientavimo, išsilavinimo, ar atlyginimo, ar vienodos kvalifikacijos darbuotojams tenkančios atsakomybės lygybė.

| 4.4.3.4. | Moterų užimtumo didinimas reikalauja ir prieigos prie darbo rinkos sąlygų gerinimo. Tam reikia įdiegti priemones, kurios vyrams ir moterims leistų lygiomis teisėmis derinti savo privatų gyvenimą ir darbą, vystant socialinių paslaugų tinklą, kuris galėtų patenkinti privačiame gyvenime egzistuojančius dėmesio ir priežiūros poreikius: nepilnamečių (ypač, mažų vaikų; žr. lentelę 3 priede), priklausomų asmenų (pagyvenusių, ligonių ...) priežiūros sistemos sukūrimas ir pan. |
| --- | --- |

4.4.3.4.

Moterų užimtumo didinimas reikalauja ir prieigos prie darbo rinkos sąlygų gerinimo. Tam reikia įdiegti priemones, kurios vyrams ir moterims leistų lygiomis teisėmis derinti savo privatų gyvenimą ir darbą, vystant socialinių paslaugų tinklą, kuris galėtų patenkinti privačiame gyvenime egzistuojančius dėmesio ir priežiūros poreikius: nepilnamečių (ypač, mažų vaikų; žr. lentelę 3 priede), priklausomų asmenų (pagyvenusių, ligonių ...) priežiūros sistemos sukūrimas ir pan.

4.4.4   Kolektyvinės derybos

Komunikate nurodoma, kad „nepaisant neseniai prasidėjusių pokyčių, socialiniai partneriai turėtų labiau ir intensyviau dirbti tiek nacionaliniame, tiek Europos Sąjungos lygmenyse, siekiant sukurti naują senatvės bei pokyčių valdymo kultūrą. Darbdaviai per dažnai pirmenybę teikia išėjimui į ankstyvą pensiją.“

| 4.4.4.1 | Šiuo klausimu EESRK sveikina dokumente išdėstytą požiūrį, pagal kurį socialinio dialogo vaidmuo iš esmės yra būtinas, siekiant reikšmingos pažangos. Komitetas pritaria ir palaiko Komisijos veiksmus bei ketinimą, jį pagilindamas. Iš tiesų, socialinis dialogas arba netgi kolektyvinės derybos turi ne tik būti intensyvesnės nacionaliniame bei ES lygmenyse, bet ir išplėstos, kad būtų atsižvelgiama į konkretų atvejį, nes vis mažiau ir mažiau yra priemonių „visrakčių“, kurios pritaikomos visur. Šiuo požiūriu kolektyvinės derybos, atsižvelgiant į profesinę specifiką (sunkumą, darbo sąlygas ir organizavimą, kvalifikacijos lygį ...), turi paliesti taip pat Europos ir nacionalines profesines šakas, o tada ir įmones. Tik tokiomis sąlygomis bendrosios nuostatos bus veiksmingos. |
| --- | --- |

4.4.4.1

Šiuo klausimu EESRK sveikina dokumente išdėstytą požiūrį, pagal kurį socialinio dialogo vaidmuo iš esmės yra būtinas, siekiant reikšmingos pažangos. Komitetas pritaria ir palaiko Komisijos veiksmus bei ketinimą, jį pagilindamas. Iš tiesų, socialinis dialogas arba netgi kolektyvinės derybos turi ne tik būti intensyvesnės nacionaliniame bei ES lygmenyse, bet ir išplėstos, kad būtų atsižvelgiama į konkretų atvejį, nes vis mažiau ir mažiau yra priemonių „visrakčių“, kurios pritaikomos visur. Šiuo požiūriu kolektyvinės derybos, atsižvelgiant į profesinę specifiką (sunkumą, darbo sąlygas ir organizavimą, kvalifikacijos lygį ...), turi paliesti taip pat Europos ir nacionalines profesines šakas, o tada ir įmones. Tik tokiomis sąlygomis bendrosios nuostatos bus veiksmingos.

5.   Vidutinį pasitraukimo iš darbo rinkos amžiaus didinimas

| 5.1 | Barselonos vadovų tarybos pirmininkaujančios valstybės išvadų 32 punkte teigiama, kad dabartinėms užimtumo politikoms be kita ko reikėtų:






  — | „stengtis iki 2010 metų palaipsniui maždaug 5 metais padidinti vidutinį aktyvios profesinės veiklos nutraukimo Europos Sąjungoje amžių.“ |
| --- | --- | --- |

5.1

Barselonos vadovų tarybos pirmininkaujančios valstybės išvadų 32 punkte teigiama, kad dabartinėms užimtumo politikoms be kita ko reikėtų:

—

„stengtis iki 2010 metų palaipsniui maždaug 5 metais padidinti vidutinį aktyvios profesinės veiklos nutraukimo Europos Sąjungoje amžių.“

| 5.2 | Ankstesniuose straipsniuose aptartų analizių ir tendencijų visuma, kuri ypač susijusi su Stokholmo vadovų tarybos sprendimais „padidinti iki 50 % darbuotojų nuo 55 iki 64 metų užimtumą“, prisideda prie Barselonos tikslų įgyvendinimo. Iš tiesų, kiekvienas darbuotojas nuo 55 iki 64 metų, kuris pavėlina savo pasitraukimą iš darbo rinkos, dalyvauja keliant vidutinį amžių, kurio sulaukus Europos Sąjungoje realiai nutraukiama profesinė veikla. |
| --- | --- |

5.2

Ankstesniuose straipsniuose aptartų analizių ir tendencijų visuma, kuri ypač susijusi su Stokholmo vadovų tarybos sprendimais „padidinti iki 50 % darbuotojų nuo 55 iki 64 metų užimtumą“, prisideda prie Barselonos tikslų įgyvendinimo. Iš tiesų, kiekvienas darbuotojas nuo 55 iki 64 metų, kuris pavėlina savo pasitraukimą iš darbo rinkos, dalyvauja keliant vidutinį amžių, kurio sulaukus Europos Sąjungoje realiai nutraukiama profesinė veikla.

| 5.3 | Stokholmo sprendimų įgyvendinimas yra pagrindinis Barselonos vadovų tarybos tikslų teigiamos raidos variklis. Vadinasi, „amžiaus, kurio sulaukus realiai nutraukiama profesinė veikla, tolydus didinimas“ negali būti nei nagrinėjamas, nei vertinamas neatsižvelgiant į „darbuotojų nuo 55 iki 64 metų užimtumo didinimą“. |
| --- | --- |

5.3

Stokholmo sprendimų įgyvendinimas yra pagrindinis Barselonos vadovų tarybos tikslų teigiamos raidos variklis. Vadinasi, „amžiaus, kurio sulaukus realiai nutraukiama profesinė veikla, tolydus didinimas“ negali būti nei nagrinėjamas, nei vertinamas neatsižvelgiant į „darbuotojų nuo 55 iki 64 metų užimtumo didinimą“.

| 5.4 | Iš tiesų, turint omenyje pastebėtus darbuotojų nuo 55 iki 64 metų užimtumo didinimo sunkumus, būtų neprotinga Barselonos koncepciją nagrinėti atskirai. Įgyvendinant šią koncepciją, tai leistų siūlyti nustatyto pensijinio amžiaus vėlinimą. |
| --- | --- |

5.4

Iš tiesų, turint omenyje pastebėtus darbuotojų nuo 55 iki 64 metų užimtumo didinimo sunkumus, būtų neprotinga Barselonos koncepciją nagrinėti atskirai. Įgyvendinant šią koncepciją, tai leistų siūlyti nustatyto pensijinio amžiaus vėlinimą.

| 5.5 | Būtų nenuoseklu svarstyti tokią hipotezę, kai iš esmės šiuo metu to norintiems darbuotojams ne visada leidžiama dirbti iki darbingo laikotarpio pabaigos. |
| --- | --- |

5.5

Būtų nenuoseklu svarstyti tokią hipotezę, kai iš esmės šiuo metu to norintiems darbuotojams ne visada leidžiama dirbti iki darbingo laikotarpio pabaigos.

6.   Išvados bei rekomendacijos

| 6.1. | Komitetas patvirtina bendrąją 2000 m. spalio mėn. nuomonės savo iniciatyva „Pagyvenę darbuotojai“ kryptį: „Jis pabrėžia teigiamo požiūrio į pagyvenusius darbuotojus būtinybę, nes dažnai elgesys su pagyvenusiais darbuotojais ne tik atspindi nesolidarią ir diskriminuojančią visuomenę, bet ir daugeliu atvejų dėl jo prarandamas aukštos kvalifikacijos personalas, o tai mažina bendrą konkurencijos lygį.“ |
| --- | --- |

6.1.

Komitetas patvirtina bendrąją 2000 m. spalio mėn. nuomonės savo iniciatyva „Pagyvenę darbuotojai“ kryptį: „Jis pabrėžia teigiamo požiūrio į pagyvenusius darbuotojus būtinybę, nes dažnai elgesys su pagyvenusiais darbuotojais ne tik atspindi nesolidarią ir diskriminuojančią visuomenę, bet ir daugeliu atvejų dėl jo prarandamas aukštos kvalifikacijos personalas, o tai mažina bendrą konkurencijos lygį.“

| 6.1.1. | Laikydamasis šios krypties, Komitetas džiaugiasi, kad 2004 m. pavasario Europos Sąjungos vadovų taryba aktyvią senatvę pavadino viena iš trijų prioritetinių veiklos sričių, kuriose būtina imtis skubių veiksmų, įgyvendinant Lisabonos strategiją. Šiuo tikslu Komitetas džiaugiasi, kad Komisija nusprendė čia nagrinėjamu Komunikatu inicijuoti diskusijas apie pažangą, padarytą siekiant Stokholmo ir Barselonos tikslų, bei pabrėžti vyriausybių ir socialinių partnerių vaidmenį skatinant aktyvią senatvę. |
| --- | --- |

6.1.1.

Laikydamasis šios krypties, Komitetas džiaugiasi, kad 2004 m. pavasario Europos Sąjungos vadovų taryba aktyvią senatvę pavadino viena iš trijų prioritetinių veiklos sričių, kuriose būtina imtis skubių veiksmų, įgyvendinant Lisabonos strategiją. Šiuo tikslu Komitetas džiaugiasi, kad Komisija nusprendė čia nagrinėjamu Komunikatu inicijuoti diskusijas apie pažangą, padarytą siekiant Stokholmo ir Barselonos tikslų, bei pabrėžti vyriausybių ir socialinių partnerių vaidmenį skatinant aktyvią senatvę.

| 6.2. | EESRK bendrai ir apskritai palaiko Komunikato esmę sudarančių pagrindinių veiklos sričių pasirinkimą. Šios galimus sprendimus atspindinčios pagrindinės temos vertintinos palankiai, su sąlyga, kad bus pasirenkamos kokybiškos bei tinkamo pobūdžio įgyvendinimo priemonės ir bus atsižvelgiama į šioje nuomonėje pateiktas pastabas. Nesvarbu, ar būtų kalbama apie ankstyvas pensijas, ar apie finansines paskatas, ankstyvos pensijos reformą, lanksčius darbo organizavimo būdus, sveikatos ir saugos darbe sąlygas, ar apie darbo vietos kokybės gerinimą. |
| --- | --- |

6.2.

EESRK bendrai ir apskritai palaiko Komunikato esmę sudarančių pagrindinių veiklos sričių pasirinkimą. Šios galimus sprendimus atspindinčios pagrindinės temos vertintinos palankiai, su sąlyga, kad bus pasirenkamos kokybiškos bei tinkamo pobūdžio įgyvendinimo priemonės ir bus atsižvelgiama į šioje nuomonėje pateiktas pastabas. Nesvarbu, ar būtų kalbama apie ankstyvas pensijas, ar apie finansines paskatas, ankstyvos pensijos reformą, lanksčius darbo organizavimo būdus, sveikatos ir saugos darbe sąlygas, ar apie darbo vietos kokybės gerinimą.

| 6.2.1. | Vis dėlto, Komiteto nuomone, be pasirinktų pagrindinių veiklos sričių ir konkrečių veiksmų, kurių reikia imtis, kalbant apie patį požiūrį, svarbu daryti viską, kad pasikeistų mentalitetas, ir tiek įmonės, tiek darbuotojai suvoktų problemą. Darbas sulaukus 55 metų turi būti vertinamas darbuotojų, o įmonės ir viešosios įstaigos turėtų suvokti, kokius privalumus joms gali suteikti pagyvenę darbuotojai. Jokios konkrečios priemonės, kurių bus imtasi, nebus visiškai veiksmingos be visuotinio problemos suvokimo. |
| --- | --- |

6.2.1.

Vis dėlto, Komiteto nuomone, be pasirinktų pagrindinių veiklos sričių ir konkrečių veiksmų, kurių reikia imtis, kalbant apie patį požiūrį, svarbu daryti viską, kad pasikeistų mentalitetas, ir tiek įmonės, tiek darbuotojai suvoktų problemą. Darbas sulaukus 55 metų turi būti vertinamas darbuotojų, o įmonės ir viešosios įstaigos turėtų suvokti, kokius privalumus joms gali suteikti pagyvenę darbuotojai. Jokios konkrečios priemonės, kurių bus imtasi, nebus visiškai veiksmingos be visuotinio problemos suvokimo.

| 6.2.2. | Todėl Komitetas ragina Komisiją, kaip jis jau ragino 2000 m. spalio mėn. nuomonėje savo iniciatyva, imtis kartu su valstybėmis narėmis plačios informavimo ir aiškinimo kampanijos, skirtos pagrindiniams suinteresuotiems asmenims bei visai visuomenei, siekiant prisidėti prie vaidmens, kurį įmonėse, viešosiose įstaigose ir apskritai visuomenėje gali suvaidinti pagyvenę darbuotojai, teigiamo suvokimo. |
| --- | --- |

6.2.2.

Todėl Komitetas ragina Komisiją, kaip jis jau ragino 2000 m. spalio mėn. nuomonėje savo iniciatyva, imtis kartu su valstybėmis narėmis plačios informavimo ir aiškinimo kampanijos, skirtos pagrindiniams suinteresuotiems asmenims bei visai visuomenei, siekiant prisidėti prie vaidmens, kurį įmonėse, viešosiose įstaigose ir apskritai visuomenėje gali suvaidinti pagyvenę darbuotojai, teigiamo suvokimo.

| 6.2.2.1. | EESRK su džiaugsmu pastebi, kad „Aukšto lygio grupės pranešimas apie socialinės politikos ateitį išsiplėtusioje ES“, pasirodęs 2004 m. pirmojo pusmečio pabaigoje, atsižvelgė į Komiteto pasiūlymą. |
| --- | --- |

6.2.2.1.

EESRK su džiaugsmu pastebi, kad „Aukšto lygio grupės pranešimas apie socialinės politikos ateitį išsiplėtusioje ES“, pasirodęs 2004 m. pirmojo pusmečio pabaigoje, atsižvelgė į Komiteto pasiūlymą.

| 6.3 | Be to, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas mano, kad: |
| --- | --- |

6.3

Be to, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas mano, kad:

| 6.3.1. | Visi veiksmai, kurių imamasi Stokholmo ar Barselonos sprendimams įgyvendinti, turi išskirtinai skatinti pagyvenusius darbuotojus pasilikti darbe arba juos įdarbinti. Tikslas — didinti užimtumo lygį ir vėlinti pasitraukimo iš darbo rinkos amžių, todėl negalima leisti, kad, keičiant dabartinę situaciją, ypač ankstyvos pensijos srityje, didėtų bedarbių skaičius. Apskritai tenka pabrėžti, kaip tai daroma Komunikate, „kad akivaizdu, jog visos paskatos pagyvenusių darbuotojų išlaikymui darbe turi atsispindėti realiose užimtumo perspektyvose“. |
| --- | --- |

6.3.1.

Visi veiksmai, kurių imamasi Stokholmo ar Barselonos sprendimams įgyvendinti, turi išskirtinai skatinti pagyvenusius darbuotojus pasilikti darbe arba juos įdarbinti. Tikslas — didinti užimtumo lygį ir vėlinti pasitraukimo iš darbo rinkos amžių, todėl negalima leisti, kad, keičiant dabartinę situaciją, ypač ankstyvos pensijos srityje, didėtų bedarbių skaičius. Apskritai tenka pabrėžti, kaip tai daroma Komunikate, „kad akivaizdu, jog visos paskatos pagyvenusių darbuotojų išlaikymui darbe turi atsispindėti realiose užimtumo perspektyvose“.

| 6.3.2. | EESRK mano, kad, didinant bendrą užimtumą ar asmenų nuo 55 iki 64 metų grupės užimtumą, reikia taip pat didinti potencialių darbuotojų, kurių nepakanka, užimtumą. Laikantis šio požiūrio, reikia imtis plataus masto priemonių, mobilizuojant visus ES esančius darbo jėgos rezervus, o ypač, nerandantį darbo jaunimą, kadangi juos varantis į neviltį nedarbas kelia grėsmę būsimiems užimtumo rodikliams, o taip pat moteris ir neįgaliuosius. |
| --- | --- |

6.3.2.

EESRK mano, kad, didinant bendrą užimtumą ar asmenų nuo 55 iki 64 metų grupės užimtumą, reikia taip pat didinti potencialių darbuotojų, kurių nepakanka, užimtumą. Laikantis šio požiūrio, reikia imtis plataus masto priemonių, mobilizuojant visus ES esančius darbo jėgos rezervus, o ypač, nerandantį darbo jaunimą, kadangi juos varantis į neviltį nedarbas kelia grėsmę būsimiems užimtumo rodikliams, o taip pat moteris ir neįgaliuosius.

| 6.3.3. | Negalima atskirai kalbėti apie profesinį rengimą, mokymą ir švietimą visą gyvenimą. Visa tai turi būti darbuotojų karjeros valdymo sudedamoji dalis. Tai yra, būtina, pasitelkus mokymus, užtikrinti, kad bet kokio amžiaus asmuo norėtų mokytis, pabrėžiant kompetencijų svarbą ir aktyvinant profesinę karjerą. Tik taip pagyvenusių darbuotojų kompetencija bus tinkama, o taip pat bus užtikrintos darbinimo galimybės. |
| --- | --- |

6.3.3.

Negalima atskirai kalbėti apie profesinį rengimą, mokymą ir švietimą visą gyvenimą. Visa tai turi būti darbuotojų karjeros valdymo sudedamoji dalis. Tai yra, būtina, pasitelkus mokymus, užtikrinti, kad bet kokio amžiaus asmuo norėtų mokytis, pabrėžiant kompetencijų svarbą ir aktyvinant profesinę karjerą. Tik taip pagyvenusių darbuotojų kompetencija bus tinkama, o taip pat bus užtikrintos darbinimo galimybės.

| 6.3.3.1. | Reikia pabrėžti, kad, nekalbant apie mokymus, visi strategijos, kuria siekiama padidinti pagyvenusių darbuotojų užimtumą, veiksmai neturėtų būti taikomi tik nuo 40-50 metų. Pagyvenusių darbuotojų problemas siekianti išspręsti politika yra pavėluota, jei ji taikoma tik šiai darbuotojų grupei. Todėl būtina valdyti personalą, atsižvelgiant į amžių jau nuo tada, kai darbuotojas įdarbinamas. |
| --- | --- |

6.3.3.1.

Reikia pabrėžti, kad, nekalbant apie mokymus, visi strategijos, kuria siekiama padidinti pagyvenusių darbuotojų užimtumą, veiksmai neturėtų būti taikomi tik nuo 40-50 metų. Pagyvenusių darbuotojų problemas siekianti išspręsti politika yra pavėluota, jei ji taikoma tik šiai darbuotojų grupei. Todėl būtina valdyti personalą, atsižvelgiant į amžių jau nuo tada, kai darbuotojas įdarbinamas.

| 6.3.4. | Didelis dėmesys turi būti skiriamas darbuotojų įdarbinimui. Reikia kovoti su bet kokia diskriminacija dėl amžiaus. Čia būtų gerai įvertinti direktyvos 2000/78/EB, kuri apibrėžė bendras teisines nuostatas dėl lygių galimybių užimtumo srityje, taikymą. Su tam tikromis išlygomis, draudžiamas bet koks diskriminavimas dėl amžiaus. Tai taikytina visoms amžiaus grupėms — tiek pagyvenusiems darbuotojams, tiek jauniems. |
| --- | --- |

6.3.4.

Didelis dėmesys turi būti skiriamas darbuotojų įdarbinimui. Reikia kovoti su bet kokia diskriminacija dėl amžiaus. Čia būtų gerai įvertinti direktyvos 2000/78/EB, kuri apibrėžė bendras teisines nuostatas dėl lygių galimybių užimtumo srityje, taikymą. Su tam tikromis išlygomis, draudžiamas bet koks diskriminavimas dėl amžiaus. Tai taikytina visoms amžiaus grupėms — tiek pagyvenusiems darbuotojams, tiek jauniems.

| 6.3.5. | Turi būti sudaryta galimybė pamažu išeiti iš darbo, nesvarbu, ar į ankstyvą, ar į įprastinę pensiją. Iš tiesų, darbingos veiklos pabaiga neturėtų būti „giljotininos diena“, kurią bandoma kiek įmanoma paankstinti, ji turėtų tapti „pasirinktu ir tolydžiu“ procesu, kuris padėtų darbuotojams, atsižvelgiant į visas sutartines garantijas, pamažu trumpinti darbo laiką. Ši tema galėtų būti prioritetinė tyrimų ir veiksmų pagal 2005 m. užimtumo gaires tema. |
| --- | --- |

6.3.5.

Turi būti sudaryta galimybė pamažu išeiti iš darbo, nesvarbu, ar į ankstyvą, ar į įprastinę pensiją. Iš tiesų, darbingos veiklos pabaiga neturėtų būti „giljotininos diena“, kurią bandoma kiek įmanoma paankstinti, ji turėtų tapti „pasirinktu ir tolydžiu“ procesu, kuris padėtų darbuotojams, atsižvelgiant į visas sutartines garantijas, pamažu trumpinti darbo laiką. Ši tema galėtų būti prioritetinė tyrimų ir veiksmų pagal 2005 m. užimtumo gaires tema.

| 6.3.6. | Socialinis dialogas ir net kolektyvinės derybos turi būti intensyvesni tiek Europos Sąjungos, tiek nacionaliniame lygmenyse. Pastarosios turėtų būti išplėstos, kad būtų atsižvelgiama į konkretų atvejį, nes priemonių „visrakčių“, kurios pritaikomos visur, yra vis mažiau ir mažiau. Šiuo požiūriu kolektyvinės derybos, atsižvelgiant į profesinę specifiką (sunkumą, darbo sąlygas ir organizavimą, kvalifikacijos lygį ...), turi paliesti Europos ir nacionalines profesines šakas, o tada ir įmones. |
| --- | --- |

6.3.6.

Socialinis dialogas ir net kolektyvinės derybos turi būti intensyvesni tiek Europos Sąjungos, tiek nacionaliniame lygmenyse. Pastarosios turėtų būti išplėstos, kad būtų atsižvelgiama į konkretų atvejį, nes priemonių „visrakčių“, kurios pritaikomos visur, yra vis mažiau ir mažiau. Šiuo požiūriu kolektyvinės derybos, atsižvelgiant į profesinę specifiką (sunkumą, darbo sąlygas ir organizavimą, kvalifikacijos lygį ...), turi paliesti Europos ir nacionalines profesines šakas, o tada ir įmones.

| 6.3.6.1. | Būtų naudinga aktyvią senatvę laikyti prioritetu Socialinės politikos darbotvarkėje po 2006 m. |
| --- | --- |

6.3.6.1.

Būtų naudinga aktyvią senatvę laikyti prioritetu Socialinės politikos darbotvarkėje po 2006 m.

| 6.3.7. | Komitetas mano, kad Stokholmo sprendimų įgyvendinimas yra Barselonos vadovų tarybos gairių teigiamo vystymosi variklis. Jo nuomone, šiame procese „vidutinio amžiaus, kurio sulaukus realiai nutraukiama profesinė veikla, didinimo“ ir „pagyvenusių darbuotojų nuo 55 iki 64 metų užimtumo didinimo“ negalima nei nagrinėti, nei vertinti atskirai. |
| --- | --- |

6.3.7.

Komitetas mano, kad Stokholmo sprendimų įgyvendinimas yra Barselonos vadovų tarybos gairių teigiamo vystymosi variklis. Jo nuomone, šiame procese „vidutinio amžiaus, kurio sulaukus realiai nutraukiama profesinė veikla, didinimo“ ir „pagyvenusių darbuotojų nuo 55 iki 64 metų užimtumo didinimo“ negalima nei nagrinėti, nei vertinti atskirai.

2004 m. gruodžio 15 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Nuomonė savo iniciatyva „Pagyvenę darbuotojai“, OL C 14, 2001 1 16, 1.5 straipsnis, pranešėjas p. DANTIN.

1

(2)  KOM(2004) 29 „Įgyvendinkime Lisabonos strategiją – Reformos išsiplėtusiai Europos Sąjungai“, Komisijos pranešimas pavasario Europos Sąjungos vadovų tarybai.

2

(3)  EESRK „Jaunimo nedarbas“, OL C 18, 1996 m. sausio 22 d., pranešėjas p. RUPP.

3

(4)  Europos Komisijos indėlis į Lisabonos socialinę tarybą, šaltinis: Eurostat.

4

(5)  Šaltinis: Eurostat „Darbingos visuomenės dalies studija“, 1999 m.

5

(6)  Žr. 1 priedą.

6

(7)  Guillemard, 1986 m.; Casey ir Laczko, 1989 m.

7

(8)  Eurostat. Demografinės projekcijos, 1997 m. (bazinis scenarijus).

8

(9)  „ES demografinė situacija ir perspektyvos“, pranešėjas p. BURNEL.

9

(10)  „Amžius ir užimtumas 2010 m.“, Prancūzijos Ekonomikos ir socialinių reikalų taryba, 2001 m. spalis, pranešėjas p. QUINTREAU.

10

(11)  Šaltinis: Eurostat „Darbo jėgos tyrimas“, 2003 m. pavasario rezultatai.

11

(12)  „Pagyvenę darbuotojai“, pranešėjas p. DANTIN, OL C 14, 2001-01-16

12

(13)  Žr. SOC/162 – pranešėja p. St-HILL

13

(14)  Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas „Kova su amžiaus barjerais užimtumo srityje“, 1999 m.

14

(15)  idem 9

15

(16)  EBPO tarptautinis tyrimas apie suaugusiųjų raštingumą (International Adult Literacy Survey – IALS).

16

(17)  Idem 1 (4.3.2).

17

(18)  Idem 1 (3.3.3.)

18

(19)  Idem 1 (3.3.3 punktas)

19

(20)  KOM(2003) 728 „Darbo vietos kokybės gerinimas: padarytos naujausios pažangos apžvalga“

20

(21)  EESRK nuomonė „Užimtumo palaikymo priemonės“, pranešėja p. Hornung-Draus, antrasis pranešėjas p. Greif, OL C 110, 2004-04-30.

21

(22)  Idem 11.

22

(23)  Idem 11.

23

„Age and Attitudes-Main Resultats from a Eurobarometre Survey“- Commission of the EC, 1993. Idem 1 (3.3.5 punktas).

(24)  Idem 1 (3.3.5. straipsnis)

24

(25)  Idem 1 (4.3.4 straipsnis).

25

(26)  Žr. 2 priedą

26

---

| 28.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/130 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/130

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Baltosios knygos, nagrinėjančios Reglamento Nr. 4056/86 dėl EB konkurencijos taisyklių taikymo jūrų transportui persvarstymo klausimą

KOM(2004) 675 galutinis

(2005/C 157/23)

2004 m. spalio 13 d. Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Baltosios knygos, nagrinėjančios Reglamento 4056/86 dėl EB konkurencijos taisyklių taikymo jūrų transportui persvarstymo klausimą

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyriui buvo pavesta parengti Komiteto darbą šiuo klausimu.

2004 m. gruodžio 15 ir 16 d. surengtoje 413-oje plenarinėje sesijoje (gruodžio 16 d. posėdis) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, atsižvelgdamas į klausimo skubumą, paskyrė dr. Bredima-Savopoulou pagrindine pranešėja ir patvirtino toliau pateiktą nuomonę 148 nariams balsavus „už“, 12 — „prieš“ ir 10 narių susilaikius:

1.   Įžanga

| 1.1 | Jūrų transporte, kurį galima apibūdinti kaip globalizuotą tarptautinę veiklą „par excellence“, iš esmės yra teikiamos dviejų rūšių — linijinės ir trampinės laivybos — paslaugos. Nuo 1875 m. linijinė laivyba organizuojama per linijinių laivų konferencijas, t.y., asociacijas, vienijančias jūrų vežėjus, kurie teikia planuotas ir skelbtas paslaugas konkrečiais maršrutais, taikant vieningus ar bendrus tarifus. Trampinės laivybos sektoriuje sausi ar skysti kroviniai vežami neplanuotais ir neskelbtais reisais, o dėl tarifų laisvai deramasi kiekvienu atskiru atveju, atsižvelgiant į paklausą ir pasiūlą. Taikliai pastebėta, kad linijinius laivus galima palyginti su autobusais, o trampinius laivus apibūdinti kaip jūrų taksi, t.y. linijinių laivų konferencijos siūlo planuotas paslaugas, teikiamas pagal nustatytą išvykimo ir atvykimo laiką, o trampinės laivybos subjektai siūlo paslaugas, priklausančias nuo konkrečios paklausos. |
| --- | --- |

1.1

Jūrų transporte, kurį galima apibūdinti kaip globalizuotą tarptautinę veiklą „par excellence“, iš esmės yra teikiamos dviejų rūšių — linijinės ir trampinės laivybos — paslaugos. Nuo 1875 m. linijinė laivyba organizuojama per linijinių laivų konferencijas, t.y., asociacijas, vienijančias jūrų vežėjus, kurie teikia planuotas ir skelbtas paslaugas konkrečiais maršrutais, taikant vieningus ar bendrus tarifus. Trampinės laivybos sektoriuje sausi ar skysti kroviniai vežami neplanuotais ir neskelbtais reisais, o dėl tarifų laisvai deramasi kiekvienu atskiru atveju, atsižvelgiant į paklausą ir pasiūlą. Taikliai pastebėta, kad linijinius laivus galima palyginti su autobusais, o trampinius laivus apibūdinti kaip jūrų taksi, t.y. linijinių laivų konferencijos siūlo planuotas paslaugas, teikiamas pagal nustatytą išvykimo ir atvykimo laiką, o trampinės laivybos subjektai siūlo paslaugas, priklausančias nuo konkrečios paklausos.

| 1.2 | 1974 m. Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencija (UNCTAD) priėmė linijinių laivų konferencijų elgesio kodeksą, siekiant patenkinti besivystančių šalių siekius, kad jų vežėjai galėtų aktyviau dalyvauti pervežant linijinių laivų krovinius. Linijinės laivybos kodekse buvo numatyta, kad linijinių laivų krovinių pervežimuose kroviniai bus paskirstyti eksportuojančių ir importuojančių šalių vežėjams po 40 %, o 20 % linijinių laivų krovinių, kuriuos kontroliuoja linijinių laivų konferencijos, bus skirta trečiųjų šalių vežėjams. Linijinės laivybos kodeksą ratifikavo kelios ES valstybės narės ir kitos išsivysčiusios (EPBO) bei besivystančios šalys; jis įsigaliojo 1983 m. spalio 6 d. Todėl Linijinės laivybos kodeksas yra pagrindinis teisinis dokumentas, reguliuojantis linijinių laivų pervežimus visame pasaulyje. ES priėmė Reglamentą 954/79 (1), kuriame numatyta, kad Linijinės laivybos kodekso taikymo sąlygos būtų suderintos su EB sutartimi. Komisijos nuomone, Reglamentu 954/79 (2) („Briuselio paketas“) buvo suderinti besivystančių šalių siekiai naudotis linijinių laivų konferencijų teikiamomis galimybėmis, taip pat sudarytos sąlygos tarp EBPO šalių išlaikyti komercinius principus ir laikomasi pagrindinių EB sutarties principų. |
| --- | --- |

1.2

1974 m. Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencija (UNCTAD) priėmė linijinių laivų konferencijų elgesio kodeksą, siekiant patenkinti besivystančių šalių siekius, kad jų vežėjai galėtų aktyviau dalyvauti pervežant linijinių laivų krovinius. Linijinės laivybos kodekse buvo numatyta, kad linijinių laivų krovinių pervežimuose kroviniai bus paskirstyti eksportuojančių ir importuojančių šalių vežėjams po 40 %, o 20 % linijinių laivų krovinių, kuriuos kontroliuoja linijinių laivų konferencijos, bus skirta trečiųjų šalių vežėjams. Linijinės laivybos kodeksą ratifikavo kelios ES valstybės narės ir kitos išsivysčiusios (EPBO) bei besivystančios šalys; jis įsigaliojo 1983 m. spalio 6 d. Todėl Linijinės laivybos kodeksas yra pagrindinis teisinis dokumentas, reguliuojantis linijinių laivų pervežimus visame pasaulyje. ES priėmė Reglamentą 954/79 (1), kuriame numatyta, kad Linijinės laivybos kodekso taikymo sąlygos būtų suderintos su EB sutartimi. Komisijos nuomone, Reglamentu 954/79 (2) („Briuselio paketas“) buvo suderinti besivystančių šalių siekiai naudotis linijinių laivų konferencijų teikiamomis galimybėmis, taip pat sudarytos sąlygos tarp EBPO šalių išlaikyti komercinius principus ir laikomasi pagrindinių EB sutarties principų.

| 1.3 | 1986 m. ES priėmė Reglamentą 4056/86 dėl EB sutarties 85 ir 86 straipsnių taikymo jūrų transportui. Reglamente pateikiama aiški nuoroda į Reglamentą 954/79 ir į UNCTAD Linijinės laivybos kodeksą; tai atsispindi reglamento konstatuojamojoje dalyje. Linijinių laivų konferencijos buvo suskirstytos į atvirąsias ir uždarąsias, atsižvelgiant į tai, ar naujokai yra priimami automatiškai, ar juos priima konferencijos nariai. Reglamentu 4056/86 EB patvirtino uždarųjų konferencijų sistemą, suderintą su atvirais pervežimais, t.y. buvo išsaugota veiksminga nepriklausomų rinkos dalyvių konkurencija, o linijinių laivų konferencijoms nebuvo leista taikyti kitų apribojimų. Reglamentas 4056/86 buvo priimtas Tarybos, o tai gana neįprasta kalbant apie konkurenciją reglamentuojančius reglamentus. Iš esmės tuo būdu buvo pripažinti specialūs jūrų transporto bruožai ir jo tarptautinis pobūdis. |
| --- | --- |

1.3

1986 m. ES priėmė Reglamentą 4056/86 dėl EB sutarties 85 ir 86 straipsnių taikymo jūrų transportui. Reglamente pateikiama aiški nuoroda į Reglamentą 954/79 ir į UNCTAD Linijinės laivybos kodeksą; tai atsispindi reglamento konstatuojamojoje dalyje. Linijinių laivų konferencijos buvo suskirstytos į atvirąsias ir uždarąsias, atsižvelgiant į tai, ar naujokai yra priimami automatiškai, ar juos priima konferencijos nariai. Reglamentu 4056/86 EB patvirtino uždarųjų konferencijų sistemą, suderintą su atvirais pervežimais, t.y. buvo išsaugota veiksminga nepriklausomų rinkos dalyvių konkurencija, o linijinių laivų konferencijoms nebuvo leista taikyti kitų apribojimų. Reglamentas 4056/86 buvo priimtas Tarybos, o tai gana neįprasta kalbant apie konkurenciją reglamentuojančius reglamentus. Iš esmės tuo būdu buvo pripažinti specialūs jūrų transporto bruožai ir jo tarptautinis pobūdis.

| 1.4 | Pagal Reglamentą 4056/86 linijinių laivų konferencijoms buvo suteikta bendroji išimtis pagal tam tikras sąlygas ir įsipareigojimus. Konferencijoms buvo leista užsiimti įvairia veikla (pvz., krovinių ir pajamų paskirstymu tarp narių, tvarkaraščių derinimu, reisų paskirstymu tarp narių), neprieštaraujančia ES konkurencijos teisei, ir taikyti du esminius konkurencijos apribojimus: nustatyti horizontalias kainas ir panaudoti pajėgumus. Esminių apribojimų bendroji išimtis buvo pateisinama tuo pagrindu, kad konferencijos vaidina stabilizuojantį vaidmenį linijinių laivų tarifams, teikia būtinas bei veiksmingas paslaugas siuntėjams ir susiduria su veiksminga išorine konkurencija. Reglamentu 4056/86 nustatyta pati dosniausia bendroji išimtis kokia tik kada nors reglamentais buvo numatyta kokiam nors Europos Sąjungos pramonės sektoriui. Nė vienam kitam pramonės sektoriui nėra suteikta išimtis iš Europos konkurencijos taisyklių, reglamentuojančių kainų nustatymą. Reglamentas 4056/86 yra unikalus ir tuo, kad jame neatsižvelgiama į konkurencijos veiksmingumą konkretiems pervežimams ir kad jame nėra numatytas persvarstymo mechanizmas, įgalinantis atsižvelgti į besikeičiančias ekonomines ar komercines aplinkybes. |
| --- | --- |

1.4

Pagal Reglamentą 4056/86 linijinių laivų konferencijoms buvo suteikta bendroji išimtis pagal tam tikras sąlygas ir įsipareigojimus. Konferencijoms buvo leista užsiimti įvairia veikla (pvz., krovinių ir pajamų paskirstymu tarp narių, tvarkaraščių derinimu, reisų paskirstymu tarp narių), neprieštaraujančia ES konkurencijos teisei, ir taikyti du esminius konkurencijos apribojimus: nustatyti horizontalias kainas ir panaudoti pajėgumus. Esminių apribojimų bendroji išimtis buvo pateisinama tuo pagrindu, kad konferencijos vaidina stabilizuojantį vaidmenį linijinių laivų tarifams, teikia būtinas bei veiksmingas paslaugas siuntėjams ir susiduria su veiksminga išorine konkurencija. Reglamentu 4056/86 nustatyta pati dosniausia bendroji išimtis kokia tik kada nors reglamentais buvo numatyta kokiam nors Europos Sąjungos pramonės sektoriui. Nė vienam kitam pramonės sektoriui nėra suteikta išimtis iš Europos konkurencijos taisyklių, reglamentuojančių kainų nustatymą. Reglamentas 4056/86 yra unikalus ir tuo, kad jame neatsižvelgiama į konkurencijos veiksmingumą konkretiems pervežimams ir kad jame nėra numatytas persvarstymo mechanizmas, įgalinantis atsižvelgti į besikeičiančias ekonomines ar komercines aplinkybes.

| 1.5 | Nuo 1986 m. Komisija ir Europos pirmosios instancijos teismas keliose bylose (3) nagrinėjo keletą konferencijų veiklos aspektų. Teismas priėmė keletą teisinių principų, susijusių su Reglamento 4056/86 taikymu. Šiais principais vadovavosi ES linijinių laivų konferencijos. Ilgainiui konferencijų veiklos mastai ir apimtis smarkiai sumažėjo dėl besikeičiančių rinkos sąlygų, o konkrečiai:






  a) | konferencijos nebegali nustatinėti vidaus kainas mišraus krovinių vežimo sausumos etapui; |
| --- | --- | --- |

1.5

Nuo 1986 m. Komisija ir Europos pirmosios instancijos teismas keliose bylose (3) nagrinėjo keletą konferencijų veiklos aspektų. Teismas priėmė keletą teisinių principų, susijusių su Reglamento 4056/86 taikymu. Šiais principais vadovavosi ES linijinių laivų konferencijos. Ilgainiui konferencijų veiklos mastai ir apimtis smarkiai sumažėjo dėl besikeičiančių rinkos sąlygų, o konkrečiai:

a)

konferencijos nebegali nustatinėti vidaus kainas mišraus krovinių vežimo sausumos etapui;

| b) | tarifai turi būti bendri ir vienodi ne tik tarp konferencijos narių, bet ir visiems tos pačios prekės siuntėjams; |
| --- | --- |

b)

tarifai turi būti bendri ir vienodi ne tik tarp konferencijos narių, bet ir visiems tos pačios prekės siuntėjams;

| c) | konferencijos negali nustatyti apribojimų nariams, kurie nori sudaryti individualias sutartis dėl paslaugų su siuntėjais; |
| --- | --- |

c)

konferencijos negali nustatyti apribojimų nariams, kurie nori sudaryti individualias sutartis dėl paslaugų su siuntėjais;

| d) | pajėgumų valdymas yra leidžiamas tik jeigu tokio valdymo atveju nesusidarys dirbtinė maksimali paklausa, susijusi su kokiu nors tarifų padidinimu. |
| --- | --- |

d)

pajėgumų valdymas yra leidžiamas tik jeigu tokio valdymo atveju nesusidarys dirbtinė maksimali paklausa, susijusi su kokiu nors tarifų padidinimu.

| 1.6 | Be to, Reglamente 4056/86 buvo numatyta, kad jis nėra taikomas trampinės laivybos ir kabotažo paslaugoms. Kadangi atskiro reglamento nebuvo, EB sutarties 85 ir 86 straipsniai šiai veiklai buvo taikomi tiesiogiai. Trampinės laivybos sektorius buvo vertinamas kaip vienas iš retų tobulos pasaulinės konkurencijos pavyzdžių, o kabotažo paslaugos nesukelia jokių neigiamų konkurencinių pasekmių EB prekybai. |
| --- | --- |

1.6

Be to, Reglamente 4056/86 buvo numatyta, kad jis nėra taikomas trampinės laivybos ir kabotažo paslaugoms. Kadangi atskiro reglamento nebuvo, EB sutarties 85 ir 86 straipsniai šiai veiklai buvo taikomi tiesiogiai. Trampinės laivybos sektorius buvo vertinamas kaip vienas iš retų tobulos pasaulinės konkurencijos pavyzdžių, o kabotažo paslaugos nesukelia jokių neigiamų konkurencinių pasekmių EB prekybai.

| 1.6.1 | Pagrindines trampinės laivybos ypatybes galima apibendrinti dešimčia esminių punktų:






  — | pasauliniu mastu konkurencingos rinkos; |
| --- | --- | --- |

1.6.1

Pagrindines trampinės laivybos ypatybes galima apibendrinti dešimčia esminių punktų:

—

pasauliniu mastu konkurencingos rinkos;

| — | beveik tobulas konkurencijos modelis; |
| --- | --- |

—

beveik tobulas konkurencijos modelis;

| — | skirtingi rinkos segmentai reaguoja į klientų poreikius; |
| --- | --- |

—

skirtingi rinkos segmentai reaguoja į klientų poreikius;

| — | konkurencija dėl krovinių tarp skirtingų rinkos dalių; |
| --- | --- |

—

konkurencija dėl krovinių tarp skirtingų rinkos dalių;

| — | nepastovi ir nenuspėjama paklausa; |
| --- | --- |

—

nepastovi ir nenuspėjama paklausa;

| — | daug mažų verslo bendrovių; |
| --- | --- |

—

daug mažų verslo bendrovių;

| — | pasauliniai prekybos modeliai; |
| --- | --- |

—

pasauliniai prekybos modeliai;

| — | lengva veiklos pradžia ir pabaiga; |
| --- | --- |

—

lengva veiklos pradžia ir pabaiga;

| — | didelis išlaidų efektyvumas; |
| --- | --- |

—

didelis išlaidų efektyvumas;

| — | reagavimas į pokyčius rinkose ir siuntėjų poreikius. |
| --- | --- |

—

reagavimas į pokyčius rinkose ir siuntėjų poreikius.

| 1.6.2 | Apskritai, trampinės laivybos paslaugų rinka yra labai fragmentiška (4). Per pastaruosius trisdešimt metų atsirado susitarimai dėl krovinių vežimo ir specializuotų pervežimų verslas, siekiant patekinti konkrečius siuntėjų ir frachtuotojų poreikius. Todėl daugeliu atveju ši rinka atitiko frachtuotojų ir siuntėjų lūkesčius, nesukeldama didelių problemų konkurencijos taisyklėms nei tarptautiniu mastu, nei ES. |
| --- | --- |

1.6.2

Apskritai, trampinės laivybos paslaugų rinka yra labai fragmentiška (4). Per pastaruosius trisdešimt metų atsirado susitarimai dėl krovinių vežimo ir specializuotų pervežimų verslas, siekiant patekinti konkrečius siuntėjų ir frachtuotojų poreikius. Todėl daugeliu atveju ši rinka atitiko frachtuotojų ir siuntėjų lūkesčius, nesukeldama didelių problemų konkurencijos taisyklėms nei tarptautiniu mastu, nei ES.

| 1.7 | Šiuo metu visame pasaulyje veikia 150 linijinių laivų konferencijų, iš kurių 28 užsiima pervežimais į ES ir iš jos. Iš esmės jos vykdo pervežimus trimis pagrindiniais pervežimų maršrutais į ES ir iš jos, t.y. transatlantiniai pervežimai, Europos — Rytų Azijos pervežimai ir Europos — Australijos bei Naujosios Zelandijos pervežimai. Jų nariai yra ir Europos, ir ne Europos linijinės laivybos vežėjai. Be to, kitos konferencijos užsiima ES — Pietų Amerikos pervežimais, ES — Vakarų Afrikos ir kitų regionų pervežimais. |
| --- | --- |

1.7

Šiuo metu visame pasaulyje veikia 150 linijinių laivų konferencijų, iš kurių 28 užsiima pervežimais į ES ir iš jos. Iš esmės jos vykdo pervežimus trimis pagrindiniais pervežimų maršrutais į ES ir iš jos, t.y. transatlantiniai pervežimai, Europos — Rytų Azijos pervežimai ir Europos — Australijos bei Naujosios Zelandijos pervežimai. Jų nariai yra ir Europos, ir ne Europos linijinės laivybos vežėjai. Be to, kitos konferencijos užsiima ES — Pietų Amerikos pervežimais, ES — Vakarų Afrikos ir kitų regionų pervežimais.

| 1.8 | Daugelis EPBO šalių pripažįsta linijinių laivų konferencijų sistemą ir konferencijoms suteikia tam tikros formos imunitetą nuo antimonopolinių įstatymų taikymo. JAV pripažįsta atviros konferencijos sistemą pagal 1999 m. Okeaninės laivybos reformos aktą (5) (OSRA). Australija numato ribotą išimtį linijinių laivų konferencijoms pagal 1974 m. Australijos prekybos aktą (X dalis), peržiūrėtą 1999 m.; šiuo metu šis aktas yra nagrinėjamas iš naujo. Kanada, Japonija ir Kinija panašiai pripažįsta linijinių laivų konferencijų sistemą ir suteikia imunitetą nuo antimonopolinių įstatymų taikymo arba išimtis pagal atitinkamas sąlygas. |
| --- | --- |

1.8

Daugelis EPBO šalių pripažįsta linijinių laivų konferencijų sistemą ir konferencijoms suteikia tam tikros formos imunitetą nuo antimonopolinių įstatymų taikymo. JAV pripažįsta atviros konferencijos sistemą pagal 1999 m. Okeaninės laivybos reformos aktą (5) (OSRA). Australija numato ribotą išimtį linijinių laivų konferencijoms pagal 1974 m. Australijos prekybos aktą (X dalis), peržiūrėtą 1999 m.; šiuo metu šis aktas yra nagrinėjamas iš naujo. Kanada, Japonija ir Kinija panašiai pripažįsta linijinių laivų konferencijų sistemą ir suteikia imunitetą nuo antimonopolinių įstatymų taikymo arba išimtis pagal atitinkamas sąlygas.

| 1.9 | Tuo tarpu Linijinės laivybos kodeksas, kaip pagrindinis tarptautinis dokumentas, galiojantis linijinei laivybai tarp išsivysčiusių ir besivystančių šalių, ir linijinių laivų konferencijos sistema, kaip bazinė tarptautinė linijinės laivybos veiklos koordinavimo sistema, minimi keliuose ES teisiniuose dokumentuose:






  — | Europos sutartyse (dauguma kurių po 2004 m. plėtros nebereikalingos) numatytas standartinis punktas, kuriame pateikiama nuoroda į Linijinės laivybos kodeksą ir linijinių laivų konferencijų principus, kaip į pagrindinius standartus, kuriais būtina remtis linijinės laivybos pervežimuose. |
| --- | --- | --- |

1.9

Tuo tarpu Linijinės laivybos kodeksas, kaip pagrindinis tarptautinis dokumentas, galiojantis linijinei laivybai tarp išsivysčiusių ir besivystančių šalių, ir linijinių laivų konferencijos sistema, kaip bazinė tarptautinė linijinės laivybos veiklos koordinavimo sistema, minimi keliuose ES teisiniuose dokumentuose:

—

Europos sutartyse (dauguma kurių po 2004 m. plėtros nebereikalingos) numatytas standartinis punktas, kuriame pateikiama nuoroda į Linijinės laivybos kodeksą ir linijinių laivų konferencijų principus, kaip į pagrindinius standartus, kuriais būtina remtis linijinės laivybos pervežimuose.

| — | ES — Rusijos sutartyje (39 straipsnio 1 dalies a punktas) ir ES — Ukrainos sutartyje numatytos panašios nuostatos. |
| --- | --- |

—

ES — Rusijos sutartyje (39 straipsnio 1 dalies a punktas) ir ES — Ukrainos sutartyje numatytos panašios nuostatos.

| — | Galiausiai ES ir kitų šalių PPO derybose dėl paslaugų „pasiūlymų“ buvo remiamasi Linijinės laivybos kodeksu, kaip vienu iš taikytinų dokumentų. |
| --- | --- |

—

Galiausiai ES ir kitų šalių PPO derybose dėl paslaugų „pasiūlymų“ buvo remiamasi Linijinės laivybos kodeksu, kaip vienu iš taikytinų dokumentų.

| 1.10 | Naujos linijinės laivybos reglamentavimo tendencijos rodo, kad dauguma išsivysčiusių šalių (JAV, Australija, Kanada, Japonija) priartėjo prie ES sistemos ir jų linijinių laivų konferencijų sistemos reglamentavimo sąlygos yra panašios į ES nustatytas sąlygas. Rinkos pokyčiai yra reikšmingi: nuo XX a. devintojo dešimtmečio nepriklausomi linijinių laivų operatoriai (nepriklausomi rinkos dalyviai) konferencijų sąskaita padidino savo rinkos dalį pagrindiniuose pervežimuose į Europą ir iš jos. Tai galima įrodyti atlikus pervežimų analizę, tačiau apskritai pervežimai liko atviri veiksmingai konkurencijai. Konferencijų pagrindu susiformavo nauja praktika, pvz., linijinės laivybos vežėjų konferencijos siūlo paslaugas per sutartis dėl paslaugų su siuntėjais, kai siuntėjas sutinka vežėjui skirti tam tikrą kiekį krovinių, kurie per nustatytą laikotarpį vežami už individualiai sutartus tarifus. |
| --- | --- |

1.10

Naujos linijinės laivybos reglamentavimo tendencijos rodo, kad dauguma išsivysčiusių šalių (JAV, Australija, Kanada, Japonija) priartėjo prie ES sistemos ir jų linijinių laivų konferencijų sistemos reglamentavimo sąlygos yra panašios į ES nustatytas sąlygas. Rinkos pokyčiai yra reikšmingi: nuo XX a. devintojo dešimtmečio nepriklausomi linijinių laivų operatoriai (nepriklausomi rinkos dalyviai) konferencijų sąskaita padidino savo rinkos dalį pagrindiniuose pervežimuose į Europą ir iš jos. Tai galima įrodyti atlikus pervežimų analizę, tačiau apskritai pervežimai liko atviri veiksmingai konkurencijai. Konferencijų pagrindu susiformavo nauja praktika, pvz., linijinės laivybos vežėjų konferencijos siūlo paslaugas per sutartis dėl paslaugų su siuntėjais, kai siuntėjas sutinka vežėjui skirti tam tikrą kiekį krovinių, kurie per nustatytą laikotarpį vežami už individualiai sutartus tarifus.

| 1.10.1 | ES jurisprudencijoje ir JAV teisės aktuose (OSRA 1999) sutarčių dėl paslaugų praktika reglamentuojama kaip paslaugos vežėjams. 90 % linijinės laivybos krovinių transatlantiniuose pervežimuose ir 75–80 % linijinės laivybos krovinių Europos, Australijos ir Naujosios Zelandijos pervežimuose yra pervežami pagal sutartis dėl paslaugų. Vežėjų ir siuntėjų sutartys dėl paslaugų yra visiškai konfidencialios. |
| --- | --- |

1.10.1

ES jurisprudencijoje ir JAV teisės aktuose (OSRA 1999) sutarčių dėl paslaugų praktika reglamentuojama kaip paslaugos vežėjams. 90 % linijinės laivybos krovinių transatlantiniuose pervežimuose ir 75–80 % linijinės laivybos krovinių Europos, Australijos ir Naujosios Zelandijos pervežimuose yra pervežami pagal sutartis dėl paslaugų. Vežėjų ir siuntėjų sutartys dėl paslaugų yra visiškai konfidencialios.

| 1.10.2 | Konteinerių įdiegimas nulėmė didelių pokyčių linijinės laivybos pervežimų versle. Linijinės laivybos operatoriai vis dažniau bendradarbiauja per konsorciumus, kai kelios linijinės laivybos paslaugos teikiamos nefiksuojant kainos. Konteinerių vežimas yra kapitalui imlus verslas, kuris užtikrina masto ekonomiją. Pagal Reglamentus 479/1992 (6) ir 870/1995 (7), iš dalies pakeistus Reglamentu 823/2000 (8), konsorciumams tam tikromis sąlygomis suteikta bendroji išimtis, kuri nustos galioti 2005 m. balandžio 25 d. Linijinės laivybos konsorciumai yra bendradarbiavimo forma, plačiai taikoma linijinėje laivyboje. |
| --- | --- |

1.10.2

Konteinerių įdiegimas nulėmė didelių pokyčių linijinės laivybos pervežimų versle. Linijinės laivybos operatoriai vis dažniau bendradarbiauja per konsorciumus, kai kelios linijinės laivybos paslaugos teikiamos nefiksuojant kainos. Konteinerių vežimas yra kapitalui imlus verslas, kuris užtikrina masto ekonomiją. Pagal Reglamentus 479/1992 (6) ir 870/1995 (7), iš dalies pakeistus Reglamentu 823/2000 (8), konsorciumams tam tikromis sąlygomis suteikta bendroji išimtis, kuri nustos galioti 2005 m. balandžio 25 d. Linijinės laivybos konsorciumai yra bendradarbiavimo forma, plačiai taikoma linijinėje laivyboje.

| 1.10.3 | Kita bendradarbiavimo forma — vadinamieji diskusiniai susitarimai, pasirodę XX a. devintajame dešimtmetyje ir pripažįstami kitose jurisdikcijose (JAV, Azijoje, Australijoje ir Pietų Amerikoje). |
| --- | --- |

1.10.3

Kita bendradarbiavimo forma — vadinamieji diskusiniai susitarimai, pasirodę XX a. devintajame dešimtmetyje ir pripažįstami kitose jurisdikcijose (JAV, Azijoje, Australijoje ir Pietų Amerikoje).

| 1.11 | 2003 m. Europos Komisija panaikino Reglamento 4056/86 procedūrinę dalį ir pakeitė ją Reglamentu 1/2003 (9), kuris šiuo metu yra visiems ekonominės veiklos sektoriams taikomas įgyvendinimo reglamentas. Todėl tos pačios konkurencijos taisyklių decentralizavimo sąlygos taikomos linijinės laivybos sektoriui, kaip ir kitiems ekonomikos sektoriams. Tačiau Reglamento 1/2003 32 straipsnyje buvo numatyta išimtis trampinės laivybos ir kabotažo paslaugoms į ES uostus ir iš jų. |
| --- | --- |

1.11

2003 m. Europos Komisija panaikino Reglamento 4056/86 procedūrinę dalį ir pakeitė ją Reglamentu 1/2003 (9), kuris šiuo metu yra visiems ekonominės veiklos sektoriams taikomas įgyvendinimo reglamentas. Todėl tos pačios konkurencijos taisyklių decentralizavimo sąlygos taikomos linijinės laivybos sektoriui, kaip ir kitiems ekonomikos sektoriams. Tačiau Reglamento 1/2003 32 straipsnyje buvo numatyta išimtis trampinės laivybos ir kabotažo paslaugoms į ES uostus ir iš jų.

| 1.12 | Tuo tarpu 2002 m. EPBO sekretoriatas savo ataskaitoje (10) priėjo prie išvados, kad būtina persvarstyti ir panaikinti linijinių laivų konferencijoms galiojančias antimonopolinių įstatymų taikymo išimtis, susijusias su kainų nustatymo veikla, išskyrus tuos atvejus, kai ypatingais atvejais jos pateisinamos, tačiau sprendimas buvo paliktas atskirų valstybių narių nuožiūrai. Kilo didelių ginčų dėl EPBO ataskaitos teisingumo. Todėl ji buvo paskelbta tik kaip EPBO sekretoriato ataskaita. Be to, pagrindiniai dalyviai (Kanada, JAV, Japonija, Australija) pareiškė, kad jie neketina šiame etape keisti savo režimo. |
| --- | --- |

1.12

Tuo tarpu 2002 m. EPBO sekretoriatas savo ataskaitoje (10) priėjo prie išvados, kad būtina persvarstyti ir panaikinti linijinių laivų konferencijoms galiojančias antimonopolinių įstatymų taikymo išimtis, susijusias su kainų nustatymo veikla, išskyrus tuos atvejus, kai ypatingais atvejais jos pateisinamos, tačiau sprendimas buvo paliktas atskirų valstybių narių nuožiūrai. Kilo didelių ginčų dėl EPBO ataskaitos teisingumo. Todėl ji buvo paskelbta tik kaip EPBO sekretoriato ataskaita. Be to, pagrindiniai dalyviai (Kanada, JAV, Japonija, Australija) pareiškė, kad jie neketina šiame etape keisti savo režimo.

2.   Europos Komisijos 2004 m. Baltoji knyga

| 2.1 | Paskatinta 2000 m. Lisabonos Europos Vadovų Tarybos, Europos Komisija įsipareigojo peržiūrėti Reglamentą 4056/86. Lisabonos Vadovų Taryba paragino Komisiją „paspartinti liberalizavimą tokiose srityse kaip dujos, elektra, pašto paslaugos ir transportas“. Persvarstymo procesas prasidėjo 2003 m. kovo mėn., paskelbus konsultacinį dokumentą ir 36 suinteresuotų šalių (siuntėjų, vežėjų, valstybių narių, vartotojų) atsiliepimus. Roterdamo Erasmus universitetas padėjo Komisijai apdoroti pateiktus atsiliepimus. Po to 2003 m. gruodžio mėn. buvo surengti viešieji svarstymai, o 2004 m. gegužės mėn. buvo paskelbtas valstybėms narėms skirtas diskusinis dokumentas. 2004 m. spalio 13 d. Komisija pateikė Baltąją knygą su priedu, nagrinėjančią galimybes panaikinti bendrąją išimtį linijinių laivų konferencijoms. Dokumente svarstoma, kaip reiktų elgtis — išlaikyti, pakeisti ar panaikinti dabartinį reglamentą, o galbūt jį pakeisti neprivalomais režimais, kokį, pavyzdžiui, siūlo Europos linijinės laivybos asociacija (ELAA). Taip pat siūloma galimybė priimti gaires trampinės laivybos srityje. Komisija taip pat kviečia Komitetą per dviejų mėnesių laikotarpį pateikti pastabas. |
| --- | --- |

2.1

Paskatinta 2000 m. Lisabonos Europos Vadovų Tarybos, Europos Komisija įsipareigojo peržiūrėti Reglamentą 4056/86. Lisabonos Vadovų Taryba paragino Komisiją „paspartinti liberalizavimą tokiose srityse kaip dujos, elektra, pašto paslaugos ir transportas“. Persvarstymo procesas prasidėjo 2003 m. kovo mėn., paskelbus konsultacinį dokumentą ir 36 suinteresuotų šalių (siuntėjų, vežėjų, valstybių narių, vartotojų) atsiliepimus. Roterdamo Erasmus universitetas padėjo Komisijai apdoroti pateiktus atsiliepimus. Po to 2003 m. gruodžio mėn. buvo surengti viešieji svarstymai, o 2004 m. gegužės mėn. buvo paskelbtas valstybėms narėms skirtas diskusinis dokumentas. 2004 m. spalio 13 d. Komisija pateikė Baltąją knygą su priedu, nagrinėjančią galimybes panaikinti bendrąją išimtį linijinių laivų konferencijoms. Dokumente svarstoma, kaip reiktų elgtis — išlaikyti, pakeisti ar panaikinti dabartinį reglamentą, o galbūt jį pakeisti neprivalomais režimais, kokį, pavyzdžiui, siūlo Europos linijinės laivybos asociacija (ELAA). Taip pat siūloma galimybė priimti gaires trampinės laivybos srityje. Komisija taip pat kviečia Komitetą per dviejų mėnesių laikotarpį pateikti pastabas.

| 2.2 | Baltojoje knygoje nagrinėjami keli esminiai klausimai: ar linijinių laivų konferencijos, kurioms pagal EB sutarties 81 straipsnio 3 dalį suteikta bendroji išimtis, vis dar turi pagrindo nustatinėti kainas ir naudoti pajėgumus. Komisija daro išvadą, kad dabartinėmis rinkos sąlygomis nėra pagrindo saugoti bendrąją išimtį linijinių laivų konferencijoms, kadangi kainų stabilumą galima pasiekti pasitelkus kitas, mažiau ribojančias bendradarbiavimo formas, ir kad nebėra patenkinamos keturios tarpusavyje susijusios sąlygos, numatytos 81 straipsnio 3 dalyje. |
| --- | --- |

2.2

Baltojoje knygoje nagrinėjami keli esminiai klausimai: ar linijinių laivų konferencijos, kurioms pagal EB sutarties 81 straipsnio 3 dalį suteikta bendroji išimtis, vis dar turi pagrindo nustatinėti kainas ir naudoti pajėgumus. Komisija daro išvadą, kad dabartinėmis rinkos sąlygomis nėra pagrindo saugoti bendrąją išimtį linijinių laivų konferencijoms, kadangi kainų stabilumą galima pasiekti pasitelkus kitas, mažiau ribojančias bendradarbiavimo formas, ir kad nebėra patenkinamos keturios tarpusavyje susijusios sąlygos, numatytos 81 straipsnio 3 dalyje.

| 2.2.1 | Baltojoje knygoje nagrinėjama, ar nevertėtų priimti kitą teisinį dokumentą, skirtą naujai verslo bendradarbiavimo struktūrai linijinės laivybos pervežimų srityje. Daroma išvada, kad suinteresuotos pusės turėtų pateikti pasiūlymus dėl atitinkamų teisinių dokumentų ir dėl alternatyvios linijinės laivybos bendradarbiavimo struktūros. |
| --- | --- |

2.2.1

Baltojoje knygoje nagrinėjama, ar nevertėtų priimti kitą teisinį dokumentą, skirtą naujai verslo bendradarbiavimo struktūrai linijinės laivybos pervežimų srityje. Daroma išvada, kad suinteresuotos pusės turėtų pateikti pasiūlymus dėl atitinkamų teisinių dokumentų ir dėl alternatyvios linijinės laivybos bendradarbiavimo struktūros.

| 2.3 | Baltojoje knygoje nagrinėjama, ar esama pagrindo trampinės laivybos paslaugoms ir kabotažui taikyti išimtį iš Reglamento 1/2003 konkurencijos įgyvendinimo taisyklių. Daroma išvada, kad nebuvo pateikta jokių patikimų argumentų, kad šios paslaugos būtų vertinamos kitaip nei kiti ekonomikos sektoriai. Todėl siūloma, kad ir šioms paslaugomas būtų taikomas įgyvendinimo Reglamentas 1/2003. Teisinio aiškumo tikslais taip pat siūloma, kad būtų apsvarstyta galimybė numatyti tam tikrus orientyrus, kad vežėjams būtų lengviau įvertinti savo sudarytus susitarimus dėl krovinių vežimo. |
| --- | --- |

2.3

Baltojoje knygoje nagrinėjama, ar esama pagrindo trampinės laivybos paslaugoms ir kabotažui taikyti išimtį iš Reglamento 1/2003 konkurencijos įgyvendinimo taisyklių. Daroma išvada, kad nebuvo pateikta jokių patikimų argumentų, kad šios paslaugos būtų vertinamos kitaip nei kiti ekonomikos sektoriai. Todėl siūloma, kad ir šioms paslaugomas būtų taikomas įgyvendinimo Reglamentas 1/2003. Teisinio aiškumo tikslais taip pat siūloma, kad būtų apsvarstyta galimybė numatyti tam tikrus orientyrus, kad vežėjams būtų lengviau įvertinti savo sudarytus susitarimus dėl krovinių vežimo.

| 2.4. | Pažymėtina, kad, siekiant spręsti šį klausimą, naujai įsteigta (2003 m.) Europos linijinės laivybos asociacija (ELAA) pasiūlė naują verslo struktūrą linijinės laivybos bendradarbiavimui. Konkrečiai yra siūloma nauja verslo struktūra, pagrįsta diskusijomis tokiais klausimais kaip pajėgumų panaudojimas, rinkos dalis, krovinių pervežimo tendencijos, viešai prieinamas kainų indeksas, priemokų ir papildomų rinkliavų aptarimas. |
| --- | --- |

2.4.

Pažymėtina, kad, siekiant spręsti šį klausimą, naujai įsteigta (2003 m.) Europos linijinės laivybos asociacija (ELAA) pasiūlė naują verslo struktūrą linijinės laivybos bendradarbiavimui. Konkrečiai yra siūloma nauja verslo struktūra, pagrįsta diskusijomis tokiais klausimais kaip pajėgumų panaudojimas, rinkos dalis, krovinių pervežimo tendencijos, viešai prieinamas kainų indeksas, priemokų ir papildomų rinkliavų aptarimas.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1 | EESRK atidžiai stebėjo šio klausimo raidą nuo XX a. devintojo dešimtmečio ir 1982 (11) bei 1985 (12) priėmė dvi išvadas, kurių pagrindinės mintys buvo pratęstos Reglamente 4056/86. Todėl jis sveikina Baltąją knygą bei Komisijos inicijuotus intensyvius svarstymus ir tikisi reikšmingai prisidėti formuojant tinkamą konkurencijos režimą ES ir pasaulyje. |
| --- | --- |

3.1

EESRK atidžiai stebėjo šio klausimo raidą nuo XX a. devintojo dešimtmečio ir 1982 (11) bei 1985 (12) priėmė dvi išvadas, kurių pagrindinės mintys buvo pratęstos Reglamente 4056/86. Todėl jis sveikina Baltąją knygą bei Komisijos inicijuotus intensyvius svarstymus ir tikisi reikšmingai prisidėti formuojant tinkamą konkurencijos režimą ES ir pasaulyje.

| 3.1.1 | Baltosios knygos priede analizuojamas linijinių laivų konferencijų suderinamumas su keturiais tarpusavyje susijusiais EB sutarties 81 straipsnio 3 dalies kriterijais. Tačiau galima ginčytis, ar vis dar įmanoma įvykdyti visus keturis tarpusavyje susijusius 81 straipsnio 3 dalies kriterijus, atsižvelgiant į tai, kad pastaraisiais metais pajėgumų panaudojimas pagal ES jurisprudenciją leidžiamas tik jeigu tokio panaudojimo atveju nebus dirbtinai sukurta maksimali paklausa, susijusi su tarifų padidinimu, ir į tai, kad konferencijos iš esmės neteko teisės nustatyti kainas (13). |
| --- | --- |

3.1.1

Baltosios knygos priede analizuojamas linijinių laivų konferencijų suderinamumas su keturiais tarpusavyje susijusiais EB sutarties 81 straipsnio 3 dalies kriterijais. Tačiau galima ginčytis, ar vis dar įmanoma įvykdyti visus keturis tarpusavyje susijusius 81 straipsnio 3 dalies kriterijus, atsižvelgiant į tai, kad pastaraisiais metais pajėgumų panaudojimas pagal ES jurisprudenciją leidžiamas tik jeigu tokio panaudojimo atveju nebus dirbtinai sukurta maksimali paklausa, susijusi su tarifų padidinimu, ir į tai, kad konferencijos iš esmės neteko teisės nustatyti kainas (13).

| 3.1.2 | EESRK norėtų išvysti naujesnę analizę apie nepriklausomų rinkos dalyvių vaidmenį, kuris nuo XX a. devintojo dešimtmečio vis auga. Turimi duomenys rodo, kad konferencijos nesutrukdė iškilti nepriklausomiems rinkos dalyviams, kurie užėmė didelę rinkos dalį. Todėl egzistuoja veiksminga konkurencija, todėl patekinamas ketvirtasis iš EB sutarties 81 straipsnio 3 dalyje numatytų tarpusavyje susijusių kriterijų (konkurencijos nepanaikinimas). Atitinkami duomenys apie transporto kaštų dalį plataus vartojimo prekių mažmeninėje kainoje rodo, kad ji sumažėjo iki visiškai nedidelės procento dalies. Todėl galima ginčytis, ar konferencijų vykdomas kainų nustatymas turi neigiamos įtakos vartotojams. |
| --- | --- |

3.1.2

EESRK norėtų išvysti naujesnę analizę apie nepriklausomų rinkos dalyvių vaidmenį, kuris nuo XX a. devintojo dešimtmečio vis auga. Turimi duomenys rodo, kad konferencijos nesutrukdė iškilti nepriklausomiems rinkos dalyviams, kurie užėmė didelę rinkos dalį. Todėl egzistuoja veiksminga konkurencija, todėl patekinamas ketvirtasis iš EB sutarties 81 straipsnio 3 dalyje numatytų tarpusavyje susijusių kriterijų (konkurencijos nepanaikinimas). Atitinkami duomenys apie transporto kaštų dalį plataus vartojimo prekių mažmeninėje kainoje rodo, kad ji sumažėjo iki visiškai nedidelės procento dalies. Todėl galima ginčytis, ar konferencijų vykdomas kainų nustatymas turi neigiamos įtakos vartotojams.

| 3.1.3 | Reglamento 4056/86 priėmimą nulėmė rinkos sąlygos, vyravusios XX a. devintajame dešimtmetyje. Šis reglamentas yra vienas iš keturių 1986 m. priimtų jūrinių reglamentų, kuriais nustatyti bendros ES laivybos politikos pagrindai. Konferencijos pagal ES teisę 18 metų naudojosi palankiu teisiniu režimu. |
| --- | --- |

3.1.3

Reglamento 4056/86 priėmimą nulėmė rinkos sąlygos, vyravusios XX a. devintajame dešimtmetyje. Šis reglamentas yra vienas iš keturių 1986 m. priimtų jūrinių reglamentų, kuriais nustatyti bendros ES laivybos politikos pagrindai. Konferencijos pagal ES teisę 18 metų naudojosi palankiu teisiniu režimu.

| 3.2 | EESRK pastebi, kad nors Komisija pateikia nuorodą į tarptautinę linijinių laivų konferencijų padėtį ir į reglamentavimo kontekstą JAV ir Australijoje, ji vis tik nenagrinėja su tuo susijusių teisinių pasekmių. Keturiolika ES valstybių narių ir Norvegija pasirašė Linijinės laivybos kodeksą arba prie jo prisijungė, todėl, jeigu Reglamentas 4056/86 bus panaikintas, jos turės denonsuoti Kodeksą. Pažymėtina, kad pagal Linijinės laivybos kodekso 50 straipsnį šio dokumento nuostatų denonsavimas įsigalioja praėjus vieneriems metams po to, kai jį gauna depozitaras, arba vėliau. Reglamentas 954/79 turės būti panaikintas. Atitinkamai teks pakeisti PPO pateiktus „pasiūlymus“. Baltojoje knygoje nenagrinėjamos sutarčių teisės problemos, kylančios dėl galimo linijinių laivų konferencijų sistemos panaikinimo. ES turės iš naujo sudaryti ES ir Ukrainos ir ES ir Rusijos sutartis. |
| --- | --- |

3.2

EESRK pastebi, kad nors Komisija pateikia nuorodą į tarptautinę linijinių laivų konferencijų padėtį ir į reglamentavimo kontekstą JAV ir Australijoje, ji vis tik nenagrinėja su tuo susijusių teisinių pasekmių. Keturiolika ES valstybių narių ir Norvegija pasirašė Linijinės laivybos kodeksą arba prie jo prisijungė, todėl, jeigu Reglamentas 4056/86 bus panaikintas, jos turės denonsuoti Kodeksą. Pažymėtina, kad pagal Linijinės laivybos kodekso 50 straipsnį šio dokumento nuostatų denonsavimas įsigalioja praėjus vieneriems metams po to, kai jį gauna depozitaras, arba vėliau. Reglamentas 954/79 turės būti panaikintas. Atitinkamai teks pakeisti PPO pateiktus „pasiūlymus“. Baltojoje knygoje nenagrinėjamos sutarčių teisės problemos, kylančios dėl galimo linijinių laivų konferencijų sistemos panaikinimo. ES turės iš naujo sudaryti ES ir Ukrainos ir ES ir Rusijos sutartis.

| 3.3 | Konferencijos gali išlikti ir plėtoti teisėtą veiklą, jų nebūtina panaikinti. Konferencija organizuoja linijinės laivybos pervežimus tarp išsivysčiusių ir besivystančių šalių. Jeigu ES panaikins konferenciją, tai kas nutiks su atitinkamais pervežimų partneriais? Pavyzdžiui, konferencijos egzistuoja tarp ES ir Pietų Amerikos ir ES ir Vakarų Afrikos; joms yra taikomas Linijinės laivybos kodeksas. Baltojoje knygoje šios problemoms nenagrinėjamos. |
| --- | --- |

3.3

Konferencijos gali išlikti ir plėtoti teisėtą veiklą, jų nebūtina panaikinti. Konferencija organizuoja linijinės laivybos pervežimus tarp išsivysčiusių ir besivystančių šalių. Jeigu ES panaikins konferenciją, tai kas nutiks su atitinkamais pervežimų partneriais? Pavyzdžiui, konferencijos egzistuoja tarp ES ir Pietų Amerikos ir ES ir Vakarų Afrikos; joms yra taikomas Linijinės laivybos kodeksas. Baltojoje knygoje šios problemoms nenagrinėjamos.

| 3.4 | Jeigu konferencijos veikla neriboja konkurencijos, tai kodėl konferencijų sistemą reiktų panaikinti? Ši alternatyva Baltojoje knygoje nenagrinėjama. Tokia veikla kaip krovinių ir pajamų paskirstymas ir laivų išplaukimo koordinavimas galbūt patenkintų keturių tarpusavyje susijusių kriterijus sąlygas. Nyderlandų ir Vokietijos vyriausybių neseniai paskelbtame diskusiniame dokumente (14) nagrinėjamos galimos bendradarbiavimo formos ir galimi teisiniai dokumentai. Į šią iniciatyvą būtina atsižvelgti. Be to, kai kuri kita ELAA ir Vokietijos bei Nyderlandų diskusiniame dokumente pasiūlyta veikla taip pat galbūt patenkintų keturių tarpusavyje susijusių kriterijų sąlygas. Todėl reiktų rūpintis ne esamos bendrosios išimties panaikinimu; susirūpinimą turėtų kelti tai, kad ES, nepasikonsultavusi su kitomis didžiausiomis pramoninėmis šalimis (EBPO) ar su besivystančiomis šalimis, ketina vienašališkai panaikinti linijinių laivų konferencijų sistemą. |
| --- | --- |

3.4

Jeigu konferencijos veikla neriboja konkurencijos, tai kodėl konferencijų sistemą reiktų panaikinti? Ši alternatyva Baltojoje knygoje nenagrinėjama. Tokia veikla kaip krovinių ir pajamų paskirstymas ir laivų išplaukimo koordinavimas galbūt patenkintų keturių tarpusavyje susijusių kriterijus sąlygas. Nyderlandų ir Vokietijos vyriausybių neseniai paskelbtame diskusiniame dokumente (14) nagrinėjamos galimos bendradarbiavimo formos ir galimi teisiniai dokumentai. Į šią iniciatyvą būtina atsižvelgti. Be to, kai kuri kita ELAA ir Vokietijos bei Nyderlandų diskusiniame dokumente pasiūlyta veikla taip pat galbūt patenkintų keturių tarpusavyje susijusių kriterijų sąlygas. Todėl reiktų rūpintis ne esamos bendrosios išimties panaikinimu; susirūpinimą turėtų kelti tai, kad ES, nepasikonsultavusi su kitomis didžiausiomis pramoninėmis šalimis (EBPO) ar su besivystančiomis šalimis, ketina vienašališkai panaikinti linijinių laivų konferencijų sistemą.

| 3.5 | Atsižvelgiant į tai, kas pasakyta anksčiau, galima teigti, kad bendrosios išimties panaikinimas svarstytinas, tačiau dėl linijinių laivų konferencijų panaikinimo kiltų daug teisinių problemų, kurias visų pirma ir reikia išspręsti. Be to, naują ES režimą būtina suderinti su tarptautine reglamentavimo sistema. Vienašališki ES veiksmai yra sunkiai įsivaizduojami, kadangi linijinių laivų konferencijos yra visame pasaulyje veikianti sistema. Baltojoje knygoje nepakankamai analizuojamos tarptautinės pasekmės reglamentavimo lygiu (t.y., tarptautiniai ES ir jos valstybių narių įsipareigojimai) ir sutarčių teisės problemos, kurių kiltų dėl linijinių laivų konferencijų panaikinimo. |
| --- | --- |

3.5

Atsižvelgiant į tai, kas pasakyta anksčiau, galima teigti, kad bendrosios išimties panaikinimas svarstytinas, tačiau dėl linijinių laivų konferencijų panaikinimo kiltų daug teisinių problemų, kurias visų pirma ir reikia išspręsti. Be to, naują ES režimą būtina suderinti su tarptautine reglamentavimo sistema. Vienašališki ES veiksmai yra sunkiai įsivaizduojami, kadangi linijinių laivų konferencijos yra visame pasaulyje veikianti sistema. Baltojoje knygoje nepakankamai analizuojamos tarptautinės pasekmės reglamentavimo lygiu (t.y., tarptautiniai ES ir jos valstybių narių įsipareigojimai) ir sutarčių teisės problemos, kurių kiltų dėl linijinių laivų konferencijų panaikinimo.

| 3.6 | EESRK mano, kad, nepaisant trūkumų ir pasenusių nuostatų, Linijinės laivybos kodeksas (ir juo nustatyta konferencijų sistema) ir toliau lieka 1986 m. priimtų keturių jūrinių reglamentų paketo, sudarančio pirmąjį bendrosios ES laivybos politikos etapą, pagrindas. Trys iš keturių reglamentų (t.y. Reglamentas 4055/86, Reglamentas 4056/86 ir Reglamentas 4058/86 (15)) yra pagrįsti Linijinės laivybos kodeksu; juose pateikiama tiesioginė nuoroda į šį kodeksą. Priėmus minėtąjį paketą, sudarytą po sunkių keletą metų trūkusių derybų, buvo sukurtas trapus abipusių valstybių narių nuolaidų balansas. Prieš pradedant Reglamento 4056/86 panaikinimo procedūra, teks iš dalies pakeisti ir Reglamentus 4055/86 ir 4058/86. |
| --- | --- |

3.6

EESRK mano, kad, nepaisant trūkumų ir pasenusių nuostatų, Linijinės laivybos kodeksas (ir juo nustatyta konferencijų sistema) ir toliau lieka 1986 m. priimtų keturių jūrinių reglamentų paketo, sudarančio pirmąjį bendrosios ES laivybos politikos etapą, pagrindas. Trys iš keturių reglamentų (t.y. Reglamentas 4055/86, Reglamentas 4056/86 ir Reglamentas 4058/86 (15)) yra pagrįsti Linijinės laivybos kodeksu; juose pateikiama tiesioginė nuoroda į šį kodeksą. Priėmus minėtąjį paketą, sudarytą po sunkių keletą metų trūkusių derybų, buvo sukurtas trapus abipusių valstybių narių nuolaidų balansas. Prieš pradedant Reglamento 4056/86 panaikinimo procedūra, teks iš dalies pakeisti ir Reglamentus 4055/86 ir 4058/86.

| 3.7 | Kadangi konferencijų sistema šiuo metu yra peržiūrima kitose jurisdikcijose, ES būtų prasmingiau ne imtis vienašališkų veiksmų, o bendradarbiauti su šiomis jurisdikcijomis, siekiant patvirtinti naują tarptautinį režimą, kuris būtų suderinamas visame pasaulyje. Priešingu atveju ES be jokių konsultacijų ir koordinacijos panaikins sistemą, prie kurios kaip tik priartėjo JAV ir Australija. Šis klausimas taip pat gali būti iškeltas Tarptautiniame konkurencijos tinkle (TKT), kurio viena iš steigėjų yra Komisija (2001 m.). TKT yra vienas svarbiausių forumų daugiašaliu lygiu aptarti tarptautinę konkurencijos politiką. Toks panaikinimas turėtų labai neigiamų pasekmių Europos operatoriams, kurie, nepaisant didelės ne ES (daugiausia Azijos) bendrovių konkurencijos, yra tarp pirmaujančių pasaulio jūrinių bendrovių (pirmos keturios atitinkamo sąrašo bendrovės yra Europos bendrovės). Dėl anksčiau nurodytų priežasčių Reglamento 4056/86 persvarstymas turi būti aptartas TKT lygiu. |
| --- | --- |

3.7

Kadangi konferencijų sistema šiuo metu yra peržiūrima kitose jurisdikcijose, ES būtų prasmingiau ne imtis vienašališkų veiksmų, o bendradarbiauti su šiomis jurisdikcijomis, siekiant patvirtinti naują tarptautinį režimą, kuris būtų suderinamas visame pasaulyje. Priešingu atveju ES be jokių konsultacijų ir koordinacijos panaikins sistemą, prie kurios kaip tik priartėjo JAV ir Australija. Šis klausimas taip pat gali būti iškeltas Tarptautiniame konkurencijos tinkle (TKT), kurio viena iš steigėjų yra Komisija (2001 m.). TKT yra vienas svarbiausių forumų daugiašaliu lygiu aptarti tarptautinę konkurencijos politiką. Toks panaikinimas turėtų labai neigiamų pasekmių Europos operatoriams, kurie, nepaisant didelės ne ES (daugiausia Azijos) bendrovių konkurencijos, yra tarp pirmaujančių pasaulio jūrinių bendrovių (pirmos keturios atitinkamo sąrašo bendrovės yra Europos bendrovės). Dėl anksčiau nurodytų priežasčių Reglamento 4056/86 persvarstymas turi būti aptartas TKT lygiu.

| 3.8 | EESRK supranta, kad tai užtruktų gana ilgai. Todėl iki tol, kai bus susitarta dėl kitos sistemos, pakeisiančios Linijinės laivybos kodeksą, ir iki tol, kai įvairios jurisdikcijos reglamentavimo srityje suderins savo veiksmus dėl linijinių laivų konferencijų sistemos pakeitimo, Komitetas siūlo panaikinti Reglamentą 4056/86 ir priimti naują Komisijos reglamentą. Naujuoju reglamentu turėtų būti suteikta bendroji išimtis pagal griežtas sąlygas, atitinkančias konkrečius ES teismų praktikos standartus (pvz., TACA byla ir kitos bylos). |
| --- | --- |

3.8

EESRK supranta, kad tai užtruktų gana ilgai. Todėl iki tol, kai bus susitarta dėl kitos sistemos, pakeisiančios Linijinės laivybos kodeksą, ir iki tol, kai įvairios jurisdikcijos reglamentavimo srityje suderins savo veiksmus dėl linijinių laivų konferencijų sistemos pakeitimo, Komitetas siūlo panaikinti Reglamentą 4056/86 ir priimti naują Komisijos reglamentą. Naujuoju reglamentu turėtų būti suteikta bendroji išimtis pagal griežtas sąlygas, atitinkančias konkrečius ES teismų praktikos standartus (pvz., TACA byla ir kitos bylos).

| 3.9 | Įgyvendinti visišką decentralizavimą nepriėmus naujo teisinio dokumento nepageidautina ir dėl kitų priežasčių: naujai sukurtame Europos konkurencijos tinkle (EKT) (16) bus decentralizuotas konkurencijos bylų nagrinėjimas. Dešimčiai naujųjų išsiplėtusios ES narių gali būti reikalingos konsultacijos turinio ir tvarkos klausimais. Jas reiks supažindinti su rinkos ekonomika, ypač atsižvelgiant į tai, kad kai kuriose iš jų apskritai neegzistuoja konkurencijos tarnybos. Taip pat teks priimti reglamentą, numatantį konkrečius kriterijus, kuriais remiantis būtų galima nustatyti įvairių formų linijinės laivybos pervežimų bendradarbiavimo galimą neigiamą poveikį konkurencijai. Priešingu atveju teisininkai gaus daug darbo, o ES teisė bus skirtingai taikoma valstybėse narėse. |
| --- | --- |

3.9

Įgyvendinti visišką decentralizavimą nepriėmus naujo teisinio dokumento nepageidautina ir dėl kitų priežasčių: naujai sukurtame Europos konkurencijos tinkle (EKT) (16) bus decentralizuotas konkurencijos bylų nagrinėjimas. Dešimčiai naujųjų išsiplėtusios ES narių gali būti reikalingos konsultacijos turinio ir tvarkos klausimais. Jas reiks supažindinti su rinkos ekonomika, ypač atsižvelgiant į tai, kad kai kuriose iš jų apskritai neegzistuoja konkurencijos tarnybos. Taip pat teks priimti reglamentą, numatantį konkrečius kriterijus, kuriais remiantis būtų galima nustatyti įvairių formų linijinės laivybos pervežimų bendradarbiavimo galimą neigiamą poveikį konkurencijai. Priešingu atveju teisininkai gaus daug darbo, o ES teisė bus skirtingai taikoma valstybėse narėse.

| 3.10 | EESRK mano, kad konkurencijos taisyklių decentralizavimas neturėtų sutapti su linijinės laivybos sistemos decentralizavimu. Dėl visų šių priežasčių šiame etape nepatartina pradėti decentralizaciją. Be to, decentralizacija gali padidinti koncentraciją ir sumažinti vežėjų skaičių rinkoje. |
| --- | --- |

3.10

EESRK mano, kad konkurencijos taisyklių decentralizavimas neturėtų sutapti su linijinės laivybos sistemos decentralizavimu. Dėl visų šių priežasčių šiame etape nepatartina pradėti decentralizaciją. Be to, decentralizacija gali padidinti koncentraciją ir sumažinti vežėjų skaičių rinkoje.

| 3.11 | Galima priimti Baltojoje knygoje pateiktus pasiūlymus dėl trampinės laivybos ir kabotažo paslaugų. Manoma, kad absoliučioje daugumoje atveju nekils konkurencijos problemų (17). Tačiau teisinio aiškumo sumetimais Komisija galėtų suteikti teisines rekomendacijas, kurios padėtų įvertinti susitarimų dėl krovinių vežimo ir specializuotų pervežimų verslo suderinamumą su EB sutarties 81 straipsniu, atsižvelgiant į tai, kad nebeleistina pateikti pranešimus apie susitarimus ir taikyti prieštaravimo procedūrą. |
| --- | --- |

3.11

Galima priimti Baltojoje knygoje pateiktus pasiūlymus dėl trampinės laivybos ir kabotažo paslaugų. Manoma, kad absoliučioje daugumoje atveju nekils konkurencijos problemų (17). Tačiau teisinio aiškumo sumetimais Komisija galėtų suteikti teisines rekomendacijas, kurios padėtų įvertinti susitarimų dėl krovinių vežimo ir specializuotų pervežimų verslo suderinamumą su EB sutarties 81 straipsniu, atsižvelgiant į tai, kad nebeleistina pateikti pranešimus apie susitarimus ir taikyti prieštaravimo procedūrą.

4.   Konkretūs komentarai

| 4.1 | Baltojoje knygoje nesiimta nagrinėti teisinės nepriklausomų rinkos dalyvių apsaugos. Dokumente kaip savaime suprantamas dalykas vertinama tai, kad nuo XX a. devintojo dešimtmečio išaugo jų rinkos dalis, ir daroma prielaida, kad tai bus ir ateityje. Tačiau naujame reglamente būtina išsaugoti Reglamente 4056/86 numatytus konkrečius saugiklius, siekiant užtikrinti, kad minėtųjų rinkos dalyvių veikla nebus suvaržyta, ir išsaugoti atvirus pervežimus. |
| --- | --- |

4.1

Baltojoje knygoje nesiimta nagrinėti teisinės nepriklausomų rinkos dalyvių apsaugos. Dokumente kaip savaime suprantamas dalykas vertinama tai, kad nuo XX a. devintojo dešimtmečio išaugo jų rinkos dalis, ir daroma prielaida, kad tai bus ir ateityje. Tačiau naujame reglamente būtina išsaugoti Reglamente 4056/86 numatytus konkrečius saugiklius, siekiant užtikrinti, kad minėtųjų rinkos dalyvių veikla nebus suvaržyta, ir išsaugoti atvirus pervežimus.

| 4.2 | Baltojoje knygoje pripažįstama, kad imunitetas nuo antimonopolinių įstatymų taikymo gali padidinti koncentraciją per susijungimus ir įsigijimus, kurie savo ruožtu gali vienašališkai sustiprinti atitinkamų dalyvių pozicijas rinkoje arba padidinti slapto susitarimo pavojų, kadangi sumažėtų rinkos dalyvių skaičius (Baltosios knygos priedo 73 ir 74 pastraipos, 19 puslapis). Tačiau kaip dabartinis ES susijungimų kontrolės reglamentas gali apsaugoti pervežimus, atsižvelgiant į tai, kad linijinės laivybos pervežimų versle nėra naujų dalyvių, ir į didelius kaštus bei rinkos nepastovumą, kuris negarantuoja būsimų rezultatų? Sunku tikėtis, kad dėl išlikimo kovojantys maži ir vidutinio dydžio vežėjai pagal susijungimų reglamentą imtųsi ilgų ir brangių teisinių procesų, siekdami užkirsti kelią susijungimams, dėl kurių rinkoje galėtų atsirasti didelių vežėjų. Saugiklius būtina numatyti įstatymiškai. |
| --- | --- |

4.2

Baltojoje knygoje pripažįstama, kad imunitetas nuo antimonopolinių įstatymų taikymo gali padidinti koncentraciją per susijungimus ir įsigijimus, kurie savo ruožtu gali vienašališkai sustiprinti atitinkamų dalyvių pozicijas rinkoje arba padidinti slapto susitarimo pavojų, kadangi sumažėtų rinkos dalyvių skaičius (Baltosios knygos priedo 73 ir 74 pastraipos, 19 puslapis). Tačiau kaip dabartinis ES susijungimų kontrolės reglamentas gali apsaugoti pervežimus, atsižvelgiant į tai, kad linijinės laivybos pervežimų versle nėra naujų dalyvių, ir į didelius kaštus bei rinkos nepastovumą, kuris negarantuoja būsimų rezultatų? Sunku tikėtis, kad dėl išlikimo kovojantys maži ir vidutinio dydžio vežėjai pagal susijungimų reglamentą imtųsi ilgų ir brangių teisinių procesų, siekdami užkirsti kelią susijungimams, dėl kurių rinkoje galėtų atsirasti didelių vežėjų. Saugiklius būtina numatyti įstatymiškai.

| 4.3 | Komisija teigia (Baltosios knygos priedo 64 pastraipos, 17 puslapis), kad jeigu ir toliau nebus imtasi kolektyvinių veiksmų spręsti konteinerių rinkos cikliškumo problemos, gali susidaryti nuolatinis bendrovių, ateinančių į rinką ir išeinančių iš jos, srautas. Neefektyvūs vežėjai parduoda savo laivus, o naujos bendrovės ateina į rinką — tai gerokai supaprastintas rinkos vertinimas. Dėl milžiniškų kaštų ir pervežimų nepastovumo, kuris neleidžia garantuoti pelno, šiandien vargu ar surastume naujų dalyvių linijinės laivybos pervežimuose, ypač giliavandenių pervežimų srityje. Be to, suskirstymas į efektyvius ir neefektyvius vežėjus nėra teisingas. Neefektyvūs vežėjai paprasčiausiai negali išlikti labai konkurencingame linijinės laivybos pervežimų versle. |
| --- | --- |

4.3

Komisija teigia (Baltosios knygos priedo 64 pastraipos, 17 puslapis), kad jeigu ir toliau nebus imtasi kolektyvinių veiksmų spręsti konteinerių rinkos cikliškumo problemos, gali susidaryti nuolatinis bendrovių, ateinančių į rinką ir išeinančių iš jos, srautas. Neefektyvūs vežėjai parduoda savo laivus, o naujos bendrovės ateina į rinką — tai gerokai supaprastintas rinkos vertinimas. Dėl milžiniškų kaštų ir pervežimų nepastovumo, kuris neleidžia garantuoti pelno, šiandien vargu ar surastume naujų dalyvių linijinės laivybos pervežimuose, ypač giliavandenių pervežimų srityje. Be to, suskirstymas į efektyvius ir neefektyvius vežėjus nėra teisingas. Neefektyvūs vežėjai paprasčiausiai negali išlikti labai konkurencingame linijinės laivybos pervežimų versle.

| 4.4 | Dėl 3 skyriuje nurodytų priežasčių teisės aktų konflikto nuostata, numatyta Reglamente 4056/86, turi būti išsaugota ir naujajame reglamente. |
| --- | --- |

4.4

Dėl 3 skyriuje nurodytų priežasčių teisės aktų konflikto nuostata, numatyta Reglamente 4056/86, turi būti išsaugota ir naujajame reglamente.

5.   Išvados

| 5.1 | EESRK sveikina Baltosios knygos iniciatyvą ir intensyvius svarstymus, kuriuos inicijavo Komisija. |
| --- | --- |

5.1

EESRK sveikina Baltosios knygos iniciatyvą ir intensyvius svarstymus, kuriuos inicijavo Komisija.

| 5.2 | Bet koks būsimas teisinis pagrindas turi būti suderinamas su EB sutarties 81 straipsniu ir tinkamai subalansuotas, t.y., atitikti ir siuntėjų, ir vežėjų poreikius. Jis turi būti tinkamas linijinės laivybos verslo paklausos ir pasiūlos šalims. Jis turi būti skaidrus ir numatyti atvirų linijinės laivybos pervežimų (t.y., nepriklausomų rinkos dalyvių) galimybę. |
| --- | --- |

5.2

Bet koks būsimas teisinis pagrindas turi būti suderinamas su EB sutarties 81 straipsniu ir tinkamai subalansuotas, t.y., atitikti ir siuntėjų, ir vežėjų poreikius. Jis turi būti tinkamas linijinės laivybos verslo paklausos ir pasiūlos šalims. Jis turi būti skaidrus ir numatyti atvirų linijinės laivybos pervežimų (t.y., nepriklausomų rinkos dalyvių) galimybę.

| 5.3 | EESRK mano, kad bet kuris naujas reglamentas turi būti ne Tarybos, o Komisijos reglamentas, siekiant jį suderinti su kitais ES reglamentais konkurencijos teisės srityje. Tačiau, jeigu tokia nuostata bus priimta, Komisijai turėtų būti patikėta atidžiau tikrinti jūrų transporto specifiką ir naujo teisinio režimo tarptautines pasekmes. EESRK teigiamai vertina tai, kad Baltojoje knygoje raginama pateikti poziciją apie alternatyvias sistemas. |
| --- | --- |

5.3

EESRK mano, kad bet kuris naujas reglamentas turi būti ne Tarybos, o Komisijos reglamentas, siekiant jį suderinti su kitais ES reglamentais konkurencijos teisės srityje. Tačiau, jeigu tokia nuostata bus priimta, Komisijai turėtų būti patikėta atidžiau tikrinti jūrų transporto specifiką ir naujo teisinio režimo tarptautines pasekmes. EESRK teigiamai vertina tai, kad Baltojoje knygoje raginama pateikti poziciją apie alternatyvias sistemas.

| 5.4 | Paprastai visose jurisdikcijose konferencijoms yra suteiktas tam tikras imunitetas nuo konkurencijos taisyklių, ir nė viena tokį imunitetą persvarstanti kompetentinga valdžia (pvz., JAV, Kanadoje, Australijoje, Japonijoje) kol kas jo nepašalino. Linijinės laivybos rinkoje šiuo metu vyksta ir toliau vyks esminiai pokyčiai. Konferencijų dalis rinkoje smarkiai sumažėjo, o dauguma sudarytų sutarčių yra individualios sutartys dėl paslaugų, kurioms pirmenybę teikia siuntėjai ir kurias pripažįsta kitos jurisdikcijos. Be to, diskusinės sutartys ir konsorciumai (susivienijimai) plinta visame pasaulyje. |
| --- | --- |

5.4

Paprastai visose jurisdikcijose konferencijoms yra suteiktas tam tikras imunitetas nuo konkurencijos taisyklių, ir nė viena tokį imunitetą persvarstanti kompetentinga valdžia (pvz., JAV, Kanadoje, Australijoje, Japonijoje) kol kas jo nepašalino. Linijinės laivybos rinkoje šiuo metu vyksta ir toliau vyks esminiai pokyčiai. Konferencijų dalis rinkoje smarkiai sumažėjo, o dauguma sudarytų sutarčių yra individualios sutartys dėl paslaugų, kurioms pirmenybę teikia siuntėjai ir kurias pripažįsta kitos jurisdikcijos. Be to, diskusinės sutartys ir konsorciumai (susivienijimai) plinta visame pasaulyje.

| 5.5 | Jeigu Reglamentas 4056/86 bus panaikintas nepriėmus naujo bendrąją išimtį suteikiančio reglamento, teks dėti milžiniškas teisines pastangas deryboms, iš naujo derėtis dėl sutarčių su keliomis trečiosiomis šalimis ir imtis aktyvios veiklos ES teisės aktų leidybos srityje, siekiant iš dalies pakeisti acquis communautaire (t.y. Reglamentą 954/79, Reglamentą 4055/86, Reglamentą 4058/86). Be to, ES valstybės narės turės denonsuoti Linijinės laivybos kodeksą. EESRK ragina Komisiją, prieš nagrinėjant alternatyvas linijinių laivų konferencijoms ir prieš panaikinant dabartinę bendrąją išimtį, spręsti visas šias teisines problemas. |
| --- | --- |

5.5

Jeigu Reglamentas 4056/86 bus panaikintas nepriėmus naujo bendrąją išimtį suteikiančio reglamento, teks dėti milžiniškas teisines pastangas deryboms, iš naujo derėtis dėl sutarčių su keliomis trečiosiomis šalimis ir imtis aktyvios veiklos ES teisės aktų leidybos srityje, siekiant iš dalies pakeisti acquis communautaire (t.y. Reglamentą 954/79, Reglamentą 4055/86, Reglamentą 4058/86). Be to, ES valstybės narės turės denonsuoti Linijinės laivybos kodeksą. EESRK ragina Komisiją, prieš nagrinėjant alternatyvas linijinių laivų konferencijoms ir prieš panaikinant dabartinę bendrąją išimtį, spręsti visas šias teisines problemas.

| 5.6 | Atsižvelgiant į tai, kad dėl konferencijų panaikinimo kiltų įvairių teisinių problemų, EESRK ragina Komisiją teisiškai ištirti, kokie reglamentavimo pokyčiai bus būtini, jeigu ES panaikins konferencijas, o kitos pasaulio šalys jas išlaikys. Toks tyrimas atskleis, kad šiuo metu nebūtų jokios naudos iš linijinės laivybos rinkos decentralizacijos, ypač atsižvelgiant į tai, kad tuo pačiu metu yra decentralizuojami ir valstybėms narėms perduodami įgaliojimai konkurencijos srityje. Priešingu atveju pateksime į teisinį vakuumą, kadangi šiame sektoriuje nebus konkrečių taisyklių. |
| --- | --- |

5.6

Atsižvelgiant į tai, kad dėl konferencijų panaikinimo kiltų įvairių teisinių problemų, EESRK ragina Komisiją teisiškai ištirti, kokie reglamentavimo pokyčiai bus būtini, jeigu ES panaikins konferencijas, o kitos pasaulio šalys jas išlaikys. Toks tyrimas atskleis, kad šiuo metu nebūtų jokios naudos iš linijinės laivybos rinkos decentralizacijos, ypač atsižvelgiant į tai, kad tuo pačiu metu yra decentralizuojami ir valstybėms narėms perduodami įgaliojimai konkurencijos srityje. Priešingu atveju pateksime į teisinį vakuumą, kadangi šiame sektoriuje nebus konkrečių taisyklių.

| 5.7 | EESRK mano, kad esama pagrindo Europos Sąjungoje išsaugoti linijinių laivų konferencijas iki tol, kai pasaulyje bus sukurtas naujas reglamentavimo režimas. Todėl konferencijų sistema vis dar yra būtina, kadangi visame pasaulyje ji yra linijinės laivybos reglamentavimo pagrindas. ES panaikinus bendrąją išimtį besivystančių šalių ir kitų EBPO šalių atžvilgiu, poveikis tarptautinei sistemai bus reikšmingas ir sudėtingas. |
| --- | --- |

5.7

EESRK mano, kad esama pagrindo Europos Sąjungoje išsaugoti linijinių laivų konferencijas iki tol, kai pasaulyje bus sukurtas naujas reglamentavimo režimas. Todėl konferencijų sistema vis dar yra būtina, kadangi visame pasaulyje ji yra linijinės laivybos reglamentavimo pagrindas. ES panaikinus bendrąją išimtį besivystančių šalių ir kitų EBPO šalių atžvilgiu, poveikis tarptautinei sistemai bus reikšmingas ir sudėtingas.

| 5.8 | EESRK mano, kad Reglamentas 4056/86 turi būti panaikintas, o naujuoju Komisijos reglamentu linijinių laivų konferencijoms turėtų būti suteikta bendroji išimtis. Naujasis režimas turi būti griežtai pagrįstas standartais, nustatytais pagal Europos pirmosios instancijos teismo ir Komisijos teismų praktiką (pvz., TACA byla). Būtina išlaikyti ir konferencijų sistemą, siekiant apsaugoti Bendrijos laivų savininkų konkurencingumą visame pasaulyje. Nors galimos didžiųjų vežėjų „sąjungos“ ir kitokios bendradarbiavimo sutartys, tačiau mažiems ir vidutinio dydžio vežėjams vis dar reikalingos konferencijos, kurios padėtų išsaugoti jų rinkos dalį, ypač pervežimuose su besivystančiomis šalimis. Išimties panaikinimas gali turėti neigiamą poveikį šių mažųjų vežėjų konkurencijos galimybėms ir padidinti vyraujančią didesnių vežėjų padėtį. |
| --- | --- |

5.8

EESRK mano, kad Reglamentas 4056/86 turi būti panaikintas, o naujuoju Komisijos reglamentu linijinių laivų konferencijoms turėtų būti suteikta bendroji išimtis. Naujasis režimas turi būti griežtai pagrįstas standartais, nustatytais pagal Europos pirmosios instancijos teismo ir Komisijos teismų praktiką (pvz., TACA byla). Būtina išlaikyti ir konferencijų sistemą, siekiant apsaugoti Bendrijos laivų savininkų konkurencingumą visame pasaulyje. Nors galimos didžiųjų vežėjų „sąjungos“ ir kitokios bendradarbiavimo sutartys, tačiau mažiems ir vidutinio dydžio vežėjams vis dar reikalingos konferencijos, kurios padėtų išsaugoti jų rinkos dalį, ypač pervežimuose su besivystančiomis šalimis. Išimties panaikinimas gali turėti neigiamą poveikį šių mažųjų vežėjų konkurencijos galimybėms ir padidinti vyraujančią didesnių vežėjų padėtį.

| 5.9 | Šiuo pereinamuoju laikotarpiu Komisija turėtų stebėti linijinės laivybos rinkos tendencijas, įskaitant konsolidacijos tendencijas. Be to, Komisija turėtų konsultuotis su kitomis jurisdikcijomis (EPBO), kad būtų parengta tinkama, visame pasaulyje suderinama alternatyvi sistema. |
| --- | --- |

5.9

Šiuo pereinamuoju laikotarpiu Komisija turėtų stebėti linijinės laivybos rinkos tendencijas, įskaitant konsolidacijos tendencijas. Be to, Komisija turėtų konsultuotis su kitomis jurisdikcijomis (EPBO), kad būtų parengta tinkama, visame pasaulyje suderinama alternatyvi sistema.

| 5.10 | EESRK remia Baltosios knygos pasiūlymus dėl požiūrio į trampinės laivybos ir kabotažo paslaugas, kadangi absoliučioje daugumoje atvejų šiuose sektoriuose nekils konkurencijos problemų. Tačiau teisinio aiškumo sumetimais Komisija raginama suteikti teisines rekomendacijas, kurios padėtų įvertinti krovinių vežimo ir specializuotų pervežimų verslo suderinamumą su EB sutarties 81 straipsniu. |
| --- | --- |

5.10

EESRK remia Baltosios knygos pasiūlymus dėl požiūrio į trampinės laivybos ir kabotažo paslaugas, kadangi absoliučioje daugumoje atvejų šiuose sektoriuose nekils konkurencijos problemų. Tačiau teisinio aiškumo sumetimais Komisija raginama suteikti teisines rekomendacijas, kurios padėtų įvertinti krovinių vežimo ir specializuotų pervežimų verslo suderinamumą su EB sutarties 81 straipsniu.

| 5.11 | EESRK tikisi teikti paramą tęsiant intensyvius svarstymus, inicijuotus Baltojoje knygoje. |
| --- | --- |

5.11

EESRK tikisi teikti paramą tęsiant intensyvius svarstymus, inicijuotus Baltojoje knygoje.

2004 m. gruodžio 16 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Dėl valstybių narių prisijungimo prie UNCTAD linijinių laivų konferencijų kodekso ratifikavimo valstybėse narėse (1979 05 15).

1

(2)  plg. Bredima-Savopoulou ir Tzoannos „Bendra EB laivybos politika“, Šiaurės Olandija, Assero institutas, 1990; L. Schmdt – O. Seiler „UNCTAD linijinių laivų konferencijų elgesio kodeksas“, Hamburgas, 1979; A. Mc Intosh „Linijinių laivų konferencijų poveikis antimonopolinei politikai“ Lloyds Maritime and Commercial Law Quarterly, 1980 m. gegužės mėn., p.139; Clough ir Randolph „Laivyba ir EB konkurencijos teisė“, Butterworths, 1991; Bellamy ir Child „Bendrosios rinkos konkurencijos teisė“ Sweet & Maxwell, 1993, 2001; P. Ruttley „Tarptautinė laivyba ir EEB konkurencijos teisė“ (1991) 2 ECLR, 5; Kreis „Europos bendrijos konkurencijos politika ir tarptautinė laivyba“ (1989) Fordham International Law Journal, p. 411, vol. 13; J. Erdmenger, Konferencija EEB laivybos teisės klausimais, 4-5/2/1988, Rotterdam; Bredima „Bendra EEB laivybos politika“, 18 Common Market Law Review, 1981, p. 9-32.

2

(3)  pvz., peržiūrėta ir atnaujinta TACA (2002 11 14OL L 26 2003 01 31, p. 53), TAA, FEFC, EATA, Eurocorde; CEWAL, COWAC, UKWAL (OL L 34, 1993 02 10, p. 20), Prancūzijos – Vakarų Afrikos laivų savininkų komitetai OL L 134, 1992 05 18, p. 1.

3

(4)  Remiantis Clarkson Research Studies tyrimu „Trampinės laivybos rinka“ (2004 m. balandžio mėn.) egzistuoja apie 4795 bendrovių, turinčių trampinius laivus; tik 4 iš jų turi per 300 laivų (t.y., 2 % rinkos dalis), o vidutiniškai turima po 5 laivus.

4

(5)  Juo pataisytas 1984 m. JAV prekybinės laivybos aktas.

5

(6)  OL L 55, 1992 02 29. p.3.

6

(7)  OL L 89, 1995 04 21, p. 7.

7

(8)  OL L 100, 2000 04 20, p. 24.

8

(9)  OL L 1, 2003 1 4, p. 1

9

(10)  DSTI/DOT (2002) 2, 2002 4 16.

10

(11)  OL C 77, 1983 03 21, p. 13.

11

(12)  OL Nr. C 344, 1958 12 31, p. 31.

12

(13)  2004 m. spalio mėn.

13

(14)  2004 m. spalio mėn.

14

(15)  86 12 22 Reglamentas 4055/86 (laisvę teikti paslaugas suteikiantis jūrų transportui tarp valstybių narių ir tarp valstybių narių bei trečiųjų šalių) yra pagrįstas JTPPK linijinės laivybos kodeksu. 4 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose numatytas laipsniškas egzistuojančių susitarimų dėl dalinimosi krovininiais panaikinimas, pateikiant tiesioginę nuorodą į Linijinės laivybos kodeksą; Reglamentas 4058/86 86 12 22 (dėl koordinuotų veiksmų siekiant apsaugoti galimybes gauti krovinių okeaninių pervežimų versle) yra pagrįstas Linijinės laivybos kodeksu. 1 straipsnyje numatyti veiksmai pagal tai, ar pervežimų verslas yra numatytas Kodekse, ar ne – OL L 378 1986 12 31, p.4.

15

(16)  Reglamentas 1/2003.

16

(17)  Iš tiesų trampinių paslaugų sektorius apibūdinamas kaip pavyzdinis tobulos konkurencijos sektorius: William Boyes, Michael Melvin, „Mikroekonomika“, 1999 Houghton Mifflin College, 4-asis leidimas.

17

---

| 28.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/136 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/136

---

Europos ekonomikos ir socialiniu reikalu komiteto nuomonė del pasiūlymo priimti europos parlamento ir tarybos sprendimą sukurti daugiametę bendrijos programą, skatinančią saugesnį naudojimąsi internetu bei naujosiomis interneto technologijomis

KOM(2004) 91 galutinis — 2004/0023 (COD)

(2005/C 157/24)

2004 metų kovo 26 dieną Taryba, vadovaudamasi Europos Bendrijos steigimo sutarties 153 straipsniu, nusprendė paprašyti Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą parengti nuomonę dėl: Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą sukurti daugiametę Bendrijos programą, skatinančią saugesnį naudojimąsi internetu bei naujosiomis interneto technologijomis

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2004 m. spalio 5 d. pateikė savo nuomonę. Pranešėjas– p. RETUREAU, antroji pranešėja: p-ia DAVISON.

Savo 413-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2004 m. gruodžio 15 –16 d. (2004 m. gruodžio 16 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, 147 nariams balsavus „už“ ir 1 susilaikius, priėmė šią nuomonę.

1.   Nuomonės projekto santrauka

| 1.1 | Komisija siūlo pradėti naują saugesnio naudojimosi internetu programą, kurioje, atsižvelgiant į labai greitą informacinės visuomenės vystymąsi, didesnis dėmesys turėtų būti skiriamas komunikaciniams tinklams. Todėl programa buvo pavadinta „Už saugesnį internetą“ (2005-2008). |
| --- | --- |

1.1

Komisija siūlo pradėti naują saugesnio naudojimosi internetu programą, kurioje, atsižvelgiant į labai greitą informacinės visuomenės vystymąsi, didesnis dėmesys turėtų būti skiriamas komunikaciniams tinklams. Todėl programa buvo pavadinta „Už saugesnį internetą“ (2005-2008).

| 1.2 | Be Komisijos pateikto „Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą sukurti daugiametę Bendrijos programą, skatinančią saugesnį naudojimąsi internetu bei naujosiomis interneto technologijomis“ KOM(2004) 91 galutinis, Komitetas taip pat išnagrinėjo Komisijos darbo dokumente SEC(2004) 148 ir šiame pasiūlyme pateiktą ex-ante įvertinimą. Komitetas pritaria naujojo veiksmų plano taikymo srities išplėtimui bei jo tikslams, nes jie pasirinkti atsižvelgiant į greitą interneto priemonių vystymąsi ir jų įvairovę, bei į greitą plačiajuosčio ryšio prisijungimų skaičiaus augimą. Bendrosiose ir konkrečiose pastabose Komitetas pateikia papildomas rekomendacijas dėl politinių ir norminių priemonių šiose srityse:






  — | techninės ir teisinės normos (privalomos ir laisvanoriškos); |
| --- | --- | --- |

1.2

Be Komisijos pateikto „Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą sukurti daugiametę Bendrijos programą, skatinančią saugesnį naudojimąsi internetu bei naujosiomis interneto technologijomis“ KOM(2004) 91 galutinis, Komitetas taip pat išnagrinėjo Komisijos darbo dokumente SEC(2004) 148 ir šiame pasiūlyme pateiktą ex-ante įvertinimą. Komitetas pritaria naujojo veiksmų plano taikymo srities išplėtimui bei jo tikslams, nes jie pasirinkti atsižvelgiant į greitą interneto priemonių vystymąsi ir jų įvairovę, bei į greitą plačiajuosčio ryšio prisijungimų skaičiaus augimą. Bendrosiose ir konkrečiose pastabose Komitetas pateikia papildomas rekomendacijas dėl politinių ir norminių priemonių šiose srityse:

—

techninės ir teisinės normos (privalomos ir laisvanoriškos);

| — | vartotojų mokymas ir lavinimas; |
| --- | --- |

—

vartotojų mokymas ir lavinimas;

| — | interneto paslaugų teikėjų bei kitų dalyvių pareigos (kredito kortelių, tyrimų firmos); |
| --- | --- |

—

interneto paslaugų teikėjų bei kitų dalyvių pareigos (kredito kortelių, tyrimų firmos);

| — | programinės įrangos kūrėjų bei apsaugos priemonių teikėjų atsakomybė; |
| --- | --- |

—

programinės įrangos kūrėjų bei apsaugos priemonių teikėjų atsakomybė;

| — | pažeidžiamų asmenų apsauga nuo sukčiavimo (įvairūs sukčiavimai, nekontroliuojamas medikamentų pardavimas, asmenų, neprofesionalus medicininis konsultavimas ir gydymas ir t.t.). |
| --- | --- |

—

pažeidžiamų asmenų apsauga nuo sukčiavimo (įvairūs sukčiavimai, nekontroliuojamas medikamentų pardavimas, asmenų, neprofesionalus medicininis konsultavimas ir gydymas ir t.t.).

2.   Komisijos pasiūlymų santrauka

| 2.1 | Siūlomos programos tikslas — skatinti priemones, užtikrinančias galutiniam vartotojui, ypač vaikams ir jaunimui, saugų naudojimąsi internetu bei interneto technologijomis namuose ar mokykloje. Taip pat planuojama kofinansuoti projektus, inicijuotus asociacijų ir kitų grupių (tyrimo grupių, kompiuterinių programų kūrėjų, mokymo institucijų ir t.t.) siekiant tobulinti apsaugos priemones, tokias kaip nepageidaujamos informacijos (spam), virusų filtrai, „smart“ navigacijos filtrus. |
| --- | --- |

2.1

Siūlomos programos tikslas — skatinti priemones, užtikrinančias galutiniam vartotojui, ypač vaikams ir jaunimui, saugų naudojimąsi internetu bei interneto technologijomis namuose ar mokykloje. Taip pat planuojama kofinansuoti projektus, inicijuotus asociacijų ir kitų grupių (tyrimo grupių, kompiuterinių programų kūrėjų, mokymo institucijų ir t.t.) siekiant tobulinti apsaugos priemones, tokias kaip nepageidaujamos informacijos (spam), virusų filtrai, „smart“ navigacijos filtrus.

| 2.2 | Ankstesnysis saugesnio interneto veiksmų planas (1999-2002) buvo pratęstas 2003-2004 metams. |
| --- | --- |

2.2

Ankstesnysis saugesnio interneto veiksmų planas (1999-2002) buvo pratęstas 2003-2004 metams.

| 2.3 | Komisijos tinklapyje yra nurodyti projektai, kurie, pagal saugesnio naudojimosi internetu programą, buvo vykdomi iki 2003 metų pabaigos (1). |
| --- | --- |

2.3

Komisijos tinklapyje yra nurodyti projektai, kurie, pagal saugesnio naudojimosi internetu programą, buvo vykdomi iki 2003 metų pabaigos (1).

| 2.4 | Dabar siūloma programa (2005-2008) apima taip pat ir naująsias interneto ryšio priemones. Šių priemonių pagalba bus dar aktyviau kovojama su neteisėta ir žalinga informacija, taip pat virusais bei kita kenksminga ir nepageidaujama informacija (spam). |
| --- | --- |

2.4

Dabar siūloma programa (2005-2008) apima taip pat ir naująsias interneto ryšio priemones. Šių priemonių pagalba bus dar aktyviau kovojama su neteisėta ir žalinga informacija, taip pat virusais bei kita kenksminga ir nepageidaujama informacija (spam).

| 2.5 | ES institucijos mano, kad priemonių reikia imtis dėl daugelio priežasčių, kurių svarbiausios yra:






  — | greitai augantis privačių asmenų, įmonių, valdžios institucijų ir privačių institucijų (NVO) naudojimasis greitojo interneto ryšiu arba plačiajuosčiu ryšiu; |
| --- | --- | --- |

2.5

ES institucijos mano, kad priemonių reikia imtis dėl daugelio priežasčių, kurių svarbiausios yra:

—

greitai augantis privačių asmenų, įmonių, valdžios institucijų ir privačių institucijų (NVO) naudojimasis greitojo interneto ryšiu arba plačiajuosčiu ryšiu;

| — | didėjanti prisijungimo prie interneto būdų ir metodų įvairovė bei galimybė gauti, iš vienos pusės, daug nepageidaujamos informacijos (elektroninio pašto žinutės, trumposios žinutės (SMS), o iš kitos pusės, ir patrauklią informaciją (daugialypė terpė); |
| --- | --- |

—

didėjanti prisijungimo prie interneto būdų ir metodų įvairovė bei galimybė gauti, iš vienos pusės, daug nepageidaujamos informacijos (elektroninio pašto žinutės, trumposios žinutės (SMS), o iš kitos pusės, ir patrauklią informaciją (daugialypė terpė);

| — | drastiškas nepageidaujamos, potencialiai pavojingos ar netinkamos informacijos srauto padidėjimas kelia pavojų visiems vartotojams (virusai: užima atmintį, neleistinai naudoja duomenis ar juos sunaikina, naudoja komunikacines priemones be vartotojo leidimo; „šiukšlės“ (spam): užteršia dažnio juostos plotį ir atmintį, perpildo elektroninio pašto dėžutes, o tai blokuoja arba apsunkina interneto ryšį, ir tokiu atveju išlaidos tenka ne „šiukšlių siuntėjui“, bet galutiniam vartotojui); pavojus kyla kai kurioms ypatingai svarbioms vartotojų kategorijoms, kaip pvz. vaikams (seksualinio ar kitokio netinkamo turinio žinutės, bei pedofilų siunčiami kvietimai susitikti naudojantis tiesioginių pokalbių svetainėmis (chat rooms)); |
| --- | --- |

—

drastiškas nepageidaujamos, potencialiai pavojingos ar netinkamos informacijos srauto padidėjimas kelia pavojų visiems vartotojams (virusai: užima atmintį, neleistinai naudoja duomenis ar juos sunaikina, naudoja komunikacines priemones be vartotojo leidimo; „šiukšlės“ (spam): užteršia dažnio juostos plotį ir atmintį, perpildo elektroninio pašto dėžutes, o tai blokuoja arba apsunkina interneto ryšį, ir tokiu atveju išlaidos tenka ne „šiukšlių siuntėjui“, bet galutiniam vartotojui); pavojus kyla kai kurioms ypatingai svarbioms vartotojų kategorijoms, kaip pvz. vaikams (seksualinio ar kitokio netinkamo turinio žinutės, bei pedofilų siunčiami kvietimai susitikti naudojantis tiesioginių pokalbių svetainėmis (chat rooms));

| — | filtravimo priemonės, kuriomis gali naudotis už vaikus atsakingi asmenys, yra nepakankamai veiksmingos, todėl netinkamo turinio informacija yra lengvai prieinama vaikams. |
| --- | --- |

—

filtravimo priemonės, kuriomis gali naudotis už vaikus atsakingi asmenys, yra nepakankamai veiksmingos, todėl netinkamo turinio informacija yra lengvai prieinama vaikams.

| 2.6 | Pagrindinis programos tikslas — apsaugoti vaikus bei padėti tiems, kurie už juos atsakingi (tėvams, mokytojams, auklėtojams ir t.t), ir tiems, kurie rūpinasi jų morale bei gerbūviu. Programa taip pat skirta NVO, dirbančioms socialinės rūpybos sektoriuje, vaikų teisių, kovos su rasizmu ir ksenofobija (2) ir kitomis diskriminacijos formomis, vartotojų apsaugos, pilietinių teisių apsaugos srityse ir t.t. |
| --- | --- |

2.6

Pagrindinis programos tikslas — apsaugoti vaikus bei padėti tiems, kurie už juos atsakingi (tėvams, mokytojams, auklėtojams ir t.t), ir tiems, kurie rūpinasi jų morale bei gerbūviu. Programa taip pat skirta NVO, dirbančioms socialinės rūpybos sektoriuje, vaikų teisių, kovos su rasizmu ir ksenofobija (2) ir kitomis diskriminacijos formomis, vartotojų apsaugos, pilietinių teisių apsaugos srityse ir t.t.

| 2.7 | Ji taip pat svarbi vyriausybėms, jų teisės aktų leidimo, teismo ir policijos, bei reguliavimo institucijoms. Tiek įstatymai, tiek teisinės procedūros turi būti atitinkamai pritaikytos, o pakankamas skaičius darbuotojų tu būti apmokyti bei aprūpinti reikalingomis priemonėmis. |
| --- | --- |

2.7

Ji taip pat svarbi vyriausybėms, jų teisės aktų leidimo, teismo ir policijos, bei reguliavimo institucijoms. Tiek įstatymai, tiek teisinės procedūros turi būti atitinkamai pritaikytos, o pakankamas skaičius darbuotojų tu būti apmokyti bei aprūpinti reikalingomis priemonėmis.

| 2.8 | Ši programa yra taip pat svarbi ir pramonei, nes norint padidinti vartotojų pasitikėjimą, būtina stabili aplinka. |
| --- | --- |

2.8

Ši programa yra taip pat svarbi ir pramonei, nes norint padidinti vartotojų pasitikėjimą, būtina stabili aplinka.

| 2.9 | Universitetai ir tyrimų institutai gali pateikti paaiškinimą, kaip vaikai naudojasi naujomis informacijos priemonėmis. Geriausias būdas, kad informacija apie apsaugos būtinybę būtų išgirsta, tai viešai atskleisti nusikaltėlių veiklos metodus panaudojant naujas informacijos priemones, ieškoti naujų techninių sprendimų bei pateikti nepriklausomas išvadas apie tai, kaip suderinti skirtingus interesus, kai juos įtakoja įstatyminis reguliavimas ir asmeninė savikontrolė. |
| --- | --- |

2.9

Universitetai ir tyrimų institutai gali pateikti paaiškinimą, kaip vaikai naudojasi naujomis informacijos priemonėmis. Geriausias būdas, kad informacija apie apsaugos būtinybę būtų išgirsta, tai viešai atskleisti nusikaltėlių veiklos metodus panaudojant naujas informacijos priemones, ieškoti naujų techninių sprendimų bei pateikti nepriklausomas išvadas apie tai, kaip suderinti skirtingus interesus, kai juos įtakoja įstatyminis reguliavimas ir asmeninė savikontrolė.

| 2.10 | Ši programa yra dviejų lygmenų. Socialinėje sferoje ji nukreipta į tas sritis, kuriose vien reguliavimas ir rinkos dėsniai nepajėgtų patys užtikrinti vartotojų saugumą. Ekonomikos srityje šia programa siekiama užtikrinti saugesnį naudojimąsi internetu ir naujosiomis technologijomis, tuo pačiu skatinant pasitikėjimo atmosferos sukūrimą. |
| --- | --- |

2.10

Ši programa yra dviejų lygmenų. Socialinėje sferoje ji nukreipta į tas sritis, kuriose vien reguliavimas ir rinkos dėsniai nepajėgtų patys užtikrinti vartotojų saugumą. Ekonomikos srityje šia programa siekiama užtikrinti saugesnį naudojimąsi internetu ir naujosiomis technologijomis, tuo pačiu skatinant pasitikėjimo atmosferos sukūrimą.

| 2.11 | Techninių bei teisinių priemonių, programinės įrangos kūrimo ir informacijos kampanijų, skirtų veiksmingesnei kovai su įsiskverbimu į tinklus bei kompiuterius, ar su neteisėtu jų panaudojimu siunčiant „šiukšles“, galinčias padaryti moralinę, socialinę ar ekonominę žalą, skatinimui yra numatyta skirti apie 50 milijonų eurų. |
| --- | --- |

2.11

Techninių bei teisinių priemonių, programinės įrangos kūrimo ir informacijos kampanijų, skirtų veiksmingesnei kovai su įsiskverbimu į tinklus bei kompiuterius, ar su neteisėtu jų panaudojimu siunčiant „šiukšles“, galinčias padaryti moralinę, socialinę ar ekonominę žalą, skatinimui yra numatyta skirti apie 50 milijonų eurų.

3.   Bendrosios Komiteto pastabos

| 3.1 | Komitetas atkreipia dėmesį į savo ankstesnę poziciją, pateiktą nuomonėje dėl vaikų apsaugos internete bei pirmajame veiksmų plane (3). Jis teigiamai vertina naujai siūlomą kovos su internetu platinamos draudžiamos ir žalingo turinio informacijos planą (žiūr.: 1. Nuomonės projekto santrauka). Komitetas pritaria programos „Už saugesnį internetą“, kaip vienos iš apsaugos gerinimo internete priemonių, tikslams ir prioritetams. Vis dėlto Komitetas pabrėžia, kad problema yra labai didelė ir kovoti su ja reikia veikiant tarptautiniu lygiu ir taikant tarptautines reguliavimo priemones. |
| --- | --- |

3.1

Komitetas atkreipia dėmesį į savo ankstesnę poziciją, pateiktą nuomonėje dėl vaikų apsaugos internete bei pirmajame veiksmų plane (3). Jis teigiamai vertina naujai siūlomą kovos su internetu platinamos draudžiamos ir žalingo turinio informacijos planą (žiūr.: 1. Nuomonės projekto santrauka). Komitetas pritaria programos „Už saugesnį internetą“, kaip vienos iš apsaugos gerinimo internete priemonių, tikslams ir prioritetams. Vis dėlto Komitetas pabrėžia, kad problema yra labai didelė ir kovoti su ja reikia veikiant tarptautiniu lygiu ir taikant tarptautines reguliavimo priemones.

| 3.2 | Komiteto nuomone, internetas ir interneto technologijos (tokios kaip mobilieji telefonai arba vis labiau populiarėjantys delniniai kompiuteriai, galintys prisijungti prie interneto ir turintys daugialypės terpės funkciją) yra svarbiausios žiniomis paremtos ekonomikos, elektroninės ekonomikos bei elektroninės vyriausybės vystymo priemonės. Taip pat jie naudojami bendravimo kultūrai, darbui ir laisvalaikio metu. Todėl yra labai svarbu užtikrinti saugų ir nenutrūkstamą ryšio tinklų darbą, nes tai yra esminė visuomenei teikiama paslauga, kuri turi būti atvira ir visiems prieinama, bei kuria naudodamiesi visi vartotojai galės būti tikri, kad jiems bus sudarytos geriausios sąlygos naudotis įvairiomis jos funkcijomis. Viena patraukliausių galimybių, kaip išlaidų efektyvumo priemonė, norint informuoti kuo daugiau vartotojų, reikia informaciją apie interneto apsaugą įtraukti į įvairias elektroninės Europos programas, ypač į mokymo programas. |
| --- | --- |

3.2

Komiteto nuomone, internetas ir interneto technologijos (tokios kaip mobilieji telefonai arba vis labiau populiarėjantys delniniai kompiuteriai, galintys prisijungti prie interneto ir turintys daugialypės terpės funkciją) yra svarbiausios žiniomis paremtos ekonomikos, elektroninės ekonomikos bei elektroninės vyriausybės vystymo priemonės. Taip pat jie naudojami bendravimo kultūrai, darbui ir laisvalaikio metu. Todėl yra labai svarbu užtikrinti saugų ir nenutrūkstamą ryšio tinklų darbą, nes tai yra esminė visuomenei teikiama paslauga, kuri turi būti atvira ir visiems prieinama, bei kuria naudodamiesi visi vartotojai galės būti tikri, kad jiems bus sudarytos geriausios sąlygos naudotis įvairiomis jos funkcijomis. Viena patraukliausių galimybių, kaip išlaidų efektyvumo priemonė, norint informuoti kuo daugiau vartotojų, reikia informaciją apie interneto apsaugą įtraukti į įvairias elektroninės Europos programas, ypač į mokymo programas.

| 3.3 | Internete vyraujančią nuomonės ir informacijos laisvę sąlygoja ir tai, kad interneto ryšio mokesčiai net ir už plačiajuostį ryšį, yra palyginti žemi, o tai suteikia vis geresnes sąlygas naudoti ir garsą, ir vaizdą, tai yra, daugialypę terpę. Tik kai kurios demokratines teises varžančios šalys bando kontroliuoti savo piliečių prisijungimo prie interneto galimybes bei jų žiūrimos informacijos turinį ir tai daroma pažeidžiant piliečių laisves. Komiteto nuomone, didesnė apsauga turi būti garantuojama tuo pačiu metu išsaugant ir skatinant informacijos, bendravimo ir išraiškos laisvę. |
| --- | --- |

3.3

Internete vyraujančią nuomonės ir informacijos laisvę sąlygoja ir tai, kad interneto ryšio mokesčiai net ir už plačiajuostį ryšį, yra palyginti žemi, o tai suteikia vis geresnes sąlygas naudoti ir garsą, ir vaizdą, tai yra, daugialypę terpę. Tik kai kurios demokratines teises varžančios šalys bando kontroliuoti savo piliečių prisijungimo prie interneto galimybes bei jų žiūrimos informacijos turinį ir tai daroma pažeidžiant piliečių laisves. Komiteto nuomone, didesnė apsauga turi būti garantuojama tuo pačiu metu išsaugant ir skatinant informacijos, bendravimo ir išraiškos laisvę.

| 3.4 | Vis dėlto internetas yra erdvė, kurioje galima laisvai išreikšti nuomonę ar teikti informaciją, tačiau juo netgi labiau nei kitomis ryšio priemonėmis piktnaudžiaujama vykdant nelegalią veiklą, tokią kaip pedofilija ar rasistinio ir ksenofobinio turinio informacijos skleidimas; pornografinio pobūdžio informacija ar azartiniai lošimai (kai kuriose šalyse yra netgi uždrausta platinti šios rūšies informaciją internetu) bei įvairaus pobūdžio nusikalstama veikla (nelegalus plačiajuosčio ryšio, duomenų ar serverių naudojimas) kai kurioms vartotojų kategorijoms, ypač vaikams ir jaunuoliams, gali būti žalingi. Todėl Komitetas pritaria, kad veiksmų planas apimtų visas elektroninės ryšio priemones, į kurias įmanoma įsibrauti iš išorės be leidimo ar siekiant padaryti žalos. |
| --- | --- |

3.4

Vis dėlto internetas yra erdvė, kurioje galima laisvai išreikšti nuomonę ar teikti informaciją, tačiau juo netgi labiau nei kitomis ryšio priemonėmis piktnaudžiaujama vykdant nelegalią veiklą, tokią kaip pedofilija ar rasistinio ir ksenofobinio turinio informacijos skleidimas; pornografinio pobūdžio informacija ar azartiniai lošimai (kai kuriose šalyse yra netgi uždrausta platinti šios rūšies informaciją internetu) bei įvairaus pobūdžio nusikalstama veikla (nelegalus plačiajuosčio ryšio, duomenų ar serverių naudojimas) kai kurioms vartotojų kategorijoms, ypač vaikams ir jaunuoliams, gali būti žalingi. Todėl Komitetas pritaria, kad veiksmų planas apimtų visas elektroninės ryšio priemones, į kurias įmanoma įsibrauti iš išorės be leidimo ar siekiant padaryti žalos.

| 3.5 | Labai sunku reguliuoti šią naują, greitai besivystančią erdvę, kadangi tai yra atviras tarptautinis tinklas, kuris yra prieinamas visiems kompiuteriams ir serveriams, prisijungusiems prie tinklo bet kurioje pasaulio šalyje. Daugelis šalių dar visiškai neturi arba jų teisės aktai nėra tobuli, todėl Europoje uždrausti tinklapiai gali tęsti savo veiklą, naudodami šių šalių (virtualią) erdvę. Labai svarbu, kad Europos Sąjunga pasisakytų už bei imtųsi bendrų veiksmų su svarbiausiomis Šiaurės Amerikos ir Azijos šalimis, kuriose labai populiarus plačiajuosčio ryšio internetas, kad labiausiai pažeidžiami vartotojai būtų apsaugoti, kad būtų kovojama su nepageidaujama informacija (spam), kuri kelia grėsmę elektroninio pašto vystymuisi, bei su skaitmeninę ekonomiką pažeidžiančiais virusais. Priemonės, kurių reikia imtis Europoje, turėtų būti pasaulinės koncepcijos dalimi. |
| --- | --- |

3.5

Labai sunku reguliuoti šią naują, greitai besivystančią erdvę, kadangi tai yra atviras tarptautinis tinklas, kuris yra prieinamas visiems kompiuteriams ir serveriams, prisijungusiems prie tinklo bet kurioje pasaulio šalyje. Daugelis šalių dar visiškai neturi arba jų teisės aktai nėra tobuli, todėl Europoje uždrausti tinklapiai gali tęsti savo veiklą, naudodami šių šalių (virtualią) erdvę. Labai svarbu, kad Europos Sąjunga pasisakytų už bei imtųsi bendrų veiksmų su svarbiausiomis Šiaurės Amerikos ir Azijos šalimis, kuriose labai populiarus plačiajuosčio ryšio internetas, kad labiausiai pažeidžiami vartotojai būtų apsaugoti, kad būtų kovojama su nepageidaujama informacija (spam), kuri kelia grėsmę elektroninio pašto vystymuisi, bei su skaitmeninę ekonomiką pažeidžiančiais virusais. Priemonės, kurių reikia imtis Europoje, turėtų būti pasaulinės koncepcijos dalimi.

| 3.6 | Kol nėra tarptautinių susitarimų, dėl tam tikro pobūdžio informacijos uždraudimo, kai kuriose šalyse galima pateikti skundą PPO (Pasaulinei prekybos organizacijai) dėl techninių kliūčių prekybai (4). Šis klausimas turėtų būti nagrinėjamas vykstančių derybų metu. |
| --- | --- |

3.6

Kol nėra tarptautinių susitarimų, dėl tam tikro pobūdžio informacijos uždraudimo, kai kuriose šalyse galima pateikti skundą PPO (Pasaulinei prekybos organizacijai) dėl techninių kliūčių prekybai (4). Šis klausimas turėtų būti nagrinėjamas vykstančių derybų metu.

| 3.7 | Teritorinis teisės taikymas bei valstybinių teisių įvairovė, be abejo, apsunkina problemos sprendimą. Be to, technikos pagalba įmanoma betarpiškai apsikeisti bet kokio pobūdžio duomenimis (P2P, peer to peer), įskaitant užkoduotus duomenis, kurių turinio kontroliuoti neįmanoma. Kiekvienas kompiuteris, ar tinklas, esantis internete, gali būti naudojamas vis sudėtingesnės informacijos laikymui bei persiuntimui. Prie kiekvieno serverio galima prisijungti visiškai anonimiškai ir taip, kad tai nebus susekta, o naudojami kodavimo būdai yra labai patikimi ir netgi neįveikiami. |
| --- | --- |

3.7

Teritorinis teisės taikymas bei valstybinių teisių įvairovė, be abejo, apsunkina problemos sprendimą. Be to, technikos pagalba įmanoma betarpiškai apsikeisti bet kokio pobūdžio duomenimis (P2P, peer to peer), įskaitant užkoduotus duomenis, kurių turinio kontroliuoti neįmanoma. Kiekvienas kompiuteris, ar tinklas, esantis internete, gali būti naudojamas vis sudėtingesnės informacijos laikymui bei persiuntimui. Prie kiekvieno serverio galima prisijungti visiškai anonimiškai ir taip, kad tai nebus susekta, o naudojami kodavimo būdai yra labai patikimi ir netgi neįveikiami.

| 3.8 | Vis daugiau vartotojų turi asmeninius tinklapius ir veda elektroninius dienoraščius (weblog), kuriami interneto prekybos ir finansinių paslaugų tinklapiai, daugybė informacinių, lavinimo, mokslo ir technikos tinklapių, tačiau šalia jų egzistuoja taip pat pornografinio turinio ir azartinių lošimų tinklapiai, o visa tai sudaro pasaulinę šimtų milijonų tinklapių erdvę. Vykdyti tam tikrą kontrolę įmanoma, jei būtų sudaromas tam tikrų įtarimą keliančių žodžių, pagal kuriuos vykdoma paieška, sąrašas. Interneto paslaugų teikėjai taip pat gali kontroliuoti tiesioginį prisijungimą bei tinklapius, kurie automatiškai persiunčia „šiukšles“; tokiu būdu atsiųsta reklama arba kitokia nepageidaujama informacija (plačiajuosčio ryšio užėmimas, virusai) gali būti kenksminga kai kurioms vartotojų grupėms, tokioms kaip vaikai (moralinė ir psichologinė žala). |
| --- | --- |

3.8

Vis daugiau vartotojų turi asmeninius tinklapius ir veda elektroninius dienoraščius (weblog), kuriami interneto prekybos ir finansinių paslaugų tinklapiai, daugybė informacinių, lavinimo, mokslo ir technikos tinklapių, tačiau šalia jų egzistuoja taip pat pornografinio turinio ir azartinių lošimų tinklapiai, o visa tai sudaro pasaulinę šimtų milijonų tinklapių erdvę. Vykdyti tam tikrą kontrolę įmanoma, jei būtų sudaromas tam tikrų įtarimą keliančių žodžių, pagal kuriuos vykdoma paieška, sąrašas. Interneto paslaugų teikėjai taip pat gali kontroliuoti tiesioginį prisijungimą bei tinklapius, kurie automatiškai persiunčia „šiukšles“; tokiu būdu atsiųsta reklama arba kitokia nepageidaujama informacija (plačiajuosčio ryšio užėmimas, virusai) gali būti kenksminga kai kurioms vartotojų grupėms, tokioms kaip vaikai (moralinė ir psichologinė žala).

| 3.9 | Mafijos grupuotės, sukčiai, virusų kūrėjai, kompiuterių piratai, pramonės šnipai bei kiti nusikaltėliai savo veikloje aktyviai naudojasi internetu. Nors daugelyje šalių specializuoti policijos poskyriai vykdo tokios veiklos paiešką, siekdami identifikuoti ir nubausti įstatymų pažeidėjus, bei sustabdyti tokią veiklą, tačiau tam reikalingas bendradarbiavimas tarptautiniu lygiu, kuris turi būti skatinamas labiau nei iki šiol. |
| --- | --- |

3.9

Mafijos grupuotės, sukčiai, virusų kūrėjai, kompiuterių piratai, pramonės šnipai bei kiti nusikaltėliai savo veikloje aktyviai naudojasi internetu. Nors daugelyje šalių specializuoti policijos poskyriai vykdo tokios veiklos paiešką, siekdami identifikuoti ir nubausti įstatymų pažeidėjus, bei sustabdyti tokią veiklą, tačiau tam reikalingas bendradarbiavimas tarptautiniu lygiu, kuris turi būti skatinamas labiau nei iki šiol.

| 3.10 | Kaip kovoti su tokia nusikalstama veikla, kaip pedofilų tinklapiai? Teisiškai juos uždrausti nesunku, tačiau tokių tinklų išaiškinimui pirmiausiai reikia sukurti tam tikras priemonės. Kaip galima apsaugoti vaikus nuo pedofilų, kurie dalyvaudami tiesioginių pokalbių svetainėse, kurias taip mėgsta jaunimas, tiesiogiai bendrauja su jaunimu ir stengiasi susitarti dėl pasimatymų? Kalbame ne apie tai, kad reikėtų įteisinti draudimus ir bausmes išimtiniais atvejais, bet apie priemones, kurių pagalba šiuos tikslus galima įgyvendinti. |
| --- | --- |

3.10

Kaip kovoti su tokia nusikalstama veikla, kaip pedofilų tinklapiai? Teisiškai juos uždrausti nesunku, tačiau tokių tinklų išaiškinimui pirmiausiai reikia sukurti tam tikras priemonės. Kaip galima apsaugoti vaikus nuo pedofilų, kurie dalyvaudami tiesioginių pokalbių svetainėse, kurias taip mėgsta jaunimas, tiesiogiai bendrauja su jaunimu ir stengiasi susitarti dėl pasimatymų? Kalbame ne apie tai, kad reikėtų įteisinti draudimus ir bausmes išimtiniais atvejais, bet apie priemones, kurių pagalba šiuos tikslus galima įgyvendinti.

| 3.11 | Interneto erdvės bei ryšio teikėjai (FAI) neturi galimybių prižiūrėti bei kontroliuoti visus turimus tinklapius bei visas ryšio linijas (nes tai privataus bendravimo sritis). Tačiau tais atvejais, kai to reikalauja teisėjai arba įgaliotos policijos, ar vaikų apsaugos tarnybos, FAI privalo nedelsiant paklusti reikalavimams ar sprendimams uždaryti tokius tinklapius bei atskleisti duomenis apie šiuos tinklapius įkūrusius asmenis. Todėl būtina, kad informacija apie tinklapius internete bei informacija apie vartotoją tam tikrą laiką būtų išsaugoma. |
| --- | --- |

3.11

Interneto erdvės bei ryšio teikėjai (FAI) neturi galimybių prižiūrėti bei kontroliuoti visus turimus tinklapius bei visas ryšio linijas (nes tai privataus bendravimo sritis). Tačiau tais atvejais, kai to reikalauja teisėjai arba įgaliotos policijos, ar vaikų apsaugos tarnybos, FAI privalo nedelsiant paklusti reikalavimams ar sprendimams uždaryti tokius tinklapius bei atskleisti duomenis apie šiuos tinklapius įkūrusius asmenis. Todėl būtina, kad informacija apie tinklapius internete bei informacija apie vartotoją tam tikrą laiką būtų išsaugoma.

| 3.12 | Pavyzdžiui bendrovės, išduodančios kredito korteles, pagal tam tikrus reikšminius žodžius arba geografines vietoves tikrina, ar tinklapiai yra pedofilinio pobūdžio ir, atsižvelgiant į aplinkybes, apie juos praneša policijai. Toks pat metodas turi būti taikomas norint identifikuoti „klientus“, kurie naudodami kredito kortelę užsisako filmus, vaizduojančius vaikų pornografiją ar kitokius draudžiamo turinio filmus („Snuff Movies“– filmai, kartais pornografiniai, kuriuose vaizduojamas žmogaus nužudymas. Jei būtina, tokius tyrimus turi numatyti įstatymas. Naršyklių ir interneto ryšio bei interneto erdvės paslaugų teikėjai taip pat turėtų imtis visų priemonių, kad būtų apsunkinta vaikų pornografijos filmų paieška internete naudojant tam tikrus reikšminius žodžius. |
| --- | --- |

3.12

Pavyzdžiui bendrovės, išduodančios kredito korteles, pagal tam tikrus reikšminius žodžius arba geografines vietoves tikrina, ar tinklapiai yra pedofilinio pobūdžio ir, atsižvelgiant į aplinkybes, apie juos praneša policijai. Toks pat metodas turi būti taikomas norint identifikuoti „klientus“, kurie naudodami kredito kortelę užsisako filmus, vaizduojančius vaikų pornografiją ar kitokius draudžiamo turinio filmus („Snuff Movies“– filmai, kartais pornografiniai, kuriuose vaizduojamas žmogaus nužudymas. Jei būtina, tokius tyrimus turi numatyti įstatymas. Naršyklių ir interneto ryšio bei interneto erdvės paslaugų teikėjai taip pat turėtų imtis visų priemonių, kad būtų apsunkinta vaikų pornografijos filmų paieška internete naudojant tam tikrus reikšminius žodžius.

| 3.13 | Šiems tikslams įgyvendinti reikalingos tinkamos priemonės, institucijos, kvalifikuoti darbuotojai, aktyvus tarpvalstybinis bendradarbiavimas ir nacionaliniu, Europos ir pasaulio lygiu suderintos teisinės normos, kurios interneto tinkle nevaržytų informacijos ir išraiškos laisvių, tačiau užtikrintų, kad būtų užkirsta kenksminga tam tikrų kategorijų asmenų bei grupių, naudojančių šiuos tinklus draudžiamai informacijai skleisti, veikla, ir užblokuotų nederamos ar kenksmingos informacijos siuntimą ir gavimą. |
| --- | --- |

3.13

Šiems tikslams įgyvendinti reikalingos tinkamos priemonės, institucijos, kvalifikuoti darbuotojai, aktyvus tarpvalstybinis bendradarbiavimas ir nacionaliniu, Europos ir pasaulio lygiu suderintos teisinės normos, kurios interneto tinkle nevaržytų informacijos ir išraiškos laisvių, tačiau užtikrintų, kad būtų užkirsta kenksminga tam tikrų kategorijų asmenų bei grupių, naudojančių šiuos tinklus draudžiamai informacijai skleisti, veikla, ir užblokuotų nederamos ar kenksmingos informacijos siuntimą ir gavimą.

| 3.14 | Kad ši kova būtų efektyvi, į ją turėtų būti įtraukiami visi interneto vartotojai. Interneto vartotojus reiktų apmokyti bei informuoti apie apsaugos priemones bei metodus, naudojamus apsaugai nuo pavojingos ar nepageidaujamos informacijos gavimo, o taip pat nuo to, kad jie patys netaptų šios informacijos perdavimo punktais. Komiteto nuomone, veiksmų plano prioritetu, atsižvelgiant į mokymą ir informavimą, turėtų būti interneto naudotojų mobilizavimas ir jų atsakomybės jausmo stiprinimas. Problemų sukelia nesureguliuoti su sveikata susiję tinklapiai. Siekiančios apsisaugoti bendrovės taip pat turi pasirūpinti savo dirbančiųjų mokymu bei savo interneto ryšio ir elektroninės prekybos tinklapių apsauga. Valdžios institucijos, viešosios bei privačios įstaigos turėtų laikytis tos pačios apsaugos politikos, užtikrindamos, kad jų turima ir apdorojama informacija, ypač asmeniniai duomenys, išliks visiškai konfidencialūs. Atsakomybės jausmo stiprinimas turėtų vykti skatinant kokybišką internetu skleidžiamą informaciją bei prasmingą, su internetu nesusijusią veiklą, kaip alternatyvą žaidžiamiems kompiuteriniams žaidimams, kurie gali turėti ilgalaikį poveikį nebrandžioms asmenybėms. |
| --- | --- |

3.14

Kad ši kova būtų efektyvi, į ją turėtų būti įtraukiami visi interneto vartotojai. Interneto vartotojus reiktų apmokyti bei informuoti apie apsaugos priemones bei metodus, naudojamus apsaugai nuo pavojingos ar nepageidaujamos informacijos gavimo, o taip pat nuo to, kad jie patys netaptų šios informacijos perdavimo punktais. Komiteto nuomone, veiksmų plano prioritetu, atsižvelgiant į mokymą ir informavimą, turėtų būti interneto naudotojų mobilizavimas ir jų atsakomybės jausmo stiprinimas. Problemų sukelia nesureguliuoti su sveikata susiję tinklapiai. Siekiančios apsisaugoti bendrovės taip pat turi pasirūpinti savo dirbančiųjų mokymu bei savo interneto ryšio ir elektroninės prekybos tinklapių apsauga. Valdžios institucijos, viešosios bei privačios įstaigos turėtų laikytis tos pačios apsaugos politikos, užtikrindamos, kad jų turima ir apdorojama informacija, ypač asmeniniai duomenys, išliks visiškai konfidencialūs. Atsakomybės jausmo stiprinimas turėtų vykti skatinant kokybišką internetu skleidžiamą informaciją bei prasmingą, su internetu nesusijusią veiklą, kaip alternatyvą žaidžiamiems kompiuteriniams žaidimams, kurie gali turėti ilgalaikį poveikį nebrandžioms asmenybėms.

| 3.15 | Vartotojai turi turėti galimybę apie draudžiamo pobūdžio informaciją, rastą internete, pranešti specialiosioms ryšio linijoms, visuomenei žinomiems pranešimų centrams ar specialiesiems policijos padaliniams, kad valstybinės valdžios struktūros imtųsi atitinkamų būtinų priemonių. Šalyse, kuriose vaikai pornografiniais tikslais dažnai išnaudojami interneto ar kitų priemonių pagalba (kaip šalyse, esančiose šalia ES išorės sienų), tėvai turi būti apie tai įspėjami. Tai galima būtų pasiekti pasitelkus tam tikras RELEX bendradarbiavimo programas. |
| --- | --- |

3.15

Vartotojai turi turėti galimybę apie draudžiamo pobūdžio informaciją, rastą internete, pranešti specialiosioms ryšio linijoms, visuomenei žinomiems pranešimų centrams ar specialiesiems policijos padaliniams, kad valstybinės valdžios struktūros imtųsi atitinkamų būtinų priemonių. Šalyse, kuriose vaikai pornografiniais tikslais dažnai išnaudojami interneto ar kitų priemonių pagalba (kaip šalyse, esančiose šalia ES išorės sienų), tėvai turi būti apie tai įspėjami. Tai galima būtų pasiekti pasitelkus tam tikras RELEX bendradarbiavimo programas.

| 3.16 | Visiškai pritardamas specifiniams programos tikslams suteikti interneto vartotojams galimybes pranešti apie draudžiamo turinio informacijos skleidimą (per specialiąsias ryšio linijas), vystyti technologijas, padedančias sulaikyti nepageidautiną informaciją, klasifikuoti platinamų duomenų pobūdį, kovoti su „šiukšlėmis“, kelti elektroninės pramonės savikontrolės lygį bei mokyti, kaip naudojantis interneto technologijomis apsisaugoti, Komitetas savo specialiose pastabose pataria atkreipti dėmesį į kelis papildomus ir, jo nuomone, vertus dėmesio, tikslus. |
| --- | --- |

3.16

Visiškai pritardamas specifiniams programos tikslams suteikti interneto vartotojams galimybes pranešti apie draudžiamo turinio informacijos skleidimą (per specialiąsias ryšio linijas), vystyti technologijas, padedančias sulaikyti nepageidautiną informaciją, klasifikuoti platinamų duomenų pobūdį, kovoti su „šiukšlėmis“, kelti elektroninės pramonės savikontrolės lygį bei mokyti, kaip naudojantis interneto technologijomis apsisaugoti, Komitetas savo specialiose pastabose pataria atkreipti dėmesį į kelis papildomus ir, jo nuomone, vertus dėmesio, tikslus.

4.   Specialiosios Komiteto pastabos

| 4.1 | Praeityje Komitetas ne kartą Komisijos reikalavo sumažinti biurokratines kliūtis ES finansuojamoms programoms, tam, kad lengviau finansavimą gautų mikro-projektai ir nevyriausybinės organizacijos. Komitetas pritaria programų stebėsenai, kuria nustatomi apčiuopiami vykdomos programos rezultatai ir jos siūlomų sprendimų efektyvumas. Sprendimai turėtų būti mažiau konfidencialūs. |
| --- | --- |

4.1

Praeityje Komitetas ne kartą Komisijos reikalavo sumažinti biurokratines kliūtis ES finansuojamoms programoms, tam, kad lengviau finansavimą gautų mikro-projektai ir nevyriausybinės organizacijos. Komitetas pritaria programų stebėsenai, kuria nustatomi apčiuopiami vykdomos programos rezultatai ir jos siūlomų sprendimų efektyvumas. Sprendimai turėtų būti mažiau konfidencialūs.

| 4.2 | Komiteto nuomone, šioje programoje arba nauja Komisijos iniciatyva turėtų būti, jei įmanoma, atsižvelgta į normines priemones, skirtas papildomai apsaugoti galutinį vartotoją. |
| --- | --- |

4.2

Komiteto nuomone, šioje programoje arba nauja Komisijos iniciatyva turėtų būti, jei įmanoma, atsižvelgta į normines priemones, skirtas papildomai apsaugoti galutinį vartotoją.

| 4.3 | Prisijungimo prie interneto programų, serverių eksploatacijos sistemų ir programinės įrangos, skirtos kovai su nepageidaujamais įsiveržimais, kūrėjai visiškai atsako už savo gaminius. Vartotojams turi būti garantuoti, kad šių programų autoriai naudojasi tobuliausiais turimais techniniais metodais ir reguliariai atnaujina savo gaminius. Klientų garantijas turėtų užtikrinti savikontrolė arba, jei ji neefektyvi, Bendrijų normos. |
| --- | --- |

4.3

Prisijungimo prie interneto programų, serverių eksploatacijos sistemų ir programinės įrangos, skirtos kovai su nepageidaujamais įsiveržimais, kūrėjai visiškai atsako už savo gaminius. Vartotojams turi būti garantuoti, kad šių programų autoriai naudojasi tobuliausiais turimais techniniais metodais ir reguliariai atnaujina savo gaminius. Klientų garantijas turėtų užtikrinti savikontrolė arba, jei ji neefektyvi, Bendrijų normos.

| 4.4 | Interneto ryšio ir interneto erdvės teikėjai turėtų siūlyti (ir tai jau daugelis jų daro) nesudėtingas programas, veikiančias pačiame tinklapyje, kurios apsaugo nuo virusų prieš gaunant elektroninį paštą ir pridėtą informaciją, bei pasiūlyti priemones, apsaugančias elektroninį paštą nuo „šiukšlių“. Tokiu būdu paslaugų teikėjai, kurie rimtai rūpinasi savo klientų apsauga, galės užsitikrinti savo bendrovių komercinį pranašumą. Kadangi dažniausiai vaikai daug greičiau nei jų tėvai išmoksta naudotis internetu, programos, užtikrinančios elektroninio pašto filtravimą, virusų sunaikinimą bei tėvų vykdomą kontrolę, turi būti instaliuotos iš anksto ir jomis naudotis bei jas stebėti turi būti paprasta asmenims be specialiųjų techninių žinių. |
| --- | --- |

4.4

Interneto ryšio ir interneto erdvės teikėjai turėtų siūlyti (ir tai jau daugelis jų daro) nesudėtingas programas, veikiančias pačiame tinklapyje, kurios apsaugo nuo virusų prieš gaunant elektroninį paštą ir pridėtą informaciją, bei pasiūlyti priemones, apsaugančias elektroninį paštą nuo „šiukšlių“. Tokiu būdu paslaugų teikėjai, kurie rimtai rūpinasi savo klientų apsauga, galės užsitikrinti savo bendrovių komercinį pranašumą. Kadangi dažniausiai vaikai daug greičiau nei jų tėvai išmoksta naudotis internetu, programos, užtikrinančios elektroninio pašto filtravimą, virusų sunaikinimą bei tėvų vykdomą kontrolę, turi būti instaliuotos iš anksto ir jomis naudotis bei jas stebėti turi būti paprasta asmenims be specialiųjų techninių žinių.

| 4.5 | Programoje turėtų būti numatyti tyrimai, skirti sukurti specialioms kompiuterinėms programoms arba kitiems metodams, kuriais galima tikrinti kitų programų apsaugos kodų „atsparumą“ prieš įsilaužimus, taip pat skatinti, o kai kada ir priversti programų tiekėjus kuo skubiau įvesti pataisas (patches) visiems trūkumams, kurie buvo rasti ar apie kuriuos pranešta, vystyti techninių ir programinių apsaugos priemonių veiksmingumą, o taip pat tobulinti filtravimo metodus bei perduodamo turinio nustatymo priemones. |
| --- | --- |

4.5

Programoje turėtų būti numatyti tyrimai, skirti sukurti specialioms kompiuterinėms programoms arba kitiems metodams, kuriais galima tikrinti kitų programų apsaugos kodų „atsparumą“ prieš įsilaužimus, taip pat skatinti, o kai kada ir priversti programų tiekėjus kuo skubiau įvesti pataisas (patches) visiems trūkumams, kurie buvo rasti ar apie kuriuos pranešta, vystyti techninių ir programinių apsaugos priemonių veiksmingumą, o taip pat tobulinti filtravimo metodus bei perduodamo turinio nustatymo priemones.

| 4.6 | Komitetas pageidautų, kad programos, skirtos saugesniam naudojimuisi internetu, veiksmingumo ir įgyvendinimo rezultatų įvertinimas būtų suskirstytas pagal problemų, kurias šie projektai nagrinėja pobūdį, ir būtų plačiai paskleistas. Be to, reikėtų įsitikinti, ar yra žinomi ir ar aktyviai palaikomas ryšys su visais finansuotais projektais, kurie yra įgyvendinti. Komisijos tinklapyje taip pat turi būti informacija apie valstybių narių ir trečiųjų šalių iniciatyvas skatinti bendradarbiavimą ir keitimąsi žiniomis. |
| --- | --- |

4.6

Komitetas pageidautų, kad programos, skirtos saugesniam naudojimuisi internetu, veiksmingumo ir įgyvendinimo rezultatų įvertinimas būtų suskirstytas pagal problemų, kurias šie projektai nagrinėja pobūdį, ir būtų plačiai paskleistas. Be to, reikėtų įsitikinti, ar yra žinomi ir ar aktyviai palaikomas ryšys su visais finansuotais projektais, kurie yra įgyvendinti. Komisijos tinklapyje taip pat turi būti informacija apie valstybių narių ir trečiųjų šalių iniciatyvas skatinti bendradarbiavimą ir keitimąsi žiniomis.

| 4.7 | Yra visiškai įmanoma taikyti teisines priemones. FAI, kredito kortelių bendroves, naršyklių paslaugų teikėjus galima sėkmingai reguliuoti, tačiau kai kurios jų jau taiko savikontrolę. Bausmės už tinklapius, propaguojančius terorizmą, rasizmą, savižudybes ar vaikų pornografiją turėtų būti griežtos ir veiksmingos. Siekiant išaiškinti ir uždaryti tokius tinklapius, būtina imtis veiksmingesnių priemonių tarptautiniu lygiu, tam, kad esant būtinybei valstybės galėtų vesti derybas dėl jų uždarymo. |
| --- | --- |

4.7

Yra visiškai įmanoma taikyti teisines priemones. FAI, kredito kortelių bendroves, naršyklių paslaugų teikėjus galima sėkmingai reguliuoti, tačiau kai kurios jų jau taiko savikontrolę. Bausmės už tinklapius, propaguojančius terorizmą, rasizmą, savižudybes ar vaikų pornografiją turėtų būti griežtos ir veiksmingos. Siekiant išaiškinti ir uždaryti tokius tinklapius, būtina imtis veiksmingesnių priemonių tarptautiniu lygiu, tam, kad esant būtinybei valstybės galėtų vesti derybas dėl jų uždarymo.

5.   Išvados

Komitetas visiškai pritaria programos „Už saugesnį internetą“ (kurią jis pats ir inicijavo) tolimesniam vykdymui bei išplėtimui, tačiau mano, kad pavojus, visų pirma vaikams, yra toks didelis, kad būtina imtis skubių papildomų teisinių veiksmų bei, priklausomai nuo aplinkybių, praktinių priemonių šiose srityse:

| — | visuotinis ryšio operatorių įsipareigojimus apsaugoti vaikus ir kitus esančius rizikoje asmenis, |
| --- | --- |

—

visuotinis ryšio operatorių įsipareigojimus apsaugoti vaikus ir kitus esančius rizikoje asmenis,

| — | automatinis filtravimo sistemų instaliavimas, |
| --- | --- |

—

automatinis filtravimo sistemų instaliavimas,

| — | aiškiai matomi įspėjamieji pranešimai visuose interneto pokalbių svetainių (chat rooms) puslapiuose bei portaluose, |
| --- | --- |

—

aiškiai matomi įspėjamieji pranešimai visuose interneto pokalbių svetainių (chat rooms) puslapiuose bei portaluose,

| — | asociacijų, kuriančių specialiąsias ryšio linijas (hot lines), kuriomis galima pranešti apie tinklapius ar apie veiklą internete, kuri kelia rimtą grėsmę vaikams, rėmimas, |
| --- | --- |

—

asociacijų, kuriančių specialiąsias ryšio linijas (hot lines), kuriomis galima pranešti apie tinklapius ar apie veiklą internete, kuri kelia rimtą grėsmę vaikams, rėmimas,

| — | draudimas naudoti kredito korteles užsisakant vaikų pornografiją, ar kito nusikalstamo pobūdžio informaciją bei bandant plauti pinigus, |
| --- | --- |

—

draudimas naudoti kredito korteles užsisakant vaikų pornografiją, ar kito nusikalstamo pobūdžio informaciją bei bandant plauti pinigus,

| — | įspėjimų siuntimas tėvams ir institucijoms tų valstybių, kuriose vaikų išnaudojimas pornografiniams tikslams yra tapęs rimta problema, |
| --- | --- |

—

įspėjimų siuntimas tėvams ir institucijoms tų valstybių, kuriose vaikų išnaudojimas pornografiniams tikslams yra tapęs rimta problema,

| — | aktyvūs veiksmai kovojant su vaikų pornografija ir organizuotu nusikalstamumu; |
| --- | --- |

—

aktyvūs veiksmai kovojant su vaikų pornografija ir organizuotu nusikalstamumu;

| — | sistemų, nustatančių ir pranešančių apie draudžiamą skleidžiamos informacijos turinį, naikinančių rasistinio pobūdžio informaciją, įspėjančių apie sukčiavimo internete apraiškas, kūrimas siekiant apsaugoti pažeidžiamus asmenis, |
| --- | --- |

—

sistemų, nustatančių ir pranešančių apie draudžiamą skleidžiamos informacijos turinį, naikinančių rasistinio pobūdžio informaciją, įspėjančių apie sukčiavimo internete apraiškas, kūrimas siekiant apsaugoti pažeidžiamus asmenis,

| — | veiksmingesnė kova su šiukšlėmis, tarptautinio bendradarbiavimo ir bendrų taisyklių sudarymo galimybių skatinimas, |
| --- | --- |

—

veiksmingesnė kova su šiukšlėmis, tarptautinio bendradarbiavimo ir bendrų taisyklių sudarymo galimybių skatinimas,

| — | tarptautinis bendradarbiavimas (išankstinio įspėjimo sistemos tobulinimas) ir veiksmingos sankcijos už kompiuterio virusų platinimą bei neteisėtą privataus ir valstybinio ryšio linijų panaudojimą (įsiskverbimas į ryšio liniją pramonės šnipinėjimo tikslais, plačiajuosčio ryšio užėmimas ir kiti neteisėto naudojimo atvejai). |
| --- | --- |

—

tarptautinis bendradarbiavimas (išankstinio įspėjimo sistemos tobulinimas) ir veiksmingos sankcijos už kompiuterio virusų platinimą bei neteisėtą privataus ir valstybinio ryšio linijų panaudojimą (įsiskverbimas į ryšio liniją pramonės šnipinėjimo tikslais, plačiajuosčio ryšio užėmimas ir kiti neteisėto naudojimo atvejai).

2004 m. gruodžio 16 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Ann-Marie SIGMUND

---

(1)  http://www.europa.eu.int/information_society/programmes/iap/index_en.htm

1

(2)  Temas numatytas komiteto.

2

(3)  ESRK nuomonė dėl „Vaikų apsaugos internete programos“, pranešėja-ponia DAVISON, OL C 48, 2002 02 21 ir dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui dėl „Tinklų ir informacijos apsaugos: Siūlymai Europos politinės strategijos gairėms“, pranešėjas- ponas RETUREAU, 2002 02 21 OL C 48, o taip pat dėl „Žaliosios knygos apie nepilnamečių bei žmogiškojo orumo apsaugos naudojant audiovizualines bei informacines priemones“, pranešėja- ponia BARROW, 1997 09 22 OL C 287.

3

(4)  Susitarimas dėl techninių kliūčių prekybai ir paslaugų teikimo. Žr. pvz. JAV prieš Antigua ir Barbuda. ( http://www.wto.org/english/tratop_e/dispu_e/distabase_wto_members1_e.htm), Dokumentas 03-4429, psl. WT/DS285/3, 26/08/2003.

4

---

| 28.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/141 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/141

---

Nuomonė dėl Galimybės ateityje patekti į Europą jūra: pokyčiai ir kaip jiems pasiruošti

(2005/C 157/25)

2004 m. liepos 1 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo darbo tvarkos taisyklių 29 taisyklės 2 dalimi, nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl Galimybės ateityje patekti į Europą jūra: pokyčiai ir kaip jiems pasiruošti.

Transporto, energijos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu rengimą, 2004 m. lapkričio 24 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas — p. Simons.

2004 m. gruodžio 15-16 d. 413-osios plenarinės sesijos metu (gruodžio 16 d. posėdis) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 124 nariams balsavus „už“ ir 2 nariams susilaikius.

1.   Įžanga

| 1.1 | Jūrų transportas į Europos Sąjungos valstybes, iš ir tarp jų yra nepaprastai svarbus. Kiekvienais metais daugiau nei 3 500 milijonų tonų krovinių importuojama ir eksportuojama per daugiau nei 1000 ES uostų. Be to, apie 350 milijonų keleivių kasmet keliauja keltais ir kruizų laivais. |
| --- | --- |

1.1

Jūrų transportas į Europos Sąjungos valstybes, iš ir tarp jų yra nepaprastai svarbus. Kiekvienais metais daugiau nei 3 500 milijonų tonų krovinių importuojama ir eksportuojama per daugiau nei 1000 ES uostų. Be to, apie 350 milijonų keleivių kasmet keliauja keltais ir kruizų laivais.

| 1.2 | Daugiau nei 90 % Europos prekybos su likusiu pasauliu vykdoma per Europos uostus. Be to, 40 % Europoje pervežamų prekių taip pat yra plukdomos jūra. Jūrų transportas yra aukštai vertinamas energijos ir aplinkosaugos aspektais. Lyginant su kelių transportu, jūrų transportas gali būti net 13 kartų mažiau taršus dėl mažesnės CO2 taršos ir net 19 kartų mažiau išmesti CHx (1) |
| --- | --- |

1.2

Daugiau nei 90 % Europos prekybos su likusiu pasauliu vykdoma per Europos uostus. Be to, 40 % Europoje pervežamų prekių taip pat yra plukdomos jūra. Jūrų transportas yra aukštai vertinamas energijos ir aplinkosaugos aspektais. Lyginant su kelių transportu, jūrų transportas gali būti net 13 kartų mažiau taršus dėl mažesnės CO2 taršos ir net 19 kartų mažiau išmesti CHx (1)

| 1.3 | Europos uostuose arba tiesiogiai susijusiame paslaugų sektoriuje dirba apie 250 000 žmonių. Visame Europos jūrų sektoriuje dirba apie 2,5 milijono žmonių, o jo sukuriama pridėtinė vertė yra apytiksliai 111 tūkstančių milijonų eurų. Taigi jūrų transporto reikšmė Europai turėtų būti akivaizdi. |
| --- | --- |

1.3

Europos uostuose arba tiesiogiai susijusiame paslaugų sektoriuje dirba apie 250 000 žmonių. Visame Europos jūrų sektoriuje dirba apie 2,5 milijono žmonių, o jo sukuriama pridėtinė vertė yra apytiksliai 111 tūkstančių milijonų eurų. Taigi jūrų transporto reikšmė Europai turėtų būti akivaizdi.

| 1.4 | Jūrų transporto iš Europos ir į ją apimtis auga kiekvienais metais. Todėl labai svarbu, kad ES akylai stebėtų šių jūrų transporto srautų augimą ir skatintų, o prireikus, ankstyvojoje stadijoje pati imtųsi reikiamų priemonių šiam augimui valdyti. |
| --- | --- |

1.4

Jūrų transporto iš Europos ir į ją apimtis auga kiekvienais metais. Todėl labai svarbu, kad ES akylai stebėtų šių jūrų transporto srautų augimą ir skatintų, o prireikus, ankstyvojoje stadijoje pati imtųsi reikiamų priemonių šiam augimui valdyti.

| 1.5 | Jūrų transportą galima suskirstyti į atskiras rūšis ir kategorijas, priklausomai nuo: kelionės tikslo (poilsio ar komercinė); to, kaip ji organizuojama (trampinė ar linijinė laivyba); to, ar tai yra gelminė ar pakrantės laivyba; krovinio tipo (keleivinis ar krovininis transportas). Komercinis transportas ir pirmiau minėtos keturios transporto kategorijos daro ypatingą įtaką vienai bendrai rinkai ir yra šios nuomonės dalykas. |
| --- | --- |

1.5

Jūrų transportą galima suskirstyti į atskiras rūšis ir kategorijas, priklausomai nuo: kelionės tikslo (poilsio ar komercinė); to, kaip ji organizuojama (trampinė ar linijinė laivyba); to, ar tai yra gelminė ar pakrantės laivyba; krovinio tipo (keleivinis ar krovininis transportas). Komercinis transportas ir pirmiau minėtos keturios transporto kategorijos daro ypatingą įtaką vienai bendrai rinkai ir yra šios nuomonės dalykas.

| 1.6 | Keleivių transporte akivaizdžiausias skirtumas yra tarp kruizų laivų ir ro-ro tipo keltų paslaugų. Jūrų krovininis transportas gali būti skirstomas pagal krovinio rūšį:






  — | sausas birus krovinys; vežamas specialiuose balkeriuose kaip birus krovinys, pvz., rūda, anglis ir grūdai. |
| --- | --- | --- |

1.6

Keleivių transporte akivaizdžiausias skirtumas yra tarp kruizų laivų ir ro-ro tipo keltų paslaugų. Jūrų krovininis transportas gali būti skirstomas pagal krovinio rūšį:

—

sausas birus krovinys; vežamas specialiuose balkeriuose kaip birus krovinys, pvz., rūda, anglis ir grūdai.

| — | skystas piltinis krovinys; vežamas tanklaiviais, pvz., žalia nafta, naftos produktai ir chemikalai. |
| --- | --- |

—

skystas piltinis krovinys; vežamas tanklaiviais, pvz., žalia nafta, naftos produktai ir chemikalai.

| — | mišrus krovinys; suskirstytas į ro-ro tipo krovinius, kitus mišrius krovinius ir konteinerius. |
| --- | --- |

—

mišrus krovinys; suskirstytas į ro-ro tipo krovinius, kitus mišrius krovinius ir konteinerius.

2.   Bendras padėties atitinkamų kategorijų rinkose apibūdinimas

| 2.1 | Kruizų ir ro-ro tipo keltų laivyba yra dvi visiškai skirtingos keleivinio transporto rūšys. Kruizas — tai turizmo rūšis, kai keliaujama laivu. Keltai, savo ruožtu, suteikia galimybę iš taško A nuvykti į tašką B, bet, kaip ro-ro tipo paslaugas teikiančios transporto priemonės gali būti naudojami ir kroviniams pervežti. Jūra Europos Sąjungoje iš viso keliauja 350 milijonų keleivių, įskaitant apie 4 milijonus keleivių, keliaujančių kruizų laivais. |
| --- | --- |

2.1

Kruizų ir ro-ro tipo keltų laivyba yra dvi visiškai skirtingos keleivinio transporto rūšys. Kruizas — tai turizmo rūšis, kai keliaujama laivu. Keltai, savo ruožtu, suteikia galimybę iš taško A nuvykti į tašką B, bet, kaip ro-ro tipo paslaugas teikiančios transporto priemonės gali būti naudojami ir kroviniams pervežti. Jūra Europos Sąjungoje iš viso keliauja 350 milijonų keleivių, įskaitant apie 4 milijonus keleivių, keliaujančių kruizų laivais.

| 2.2 | Didžiausi Europos kruizų uostai yra Barselona (832 000 keleivių), Palma de Majorca (665 000), Venecija (634 000), Neapolis (534 000), Southampton (533 000) ir Civitavecchia (520 000). Didžiausias kruizų laivas yra šiais metais pradėjęs plaukioti „Queen Mary 2“, kurio ilgis yra 345 metrai, plotis — 41 metras, o grimzlė — 10,3 m.
  „Queen Mary 2“ yra beveik tokio pat ilgio kaip ir didžiausi balkeriai ir konteinerių laivai. Tačiau kruizų laivų grimzlei taikomi griežtesni reikalavimai nei konteinerių laivams ir balkeriams. Didesniuose uostuose nekyla problemų suteikti mažam laivų skaičiui galimybę patekti į uostą. |
| --- | --- |

2.2

Didžiausi Europos kruizų uostai yra Barselona (832 000 keleivių), Palma de Majorca (665 000), Venecija (634 000), Neapolis (534 000), Southampton (533 000) ir Civitavecchia (520 000). Didžiausias kruizų laivas yra šiais metais pradėjęs plaukioti „Queen Mary 2“, kurio ilgis yra 345 metrai, plotis — 41 metras, o grimzlė — 10,3 m.

„Queen Mary 2“ yra beveik tokio pat ilgio kaip ir didžiausi balkeriai ir konteinerių laivai. Tačiau kruizų laivų grimzlei taikomi griežtesni reikalavimai nei konteinerių laivams ir balkeriams. Didesniuose uostuose nekyla problemų suteikti mažam laivų skaičiui galimybę patekti į uostą.

| 2.3 | Keltai paprastai taip pat teikia ro-ro tipo krovininio transporto paslaugas ir būna mišraus tipo laivai — keleiviniai ir krovininiai. Europos Sąjungoje keltai Europos pagrindinę žemyninę dalį sujungia su Jungtine Karalyste, Airija, Skandinavija, Baltijos šalimis ir Kanarų salomis, o Viduržemio jūra turi ypač platų keltų tinklą, į kurį įeina ir už ES ribų esančios paskirties vietovės. „Pride of Rotterdam“ ir „Pride of Hull“ yra didžiausi ro-ro tipo keltai — laivai dvyniai, priklausantys „P&O North Sea Ferries“ laivynui. Šių laivų ilgis yra 215 metrų, plotis — 32 metrai, tačiau jų grimzlė tėra 6.3 m. |
| --- | --- |

2.3

Keltai paprastai taip pat teikia ro-ro tipo krovininio transporto paslaugas ir būna mišraus tipo laivai — keleiviniai ir krovininiai. Europos Sąjungoje keltai Europos pagrindinę žemyninę dalį sujungia su Jungtine Karalyste, Airija, Skandinavija, Baltijos šalimis ir Kanarų salomis, o Viduržemio jūra turi ypač platų keltų tinklą, į kurį įeina ir už ES ribų esančios paskirties vietovės. „Pride of Rotterdam“ ir „Pride of Hull“ yra didžiausi ro-ro tipo keltai — laivai dvyniai, priklausantys „P&O North Sea Ferries“ laivynui. Šių laivų ilgis yra 215 metrų, plotis — 32 metrai, tačiau jų grimzlė tėra 6.3 m.

| 2.4 | Išskyrus pavienes vietines problemas, fizinis patekimas į Europą šios kategorijos laivais šiuo metu nekelia tokių problemų, kurios turėtų būti struktūriškai svarstomos Europos lygiu. Taigi šios transporto kategorijos jau užsitikrino būsimą patekimą į Europą, o tai reiškia, kad šis sektorius gali toliau plėstis. |
| --- | --- |

2.4

Išskyrus pavienes vietines problemas, fizinis patekimas į Europą šios kategorijos laivais šiuo metu nekelia tokių problemų, kurios turėtų būti struktūriškai svarstomos Europos lygiu. Taigi šios transporto kategorijos jau užsitikrino būsimą patekimą į Europą, o tai reiškia, kad šis sektorius gali toliau plėstis.

| 2.5 | Europos pramonės šakoms labai svarbus yra sausų birių krovinių ir skystų piltinių krovinių tiekimas. Sausų birių krovinių ir skystų piltinių krovinių transportas Europoje vienu metu išgyveno nepaprasto augimo laikotarpį, ypač tai pasakytina apie 7-ąjį ir 8-ąjį dešimtmečius, kai augo krovinių apimtys ir laivų dydis. |
| --- | --- |

2.5

Europos pramonės šakoms labai svarbus yra sausų birių krovinių ir skystų piltinių krovinių tiekimas. Sausų birių krovinių ir skystų piltinių krovinių transportas Europoje vienu metu išgyveno nepaprasto augimo laikotarpį, ypač tai pasakytina apie 7-ąjį ir 8-ąjį dešimtmečius, kai augo krovinių apimtys ir laivų dydis.

| 2.6 | Kai pasibaigus Šešių dienų karui buvo uždarytas Sueco kanalas, o žalios naftos paklausa nuolat didėjo, maksimalus skystus piltinius krovinius plukdančių laivų dydis išaugo nuo 1968 m. galiojusio 85 000 dedveitų dydžio iki 560 000 dedveitų (2) 1976 m. Ne vienas Europos uostas ėmėsi veiksmų, kad galėtų priimti tokius laivus. 1973 m., prasidėjus pirmajai naftos krizei, šie lavai nustojo būti pelningi ir virto metalo laužu. Devintajame ir dešimtajame dešimtmečiuose pastatyti nauji tanklaiviai buvo statomi nebesilaikant laivų didinimo tendencijos. Didelių tanklaivių dydis yra stabilus ir sudaro apie 300 000 dedveitų. 2002 m. dar kartą buvo pastatyta keletas ypač didelių — 400 000 dedveitų tanklaivių; uostai dar gali juos priimti. |
| --- | --- |

2.6

Kai pasibaigus Šešių dienų karui buvo uždarytas Sueco kanalas, o žalios naftos paklausa nuolat didėjo, maksimalus skystus piltinius krovinius plukdančių laivų dydis išaugo nuo 1968 m. galiojusio 85 000 dedveitų dydžio iki 560 000 dedveitų (2) 1976 m. Ne vienas Europos uostas ėmėsi veiksmų, kad galėtų priimti tokius laivus. 1973 m., prasidėjus pirmajai naftos krizei, šie lavai nustojo būti pelningi ir virto metalo laužu. Devintajame ir dešimtajame dešimtmečiuose pastatyti nauji tanklaiviai buvo statomi nebesilaikant laivų didinimo tendencijos. Didelių tanklaivių dydis yra stabilus ir sudaro apie 300 000 dedveitų. 2002 m. dar kartą buvo pastatyta keletas ypač didelių — 400 000 dedveitų tanklaivių; uostai dar gali juos priimti.

| 2.7 | Sausų birių krovinių transportas nuo septintojo dešimtmečio vystėsi panašiai. Šios kategorijos laivai didėjo, didžiausias iš kurių buvo 365 000 dedveitų „Berge Stahl“, pastaruosius aštuoniolika metų plukdęs geležies rūdą iš Brazilijos į Roterdamą. Dėl 23 metrų (76 pėdų) grimzlės, jo nepriima jokie kiti pasaulio uostai. Tačiau nuo devintojo dešimtmečio didžioji naujų balkerių dauguma yra 150 000 — 175 000 dedveitų. Taigi sausų birių ir skystų piltinių krovinių transporto operacijos pavirto visiškai išplėtotomis rinkomis, o Europos uostai, kuriuose jos teikiamos, jau prisitaikė prie visko — net prie didžiausio pasaulyje sausų birių krovinių laivo. Šiuo metu nelaukiama didesnio krovinių ar laivų dydžio padidėjimo. Taigi šios kategorijos taip pat jau užsitikrino būsimą patekimą į Europą. |
| --- | --- |

2.7

Sausų birių krovinių transportas nuo septintojo dešimtmečio vystėsi panašiai. Šios kategorijos laivai didėjo, didžiausias iš kurių buvo 365 000 dedveitų „Berge Stahl“, pastaruosius aštuoniolika metų plukdęs geležies rūdą iš Brazilijos į Roterdamą. Dėl 23 metrų (76 pėdų) grimzlės, jo nepriima jokie kiti pasaulio uostai. Tačiau nuo devintojo dešimtmečio didžioji naujų balkerių dauguma yra 150 000 — 175 000 dedveitų. Taigi sausų birių ir skystų piltinių krovinių transporto operacijos pavirto visiškai išplėtotomis rinkomis, o Europos uostai, kuriuose jos teikiamos, jau prisitaikė prie visko — net prie didžiausio pasaulyje sausų birių krovinių laivo. Šiuo metu nelaukiama didesnio krovinių ar laivų dydžio padidėjimo. Taigi šios kategorijos taip pat jau užsitikrino būsimą patekimą į Europą.

| 2.8 | Mišrūs kroviniai plukdomi bendro pobūdžio krovininiais laivais arba daugiafunkciniais laivais. Padaugėjus konteinerių laivų, mišriųjų krovinių rinka smarkiai sumažėjo ir šiuo metu turi nišas tik Afrikoje ir užsiima specializuota vaisių prekyba. Laivai negali būti didesni nei apytiksliai 40 000 dedveitų ir jų dydis nebedidėja. |
| --- | --- |

2.8

Mišrūs kroviniai plukdomi bendro pobūdžio krovininiais laivais arba daugiafunkciniais laivais. Padaugėjus konteinerių laivų, mišriųjų krovinių rinka smarkiai sumažėjo ir šiuo metu turi nišas tik Afrikoje ir užsiima specializuota vaisių prekyba. Laivai negali būti didesni nei apytiksliai 40 000 dedveitų ir jų dydis nebedidėja.

| 2.9 | Kita vertus, konteinerių transportas šiuo metu išgyvena precedento neturintį struktūrinį augimą tiek apimčių, tiek laivų dydžio prasme. 1966 m. „Fairland“ buvo pirmasis laivas, pervežęs tarpkontinentinius konteinerius iš JAV į Europą. „Fairland“, priklausęs „Sea-Land“ laivynui, perveždavo 266 35 pėdų konteinerius. Šiandien didžiausias konteinerių laivas pasaulyje yra „CSCL Europe“, kurio galia yra 8 500 TEU (dvidešimt pėdų atitinkančių vienetų). „CSCL Europe“ yra 334 metrų ilgio ir 42,8 metrų pločio, o jo didžiausia grimzlė yra 14,5 metro.
  Toliau nurodytoje diagramoje pavaizduotas didžiausias atitinkamais metais pasaulyje pastatytas konteinerių laivas. Nepaprastas augimas, ypač nuo 1995 m., kelia nuostabą. Šiuo metu laivų statykloms yra pateikti užsakymai pagaminti 156 laivus, kurių galia būtų didesnė nei 7000 TEU. |
| --- | --- |

2.9

Kita vertus, konteinerių transportas šiuo metu išgyvena precedento neturintį struktūrinį augimą tiek apimčių, tiek laivų dydžio prasme. 1966 m. „Fairland“ buvo pirmasis laivas, pervežęs tarpkontinentinius konteinerius iš JAV į Europą. „Fairland“, priklausęs „Sea-Land“ laivynui, perveždavo 266 35 pėdų konteinerius. Šiandien didžiausias konteinerių laivas pasaulyje yra „CSCL Europe“, kurio galia yra 8 500 TEU (dvidešimt pėdų atitinkančių vienetų). „CSCL Europe“ yra 334 metrų ilgio ir 42,8 metrų pločio, o jo didžiausia grimzlė yra 14,5 metro.

Toliau nurodytoje diagramoje pavaizduotas didžiausias atitinkamais metais pasaulyje pastatytas konteinerių laivas. Nepaprastas augimas, ypač nuo 1995 m., kelia nuostabą. Šiuo metu laivų statykloms yra pateikti užsakymai pagaminti 156 laivus, kurių galia būtų didesnė nei 7000 TEU.

Image

| 2.10 | Manoma, kad laivų statyklos greitai gaus užsakymų 10 000 TEU ar net 12 000 TEU laivams, kuriems irgi tereikės vieno variklio. Buvo net atlikti galimos viršutinės ribos skaičiavimai (3). Dėl uolų, esančių Malacca sąsiauryje, kuris sudaro vieną svarbiausių Azijos prekybos kelių, buvo pasiektas 18 000 TEU skaičius, nors šie laivai yra dviejų variklių. Dėl to smarkiai pakilo vieno konteinerio vežimo kaina. Tarpkontinentinio konteinerių transporto augimas iki techninių ir geografinių ribų nėra automatinis. Įmanomas ir grįžimas prie kuklesnių laivų dydžių, kaip kad vyko paskutiniais dešimtmečiais sausų birių ir skystų krovinių tarpkontinentinio transporto srityje. Tokio vystymosi motyvas — pigesnė transporto grandinė. Ji įmanoma tuo atveju, kai tarpkontinentiniai konteinerių laivai gali įplaukti į daugiau uostų. |
| --- | --- |

2.10

Manoma, kad laivų statyklos greitai gaus užsakymų 10 000 TEU ar net 12 000 TEU laivams, kuriems irgi tereikės vieno variklio. Buvo net atlikti galimos viršutinės ribos skaičiavimai (3). Dėl uolų, esančių Malacca sąsiauryje, kuris sudaro vieną svarbiausių Azijos prekybos kelių, buvo pasiektas 18 000 TEU skaičius, nors šie laivai yra dviejų variklių. Dėl to smarkiai pakilo vieno konteinerio vežimo kaina. Tarpkontinentinio konteinerių transporto augimas iki techninių ir geografinių ribų nėra automatinis. Įmanomas ir grįžimas prie kuklesnių laivų dydžių, kaip kad vyko paskutiniais dešimtmečiais sausų birių ir skystų krovinių tarpkontinentinio transporto srityje. Tokio vystymosi motyvas — pigesnė transporto grandinė. Ji įmanoma tuo atveju, kai tarpkontinentiniai konteinerių laivai gali įplaukti į daugiau uostų.

| 2.11 | Per pastaruosius kelerius metus ypač greitai išaugo tarpkontinentinių konteinerių transportas iš Europos uostų ir į juos. Viena iš didėjančios globalizacijos ir su ja susijusio Kinijos, kaip šalies gamintojos, augimo pasekmių yra ta, kad tokių Šiaurės Vakarų Europos konteinerių uostų kaip Hamburgas ir Havras struktūrinis augimas per pastaruosius penkerius metus buvo didesnis nei 10 % per metus. Labai greitai plėtėsi ir Viduržemio jūros uostai. |
| --- | --- |

2.11

Per pastaruosius kelerius metus ypač greitai išaugo tarpkontinentinių konteinerių transportas iš Europos uostų ir į juos. Viena iš didėjančios globalizacijos ir su ja susijusio Kinijos, kaip šalies gamintojos, augimo pasekmių yra ta, kad tokių Šiaurės Vakarų Europos konteinerių uostų kaip Hamburgas ir Havras struktūrinis augimas per pastaruosius penkerius metus buvo didesnis nei 10 % per metus. Labai greitai plėtėsi ir Viduržemio jūros uostai.

| 2.12 | Dideli konteinerių laivai iš, pavyzdžiui, Tolimųjų Rytų įplaukia tik į keletą Europos uostų. Viena vertus, taip yra todėl, kad daugeliui uostų jie yra per dideli, tačiau, kita vertus, šie laivai yra tokie brangūs, kad nenori gaišti per daug laiko uostuose. Europoje didžiausi laivai paprastai įplaukia į du-tris Viduržemio jūros uostus ir į maždaug keturis uostus, esančius žemyno Šiaurės Vakaruose. Konteineriai iš šių didelių konteinerių uostų toliau siunčiami į visas Europos dalis jūra, naudojantis plačiu atšakinių kelių tinklu, arba sausumos keliais, vis dažniau geležinkeliu arba vidaus vandenų keliais. |
| --- | --- |

2.12

Dideli konteinerių laivai iš, pavyzdžiui, Tolimųjų Rytų įplaukia tik į keletą Europos uostų. Viena vertus, taip yra todėl, kad daugeliui uostų jie yra per dideli, tačiau, kita vertus, šie laivai yra tokie brangūs, kad nenori gaišti per daug laiko uostuose. Europoje didžiausi laivai paprastai įplaukia į du-tris Viduržemio jūros uostus ir į maždaug keturis uostus, esančius žemyno Šiaurės Vakaruose. Konteineriai iš šių didelių konteinerių uostų toliau siunčiami į visas Europos dalis jūra, naudojantis plačiu atšakinių kelių tinklu, arba sausumos keliais, vis dažniau geležinkeliu arba vidaus vandenų keliais.

| 2.13 | Tačiau pagrindiniuose Europos konteinerių uostuose (4) bet kokiu atveju vis didėjančių konteinerių srautų perkrova uosto terminaluose ir jų tolesnis tranzitas tampa vis didesne problema. Be paties terminalo priemonių šiai padėčiai pakeisti pačiame uoste (įskaitant uosto plėtimą), reikalingos ir veiksmingos išankstinės ir vėlesnės vežimo jūra ir sausuma procedūros. |
| --- | --- |

2.13

Tačiau pagrindiniuose Europos konteinerių uostuose (4) bet kokiu atveju vis didėjančių konteinerių srautų perkrova uosto terminaluose ir jų tolesnis tranzitas tampa vis didesne problema. Be paties terminalo priemonių šiai padėčiai pakeisti pačiame uoste (įskaitant uosto plėtimą), reikalingos ir veiksmingos išankstinės ir vėlesnės vežimo jūra ir sausuma procedūros.

| 2.14 | Naujieji saugumo reikalavimai taip pat yra vienas didžiausių konteinerių uostų rūpesčių, kadangi krovinių perkėlimo į kitos rūšies transportą procesas turi būti kiek galima sklandesnis, nepaisant to, kad padaugėjo patikrinimų. |
| --- | --- |

2.14

Naujieji saugumo reikalavimai taip pat yra vienas didžiausių konteinerių uostų rūpesčių, kadangi krovinių perkėlimo į kitos rūšies transportą procesas turi būti kiek galima sklandesnis, nepaisant to, kad padaugėjo patikrinimų.

| 2.15 | Didėjant laivams, kaip nurodyta 2.9 ir 2.10 punktuose, giluminių jūrų konteinerių srautai per laivininkystės rinką nebūtinai išplis į kitus Europos uostus. Taip daugiausiai atsitiks dėl fizinių savybių, tokių kaip nepakankama grimzlė, netinkama įranga, per ilgas kelionės laikas ir nepakankamai didelis krovinys, kad apsimokėtų papildomai įplaukti į uostą (5). Nepaisant to, ši padėtis gali ir keistis, kadangi dėl ekonomikos augimo vis aktyvesni gali tapti mažesni uostai. |
| --- | --- |

2.15

Didėjant laivams, kaip nurodyta 2.9 ir 2.10 punktuose, giluminių jūrų konteinerių srautai per laivininkystės rinką nebūtinai išplis į kitus Europos uostus. Taip daugiausiai atsitiks dėl fizinių savybių, tokių kaip nepakankama grimzlė, netinkama įranga, per ilgas kelionės laikas ir nepakankamai didelis krovinys, kad apsimokėtų papildomai įplaukti į uostą (5). Nepaisant to, ši padėtis gali ir keistis, kadangi dėl ekonomikos augimo vis aktyvesni gali tapti mažesni uostai.

3.   Susisiekimas su prie jūros prieinančiomis ir atokiomis vietovėmis

| 3.1 | Daugelis į Europos uostų atplukdytų konteinerių turi būti iš jų iškrauti ir vežami toliau. Kai kurie iš jų mažais laivais plukdomi į kitus uostus. Dauguma jų į atokesnes Europos vietoves vežami keliais, vidaus vandens keliais arba geležinkeliais. Tai reiškia, kad tolimesnių kelių pajėgumai turi būti pritaikyti prie konteinerių eismo augimo. Neatsisakant kelių transporto, jei galima, viskas, kas įmanoma turi būti daroma vadovaujantis ES politika, kad būtų skatinamas naudojimasis vidaus vandenų keliais, geležinkeliais, pakrantės ir atšakiniais laivais. |
| --- | --- |

3.1

Daugelis į Europos uostų atplukdytų konteinerių turi būti iš jų iškrauti ir vežami toliau. Kai kurie iš jų mažais laivais plukdomi į kitus uostus. Dauguma jų į atokesnes Europos vietoves vežami keliais, vidaus vandens keliais arba geležinkeliais. Tai reiškia, kad tolimesnių kelių pajėgumai turi būti pritaikyti prie konteinerių eismo augimo. Neatsisakant kelių transporto, jei galima, viskas, kas įmanoma turi būti daroma vadovaujantis ES politika, kad būtų skatinamas naudojimasis vidaus vandenų keliais, geležinkeliais, pakrantės ir atšakiniais laivais.

| 3.2 | Todėl Europos vidaus pakrantės transportas Europos Sąjungos yra ypač smarkiai remiamas. Naujųjų transeuropinių transporto tinklų dalį taip pat sudaro ir Jūrų magistralių programa, kurią dar reikėtų išplėtoti. Kalbant konkrečiau, remiantis naujais pasiūlymais (2004 07 16), „TEN-T“ biudžetą sudarytų 20,35 milijardo eurų, o „MARCO POLO II“ programą, kurios biudžetas būtų 740 milijonų eurų, sudarytų jūrų magistralės ir eismo išvengimo priemonės. |
| --- | --- |

3.2

Todėl Europos vidaus pakrantės transportas Europos Sąjungos yra ypač smarkiai remiamas. Naujųjų transeuropinių transporto tinklų dalį taip pat sudaro ir Jūrų magistralių programa, kurią dar reikėtų išplėtoti. Kalbant konkrečiau, remiantis naujais pasiūlymais (2004 07 16), „TEN-T“ biudžetą sudarytų 20,35 milijardo eurų, o „MARCO POLO II“ programą, kurios biudžetas būtų 740 milijonų eurų, sudarytų jūrų magistralės ir eismo išvengimo priemonės.

| 3.3 | „Jūrų magistralių“ (JM) sąvoką Europos Komisija sukūrė kaip priemonę, papildančią kitas Transeuropinio tinklo programos priemones. JM yra stipri, lygiavertė Europos kelių eismo alternatyva, panaikinanti nereikalingas procedūras ir įgalinantis naudotis veiksmingo tarpmodulinio susisiekimo galimybe. Programos tikslas yra apriboti Europos tranzitinių kelių perkrovą ir sujungti atokius regionus ir valstybes, esančias salose. |
| --- | --- |

3.3

„Jūrų magistralių“ (JM) sąvoką Europos Komisija sukūrė kaip priemonę, papildančią kitas Transeuropinio tinklo programos priemones. JM yra stipri, lygiavertė Europos kelių eismo alternatyva, panaikinanti nereikalingas procedūras ir įgalinantis naudotis veiksmingo tarpmodulinio susisiekimo galimybe. Programos tikslas yra apriboti Europos tranzitinių kelių perkrovą ir sujungti atokius regionus ir valstybes, esančias salose.

| 3.4 | Siekiant skatinti pačią pakrantės laivybą, galima padaryti patobulinimų uostuose ir pagerinti uostų bendradarbiavimą. Sėkmės pagrindas yra labai dažnos paslaugos ir iš to kylanti didelė apimtis. Rinkos potencialas ir komerciniai tyrimai yra svarbūs pakrantės laivybos susisiekimo gyvavimui. |
| --- | --- |

3.4

Siekiant skatinti pačią pakrantės laivybą, galima padaryti patobulinimų uostuose ir pagerinti uostų bendradarbiavimą. Sėkmės pagrindas yra labai dažnos paslaugos ir iš to kylanti didelė apimtis. Rinkos potencialas ir komerciniai tyrimai yra svarbūs pakrantės laivybos susisiekimo gyvavimui.

| 3.5 | ES vidaus transportui taip pat reikia skirti daug dėmesio. Iš Europos transporto politikos, kuri šiame kontekste apima ir reikiamą infrastruktūrą, aišku, kad, ja siekiama padidinti veiksmingumą ir efektyvumą, sukuriant, atsižvelgiant į tam tikrus parametrus, laisvą rinką, kuri, be kitų dalykų, atspindėtų kitas socialines vertybes, tokias kaip tvarumą. |
| --- | --- |

3.5

ES vidaus transportui taip pat reikia skirti daug dėmesio. Iš Europos transporto politikos, kuri šiame kontekste apima ir reikiamą infrastruktūrą, aišku, kad, ja siekiama padidinti veiksmingumą ir efektyvumą, sukuriant, atsižvelgiant į tam tikrus parametrus, laisvą rinką, kuri, be kitų dalykų, atspindėtų kitas socialines vertybes, tokias kaip tvarumą.

| 3.6 | Siekiant šio tikslo, kelių transporto ir vidaus vandenų kelių sektoriuose jau yra priimtos ir taikomos reikiamos taisyklės, ir pagaliau šis procesas pajudėjo ir visame Europos geležinkelių tinkle. Spartesnė pažanga šioje srityje būtų sveikintinas dalykas. Nemažiau dėmesio turi būti skiriama ir pirmiau apibūdintoms konteinerių tendencijoms. |
| --- | --- |

3.6

Siekiant šio tikslo, kelių transporto ir vidaus vandenų kelių sektoriuose jau yra priimtos ir taikomos reikiamos taisyklės, ir pagaliau šis procesas pajudėjo ir visame Europos geležinkelių tinkle. Spartesnė pažanga šioje srityje būtų sveikintinas dalykas. Nemažiau dėmesio turi būti skiriama ir pirmiau apibūdintoms konteinerių tendencijoms.

4.   Uostų kategorijos

| 4.1 | ES sprendimų priėmimo procese išskiriamos tik trys transeuropinių uostų kategorijos:






  a. | tarptautiniai jūrų uostai, kurių metinė krovinių perkėlimo į kitos rūšies transportą apimtis yra 1,5 milijono tonų arba 200 000 keleivių; |
| --- | --- | --- |

4.1

ES sprendimų priėmimo procese išskiriamos tik trys transeuropinių uostų kategorijos:

a.

tarptautiniai jūrų uostai, kurių metinė krovinių perkėlimo į kitos rūšies transportą apimtis yra 1,5 milijono tonų arba 200 000 keleivių;

| b. | jūrų uostai, kurių metinė krovinių perkėlimo į kitos rūšies transportą apimtis yra ne mažesnė nei 0,5 milijono tonų arba 100 000-199 000 keleivių, ir kuriuose yra įrengti pakrantės eismo įrenginiai; |
| --- | --- |

b.

jūrų uostai, kurių metinė krovinių perkėlimo į kitos rūšies transportą apimtis yra ne mažesnė nei 0,5 milijono tonų arba 100 000-199 000 keleivių, ir kuriuose yra įrengti pakrantės eismo įrenginiai;

| c. | regioniniai jūrų uostai, neatitinkantys A ar B kategorijos kriterijų, esantys salose arba atokiuose regionuose. |
| --- | --- |

c.

regioniniai jūrų uostai, neatitinkantys A ar B kategorijos kriterijų, esantys salose arba atokiuose regionuose.

| 4.2 | Iki šiol dėl šios diferenciacijos nebuvo priimta jokių iš esmės naujų nuomonių. Iš tikrųjų, pakeistajame transeuropinio transporto prioritetų sąraše uostai nenurodomi net kalbant apie „Jūrų magistralių“ prioritetą. Išskyrus tam tikras išimtis, šiuo metu nei valdžios institucijos, nei pramonė neremia nuostatos, kad reikėtų išsamesnių kriterijų pasirenkant uostus konkrečiam ES didelių investicijų, kurios reikalingos giluminiams jūrų konteinerių uostams — daugiausia tranzitiniams kroviniams, kurie palyginus menkai pakelia pačių uostų vertę, bendram finansavimui.
  EESRK remia neseniai Europos atokių jūrinių regionų konferencijoje (2004 07 20) išsakytą kvietimą išanalizuoti „jūrų magistralių“ ir „galimybės patekti“ sąvokas, atsižvelgiant ir į mažus bei vidutinio dydžio uostus. |
| --- | --- |

4.2

Iki šiol dėl šios diferenciacijos nebuvo priimta jokių iš esmės naujų nuomonių. Iš tikrųjų, pakeistajame transeuropinio transporto prioritetų sąraše uostai nenurodomi net kalbant apie „Jūrų magistralių“ prioritetą. Išskyrus tam tikras išimtis, šiuo metu nei valdžios institucijos, nei pramonė neremia nuostatos, kad reikėtų išsamesnių kriterijų pasirenkant uostus konkrečiam ES didelių investicijų, kurios reikalingos giluminiams jūrų konteinerių uostams — daugiausia tranzitiniams kroviniams, kurie palyginus menkai pakelia pačių uostų vertę, bendram finansavimui.

EESRK remia neseniai Europos atokių jūrinių regionų konferencijoje (2004 07 20) išsakytą kvietimą išanalizuoti „jūrų magistralių“ ir „galimybės patekti“ sąvokas, atsižvelgiant ir į mažus bei vidutinio dydžio uostus.

| 4.3 | Šiuo aspektu EESRK primygtinai prašo Komisijos ištirti perkrovos problemą ES uostuose ir, visų pirma, konteinerių uostuose, bei išnagrinėti galimybes, kaip būtų galima ją sumažinti. |
| --- | --- |

4.3

Šiuo aspektu EESRK primygtinai prašo Komisijos ištirti perkrovos problemą ES uostuose ir, visų pirma, konteinerių uostuose, bei išnagrinėti galimybes, kaip būtų galima ją sumažinti.

| 4.4 | Nepaisant to, ilgalaikis augimas kelia ne vieną problemą didesniems Europos konteinerių uostams (6), kurie yra gana tolygiai pasiskirstę aplink Viduržemio jūrą ir žemyno Šiaurės Vakarų dalyje. Tarp jų yra tikrai didelių ir vidutinio dydžio uostų. Dauguma jų yra ne vien tik konteinerių uostai, bet dažniausiai ir reikšmingi krovinių perkėlimo į kitos rūšies transportą ir kitų mišriųjų krovinių uostai. Susiduriama su šiomis problemomis:






  — | Kada jūroje ir sausumoje gali būti pastatyta papildomos krovinių perkėlimo į kitos rūšies transportą įranga, atitinkanti galiojančias griežtas taisykles, reglamentuojančias triukšmą, aplinkos apsaugą ir išorės saugą? |
| --- | --- | --- |

4.4

Nepaisant to, ilgalaikis augimas kelia ne vieną problemą didesniems Europos konteinerių uostams (6), kurie yra gana tolygiai pasiskirstę aplink Viduržemio jūrą ir žemyno Šiaurės Vakarų dalyje. Tarp jų yra tikrai didelių ir vidutinio dydžio uostų. Dauguma jų yra ne vien tik konteinerių uostai, bet dažniausiai ir reikšmingi krovinių perkėlimo į kitos rūšies transportą ir kitų mišriųjų krovinių uostai. Susiduriama su šiomis problemomis:

—

Kada jūroje ir sausumoje gali būti pastatyta papildomos krovinių perkėlimo į kitos rūšies transportą įranga, atitinkanti galiojančias griežtas taisykles, reglamentuojančias triukšmą, aplinkos apsaugą ir išorės saugą?

| — | Kaip gali uostai prisitaikyti prie to, kad į juos patenkama jūra, pritaikyti krantinių gylį ir krovinių perkėlimo į kitos rūšies transportą įrangą, kad galėtų pasiruošti būsimam 8 000+ TEU laivų srauto padidėjimui? |
| --- | --- |

—

Kaip gali uostai prisitaikyti prie to, kad į juos patenkama jūra, pritaikyti krantinių gylį ir krovinių perkėlimo į kitos rūšies transportą įrangą, kad galėtų pasiruošti būsimam 8 000+ TEU laivų srauto padidėjimui?

| — | Kaip užtikrinti tinkamą susisiekimą tarp uostų ir atokesnių Europos regionų, kad būtų galima suvaldyti didėjančius konteinerių eismo srautus? |
| --- | --- |

—

Kaip užtikrinti tinkamą susisiekimą tarp uostų ir atokesnių Europos regionų, kad būtų galima suvaldyti didėjančius konteinerių eismo srautus?

| — | Kaip užtikrinti, kad logistiniai procesai uostuose būtų kiek galima lankstesni, atsižvelgiant į padažnėjusius su saugumu susijusius patikrinimus? |
| --- | --- |

—

Kaip užtikrinti, kad logistiniai procesai uostuose būtų kiek galima lankstesni, atsižvelgiant į padažnėjusius su saugumu susijusius patikrinimus?

| 4.5 | Siekiant, kad Europa išliktų konkurencinga pasaulio rinkoje, nes tai yra vienas iš Lisabonos darbotvarkės tikslų svarbu, kad minėtieji uostai realiai imtųsi reikiamų veiksmų šioms problemoms nagrinėti ir spręsti. Europos Sąjunga taip pat turėtų visur, kur tik įmanoma, siekti didinti savo įtaką šiuo klausimu. |
| --- | --- |

4.5

Siekiant, kad Europa išliktų konkurencinga pasaulio rinkoje, nes tai yra vienas iš Lisabonos darbotvarkės tikslų svarbu, kad minėtieji uostai realiai imtųsi reikiamų veiksmų šioms problemoms nagrinėti ir spręsti. Europos Sąjunga taip pat turėtų visur, kur tik įmanoma, siekti didinti savo įtaką šiuo klausimu.

| 4.6 | Uostai ir visų pirma šiame punkte minimi uostai yra ir vandens keliai į Europos Sąjungą, o tai reiškia, kad jie turi būti saugūs. EESRK primena savo ankstesnes nuomones, kuriose ji prašė Europos Komisijos parengti visaapimantį tyrimą dėl poveikio uostų saugumo išlaidoms ir parengti Europos Sąjungos uostų finansavimo programą. |
| --- | --- |

4.6

Uostai ir visų pirma šiame punkte minimi uostai yra ir vandens keliai į Europos Sąjungą, o tai reiškia, kad jie turi būti saugūs. EESRK primena savo ankstesnes nuomones, kuriose ji prašė Europos Komisijos parengti visaapimantį tyrimą dėl poveikio uostų saugumo išlaidoms ir parengti Europos Sąjungos uostų finansavimo programą.

| 4.7 | Didesnis dėmesys, skiriamas dideliems konteinerių uostams, neprieštarauja nuostatai, kad turi būti remiami pakrantės keliai ir jūrų magistralių koncepcija. Iš tikrųjų, didieji konteinerių uostai, aptarnaujantys giluminius kelius, daugeliu atveju yra ir svarbiausi pakrantės kelių uostai. Dar svarbiau yra tai, kad šie uostai gali aptarnauti reikiamas apimtis, turi reikiamą infrastruktūrą ir tolimesnius kelius, kad galėtų priimti pakankamai krovinių ir tokiu būdu jūros magistralių dėka padėtų augti kitiems pakrantės uostams. |
| --- | --- |

4.7

Didesnis dėmesys, skiriamas dideliems konteinerių uostams, neprieštarauja nuostatai, kad turi būti remiami pakrantės keliai ir jūrų magistralių koncepcija. Iš tikrųjų, didieji konteinerių uostai, aptarnaujantys giluminius kelius, daugeliu atveju yra ir svarbiausi pakrantės kelių uostai. Dar svarbiau yra tai, kad šie uostai gali aptarnauti reikiamas apimtis, turi reikiamą infrastruktūrą ir tolimesnius kelius, kad galėtų priimti pakankamai krovinių ir tokiu būdu jūros magistralių dėka padėtų augti kitiems pakrantės uostams.

5.   Praktinė ES veikla

| 5.1 | Reikia imtis veiksmų, siekiant užtikrinti, kad didžiųjų konteinerių uostų dabar daromos ar būsimos stambios investicijos, siekiant išnagrinėti ir išspręsti 4.3 punkte nurodytas problemas, būtų veiksmingos ir duotų optimalių rezultatų, ir kad jos neiškraipytų konkurencijos, kad joms nekeltų pavojaus bloga infrastruktūra ar neveiksminga transporto politika. Dėl glaudaus ryšio tarp konteinerių uostų ir pakrantės laivybos, kurį užtikrina atšakinės linijos, jūrų magistralės ir tolimesni keliai, toks požiūris daro daug didesnę įtaką, duoda daug naudos visai transporto rinkai. |
| --- | --- |

5.1

Reikia imtis veiksmų, siekiant užtikrinti, kad didžiųjų konteinerių uostų dabar daromos ar būsimos stambios investicijos, siekiant išnagrinėti ir išspręsti 4.3 punkte nurodytas problemas, būtų veiksmingos ir duotų optimalių rezultatų, ir kad jos neiškraipytų konkurencijos, kad joms nekeltų pavojaus bloga infrastruktūra ar neveiksminga transporto politika. Dėl glaudaus ryšio tarp konteinerių uostų ir pakrantės laivybos, kurį užtikrina atšakinės linijos, jūrų magistralės ir tolimesni keliai, toks požiūris daro daug didesnę įtaką, duoda daug naudos visai transporto rinkai.

| 5.2 | Todėl pirmiausia ir svarbiausia, ES turėtų užtikrinti gerą aplinką sąžiningai konkurencijai arba taip vadinamą „atitinkamą lygį“. Uotai (turima omeny, ūkiniai uostų subjektai) turi sąžiningai vieni su kitais konkuruoti; šis principas taikytinas ir pačiuose jūrų uostuose ir tarp jų. |
| --- | --- |

5.2

Todėl pirmiausia ir svarbiausia, ES turėtų užtikrinti gerą aplinką sąžiningai konkurencijai arba taip vadinamą „atitinkamą lygį“. Uotai (turima omeny, ūkiniai uostų subjektai) turi sąžiningai vieni su kitais konkuruoti; šis principas taikytinas ir pačiuose jūrų uostuose ir tarp jų.

| 5.3 | Atsižvelgiant į kituose krovinių transporto sektoriuose, kurie jau ėmėsi veiksmų šia kryptimi, įgytą patirtį, tam tikras jūrų uostų rinkos liberalizavimas būtų naudingas ir būtų geras būdas geriausiai pasinaudoti esamomis galimybėmis. Savo kadencijos pabaigoje kadenciją baigianti Komisija, atsižvelgdama į komisarės p. de Palacio, atsakingos už transportą, pasiūlymą, pateikė Tarybai naują direktyvą dėl galimybės patekti į uosto paslaugų rinką. Komitetas turės dar vieną galimybę pateikti savo išsamią nuomonę ir dėl šios direktyvos (7). Taigi šis klausimas šioje nuomonėje nenagrinėjamas. |
| --- | --- |

5.3

Atsižvelgiant į kituose krovinių transporto sektoriuose, kurie jau ėmėsi veiksmų šia kryptimi, įgytą patirtį, tam tikras jūrų uostų rinkos liberalizavimas būtų naudingas ir būtų geras būdas geriausiai pasinaudoti esamomis galimybėmis. Savo kadencijos pabaigoje kadenciją baigianti Komisija, atsižvelgdama į komisarės p. de Palacio, atsakingos už transportą, pasiūlymą, pateikė Tarybai naują direktyvą dėl galimybės patekti į uosto paslaugų rinką. Komitetas turės dar vieną galimybę pateikti savo išsamią nuomonę ir dėl šios direktyvos (7). Taigi šis klausimas šioje nuomonėje nenagrinėjamas.

| 5.4 | Turi būti priimtos aiškesnės nuostatos dėl to, kas yra leidžiama, ypač valstybės pagalbos srityje. Pavyzdžiui, kiek valdžios institucijos gali subsidijuoti jūrų uostų infrastruktūrą, kuri yra tiesiogiai susijusi su didėjančiu laivų dydžiu? Nacionalinės vyriausybės ir uostų vadovai turi žinoti padėtį. Mums skubiai reikalingos aiškios rekomendacijos dėl valstybės pagalbos. EESRK atkreipia dėmesį į Komisijos ketinimą parengti rekomendacijas dėl valstybės pagalbos uostams ir ragina ją tai padaryti kuo greičiau, neatsižvelgiant į siūlomos naujos Direktyvos dėl uostų priėmimą. |
| --- | --- |

5.4

Turi būti priimtos aiškesnės nuostatos dėl to, kas yra leidžiama, ypač valstybės pagalbos srityje. Pavyzdžiui, kiek valdžios institucijos gali subsidijuoti jūrų uostų infrastruktūrą, kuri yra tiesiogiai susijusi su didėjančiu laivų dydžiu? Nacionalinės vyriausybės ir uostų vadovai turi žinoti padėtį. Mums skubiai reikalingos aiškios rekomendacijos dėl valstybės pagalbos. EESRK atkreipia dėmesį į Komisijos ketinimą parengti rekomendacijas dėl valstybės pagalbos uostams ir ragina ją tai padaryti kuo greičiau, neatsižvelgiant į siūlomos naujos Direktyvos dėl uostų priėmimą.

| 5.5 | Taisyklių vykdymui ir įgyvendinimui taip pat reikia skirti daug dėmesio. Perkeliant ES teisės aktus į nacionalinę teisę galimos įvairios interpretacijos. ES turėtų atidžiau užtikrinti vienodą ES taisyklių įgyvendinimą. Tai pasakytina ir apie esamų fragmentiškų ir nenuoseklių ES taisyklių ir reglamentų vykdymą. Valstybės narės akivaizdžiai skirtingai interpretuoja teisės aktus, reglamentuojančius aplinką, gamtą ir saugą. Konkurencija tarp uostų šiose esminėse srityse nepageidautina. |
| --- | --- |

5.5

Taisyklių vykdymui ir įgyvendinimui taip pat reikia skirti daug dėmesio. Perkeliant ES teisės aktus į nacionalinę teisę galimos įvairios interpretacijos. ES turėtų atidžiau užtikrinti vienodą ES taisyklių įgyvendinimą. Tai pasakytina ir apie esamų fragmentiškų ir nenuoseklių ES taisyklių ir reglamentų vykdymą. Valstybės narės akivaizdžiai skirtingai interpretuoja teisės aktus, reglamentuojančius aplinką, gamtą ir saugą. Konkurencija tarp uostų šiose esminėse srityse nepageidautina.

| 5.6 | Siekiant gauti daugiau informacijos apie tai, kaip uostai yra finansuojami, jų sąskaitos turi būti skaidrios, ypač kai kalbama apie pinigų srautus iš vyriausybės (vietos, regiono ir nacionalinės) ir į ją. ES taip pat privalo parengti veiksmingas priemones šiam skaidrumui užtikrinti. Savo 2001 m. nuomonėje (8) Komitetas išreiškė savo stiprų įsitikinimą, kad „skaidrumo“ direktyvą visiems transeuropiniams uostams taikant kartu su Sutarties straipsniais, reglamentuojančiais konkurenciją ir valstybės pagalbą, ir atitinkama Europos Teisingumo Teismo precedentų teise, šių priemonių pakaktų užtikrinti veiksmingą Komisijos įsikišimą. Šis teiginys taip ir liko tik teiginiu. |
| --- | --- |

5.6

Siekiant gauti daugiau informacijos apie tai, kaip uostai yra finansuojami, jų sąskaitos turi būti skaidrios, ypač kai kalbama apie pinigų srautus iš vyriausybės (vietos, regiono ir nacionalinės) ir į ją. ES taip pat privalo parengti veiksmingas priemones šiam skaidrumui užtikrinti. Savo 2001 m. nuomonėje (8) Komitetas išreiškė savo stiprų įsitikinimą, kad „skaidrumo“ direktyvą visiems transeuropiniams uostams taikant kartu su Sutarties straipsniais, reglamentuojančiais konkurenciją ir valstybės pagalbą, ir atitinkama Europos Teisingumo Teismo precedentų teise, šių priemonių pakaktų užtikrinti veiksmingą Komisijos įsikišimą. Šis teiginys taip ir liko tik teiginiu.

6.   Santrauka ir išvados

| 6.1 | Jūrų transporto iš Europos ir į ją apimtis auga kiekvienais metais. Kadangi šis transporto sektorius yra labai svarbus Europos Sąjungai, ES turėtų akylai stebėti šių jūrų transporto srautų augimą ir skatinti, o prireikus, ankstyvojoje stadijoje pati imtis reikiamų priemonių šiam augimui valdyti. |
| --- | --- |

6.1

Jūrų transporto iš Europos ir į ją apimtis auga kiekvienais metais. Kadangi šis transporto sektorius yra labai svarbus Europos Sąjungai, ES turėtų akylai stebėti šių jūrų transporto srautų augimą ir skatinti, o prireikus, ankstyvojoje stadijoje pati imtis reikiamų priemonių šiam augimui valdyti.

| 6.2 | Jūrų transportą galima suskirstyti į atskiras rūšis ir kategorijas, priklausomai nuo: kelionės tikslo (poilsio ar komercinė); to, ar tai yra gelminė ar pakrantės laivyba; krovinio tipo (keleivinis ar krovininis transportas). Šios transporto kategorijos ir komercinis transportas daro ypatingą įtaką vienai bendrai rinkai ir yra šios nuomonės dalykas. |
| --- | --- |

6.2

Jūrų transportą galima suskirstyti į atskiras rūšis ir kategorijas, priklausomai nuo: kelionės tikslo (poilsio ar komercinė); to, ar tai yra gelminė ar pakrantės laivyba; krovinio tipo (keleivinis ar krovininis transportas). Šios transporto kategorijos ir komercinis transportas daro ypatingą įtaką vienai bendrai rinkai ir yra šios nuomonės dalykas.

| 6.3 | ES jūrų keleivinis transportas — labai platus sektorius. Keleivių skaičius jame sudaro apie 350 milijonų. Tačiau, atsižvelgiant į augimo ir laivų dydžio tendencijas, ES nebereikia daugiau rūpintis šio sektoriaus infrastruktūra, o reikėtų rūpintis faktinėmis jo augimo tendencijomis. Svarbiausias dėmesys turi būti skiriamas keleivių saugumui, visų pirma tai pasakytina apie kruizų laivus. |
| --- | --- |

6.3

ES jūrų keleivinis transportas — labai platus sektorius. Keleivių skaičius jame sudaro apie 350 milijonų. Tačiau, atsižvelgiant į augimo ir laivų dydžio tendencijas, ES nebereikia daugiau rūpintis šio sektoriaus infrastruktūra, o reikėtų rūpintis faktinėmis jo augimo tendencijomis. Svarbiausias dėmesys turi būti skiriamas keleivių saugumui, visų pirma tai pasakytina apie kruizų laivus.

| 6.4 | Sausų birių krovinių ir skystų piltinių krovinių transportas Europoje 7-ajame ir 8-ajame dešimtmečiuose irgi išgyveno nepaprasto augimo laikotarpį. Tuo metu buvo imtasi reikiamų priemonių, siekiant pritaikyti uostus, kad jie galėtų priimti didesnius laivus. Dabar šios rinkos yra visiškai išplėtotos. Akivaizdžiai mažėja įprastų mišriųjų krovinių. Ro-ro tipo paslaugos kartais teikiamos kartu su keltų paslaugomis ir taip pat sudaro svarbią ir visiškai išplėtotą rinką. |
| --- | --- |

6.4

Sausų birių krovinių ir skystų piltinių krovinių transportas Europoje 7-ajame ir 8-ajame dešimtmečiuose irgi išgyveno nepaprasto augimo laikotarpį. Tuo metu buvo imtasi reikiamų priemonių, siekiant pritaikyti uostus, kad jie galėtų priimti didesnius laivus. Dabar šios rinkos yra visiškai išplėtotos. Akivaizdžiai mažėja įprastų mišriųjų krovinių. Ro-ro tipo paslaugos kartais teikiamos kartu su keltų paslaugomis ir taip pat sudaro svarbią ir visiškai išplėtotą rinką.

| 6.5 | Kita vertus, konteinerių transportas šiuo metu išgyvena precedento neturintį struktūrinį augimą tiek apimčių, tiek laivų dydžio prasme. |
| --- | --- |

6.5

Kita vertus, konteinerių transportas šiuo metu išgyvena precedento neturintį struktūrinį augimą tiek apimčių, tiek laivų dydžio prasme.

| 6.6 | Vis didėjančių konteinerių srautų perkrova uosto terminaluose ir jų tolesnis tranzitas tampa vis didesne problema. Be paties terminalo priemonių šiai padėčiai pakeisti pačiame uoste (įskaitant uosto plėtimą), reikalingos ir veiksmingos išankstinės ir vėlesnės vežimo jūra ir sausuma procedūros. |
| --- | --- |

6.6

Vis didėjančių konteinerių srautų perkrova uosto terminaluose ir jų tolesnis tranzitas tampa vis didesne problema. Be paties terminalo priemonių šiai padėčiai pakeisti pačiame uoste (įskaitant uosto plėtimą), reikalingos ir veiksmingos išankstinės ir vėlesnės vežimo jūra ir sausuma procedūros.

| 6.7 | Didėjant laivams, giluminių jūrų konteinerių srautai per laivininkystės rinką nebūtinai išplis į kitus Europos uostus. Tačiau tai nereiškia, kad ekonominė situacija neleidžia augti mažesniems uostams. |
| --- | --- |

6.7

Didėjant laivams, giluminių jūrų konteinerių srautai per laivininkystės rinką nebūtinai išplis į kitus Europos uostus. Tačiau tai nereiškia, kad ekonominė situacija neleidžia augti mažesniems uostams.

| 6.8 | Šiuo aspektu EESRK primygtinai prašo Komisijos ištirti perkrovos problemą ES uostuose ir, visų pirma, konteinerių uostuose, bei išnagrinėti galimybes, kaip būtų galima ją sumažinti, ir kokių priemonių iš tikrųjų yra imamasi transeuropiniuose uostuose. |
| --- | --- |

6.8

Šiuo aspektu EESRK primygtinai prašo Komisijos ištirti perkrovos problemą ES uostuose ir, visų pirma, konteinerių uostuose, bei išnagrinėti galimybes, kaip būtų galima ją sumažinti, ir kokių priemonių iš tikrųjų yra imamasi transeuropiniuose uostuose.

| 6.9 | Po to, kai sėkmingai buvo tvarkomi kelių transporto, vidaus vandenų kelių ir laivybos sektoriai, pagaliau imamasi veiksmų siekiant padidinti viso Europos geležinkelių tinklo veiksmingumą ir efektyvumą. Greitesnė pažanga šioje srityje būtų labai sveikintina. |
| --- | --- |

6.9

Po to, kai sėkmingai buvo tvarkomi kelių transporto, vidaus vandenų kelių ir laivybos sektoriai, pagaliau imamasi veiksmų siekiant padidinti viso Europos geležinkelių tinklo veiksmingumą ir efektyvumą. Greitesnė pažanga šioje srityje būtų labai sveikintina.

| 6.10 | Norint, kad Europa išliktų konkurencinga pasaulio rinkoje, svarbu, kad didieji konteinerių uostai realiai imtųsi reikiamų veiksmų problemoms, su kuriomis jie susiduria, nagrinėti ir spręsti. Europos Sąjunga taip pat turėtų visur, kur tik įmanoma, siekti didinti savo įtaką šiuo klausimu. Vis dėlto šiuo metu neturi būti svarstomi jokie pasiūlymai dėl ES finansinės paramos mechanizmų uostams, išskyrus tuos mechanizmus, kurie jau yra įdiegti. Kad ir kokie užtikrinantys šie pasiūlymai gali teoriškai atrodyti ne vien konteinerių transporto atžvilgiu, jie nėra pakankamai remiami, kadangi nei valdžios institucijos, nei pramonė nenori, kad Europos uostai būtų skirstomi dar labiau nei jie yra suskirstyti dabar pagal transeuropinę sistemą. |
| --- | --- |

6.10

Norint, kad Europa išliktų konkurencinga pasaulio rinkoje, svarbu, kad didieji konteinerių uostai realiai imtųsi reikiamų veiksmų problemoms, su kuriomis jie susiduria, nagrinėti ir spręsti. Europos Sąjunga taip pat turėtų visur, kur tik įmanoma, siekti didinti savo įtaką šiuo klausimu. Vis dėlto šiuo metu neturi būti svarstomi jokie pasiūlymai dėl ES finansinės paramos mechanizmų uostams, išskyrus tuos mechanizmus, kurie jau yra įdiegti. Kad ir kokie užtikrinantys šie pasiūlymai gali teoriškai atrodyti ne vien konteinerių transporto atžvilgiu, jie nėra pakankamai remiami, kadangi nei valdžios institucijos, nei pramonė nenori, kad Europos uostai būtų skirstomi dar labiau nei jie yra suskirstyti dabar pagal transeuropinę sistemą.

| 6.11 | Uostai yra ir vandens keliai į Europos Sąjungą, o tai reiškia, kad jie turi būti saugūs. EESRK primena savo ankstesnes nuomones, kuriose ji prašė Europos Komisijos parengti visaapimantį tyrimą dėl poveikio uostų saugumo išlaidoms ir parengti Europos Sąjungos uostų finansavimo programą. |
| --- | --- |

6.11

Uostai yra ir vandens keliai į Europos Sąjungą, o tai reiškia, kad jie turi būti saugūs. EESRK primena savo ankstesnes nuomones, kuriose ji prašė Europos Komisijos parengti visaapimantį tyrimą dėl poveikio uostų saugumo išlaidoms ir parengti Europos Sąjungos uostų finansavimo programą.

| 6.12 | Europos Sąjunga turi sukurti atitinkamo lygio, sąžiningą konkurenciją; remti tam tikrą jūrų uostų rinkos liberalizavimo lygį; suteikti informacijos valstybės pagalbos klausimais, parengdama aiškias rekomendacijas; atidžiai išnagrinėti, kaip įgyvendinamos ir vykdomos galiojančios taisyklės; ir užtikrinti pinigų srautų skaidrumą. |
| --- | --- |

6.12

Europos Sąjunga turi sukurti atitinkamo lygio, sąžiningą konkurenciją; remti tam tikrą jūrų uostų rinkos liberalizavimo lygį; suteikti informacijos valstybės pagalbos klausimais, parengdama aiškias rekomendacijas; atidžiai išnagrinėti, kaip įgyvendinamos ir vykdomos galiojančios taisyklės; ir užtikrinti pinigų srautų skaidrumą.

2004 m. gruodžio 16 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir sozialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Šaltinis: ESPO bukletas: „Ports creating opportunities by connecting people, products and business – by connecting Europe“ („Uostų kuriamos galimybės, jungiant žmones, produktus ir įmones – jungiant Europą“).

1

(2)  Dedveitas = laivo dedveito tonažas, reiškiantis laivo keliamąją galią tonomis. Konteinerių laivų TEU skaičius (dvidešimt pėdų atitinkantys vienetai) naudojamas kaip galingumo vienetas. Tai didžiausias konteinerių skaičius, pamatuotas TEU vienetais, kurį laivas gali plukdyti. Kadangi tuščias konteineris užima tiek pat vietos, kiek ir pakrautas, konteinerių laivai dedveitais nematuojami.

2

(3)  Niko Wijnolst et al.: Malacca-Max, The Ultimate Container Carrier, TU Delft, 1999.

3

(4)  Svarbiausių Europos konteinerių uostų lentelę ir žemėlapį rasite priede.

4

(5)  Tai yra priežastys, dėl kurių, pavyzdžiui, patys didžiausi konteinerių laivai neįplaukia į Adrijos jūros šiaurinę dalį, Jungtinės Karalystės šiaurinę dalį, Airiją ir į Baltijos jūrą.

5

(6)  Taigi kroviniai iš šių vietovių tokiais laivais yra plukdomi iš tų uostų, kurie gali juos priimti, ir atgal.

6

(7)  Žr. priedą, taip pat paminėta 2 išnašoje.

7

(8)  Komitetas priėmė nuomonę dėl pasiūlymo dėl galimybės patekti į uosto paslaugų rinką, kuri buvo pateikta 2001 m. pradžioje, ir Europos Parlamento, kaip vieno iš teisės aktų leidėjo, buvo atmesta, TEN 075, pranešėjas p. Retureau (OL C 48, 2002 2 12, p. 122).

8

---

| 28.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/147 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/147

---

Nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, iš dalies pakeičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų, pratęsiant PEACE programos trukmę ir skiriant naujų įsipareigotų asignavimų

KOM(2004) 631 galutinis

(2005/C 157/26)

2004 m. gruodžio 9 d. Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, iš dalies pakeičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų, pratęsiant PEACE programos trukmę ir skiriant naujų įsipareigotų asignavimų.

Atsižvelgdamas į darbo skubumą, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas savo 413-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2004 m. gruodžio 15-16 d., nusprendė paskirti p. Simpson pagrindiniu pranešėju ir vienbalsiai priėmė šią nuomonę.

1.   Įžanga

| 1.1 | Europos Sąjunga nuo 1995 m. padeda vykdyti taikos ir sutaikinimo veiklą Šiaurės Airijoje ir Airijos Respublikos pasienio regione, įgyvendindama dvi skirtingas programas — 1995-1999 m. — Specialią taikos ir sutaikinimo paramos programą (PEACE I), o 2000-2004 m. — ES taikos ir sutaikinimo programą (PEACE II). |
| --- | --- |

1.1

Europos Sąjunga nuo 1995 m. padeda vykdyti taikos ir sutaikinimo veiklą Šiaurės Airijoje ir Airijos Respublikos pasienio regione, įgyvendindama dvi skirtingas programas — 1995-1999 m. — Specialią taikos ir sutaikinimo paramos programą (PEACE I), o 2000-2004 m. — ES taikos ir sutaikinimo programą (PEACE II).

| 1.2 | Pagal šias programas, remtinam regionui, kurį sudaro visa Šiaurės Airija ir Airijos Respublikos pasienio regionas, kasmet buvo skiriama po 100 milijonų eurų. Abiejų programų tikslas yra tas pats — stiprinti pažangą kuriant taikią ir stabilią visuomenę ir skatinti susitaikymą; abi padeda atgaivinti ekonomiką ir vykdyti socialinio sujungimo veiklą; ir abi yra įgyvendinamos per vietoje veikiančius įgyvendinimo organus. |
| --- | --- |

1.2

Pagal šias programas, remtinam regionui, kurį sudaro visa Šiaurės Airija ir Airijos Respublikos pasienio regionas, kasmet buvo skiriama po 100 milijonų eurų. Abiejų programų tikslas yra tas pats — stiprinti pažangą kuriant taikią ir stabilią visuomenę ir skatinti susitaikymą; abi padeda atgaivinti ekonomiką ir vykdyti socialinio sujungimo veiklą; ir abi yra įgyvendinamos per vietoje veikiančius įgyvendinimo organus.

| 1.3 | Dabartinė PEACE II programos vertė penkeriems metams yra 531 milijonas eurų arba 106 milijonai eurų per metus. Šiaurės Airijai skirtos dalies metinė vertė apytiksliai sudaro 85 milijonus eurų, o Airijos Respublikos pasienio regiono dalis yra apytiksliai lygi 22 milijonams eurų. Abi valstybės narės skiria 25 % suderintų lėšų ir užtikrina, kad būtų laikomasi papildomų programos reikalavimų. |
| --- | --- |

1.3

Dabartinė PEACE II programos vertė penkeriems metams yra 531 milijonas eurų arba 106 milijonai eurų per metus. Šiaurės Airijai skirtos dalies metinė vertė apytiksliai sudaro 85 milijonus eurų, o Airijos Respublikos pasienio regiono dalis yra apytiksliai lygi 22 milijonams eurų. Abi valstybės narės skiria 25 % suderintų lėšų ir užtikrina, kad būtų laikomasi papildomų programos reikalavimų.

2.   Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą tikslas

| 2.1 | PEACE II programą rekomenduojama pratęsti dar dvejiems metams, kadangi politinė pažanga Šiaurės Airijoje, kurios buvo tikėtasi 1998 m., dar nevisiškai pasiekta, o politinės institucijos dar nėra stabilios. Taikdarystė ir sutaikinimas vis dar yra gyvybiškai svarbūs. |
| --- | --- |

2.1

PEACE II programą rekomenduojama pratęsti dar dvejiems metams, kadangi politinė pažanga Šiaurės Airijoje, kurios buvo tikėtasi 1998 m., dar nevisiškai pasiekta, o politinės institucijos dar nėra stabilios. Taikdarystė ir sutaikinimas vis dar yra gyvybiškai svarbūs.

| 2.2 | 2003 m. pagal vieną programą buvo atliktas PEACE I ex-post įvertinimas ir PEACE II įvertinimas vidutinės trukmės laikotarpiu. Atlikus PEACE I ex-post įvertinimą, padaryta išvada, kad programa sėkmingai rėmė įtraukimą į visuomenę ir susitaikymą, nes ji atnešė aiškios ir apčiuopiamos naudos, sukurdama naujų darbo vietų, plėtodama mokymą ir verslą. PEACE II įvertinime vidutinės trukmės laikotarpiu pagirtas padidintas programos dėmesys taikos ir sutaikinimo kriterijams, kurių buvo laikomasi atrenkant projektus, ir pažymėta, kad didelė projektų dalis apima visas visuomenės dimensijas. Abi programos turėjo didelės įtakos kuriant naujas darbo vietas ir plečiant verslą. |
| --- | --- |

2.2

2003 m. pagal vieną programą buvo atliktas PEACE I ex-post įvertinimas ir PEACE II įvertinimas vidutinės trukmės laikotarpiu. Atlikus PEACE I ex-post įvertinimą, padaryta išvada, kad programa sėkmingai rėmė įtraukimą į visuomenę ir susitaikymą, nes ji atnešė aiškios ir apčiuopiamos naudos, sukurdama naujų darbo vietų, plėtodama mokymą ir verslą. PEACE II įvertinime vidutinės trukmės laikotarpiu pagirtas padidintas programos dėmesys taikos ir sutaikinimo kriterijams, kurių buvo laikomasi atrenkant projektus, ir pažymėta, kad didelė projektų dalis apima visas visuomenės dimensijas. Abi programos turėjo didelės įtakos kuriant naujas darbo vietas ir plečiant verslą.

| 2.3 | Įvertinime vidutinės trukmės laikotarpiu nurodytas aiškus tolesnės taikdarystės veiklos poreikis ir rekomenduojama daugiau dėmesio skirti veiklai, kuri yra tiesiogiai susijusi su sutaikinimo skleidimu. Pratęsus programą iki 2006 m., kaip nurodyta Komisijos pasiūlyme, būtų įgyvendintos vidutinės trukmės laikotarpiu atliktame įvertinime pateiktos rekomendacijos ir būtų remiamos tos esamos programos priemonės, kurios labiausiai atitinka dabartinį sutaikinimo skleidimo poreikį. |
| --- | --- |

2.3

Įvertinime vidutinės trukmės laikotarpiu nurodytas aiškus tolesnės taikdarystės veiklos poreikis ir rekomenduojama daugiau dėmesio skirti veiklai, kuri yra tiesiogiai susijusi su sutaikinimo skleidimu. Pratęsus programą iki 2006 m., kaip nurodyta Komisijos pasiūlyme, būtų įgyvendintos vidutinės trukmės laikotarpiu atliktame įvertinime pateiktos rekomendacijos ir būtų remiamos tos esamos programos priemonės, kurios labiausiai atitinka dabartinį sutaikinimo skleidimo poreikį.

| 2.4 | 2004 m. gegužės 18 d. Jungtinės Karalystės Ministras Pirmininkas ir Airijos Respublikos Ministras Pirmininkas (Taoiseach) parašė laišką Komisijos pirmininkui, nurodydami, kokių rezultatų pasiekta abiejų ES finansuojamų PEACE programų dėka, ir savo indėlį į Šiaurės Airijos taikos procesą. Jie paprašė PEACE II programą pratęsti iki 2006 m. gruodžio. |
| --- | --- |

2.4

2004 m. gegužės 18 d. Jungtinės Karalystės Ministras Pirmininkas ir Airijos Respublikos Ministras Pirmininkas (Taoiseach) parašė laišką Komisijos pirmininkui, nurodydami, kokių rezultatų pasiekta abiejų ES finansuojamų PEACE programų dėka, ir savo indėlį į Šiaurės Airijos taikos procesą. Jie paprašė PEACE II programą pratęsti iki 2006 m. gruodžio.

| 2.5 | 2004 m. birželio 16 d. Komisijos pirmininkas atsakė, kad Komisija palaiko šias pastangas. 2004 m. birželio 17-18 d., Jungtinės Karalystės Ministro Pirmininko prašymu, Europos Taryba atkreipė dėmesį į dabartinius taikos proceso Šiaurės Airijoje sunkumus ir patvirtino remianti abiejų Vyriausybių pastangas atstatyti decentralizuotas politines institucijas. Šioms pastangoms paremti Europos Taryba paprašė Komisijos išanalizuoti galimybę intervencijas pagal PEACE II programą suderinti su struktūrinių fondų programomis, kurios baigsis 2006 m. pabaigoje. |
| --- | --- |

2.5

2004 m. birželio 16 d. Komisijos pirmininkas atsakė, kad Komisija palaiko šias pastangas. 2004 m. birželio 17-18 d., Jungtinės Karalystės Ministro Pirmininko prašymu, Europos Taryba atkreipė dėmesį į dabartinius taikos proceso Šiaurės Airijoje sunkumus ir patvirtino remianti abiejų Vyriausybių pastangas atstatyti decentralizuotas politines institucijas. Šioms pastangoms paremti Europos Taryba paprašė Komisijos išanalizuoti galimybę intervencijas pagal PEACE II programą suderinti su struktūrinių fondų programomis, kurios baigsis 2006 m. pabaigoje.

| 2.6 | Tokiu būdu būtų galima PEACE II programą pratęsti dar dvejiems metams. |
| --- | --- |

2.6

Tokiu būdu būtų galima PEACE II programą pratęsti dar dvejiems metams.

3.   Pasiūlymas priimti Tarybos reglamentą

| 3.1 | Dokumentas KOM (2004) 631 (galutinis) yra Komisijos atsakas į Tarybos pasiūlymą. Juo siūloma dvejais metais pratęsti PEACE II programą. Programos vertė būtų 60 milijonų eurų per metus, iš kurių 41 milijoną eurų ketinama išleisti Šiaurės Airijai, o 19 milijonų eurų — Airijos Respublikos pasienio regionui. Toks sprendimas atitinka abiejų valstybių narių 2004 m. rugsėjį po viešų konsultacijų pateiktą prašymą. |
| --- | --- |

3.1

Dokumentas KOM (2004) 631 (galutinis) yra Komisijos atsakas į Tarybos pasiūlymą. Juo siūloma dvejais metais pratęsti PEACE II programą. Programos vertė būtų 60 milijonų eurų per metus, iš kurių 41 milijoną eurų ketinama išleisti Šiaurės Airijai, o 19 milijonų eurų — Airijos Respublikos pasienio regionui. Toks sprendimas atitinka abiejų valstybių narių 2004 m. rugsėjį po viešų konsultacijų pateiktą prašymą.

| 3.2 | Siekiant pratęsti PEACE II programą ir skirti reikiamas papildomas lėšas, Pasiūlymu priimti Tarybos reglamentą siūloma iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų, numatant PEACE II programos trukmę ir bendrus metinius struktūrinių fondų įsipareigotus asignavimus iki 2006 m. |
| --- | --- |

3.2

Siekiant pratęsti PEACE II programą ir skirti reikiamas papildomas lėšas, Pasiūlymu priimti Tarybos reglamentą siūloma iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų, numatant PEACE II programos trukmę ir bendrus metinius struktūrinių fondų įsipareigotus asignavimus iki 2006 m.

| 3.3 | Siekiant, kad pratęstuoju laikotarpiu programa būtų finansuojama iš struktūrinių fondų biudžeto, siūlomu Tarybos reglamentu iš dalies keičiama nuostata dėl visų įsipareigojimui iš struktūrinių fondų skirtų lėšų, bendrą sumą padidinus nuo 195 milijardų eurų iki 195,1 milijardų eurų. Susijusiu daliniu pakeitimu 1 tikslui iš struktūrinių fondų skiriama viršutinė riba (įskaitant paramą pereinamuoju laikotarpiu) padidinama nuo 135, 9 mlrd. eurų iki 136 mlrd. eurų. (1) |
| --- | --- |

3.3

Siekiant, kad pratęstuoju laikotarpiu programa būtų finansuojama iš struktūrinių fondų biudžeto, siūlomu Tarybos reglamentu iš dalies keičiama nuostata dėl visų įsipareigojimui iš struktūrinių fondų skirtų lėšų, bendrą sumą padidinus nuo 195 milijardų eurų iki 195,1 milijardų eurų. Susijusiu daliniu pakeitimu 1 tikslui iš struktūrinių fondų skiriama viršutinė riba (įskaitant paramą pereinamuoju laikotarpiu) padidinama nuo 135, 9 mlrd. eurų iki 136 mlrd. eurų. (1)

| 3.4 | Siūlomas Tarybos reglamentas PEACE II programos trukmę iš 2000-2004 m. keičia į 2000-2006 m. |
| --- | --- |

3.4

Siūlomas Tarybos reglamentas PEACE II programos trukmę iš 2000-2004 m. keičia į 2000-2006 m.

4.   Išvada

| 4.1 | Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas pritaria Europos Sąjungos indėliui į taikos, stabilumo ir sutaikinimo procesą Airijos saloje. |
| --- | --- |

4.1

Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas pritaria Europos Sąjungos indėliui į taikos, stabilumo ir sutaikinimo procesą Airijos saloje.

| 4.2 | Komitetas su dideliu susidomėjimu atkreipė dėmesį į pažangą, padarytą nuo 1995 m., kai buvo patvirtinta PEACE I programa. Komitetas taip pat atkreipė dėmesį į rekomendacijas, kurias Komisijai pateikė Specialioji ES programų organizacija, atsakinga už PEACE II įgyvendinimą ir priežiūrą ir turinti supaprastinti programos operacijas bei sutelkti daugiau dėmesio į sutaikinimo veiklą, ir pritaria šioms rekomendacijoms. |
| --- | --- |

4.2

Komitetas su dideliu susidomėjimu atkreipė dėmesį į pažangą, padarytą nuo 1995 m., kai buvo patvirtinta PEACE I programa. Komitetas taip pat atkreipė dėmesį į rekomendacijas, kurias Komisijai pateikė Specialioji ES programų organizacija, atsakinga už PEACE II įgyvendinimą ir priežiūrą ir turinti supaprastinti programos operacijas bei sutelkti daugiau dėmesio į sutaikinimo veiklą, ir pritaria šioms rekomendacijoms.

| 4.3 | Komitetas taip pat pripažįsta, kad taikdarystė, įtraukiant žmones į savo bendruomenių kūrimą, yra nenutrūkstantis procesas. Todėl Komitetas pritaria teigiamam Vietos strategijos partnerysčių (VSP), kurios buvo suformuotos pagal PEACE II programą, indėliui propaguojant socialinę partnerystę ir pilietinę visuomenę. Komitetui malonu pažymėti, kad VSP pavyko sukurti partnerystę tarp vietos valdžios ir kitų valstybinių institucijų iš vienos pusės ir socialinių partnerių iš kitos. Tokiu būdu VSP kartu su kitomis tarpinėmis finansavimo institucijomis skatina susiskaldžiusią Šiaurės Airijos visuomenę susitaikyti. Komitetas dėkingas, kad rastas būdas, kaip Europos Sąjungos institucijos gali padėti plėstis tokioms partnerystėms, kurios kitose ES dalyse ir kitose susiskaldžiusiose ES bendruomenėse gali būti laikomos pilietinės visuomenės pavyzdžiu. |
| --- | --- |

4.3

Komitetas taip pat pripažįsta, kad taikdarystė, įtraukiant žmones į savo bendruomenių kūrimą, yra nenutrūkstantis procesas. Todėl Komitetas pritaria teigiamam Vietos strategijos partnerysčių (VSP), kurios buvo suformuotos pagal PEACE II programą, indėliui propaguojant socialinę partnerystę ir pilietinę visuomenę. Komitetui malonu pažymėti, kad VSP pavyko sukurti partnerystę tarp vietos valdžios ir kitų valstybinių institucijų iš vienos pusės ir socialinių partnerių iš kitos. Tokiu būdu VSP kartu su kitomis tarpinėmis finansavimo institucijomis skatina susiskaldžiusią Šiaurės Airijos visuomenę susitaikyti. Komitetas dėkingas, kad rastas būdas, kaip Europos Sąjungos institucijos gali padėti plėstis tokioms partnerystėms, kurios kitose ES dalyse ir kitose susiskaldžiusiose ES bendruomenėse gali būti laikomos pilietinės visuomenės pavyzdžiu.

| 4.4 | Atsižvelgdamas į PEACE II vidutinės trukmės laikotarpio įvertinime pateiktas rekomendacijas daugiau dėmesio skirti veiklai, kuri tiesiogiai skatina susitaikymą, Komitetas tikisi, kad, pratęsus PEACE II programą, bus remiami projektai, kurie yra labiau susiję su konkrečiais taikos ir susitaikymo tikslais ir mažiau priklauso nuo vien tik ekonominių kriterijų, kurie turi mažai įtakos toms bendruomenės grupėms, kurias labiausiai veikia pilietiniai neramumai. Komitetas taip pat norėtų, kad PEACE II būtų pratęsta projektams, susijusiems su rasizmu ir kitomis darbuotojų migrantų, mėginančių pasinaudoti ES judėjimo laisvės politika, problemomis. |
| --- | --- |

4.4

Atsižvelgdamas į PEACE II vidutinės trukmės laikotarpio įvertinime pateiktas rekomendacijas daugiau dėmesio skirti veiklai, kuri tiesiogiai skatina susitaikymą, Komitetas tikisi, kad, pratęsus PEACE II programą, bus remiami projektai, kurie yra labiau susiję su konkrečiais taikos ir susitaikymo tikslais ir mažiau priklauso nuo vien tik ekonominių kriterijų, kurie turi mažai įtakos toms bendruomenės grupėms, kurias labiausiai veikia pilietiniai neramumai. Komitetas taip pat norėtų, kad PEACE II būtų pratęsta projektams, susijusiems su rasizmu ir kitomis darbuotojų migrantų, mėginančių pasinaudoti ES judėjimo laisvės politika, problemomis.

| 4.5 | Todėl Komitetas pritaria tam, kad siūlomas reglamentas būtų priimtas. |
| --- | --- |

4.5

Todėl Komitetas pritaria tam, kad siūlomas reglamentas būtų priimtas.

2004 m. gruodžio 16 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Techninės klaidos atitaisymas: reglamento projekte neteisingai cituojama dabartinė 1 tikslo nuostata, nurodant 135,6 mlrd. eurų. Reglamento (EB) 1260/1999 originalo 7 straipsnyje nurodoma 135,9 mlrd. eurų suma.

1

---

| 28.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/149 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/149

---

Nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies pakeičiančio Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo dėl Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lenkijos, Lietuvos, Maltos, Slovakijos, Slovėnijos ir Vengrijos įstojimo į Europos Sąjungą

KOM (2004) 592 galutinis — 2004/0202 (COD)

(2005/C 157/27)

2004 m. gruodžio 10 d. Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl „Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies pakeičiančio Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo dėl Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lenkijos, Lietuvos, Maltos, Slovakijos, Slovėnijos ir Vengrijos įstojimo į Europos Sąjungą“

Atsižvelgdamas į darbo skubumą, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas savo 413-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2004 m. gruodžio 15-16 d., nusprendė paskirti p. Tóth pagrindiniu pranešėju ir priėmė šią nuomonę vienbalsiai.

| 1. | Komitetas pritaria Komisijos iniciatyvai iš dalies pakeisti Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo dėl Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lenkijos, Lietuvos, Maltos, Slovakijos, Slovėnijos ir Vengrijos įstojimo į Europos Sąjungą. |
| --- | --- |

1.

Komitetas pritaria Komisijos iniciatyvai iš dalies pakeisti Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo dėl Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lenkijos, Lietuvos, Maltos, Slovakijos, Slovėnijos ir Vengrijos įstojimo į Europos Sąjungą.

| 1.1 | Komitetas pataria Komisijai patikrinti pagal šalis reglamento EB Nr. 1059/2003 I, II ir III priedus, kad užtikrintų tinkamą valstybių narių terminologijos ir kalbos, susijusių su NUTS 1, NUTS 2, NUTS 3 bei esamais administraciniais vienetais ir mažesniais administraciniais vienetais, vartojimą. |
| --- | --- |

1.1

Komitetas pataria Komisijai patikrinti pagal šalis reglamento EB Nr. 1059/2003 I, II ir III priedus, kad užtikrintų tinkamą valstybių narių terminologijos ir kalbos, susijusių su NUTS 1, NUTS 2, NUTS 3 bei esamais administraciniais vienetais ir mažesniais administraciniais vienetais, vartojimą.

| 2. | Komitetas yra įsitikinęs, kad šis veiksmas padės integruoti naujųjų valstybių narių teritorinių vienetų klasifikaciją į Bendrijos statistinį klasifikatorių. |
| --- | --- |

2.

Komitetas yra įsitikinęs, kad šis veiksmas padės integruoti naujųjų valstybių narių teritorinių vienetų klasifikaciją į Bendrijos statistinį klasifikatorių.

2004 m. gruodžio 16 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne — Marie SIGMUND

---

| 28.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/150 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/150

---

Nuomonė dėl Kartų santykių

(2005/C 157/28)

2004 m. sausio 29 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 pastraipos nuostatomis, nutarė paruošti nuomonę savo iniciatyva dėl Kartų santykių.

Specializuotas skyrius „Užimtumas, socialiniai reikalai ir pilietybė“, kuris yra atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu rengimą, 2004 m. lapkričio 25 d. priėmė savo nuomonę (pranešėjas — p. BLOCH-LAINÉ).

Savo 413-osios plenarinės sesijos metu, įvykusios 2004 m. gruodžio 15 — 16 d. (gruodžio 16 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 143 nariams balsavus „už“, 2 nariams balsavus „prieš“ ir 9 nariams susilaikius.

1.   PREAMBULĖ

| 1.1 | Kartų santykiai (1), savaime suprantama, yra vienas iš pagrindinių veiksnių, apsprendžiančių bet kurios visuomenės sanglaudos lygį; šiuo atveju — mūsų visuomenių, bet ir (kaip pasekmė) šiuo metu besiformuojančios geopolitinės visumos, kurią sudaro jų SĄJUNGA. |
| --- | --- |

1.1

Kartų santykiai (1), savaime suprantama, yra vienas iš pagrindinių veiksnių, apsprendžiančių bet kurios visuomenės sanglaudos lygį; šiuo atveju — mūsų visuomenių, bet ir (kaip pasekmė) šiuo metu besiformuojančios geopolitinės visumos, kurią sudaro jų SĄJUNGA.

| 1.2 | Europos tautoms būdingas bruožas — jų visuomenių senėjimas. Šis reiškinys jose sukelia svarių padarinių ir jas priešpastato prieš sudėtingus iššūkius, kuriuos jos privalo gerai pasverti ir spręsti kiek įmanoma koordinuotai ir toliaregiškai. Joms atiteko pareiga šioje srityje sukurti ir įgyvendinti tai, ką galime pavadinti „kartų politika“ (2), kitais žodžiais tariant, ne trumpalaikes, fragmentiškas bei izoliuotas priemones, bet visuotinę, visaapimančią ir sistematišką strategiją, kurios tikslas — sudaryti palankias sąlygas ilgalaikiam tarpusavio supratimui ir solidarumui tarp vis daugėjančių kartų, kurios gyvena šalia ir bendrauja tarpusavyje. |
| --- | --- |

1.2

Europos tautoms būdingas bruožas — jų visuomenių senėjimas. Šis reiškinys jose sukelia svarių padarinių ir jas priešpastato prieš sudėtingus iššūkius, kuriuos jos privalo gerai pasverti ir spręsti kiek įmanoma koordinuotai ir toliaregiškai. Joms atiteko pareiga šioje srityje sukurti ir įgyvendinti tai, ką galime pavadinti „kartų politika“ (2), kitais žodžiais tariant, ne trumpalaikes, fragmentiškas bei izoliuotas priemones, bet visuotinę, visaapimančią ir sistematišką strategiją, kurios tikslas — sudaryti palankias sąlygas ilgalaikiam tarpusavio supratimui ir solidarumui tarp vis daugėjančių kartų, kurios gyvena šalia ir bendrauja tarpusavyje.

| 1.3 | Tačiau esančios padėties šiuo klausimu analizė — kad ir kokie būtų nacionaliniai skirtumai ar bruožai skirtingose šalyse — leidžia padaryti išvadą, kad mes esame toli nuo tikslo. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas laikosi nuomonės, kad ši problema yra iš esmės svarbi Europos ateičiau, ir ketina jai pastoviai skirti svarbią vietą savo būsimose diskusijose ir darbo programose. |
| --- | --- |

1.3

Tačiau esančios padėties šiuo klausimu analizė — kad ir kokie būtų nacionaliniai skirtumai ar bruožai skirtingose šalyse — leidžia padaryti išvadą, kad mes esame toli nuo tikslo. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas laikosi nuomonės, kad ši problema yra iš esmės svarbi Europos ateičiau, ir ketina jai pastoviai skirti svarbią vietą savo būsimose diskusijose ir darbo programose.

Toks yra pagrindas ir esmė šios nuomonės, kuri siekia:

| — | po faktų ir pastebėjimų (2) priminimo; |
| --- | --- |

—

po faktų ir pastebėjimų (2) priminimo;

| — | pristatyti keletą orientyrų ir rekomendacijų (3). |
| --- | --- |

—

pristatyti keletą orientyrų ir rekomendacijų (3).

2.   FAKTAI IR PASTEBĖJIMAI

| 2.1 | Nieko neturėtų įžeisti pastebėjimas, kad per pastaruosius 50 metų mūsų valstybės ir jų bendrosios institucijos neišnaudojo pačiu optimaliausiu būdu prognozės būdų ir metodų — kurių turėjo beprecedentį arsenalą — svarstomos srities politikos krypčių kūrimui ir įgyvendinimui; kitaip sakant, jos nereagavo pačiu tinkamiausiu būdu į šiuos problematikos įvairius aspektus ir sudėtines dalis. |
| --- | --- |

2.1

Nieko neturėtų įžeisti pastebėjimas, kad per pastaruosius 50 metų mūsų valstybės ir jų bendrosios institucijos neišnaudojo pačiu optimaliausiu būdu prognozės būdų ir metodų — kurių turėjo beprecedentį arsenalą — svarstomos srities politikos krypčių kūrimui ir įgyvendinimui; kitaip sakant, jos nereagavo pačiu tinkamiausiu būdu į šiuos problematikos įvairius aspektus ir sudėtines dalis.

| 2.1.1 | Žinoma, pateikiant tokį vertinimą reikia saugotis, be kita ko, trijų kraštutinumų: |
| --- | --- |

2.1.1

Žinoma, pateikiant tokį vertinimą reikia saugotis, be kita ko, trijų kraštutinumų:

| 2.1.1.1 | Vienas kraštutinumas būtų teigti, kad tiksli prognozė buvo paprastas dalykas, kas nėra tiesa. Demografiją tiriančios mokslo šakos be abejo leidžia, pasitelkiant išbandytus metodus, apibrėžti prognozuojamas perspektyvas vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu. Tačiau šitos prognozės gali, kaip mes gerai žinome, nukrypti į vieną ar į kitą pusę, kai jas veikia gana nepastovūs ekonominiai, sociologiniai bei politiniai kintamieji. Pavyzdžiui, net jeigu gimimų skaičius, mirčių skaičius bei migracijos srautai atitinkamai svyruoja, šie reiškiniai taip pat priklauso nuo išorinių faktorių, tokių kaip ekonomikos augimas arba susilpnėjimas, socialinis nesaugumas, papročių raida, politinė aplinka ir piliečių pasitikėjimo ateitimi lygis. Be to, kurdami savo pagrindines hipotezes pagal demografinius duomenis, ekspertai remiasi išvestais vidurkiais. Tačiau skirtingų ekspertų pasirinkti vidurkiai nėra tie patys. |
| --- | --- |

2.1.1.1

Vienas kraštutinumas būtų teigti, kad tiksli prognozė buvo paprastas dalykas, kas nėra tiesa. Demografiją tiriančios mokslo šakos be abejo leidžia, pasitelkiant išbandytus metodus, apibrėžti prognozuojamas perspektyvas vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu. Tačiau šitos prognozės gali, kaip mes gerai žinome, nukrypti į vieną ar į kitą pusę, kai jas veikia gana nepastovūs ekonominiai, sociologiniai bei politiniai kintamieji. Pavyzdžiui, net jeigu gimimų skaičius, mirčių skaičius bei migracijos srautai atitinkamai svyruoja, šie reiškiniai taip pat priklauso nuo išorinių faktorių, tokių kaip ekonomikos augimas arba susilpnėjimas, socialinis nesaugumas, papročių raida, politinė aplinka ir piliečių pasitikėjimo ateitimi lygis. Be to, kurdami savo pagrindines hipotezes pagal demografinius duomenis, ekspertai remiasi išvestais vidurkiais. Tačiau skirtingų ekspertų pasirinkti vidurkiai nėra tie patys.

| 2.1.1.2 | Kitas kraštutinumas būtų nepakankamai įvertinti švietėjiškas, užsispyrusiai vykdomas programas bei per penkiasdešimt metų gautus teigiamus rezultatus sveikatos, socialinės apsaugos, solidarumo, švietimo, komunalinių patogumų ir infrastruktūros, teritorijų planavimo, socialinio dialogo kolektyvinės veiklos ir pan. srityse. |
| --- | --- |

2.1.1.2

Kitas kraštutinumas būtų nepakankamai įvertinti švietėjiškas, užsispyrusiai vykdomas programas bei per penkiasdešimt metų gautus teigiamus rezultatus sveikatos, socialinės apsaugos, solidarumo, švietimo, komunalinių patogumų ir infrastruktūros, teritorijų planavimo, socialinio dialogo kolektyvinės veiklos ir pan. srityse.

| 2.1.1.3 | Trečiąjį kraštutinumą sudarytų Tarybos, Europos Parlamento ir Komisijos įgyvendintų arba pradėtų perspektyvių, novatoriškų ir daug žadančių procesų įvairiose srityse reikšmės sumenkinimas. |
| --- | --- |

2.1.1.3

Trečiąjį kraštutinumą sudarytų Tarybos, Europos Parlamento ir Komisijos įgyvendintų arba pradėtų perspektyvių, novatoriškų ir daug žadančių procesų įvairiose srityse reikšmės sumenkinimas.

| 2.1.2 | Tačiau nuo antrojo pasaulinio karo pabaigos vis dėlto buvo akivaizdžių įžvalgumo ir sugebėjimo numatyti trūkumų sprendžiant tam tikras socialiai pavojingas, su mūsų valstybių gyventojų senėjimu susijusias problemas. Šį demografinį reiškinį sąlygojo dviejų gana seniai numatytų ir nurodytų tendencijų persipinimas: gyvenimo trukmės ilgėjimas ir gimimų skaičiaus mažėjimas. Nežiūrint ekspertų atliktų prognozių skirtumų ar niuansų, šio reiškinio neišvengiamumu niekados nebuvo suabejota. |
| --- | --- |

2.1.2

Tačiau nuo antrojo pasaulinio karo pabaigos vis dėlto buvo akivaizdžių įžvalgumo ir sugebėjimo numatyti trūkumų sprendžiant tam tikras socialiai pavojingas, su mūsų valstybių gyventojų senėjimu susijusias problemas. Šį demografinį reiškinį sąlygojo dviejų gana seniai numatytų ir nurodytų tendencijų persipinimas: gyvenimo trukmės ilgėjimas ir gimimų skaičiaus mažėjimas. Nežiūrint ekspertų atliktų prognozių skirtumų ar niuansų, šio reiškinio neišvengiamumu niekados nebuvo suabejota.

| 2.1.3 | Negalime paneigti, nebent norėtume save apgauti, jog buvo padaryta daug trūkumų, klaidų ir neveiklos numatant situaciją, kuri yra neatidėliotina, ilgalaikė ir tvari: ES valstybėse vis dažniau ir dažniau šalia gyvena trys, ar net keturios, o ne dvi kartos kaip anksčiau. |
| --- | --- |

2.1.3

Negalime paneigti, nebent norėtume save apgauti, jog buvo padaryta daug trūkumų, klaidų ir neveiklos numatant situaciją, kuri yra neatidėliotina, ilgalaikė ir tvari: ES valstybėse vis dažniau ir dažniau šalia gyvena trys, ar net keturios, o ne dvi kartos kaip anksčiau.

| 2.1.4 | Nelaimei, sričių, paveiktų nesugebėjimo prisitaikyti, yra daug. Galime, be kita ko, paminėti šiuos pavyzdžius:






  — | Pensijų finansavimas: daugelyje mūsų valstybių mažiausiai ką galime pasakyti yra tai, kad problemos sprendimas buvo per ilgai atidėliojamas, kad jis buvo pradėtas per vėlai ir vykdomas paskubomis bei prieštaringomis sąlygomis, kurių buvo galima išvengti. |
| --- | --- | --- |

2.1.4

Nelaimei, sričių, paveiktų nesugebėjimo prisitaikyti, yra daug. Galime, be kita ko, paminėti šiuos pavyzdžius:

—

Pensijų finansavimas: daugelyje mūsų valstybių mažiausiai ką galime pasakyti yra tai, kad problemos sprendimas buvo per ilgai atidėliojamas, kad jis buvo pradėtas per vėlai ir vykdomas paskubomis bei prieštaringomis sąlygomis, kurių buvo galima išvengti.

| — | Didesnio skaičiaus darbingo amžiaus grupių atitinkamas vaidmuo ir indėlis įmonių ir administracijų veikloje: sprendžiant klausimus, susijusius su darbuotojais ir eksploatacinių išlaidų sumažinimu, kai kur buvo neužtektinai atsižvelgta į „netiesioginę žalą“ bei iškreiptus padarinius, kuriuos sukėlė trumparegiškos priemonės. |
| --- | --- |

—

Didesnio skaičiaus darbingo amžiaus grupių atitinkamas vaidmuo ir indėlis įmonių ir administracijų veikloje: sprendžiant klausimus, susijusius su darbuotojais ir eksploatacinių išlaidų sumažinimu, kai kur buvo neužtektinai atsižvelgta į „netiesioginę žalą“ bei iškreiptus padarinius, kuriuos sukėlė trumparegiškos priemonės.

| — | Tęstinis mokymasis: susirūpinimas dėl darbingo amžiaus trukmės ilginimo kai kur buvo per dažnai ignoruojamas, kalbant apie „vyresnio amžiaus“ darbuotojus. |
| --- | --- |

—

Tęstinis mokymasis: susirūpinimas dėl darbingo amžiaus trukmės ilginimo kai kur buvo per dažnai ignoruojamas, kalbant apie „vyresnio amžiaus“ darbuotojus.

| — | Miestų planavimas, būsto sąlygos, bendro naudojimo įrangos ir komercinių objektų vieta: Šiose srityje dominuojančiose koncepcijose dažnai užmirštama atsižvelgti į tai, kokie yra jaunesnių žmonių, vyresnių žmonių, kartu ir ne kartu gyvenančių šeimų konkretūs poreikiai. |
| --- | --- |

—

Miestų planavimas, būsto sąlygos, bendro naudojimo įrangos ir komercinių objektų vieta: Šiose srityje dominuojančiose koncepcijose dažnai užmirštama atsižvelgti į tai, kokie yra jaunesnių žmonių, vyresnių žmonių, kartu ir ne kartu gyvenančių šeimų konkretūs poreikiai.

| — | Materialaus paveldo perdavimas: teisinės ir mokesčių nuostatos praktiškai nebuvo persvarstytos ir pataisytos atsižvelgiant į demografinę raidą. |
| --- | --- |

—

Materialaus paveldo perdavimas: teisinės ir mokesčių nuostatos praktiškai nebuvo persvarstytos ir pataisytos atsižvelgiant į demografinę raidą.

| — | Santykis tarp mokslo erdvės ir darbo erdvės: šioje srityje vos kelios šalys pasiekė geresnių rezultatų negu kitos, kurių daugiau ir kurios atsilieka. |
| --- | --- |

—

Santykis tarp mokslo erdvės ir darbo erdvės: šioje srityje vos kelios šalys pasiekė geresnių rezultatų negu kitos, kurių daugiau ir kurios atsilieka.

| — | Patirties ir atminties paveldo išsaugojimas, vertinimas, pritaikymas ir bendras naudojimas: technologinis progresas, vadybos naujovės, tam tikras „jaunystės kulto“ išaukštinimas nukreipė dėmesį nuo pavojaus prarasti žinių, sugebėjimų, patirties ir atminimo paveldą. |
| --- | --- |

—

Patirties ir atminties paveldo išsaugojimas, vertinimas, pritaikymas ir bendras naudojimas: technologinis progresas, vadybos naujovės, tam tikras „jaunystės kulto“ išaukštinimas nukreipė dėmesį nuo pavojaus prarasti žinių, sugebėjimų, patirties ir atminimo paveldą.

| — | Kultūra: tikriausiai mes kartais per daug pataikaudami (3) dievinome atsirandančias kultūras, nesugebėdami pakankamai atskirti to, kad atsiranda dėl mados, nuo to, kas atsirado tvaraus progreso išradimų dėka. Mes leidome išsivystyti tokiems reiškiniams kaip užmarštis, panieka, baimė, apgailestavimas ir, galiausiai, atskirtis tarp kartų. |
| --- | --- |

—

Kultūra: tikriausiai mes kartais per daug pataikaudami (3) dievinome atsirandančias kultūras, nesugebėdami pakankamai atskirti to, kad atsiranda dėl mados, nuo to, kas atsirado tvaraus progreso išradimų dėka. Mes leidome išsivystyti tokiems reiškiniams kaip užmarštis, panieka, baimė, apgailestavimas ir, galiausiai, atskirtis tarp kartų.

| 2.1.5 | „Gerovės“ rodiklių pagrįstumas: EESRK teigiamai vertina Socialinės gerovės koordinacinio komiteto pakomitečio „Rodikliai“ darbą ir konkrečiai siūlomų rodiklių apibrėžimą (arba buvusių apibrėžimų patikslinimą). Šis darbas šiandieną leidžia pritaikyti amžiaus grupėms keletą atitinkamų rodiklių dėl, be kita ko, gresiančio skurdo. Komitetas atkakliai tvirtina, kad reikia tęsti šį darbą, ypatingai siekiant papildyti ir konsoliduoti rodiklių sąrašą, pagal kurį būtų galima vis geriau įvertinti įvairių amžiaus grupių padėtį tiek kiekybiniu, tiek ir kokybiniu požiūriu. |
| --- | --- |

2.1.5

„Gerovės“ rodiklių pagrįstumas: EESRK teigiamai vertina Socialinės gerovės koordinacinio komiteto pakomitečio „Rodikliai“ darbą ir konkrečiai siūlomų rodiklių apibrėžimą (arba buvusių apibrėžimų patikslinimą). Šis darbas šiandieną leidžia pritaikyti amžiaus grupėms keletą atitinkamų rodiklių dėl, be kita ko, gresiančio skurdo. Komitetas atkakliai tvirtina, kad reikia tęsti šį darbą, ypatingai siekiant papildyti ir konsoliduoti rodiklių sąrašą, pagal kurį būtų galima vis geriau įvertinti įvairių amžiaus grupių padėtį tiek kiekybiniu, tiek ir kokybiniu požiūriu.

3.   ORIENTYRAI IR REKOMENDACIJOS

| 3.1 | Kodėl gi mes per pastaruosius dešimtmečius per dažnai prasilenkdavome su tokiais tikrais ir esminiais klausimais? Tai svarbi ir plati sociologinė ir politinė tema apmąstymams, tačiau šioje nuomonėje mes neturime vietos paviršutiniškiems samprotavimams šia tema. Vis dėlto, nors ir kaip ten bebūtų, EESRK yra tvirtai įsitikinęs: Komitetas yra patariamoji institucija, kuri mažiau negu sprendimus priimančios institucijos jaučia aktualijų spaudimą ir suvaržymus. Komiteto narių skirtingumas, jų įprotis dirbti kartu laisvai ir perspektyviai, atsižvelgti į savo patirtį, sugebėjimus, žinias, nerimą keliančius klausimus, jų sugebėjimas siūlyti metodus, suvienyti savo intuicijas ir analizes, jų įsišaknijęs ir atsidavęs požiūris į tai, ką mes vadiname „dalyvavimu pagrįsta demokratija“ — tokie potencialūs pranašumai ir sugebėjimai Komitetui atveria erdvę darbui, kurią jis siekia ir privalo užpildyti intensyviau nei anksčiau. Tai labai tinka kartų santykių sričiai. |
| --- | --- |

3.1

Kodėl gi mes per pastaruosius dešimtmečius per dažnai prasilenkdavome su tokiais tikrais ir esminiais klausimais? Tai svarbi ir plati sociologinė ir politinė tema apmąstymams, tačiau šioje nuomonėje mes neturime vietos paviršutiniškiems samprotavimams šia tema. Vis dėlto, nors ir kaip ten bebūtų, EESRK yra tvirtai įsitikinęs: Komitetas yra patariamoji institucija, kuri mažiau negu sprendimus priimančios institucijos jaučia aktualijų spaudimą ir suvaržymus. Komiteto narių skirtingumas, jų įprotis dirbti kartu laisvai ir perspektyviai, atsižvelgti į savo patirtį, sugebėjimus, žinias, nerimą keliančius klausimus, jų sugebėjimas siūlyti metodus, suvienyti savo intuicijas ir analizes, jų įsišaknijęs ir atsidavęs požiūris į tai, ką mes vadiname „dalyvavimu pagrįsta demokratija“ — tokie potencialūs pranašumai ir sugebėjimai Komitetui atveria erdvę darbui, kurią jis siekia ir privalo užpildyti intensyviau nei anksčiau. Tai labai tinka kartų santykių sričiai.

| 3.1.1 | Pareiškiant savo nuomonę tokiu sudėtingu klausimu, reikia neužmiršti atsargumo ir sveiko proto. |
| --- | --- |

3.1.1

Pareiškiant savo nuomonę tokiu sudėtingu klausimu, reikia neužmiršti atsargumo ir sveiko proto.

| 3.1.1.1 | EESRK privalo likti savo vietoje ir vengti nustatyti tikslus, kurie būtų neproporcingai dideli palyginus su jo galimybėmis, arba kurie neatitiktų jo misijos. |
| --- | --- |

3.1.1.1

EESRK privalo likti savo vietoje ir vengti nustatyti tikslus, kurie būtų neproporcingai dideli palyginus su jo galimybėmis, arba kurie neatitiktų jo misijos.

| 3.1.1.2 | Numatymas — kurį mes taip pat vadiname „perspektyva“ — neturėtų būti painiojamas nei su planavimu, nei su futurologija. |
| --- | --- |

3.1.1.2

Numatymas — kurį mes taip pat vadiname „perspektyva“ — neturėtų būti painiojamas nei su planavimu, nei su futurologija.

| 3.1.1.3 | Patys rimčiausi mokslininkai noriai primena, kad jų žinios — tai tik „teorijos, kurias kas nors paneigs“. Ekonomika nėra tikslusis mokslas, o socialinė plotmė — dar mažiau. Todėl mes nesuprantame, kodėl socialinė-ekonominė perspektyva būtų apsaugota nuo pavojaus klysti. |
| --- | --- |

3.1.1.3

Patys rimčiausi mokslininkai noriai primena, kad jų žinios — tai tik „teorijos, kurias kas nors paneigs“. Ekonomika nėra tikslusis mokslas, o socialinė plotmė — dar mažiau. Todėl mes nesuprantame, kodėl socialinė-ekonominė perspektyva būtų apsaugota nuo pavojaus klysti.

| 3.1.1.4 | Tarp daugelio „darbo aikštelių“, kurias randame kartų santykių srityje, vienos šiandieną reikalauja pataisomųjų veiksmų, antrose reikia pakeisti vyraujančias tendencijas, ir galiausiai trečioms būtinas didžiulis mokslinių tyrimų ir išradimų potencialas. Labai svarbu jas tinkamai atskirti vienas nuo kitų, tinkamai sugrupuoti, ir bet kokiu atveju atsiriboti nuo bet kokių pavojingų ir nevaisingų utopijų. |
| --- | --- |

3.1.1.4

Tarp daugelio „darbo aikštelių“, kurias randame kartų santykių srityje, vienos šiandieną reikalauja pataisomųjų veiksmų, antrose reikia pakeisti vyraujančias tendencijas, ir galiausiai trečioms būtinas didžiulis mokslinių tyrimų ir išradimų potencialas. Labai svarbu jas tinkamai atskirti vienas nuo kitų, tinkamai sugrupuoti, ir bet kokiu atveju atsiriboti nuo bet kokių pavojingų ir nevaisingų utopijų.

| 3.1.2 | Kalbant apie veikimo būdą, kuriuo Komitetas ketina naudotis, kad tinkamai atliktų savo vaidmenį siekdamas šioje srityje nusistatytų ambicingų tikslų, EESRK nusibrėžė veiksmų liniją: dirbti kiek įmanoma glaudžiau bendradarbiaujant su Europos Sąjungos institucijomis: Taryba, Parlamentu bei Komisija. Šį pasiryžimą jam diktuoja tiek argumentai, aprašyti 2.1.1.3 ir 3.1.2 paragrafuose, tiek noras gerbti steigiamųjų sutarčių tekstą bei dvasią, tiek ir nuostatos, kurias paprasčiausiai apsprendžia „sveika nuovoka“. |
| --- | --- |

3.1.2

Kalbant apie veikimo būdą, kuriuo Komitetas ketina naudotis, kad tinkamai atliktų savo vaidmenį siekdamas šioje srityje nusistatytų ambicingų tikslų, EESRK nusibrėžė veiksmų liniją: dirbti kiek įmanoma glaudžiau bendradarbiaujant su Europos Sąjungos institucijomis: Taryba, Parlamentu bei Komisija. Šį pasiryžimą jam diktuoja tiek argumentai, aprašyti 2.1.1.3 ir 3.1.2 paragrafuose, tiek noras gerbti steigiamųjų sutarčių tekstą bei dvasią, tiek ir nuostatos, kurias paprasčiausiai apsprendžia „sveika nuovoka“.

| 3.1.2.1 | Kartų santykių sritis yra vienareikšmiškai neaprėpiama. Mes negalime šiame pirminiame dokumente atlikti daugiau nei sudaryti gana bendrojo pobūdžio „inventorizaciją“. |
| --- | --- |

3.1.2.1

Kartų santykių sritis yra vienareikšmiškai neaprėpiama. Mes negalime šiame pirminiame dokumente atlikti daugiau nei sudaryti gana bendrojo pobūdžio „inventorizaciją“.

| 3.1.2.2 | Komitetas nusprendė šioje priminėje nuomonėje pateikti Europos Sąjungos institucijų dėmesiui sąrašą tų temų apmąstymams, kurias Komitetas galėtų spręsti kartu su minėtomis institucijomis, jeigu taip būtų nutarta, kartu pasirinkus procedūrą, kuri leistų koordinuoti veiklą šiose srityse. Šis sąrašas, kuriame temos nėra išdėstytos prioritetine tvarka, atrodo taip:






  — | Būsimos visuomeninės sąrangos šeimoms atiteksiančių vaidmenų ir atsakomybių mastas, svarba ir ribos: vaikai, suaugusieji, tėvai, seneliai. |
| --- | --- | --- |

3.1.2.2

Komitetas nusprendė šioje priminėje nuomonėje pateikti Europos Sąjungos institucijų dėmesiui sąrašą tų temų apmąstymams, kurias Komitetas galėtų spręsti kartu su minėtomis institucijomis, jeigu taip būtų nutarta, kartu pasirinkus procedūrą, kuri leistų koordinuoti veiklą šiose srityse. Šis sąrašas, kuriame temos nėra išdėstytos prioritetine tvarka, atrodo taip:

—

Būsimos visuomeninės sąrangos šeimoms atiteksiančių vaidmenų ir atsakomybių mastas, svarba ir ribos: vaikai, suaugusieji, tėvai, seneliai.

| — | Moterų patekimas į darbo rinką ir vaikų priežiūros bendro naudojimo įstaigos. |
| --- | --- |

—

Moterų patekimas į darbo rinką ir vaikų priežiūros bendro naudojimo įstaigos.

| — | Vienatvė ir atsiskyrimas Europos visuomenėse: vyresnio amžiaus žmonės (4), jaunimas iš socialiai nuskriaustų sluoksnių, „neturtinga vaikystė“. |
| --- | --- |

—

Vienatvė ir atsiskyrimas Europos visuomenėse: vyresnio amžiaus žmonės (4), jaunimas iš socialiai nuskriaustų sluoksnių, „neturtinga vaikystė“.

| — | Kontraktai tarp kartų ir kartų solidarumas: kaip rasti socialiai ir politiškai tinkamus sprendimus — kitaip sakant, gerbiančius ateitį sprendimus — atsižvelgiant į dabarties aktualijų apribojimus ir spaudimus ir į tai, kad padarinius jausiančios ateities kartos dar negali apginti savo teisių, nes jų dar nėra? |
| --- | --- |

—

Kontraktai tarp kartų ir kartų solidarumas: kaip rasti socialiai ir politiškai tinkamus sprendimus — kitaip sakant, gerbiančius ateitį sprendimus — atsižvelgiant į dabarties aktualijų apribojimus ir spaudimus ir į tai, kad padarinius jausiančios ateities kartos dar negali apginti savo teisių, nes jų dar nėra?

| — | Su miestų planavimu, būstu ir kartų santykiais susiję sprendimai: dažnai paaiškėdavo, kad su miestu planavimu ir būstu susijusios koncepcijos ir sprendimai, priimti pastaraisiais metais, užmiršdavo atsirandančius svarbius kartų poreikius. Konkrečiai kalbama apie problemas, atsirandančias:






  — | dėl (sveikintino) autonominio būsto kūrimo vyresnio amžiaus žmonėms bei dėl jų santykių su jaunesnėmis kartomis, su vaikais ir paaugliais. |
| --- | --- | --- |

—

Su miestų planavimu, būstu ir kartų santykiais susiję sprendimai: dažnai paaiškėdavo, kad su miestu planavimu ir būstu susijusios koncepcijos ir sprendimai, priimti pastaraisiais metais, užmiršdavo atsirandančius svarbius kartų poreikius. Konkrečiai kalbama apie problemas, atsirandančias:

—

dėl (sveikintino) autonominio būsto kūrimo vyresnio amžiaus žmonėms bei dėl jų santykių su jaunesnėmis kartomis, su vaikais ir paaugliais.

| — | dėl jaunesnio amžiaus nevedusių/netekėjusių suaugusiųjų priverstinio gyvenimo kartu šeimos būste, kuris nėra šiam tikslui pritaikytas (studentai, jauni darbuotojai); |
| --- | --- |

—

dėl jaunesnio amžiaus nevedusių/netekėjusių suaugusiųjų priverstinio gyvenimo kartu šeimos būste, kuris nėra šiam tikslui pritaikytas (studentai, jauni darbuotojai);

| — | dėl „sunkiomis“ vadinamų šeimų būsto (išskyrus segreguotą ar laikiną); |
| --- | --- |

—

dėl „sunkiomis“ vadinamų šeimų būsto (išskyrus segreguotą ar laikiną);

| — | Kokį naudingą vaidmenį „dalyvavimu pagrįsta demokratija“ gali ir turi suvaidinti kartų santykių srityje? |
| --- | --- |

—

Kokį naudingą vaidmenį „dalyvavimu pagrįsta demokratija“ gali ir turi suvaidinti kartų santykių srityje?

| 3.2 | Nuo šiol Komitetas nusprendė sutelkti savo dėmesį rekomendacijų forma į dvi bendrojo pobūdžio temas, dėl kurių taip pat gali būti bendradarbiaujama su Europos Sąjungos institucijomis, jeigu jos sutiktų. |
| --- | --- |

3.2

Nuo šiol Komitetas nusprendė sutelkti savo dėmesį rekomendacijų forma į dvi bendrojo pobūdžio temas, dėl kurių taip pat gali būti bendradarbiaujama su Europos Sąjungos institucijomis, jeigu jos sutiktų.

| 3.2.1 | Darbingo amžiaus trukmė: Šis klausimas bene geriausiai iliustruoja Europos valstybių nesugebėjimą blaiviai mąstyti ir numatyti būsimų iššūkių, kuriuos sukelia seniai prognozuotas gyventojų senėjimas. |
| --- | --- |

3.2.1

Darbingo amžiaus trukmė: Šis klausimas bene geriausiai iliustruoja Europos valstybių nesugebėjimą blaiviai mąstyti ir numatyti būsimų iššūkių, kuriuos sukelia seniai prognozuotas gyventojų senėjimas.

| 3.2.1.1 | Ankstesnis išėjimas į pensiją sąlygoja ekonominio, socialinio ir kultūrinio potencialo praradimą. Jis nedavė tokių rezultatų, kokių buvo tikėtasi darbo pasidalinimo ir jaunimo užimtumo didinimo srityse. Daugelyje šalių jis buvo laikomas trumparegišku ir naudojamas kaip trumpalaikė priemonė. |
| --- | --- |

3.2.1.1

Ankstesnis išėjimas į pensiją sąlygoja ekonominio, socialinio ir kultūrinio potencialo praradimą. Jis nedavė tokių rezultatų, kokių buvo tikėtasi darbo pasidalinimo ir jaunimo užimtumo didinimo srityse. Daugelyje šalių jis buvo laikomas trumparegišku ir naudojamas kaip trumpalaikė priemonė.

| 3.2.1.2 | Tiek sprendimų teisę turinčių politikų, tiek ir bendrovių bei visuomenės nuomonės priešiškas nusistatymas ir „iš anksto susidariusi nuomonė“ nulėmė neteisingą mąstymą, kad pagyvenę darbuotojai santykinai nesugeba prisiderinti prie gamybos technologijų ir vadybos metodų raidos, ir kad jie stabdo produktyvumo vystymąsi. |
| --- | --- |

3.2.1.2

Tiek sprendimų teisę turinčių politikų, tiek ir bendrovių bei visuomenės nuomonės priešiškas nusistatymas ir „iš anksto susidariusi nuomonė“ nulėmė neteisingą mąstymą, kad pagyvenę darbuotojai santykinai nesugeba prisiderinti prie gamybos technologijų ir vadybos metodų raidos, ir kad jie stabdo produktyvumo vystymąsi.

| 3.2.1.3 | Tačiau per pastaruosius keletą metų buvo atlikta atitinkamų tyrimų bei suformuluota rimtų perspėjimų ir gerų rekomendacijų. Šiuo klausimu ypač svarbu pabrėžti Komisijos toliaregiškumą bei jos atliktų darbų tęstinumą ir kokybę šioje sudėtingoje srityje. Taip pat reikia paminėti atitinkamus darbus, kuriuos šioje srityje atliko EBPO, o taip pat daugelis mokslinių tyrimų institutų, profesinių organizacijų bei įvairių šalių ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos. |
| --- | --- |

3.2.1.3

Tačiau per pastaruosius keletą metų buvo atlikta atitinkamų tyrimų bei suformuluota rimtų perspėjimų ir gerų rekomendacijų. Šiuo klausimu ypač svarbu pabrėžti Komisijos toliaregiškumą bei jos atliktų darbų tęstinumą ir kokybę šioje sudėtingoje srityje. Taip pat reikia paminėti atitinkamus darbus, kuriuos šioje srityje atliko EBPO, o taip pat daugelis mokslinių tyrimų institutų, profesinių organizacijų bei įvairių šalių ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos.

| 3.2.1.4 | Šiandieną jau yra nustatytas ir žinomas ištisas priemonių spektras, kurį reikia įgyvendinti, kad nukreiptume tendencijas kita linkme: vyresnio amžiaus darbuotojų įdarbinimo geresnis užtikrinimas tobulinant mokymosi visą gyvenimą metodus, darbo vietų kokybės gerinimas ir darbo grafiko lankstumo didinimas, kad būtų užtikrinta geresnė pusiausvyra tarp darbo laiko ir asmeninio gyvenimo, „įvairių amžiaus grupių“ komandų kūrimas įmonėse ir administracijose, kad vyriausi darbuotojai imtų labiau pasitikėti savimi, jiems skirtų sveikatos apsaugos priemonių sustiprinimas, geresnio karjeros planavimo tęstinis užtikrinimas, paskatinamųjų nuostatų priėmimas pensijų ir mokesčių srityse... |
| --- | --- |

3.2.1.4

Šiandieną jau yra nustatytas ir žinomas ištisas priemonių spektras, kurį reikia įgyvendinti, kad nukreiptume tendencijas kita linkme: vyresnio amžiaus darbuotojų įdarbinimo geresnis užtikrinimas tobulinant mokymosi visą gyvenimą metodus, darbo vietų kokybės gerinimas ir darbo grafiko lankstumo didinimas, kad būtų užtikrinta geresnė pusiausvyra tarp darbo laiko ir asmeninio gyvenimo, „įvairių amžiaus grupių“ komandų kūrimas įmonėse ir administracijose, kad vyriausi darbuotojai imtų labiau pasitikėti savimi, jiems skirtų sveikatos apsaugos priemonių sustiprinimas, geresnio karjeros planavimo tęstinis užtikrinimas, paskatinamųjų nuostatų priėmimas pensijų ir mokesčių srityse...

| 3.2.1.5 | Noras pailginti per savanoriško pasirinkimo iniciatyvas Europos gyventojų darbingo amžiaus trukmę buvo išreikštas per Europos Vadovų Tarybos susitikimus, konkrečiai Lisabonoje ir Stokholme. |
| --- | --- |

3.2.1.5

Noras pailginti per savanoriško pasirinkimo iniciatyvas Europos gyventojų darbingo amžiaus trukmę buvo išreikštas per Europos Vadovų Tarybos susitikimus, konkrečiai Lisabonoje ir Stokholme.

| 3.2.1.6 | Tačiau visur, išskyrus labai nedaug šalių, mes konstatuojame, kad:






  — | mokesčių ir socialinio draudimo sistemos, o taip pat įmonių kolektyvinės sutartys ir susitarimai turi bruožų ar nuostatų, kurios smarkiai skatina (aiškiai ar numanomai) ankstesnį išėjimą į pensiją. |
| --- | --- | --- |

3.2.1.6

Tačiau visur, išskyrus labai nedaug šalių, mes konstatuojame, kad:

—

mokesčių ir socialinio draudimo sistemos, o taip pat įmonių kolektyvinės sutartys ir susitarimai turi bruožų ar nuostatų, kurios smarkiai skatina (aiškiai ar numanomai) ankstesnį išėjimą į pensiją.

| — | pareiškimai ir ketinimai, suformuluoti Tarybos posėdžių metu, nėra užtektinai gerai perteikiami būtent pačiose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

—

pareiškimai ir ketinimai, suformuluoti Tarybos posėdžių metu, nėra užtektinai gerai perteikiami būtent pačiose valstybėse narėse.

| 3.2.1.7 | Mes sutinkame su tais, kurie mano, kad tendencijų ir papročių pakeitimas nebus stebuklas ir neįvyks greitai.
  Iš tiesų, dėl įpročių stiprumo, įmonių ir administracijų rūšių, dydžio ir „kultūrų“ skirtingumo, socialinio dialogo natūralių ir teisėtų sunkumų, šioje srityje, kur mes negalėtume aiškiai ir paprastai propaguoti — nebent pasileistume tiesiai į nesėkmę — „socialinių teisių“ panaikinimo, norimo rezultato pasieksime tik įgyvendinus gana sudėtingas globalines strategijas. Pasikeitimai truks gana ilgai. Tai dar viena priežastis, dėl kurios nereikėtų gaišti laiko ir kuo griečiau sukurti ir imti vykdyti šias strategijas. |
| --- | --- |

3.2.1.7

Mes sutinkame su tais, kurie mano, kad tendencijų ir papročių pakeitimas nebus stebuklas ir neįvyks greitai.

Iš tiesų, dėl įpročių stiprumo, įmonių ir administracijų rūšių, dydžio ir „kultūrų“ skirtingumo, socialinio dialogo natūralių ir teisėtų sunkumų, šioje srityje, kur mes negalėtume aiškiai ir paprastai propaguoti — nebent pasileistume tiesiai į nesėkmę — „socialinių teisių“ panaikinimo, norimo rezultato pasieksime tik įgyvendinus gana sudėtingas globalines strategijas. Pasikeitimai truks gana ilgai. Tai dar viena priežastis, dėl kurios nereikėtų gaišti laiko ir kuo griečiau sukurti ir imti vykdyti šias strategijas.

| 3.2.2 | Komitetas išreiškia didžiulį norą, kad Europos Sąjungos sprendimus priimančios institucijos — t.y. Parlamentas ir Taryba — aiškiau, tiksliau ir aktyviau imtųsi veiksmų, užtikrinant geresnį santykį tarp „kalbų“ ir „darbų“ tose valstybėse, kur jų nariai buvo išrinkti ar įgalioti užimti postą. Siekiant bendrų visos Europos Sąjungos, kuri paskelbė ambiciją tapti vienu stipriausių pasaulio ekonominiu poliu, interesų, tai turėtų jiems leisti:






  — | jų kilmės valstybėse galiojančiose teisinėse ar sutartinėse sistemose identifikuoti nuostatas, kurios aiškiai ar numanomai kertasi su savanorišku darbingo amžiaus pailginimu. |
| --- | --- | --- |

3.2.2

Komitetas išreiškia didžiulį norą, kad Europos Sąjungos sprendimus priimančios institucijos — t.y. Parlamentas ir Taryba — aiškiau, tiksliau ir aktyviau imtųsi veiksmų, užtikrinant geresnį santykį tarp „kalbų“ ir „darbų“ tose valstybėse, kur jų nariai buvo išrinkti ar įgalioti užimti postą. Siekiant bendrų visos Europos Sąjungos, kuri paskelbė ambiciją tapti vienu stipriausių pasaulio ekonominiu poliu, interesų, tai turėtų jiems leisti:

—

jų kilmės valstybėse galiojančiose teisinėse ar sutartinėse sistemose identifikuoti nuostatas, kurios aiškiai ar numanomai kertasi su savanorišku darbingo amžiaus pailginimu.

| — | perteikti geriau nei šiandien daroma pagrįstas Komisijos rekomendacijas ir pradėti taikyti jos direktyvas greičiau bei su didesniu pasiryžimu; |
| --- | --- |

—

perteikti geriau nei šiandien daroma pagrįstas Komisijos rekomendacijas ir pradėti taikyti jos direktyvas greičiau bei su didesniu pasiryžimu;

| — | vykdyti informacines, skatinamąsias ir įtikinimo priemones su sprendimų priėmėjais bei ekonominiais ir socialiniais partneriais bei geriau bendradarbiauti su žiniasklaida savo kilmės šalyse. |
| --- | --- |

—

vykdyti informacines, skatinamąsias ir įtikinimo priemones su sprendimų priėmėjais bei ekonominiais ir socialiniais partneriais bei geriau bendradarbiauti su žiniasklaida savo kilmės šalyse.

| 3.2.3 | Pusiausvyros tarp amžiaus grupių Europoje atstatymas: čia užtenka tiktai paminėti didelį nerimą keliančias perspektyvas, kurios buvo nurodytos daugelyje tyrimų dėl vaisingumo ir gimimų skaičiaus mažėjimo poveikio Europos Sąjungos demografinei padėčiai: nepakankamas kartų atsinaujinimas, kurio imigraciniai srautai be abejonės negalės kompensuoti, tiktai sumenkins Europos vietą pasaulyje, o Europos viduje — tiktai sukels ekonominių ir finansinių sunkumų bei nepageidaujamą skilimą ir konfliktus tarp kartų. |
| --- | --- |

3.2.3

Pusiausvyros tarp amžiaus grupių Europoje atstatymas: čia užtenka tiktai paminėti didelį nerimą keliančias perspektyvas, kurios buvo nurodytos daugelyje tyrimų dėl vaisingumo ir gimimų skaičiaus mažėjimo poveikio Europos Sąjungos demografinei padėčiai: nepakankamas kartų atsinaujinimas, kurio imigraciniai srautai be abejonės negalės kompensuoti, tiktai sumenkins Europos vietą pasaulyje, o Europos viduje — tiktai sukels ekonominių ir finansinių sunkumų bei nepageidaujamą skilimą ir konfliktus tarp kartų.

| 3.2.3.1 | Jeigu laikomės nuomonės, kad pusiausvyros tarp amžiaus grupių Europos valstybėse atstatymas turi būti ilgalaikis tikslas, išeina, kad Europos Sąjunga turėtų labiau skatinti gimstamumą ją sudarančiose šalyse ir šiuo tikslu daugiau dėmesio skirti šeimos politikai, vykdomai tose šalyse. Mes negalime priekaištauti Europos Sąjungai, kad jis nesidomi šeimos klausimais: ES Ministrų taryba daugelį kartų teikė pasiūlymus, susijusius su šeimomis. Tačiau Europos Sąjungos lygmenyje nustatyti orientyrai dar vis tebėra labai fragmentiški ir siekia tikslų, kurie žinoma yra pagrįsti ir įdomūs, tačiau labai nepilni (5). |
| --- | --- |

3.2.3.1

Jeigu laikomės nuomonės, kad pusiausvyros tarp amžiaus grupių Europos valstybėse atstatymas turi būti ilgalaikis tikslas, išeina, kad Europos Sąjunga turėtų labiau skatinti gimstamumą ją sudarančiose šalyse ir šiuo tikslu daugiau dėmesio skirti šeimos politikai, vykdomai tose šalyse. Mes negalime priekaištauti Europos Sąjungai, kad jis nesidomi šeimos klausimais: ES Ministrų taryba daugelį kartų teikė pasiūlymus, susijusius su šeimomis. Tačiau Europos Sąjungos lygmenyje nustatyti orientyrai dar vis tebėra labai fragmentiški ir siekia tikslų, kurie žinoma yra pagrįsti ir įdomūs, tačiau labai nepilni (5).

| 3.2.3.2 | Daugiau ir geriau dalyvauti tokioje veikloje nebus (šiuo konkrečiu atveju) paprastas dalykas: valstybių narių vykdomos politikos yra nevienareikšmiškai skirtingos, gimstamumą skatinančios politikos brangiai kainuoja, galiausiai ir papildomai, tiek ekspertai, tiek ir sprendimus priimantys organai labai skirtingai vertina šių politikų konkretų poveikį ir veiksmingumo lygį. Tačiau EESRK laikosi nuomonės, kad toks požiūris, nors ir koks paplitęs jis bebūtų, neturėtų pateisinti tebesitęsiančio santykinio susilaikymo spręsti šį klausimą iš Europos Sąjungos institucijų pusės. |
| --- | --- |

3.2.3.2

Daugiau ir geriau dalyvauti tokioje veikloje nebus (šiuo konkrečiu atveju) paprastas dalykas: valstybių narių vykdomos politikos yra nevienareikšmiškai skirtingos, gimstamumą skatinančios politikos brangiai kainuoja, galiausiai ir papildomai, tiek ekspertai, tiek ir sprendimus priimantys organai labai skirtingai vertina šių politikų konkretų poveikį ir veiksmingumo lygį. Tačiau EESRK laikosi nuomonės, kad toks požiūris, nors ir koks paplitęs jis bebūtų, neturėtų pateisinti tebesitęsiančio santykinio susilaikymo spręsti šį klausimą iš Europos Sąjungos institucijų pusės.

| 3.2.3.3 | Komitetas norėtų, kad ES institucijos sukurtų tikrą strategiją šioje srityje, atsižvelgdamos į šio klausimo daugybę aspektų, o konkrečiai — kad jos paskatintų valstybes nares vykdyti tokias šeimos politikas, kurios siektų atstatyti ilgalaikę pusiausvyrą tarp amžiaus grupių ES valstybėse narėse. |
| --- | --- |

3.2.3.3

Komitetas norėtų, kad ES institucijos sukurtų tikrą strategiją šioje srityje, atsižvelgdamos į šio klausimo daugybę aspektų, o konkrečiai — kad jos paskatintų valstybes nares vykdyti tokias šeimos politikas, kurios siektų atstatyti ilgalaikę pusiausvyrą tarp amžiaus grupių ES valstybėse narėse.

| 3.2.3.4 | EESRK yra pasiruošęs ir siekia aktyviai bendradarbiauti, kiek leidžia turimos priemonės, vykdant darbą, kuris būtinas tokio masto procesui, jeigu jis būtų pradėtas. |
| --- | --- |

3.2.3.4

EESRK yra pasiruošęs ir siekia aktyviai bendradarbiauti, kiek leidžia turimos priemonės, vykdant darbą, kuris būtinas tokio masto procesui, jeigu jis būtų pradėtas.

4.   IŠVADOS

| 4.1 | Europos visuomenės, o taip pat ES visuomenė, kurią mes ėmėmės kartu kurti, dažnai susiduria ir ateityje susidurs su socialinio, politinio, etninio ir kultūrinio skilimo pavojumi. Labai svarbu pasitelkti visas priemones, kad prie šių dalykų neprisidėtų dar ir susiskaldymo tarp kartų rizika. |
| --- | --- |

4.1

Europos visuomenės, o taip pat ES visuomenė, kurią mes ėmėmės kartu kurti, dažnai susiduria ir ateityje susidurs su socialinio, politinio, etninio ir kultūrinio skilimo pavojumi. Labai svarbu pasitelkti visas priemones, kad prie šių dalykų neprisidėtų dar ir susiskaldymo tarp kartų rizika.

| 4.2 | Tiek savo struktūra, tiek ir savo išraiška laike, kartų santykių keliamos problemos iš esmės yra ilgalaikės. Tas pats pasakytina ir apie šių problemų sprendimų ieškojimą. |
| --- | --- |

4.2

Tiek savo struktūra, tiek ir savo išraiška laike, kartų santykių keliamos problemos iš esmės yra ilgalaikės. Tas pats pasakytina ir apie šių problemų sprendimų ieškojimą.

| 4.3 | Sektorinių aspektų, į kuriuos reikia atsižvelgti, daugybė ir sudėtingumas negali tapti pasiteisinimu nekurti į ateitį žvelgiančio, visaapimančio ir sistematiško požiūrio, kadangi šioje srityje, kaip ir kitose, realijų negalima nei suskirstyti, nei atskirti. Reikia pabrėžti, kad geras su kartų santykiais susijusių problemų valdymas duotų labia teigiamą ekonominį poveikį. |
| --- | --- |

4.3

Sektorinių aspektų, į kuriuos reikia atsižvelgti, daugybė ir sudėtingumas negali tapti pasiteisinimu nekurti į ateitį žvelgiančio, visaapimančio ir sistematiško požiūrio, kadangi šioje srityje, kaip ir kitose, realijų negalima nei suskirstyti, nei atskirti. Reikia pabrėžti, kad geras su kartų santykiais susijusių problemų valdymas duotų labia teigiamą ekonominį poveikį.

| 4.4 | Nors mes neturėtume nei skubinti įvykių, nei, žinoma, pažeisti subsidiarumo principo, Europos Sąjungos ir jos valstybių narių požiūris į šį klausimą neturėtų būti nei „pagyvensim pamatysim“, nei minimalistinis. |
| --- | --- |

4.4

Nors mes neturėtume nei skubinti įvykių, nei, žinoma, pažeisti subsidiarumo principo, Europos Sąjungos ir jos valstybių narių požiūris į šį klausimą neturėtų būti nei „pagyvensim pamatysim“, nei minimalistinis.

| 4.5 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas laiko šią sritį ypatingai svarbia. Ji be abejonės susilaukia vis didesnio dėmesio, tačiau valstybės narės ir ES dar turi jai skirti tokią vietą, kurios ji nusipelnė, tarp politinių aktualijų. |
| --- | --- |

4.5

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas laiko šią sritį ypatingai svarbia. Ji be abejonės susilaukia vis didesnio dėmesio, tačiau valstybės narės ir ES dar turi jai skirti tokią vietą, kurios ji nusipelnė, tarp politinių aktualijų.

| 4.6 | Ši nuomonė — tai atsakas į iššūkį: prisidėti prie to, kad ateityje būtų daugiau konsultuojamasi dėl ypatingai svarbių klausimų, kurių sprendimui reikia daugelio įvairių subjektų koordinuotos ir tęstinės veiklos bei konstruktyvaus plano tęstinumo, bei kur negalima leisti dominuoti trumpalaikiams interesams. Reikia palaipsniui pasirašyti naują paktą tarp kartų visoje Europos Sąjungos teritorijoje
   (6). |
| --- | --- |

4.6

Ši nuomonė — tai atsakas į iššūkį: prisidėti prie to, kad ateityje būtų daugiau konsultuojamasi dėl ypatingai svarbių klausimų, kurių sprendimui reikia daugelio įvairių subjektų koordinuotos ir tęstinės veiklos bei konstruktyvaus plano tęstinumo, bei kur negalima leisti dominuoti trumpalaikiams interesams. Reikia palaipsniui pasirašyti naują paktą tarp kartų visoje Europos Sąjungos teritorijoje
   (6).

| 4.7 | Ši nuomonė jokiu būdu nėra užbaigtas dokumentas. Ji neturėjo ambicijos pateikti aiškius minėtų klausimų sprendimus. Joje tik siūloma pradėti ilgalaikį darbą, kuris tęsis gana ilgą laiką. |
| --- | --- |

4.7

Ši nuomonė jokiu būdu nėra užbaigtas dokumentas. Ji neturėjo ambicijos pateikti aiškius minėtų klausimų sprendimus. Joje tik siūloma pradėti ilgalaikį darbą, kuris tęsis gana ilgą laiką.

| 4.8 | Šioje stadijoje Komitetas ragina suorganizuoti atvirą diskusiją su visuomene apie šią daug apimančią problematiką taip greitai, kaip realiai įmanoma. Šioje konferencijoje dalyvautų, be kita ko, sprendimo galią turintys politiniai organai, ES institucijų atstovai, pilietinės visuomenės nariai bei ekspertai. Komitetas siūlosi pradėti tokį procesą ir suorganizuoti minėtą renginį. |
| --- | --- |

4.8

Šioje stadijoje Komitetas ragina suorganizuoti atvirą diskusiją su visuomene apie šią daug apimančią problematiką taip greitai, kaip realiai įmanoma. Šioje konferencijoje dalyvautų, be kita ko, sprendimo galią turintys politiniai organai, ES institucijų atstovai, pilietinės visuomenės nariai bei ekspertai. Komitetas siūlosi pradėti tokį procesą ir suorganizuoti minėtą renginį.

| 4.9 | Vykdydamas veiklą šioje daug apimančioje problematinėje srityje, Komitetas gali ir privalo pastoviai ir visą laiką glaudžiai bendradarbiausti su kitomis Europos Sąjungos institucijomis. |
| --- | --- |

4.9

Vykdydamas veiklą šioje daug apimančioje problematinėje srityje, Komitetas gali ir privalo pastoviai ir visą laiką glaudžiai bendradarbiausti su kitomis Europos Sąjungos institucijomis.

2004 m. gruodžio 16 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Šiame dokumente šie santykiai yra svarstomi iš įvairių perspektyvų :ekonominių, socialinių, kultūrinių, politinių.

1

(2)  Išsireiškimas pasiskolintas iš ataskaitos (p. Jean BILLET), pristaytos Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitete 2004 m.

2

(3)  Dažnai ne be papildomų komercinių motyvų ...

3

(4)  Konkrečiai žr. EESRK nuomonę „Link 7-osios bendrosios tyrimų programos ir demografinių pokyčių: tyrimų poreikis demokrafinių pokyčių srityje – Pagyvenusių žmonių gyvenimo kokybė ir technologijos poreikis“. Pranešėja – p. Heinisch – CESE 1206/2004, 2004 m. rugsėjo 15 d..

4

(5)  Su sunkumais susiduriančios šeimos, vaikų priežiūra, motinystės ir tėvystės atostogos...

5

(6)  Šiuo požiūriu būtų tinkama priminti įdomią Aukšto lygio grupės ataskaitą (2004 m. gegužės mėn.) dėl socialinės politikos ateities išsiplėtusioje Europos Sąjungoje.

6

---

| 28.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/155 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/155

---

Nuomonė dėl Koegzistencijos tarp genetiškai modifikuotų kultūrinių augalų ir įprastų bei ekologiškų kultūrinių augalų

(2005/C 157/29)

2004 m. sausio 29 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, nutarė parengti nuomonę savo iniciatyva šia tema: Koegzistencija tarp genetiškai modifikuotų kultūrinių augalų ir įprastų bei ekologiškų kultūrinių augalų.

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos apsaugos skyrius, atsakingas už komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2004 m. rugsėjo 21 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas — ponas Voss.

Savo 413-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2004 m. gruodžio 15-16 d. (2004 m. gruodžio 16 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 47 nariams balsavus „už“, 13- „prieš“ ir 4 susilaikius, priėmė šią nuomonę:

1.   Įžanga

| 1.1 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) laiko, jog yra reikalinga parengti ir nustatyti taisykles dėl koegzistencijos tarp, viena vertus, genetiškai modifikuotų kultūrinių augalų auginimo ir, antra vertus, įprastinių bei ekologiškų kultūrinių augalų auginimo bei aplinkos apsaugos. Šios taisyklės turi būti tvarios, teisiškai aiškios ir praktiškai įgyvendinamos, bei taikomos visam maisto sektoriui ir žemės ūkio, žuvininkystės ir miškų ūkio produktų gamybai, įskaitant ir farmacijos bei ne maisto produktų gamybą bei tuos, kurie skirti moksliniams tikslams. |
| --- | --- |

1.1

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) laiko, jog yra reikalinga parengti ir nustatyti taisykles dėl koegzistencijos tarp, viena vertus, genetiškai modifikuotų kultūrinių augalų auginimo ir, antra vertus, įprastinių bei ekologiškų kultūrinių augalų auginimo bei aplinkos apsaugos. Šios taisyklės turi būti tvarios, teisiškai aiškios ir praktiškai įgyvendinamos, bei taikomos visam maisto sektoriui ir žemės ūkio, žuvininkystės ir miškų ūkio produktų gamybai, įskaitant ir farmacijos bei ne maisto produktų gamybą bei tuos, kurie skirti moksliniams tikslams.

| 1.2 | Visų pirma, kadangi Komisija esminius koegzistencijos aspektus nori palikti nacionalinio reglamentavimo sričiai, o, antra, manydama, jog ateityje pagrindinį koegzistencijos formavimo klausimą, kaip elgtis su atsitiktiniu ir technologiškai neišvengiamu GMO (genetiškai modifikuotų organizmų) buvimu sėklose be GMO, reikia nustatyti remiantis komitologijos tvarka pagal Direktyvą 2001/18 (2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką) bei pagal sėklų pardavimo direktyvas, EESRK šiais klausimais neužsiima. Dėl to, verta dalyvauti šioje diskusijoje, parengiant nuomonę savo iniciatyva, atkreipiant dėmesį į susijusius ekonominius ir socialinius klausimus bei pateikiant nuomonę Tarybai, Komisijai ir Parlamentui. |
| --- | --- |

1.2

Visų pirma, kadangi Komisija esminius koegzistencijos aspektus nori palikti nacionalinio reglamentavimo sričiai, o, antra, manydama, jog ateityje pagrindinį koegzistencijos formavimo klausimą, kaip elgtis su atsitiktiniu ir technologiškai neišvengiamu GMO (genetiškai modifikuotų organizmų) buvimu sėklose be GMO, reikia nustatyti remiantis komitologijos tvarka pagal Direktyvą 2001/18 (2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką) bei pagal sėklų pardavimo direktyvas, EESRK šiais klausimais neužsiima. Dėl to, verta dalyvauti šioje diskusijoje, parengiant nuomonę savo iniciatyva, atkreipiant dėmesį į susijusius ekonominius ir socialinius klausimus bei pateikiant nuomonę Tarybai, Komisijai ir Parlamentui.

| 1.3 | Šia nuomone savo iniciatyva siekiama nušviesti svarbiausius esminius koegzistencijos aspektus ir pateikti pasiūlymus, kuriuos iš šių aspektų, EESRK nuomone, turi reglamentuoti Europos, o kuriuos — nacionaliniai teisės aktai, ir kokių praktinių uždavinių ir rekomendacijų reikia atitinkamoms įmonėms, pirmiausia ūkiams. |
| --- | --- |

1.3

Šia nuomone savo iniciatyva siekiama nušviesti svarbiausius esminius koegzistencijos aspektus ir pateikti pasiūlymus, kuriuos iš šių aspektų, EESRK nuomone, turi reglamentuoti Europos, o kuriuos — nacionaliniai teisės aktai, ir kokių praktinių uždavinių ir rekomendacijų reikia atitinkamoms įmonėms, pirmiausia ūkiams.

| 1.4 | Kadangi Komisija šių metų gegužę baigė taikyti nuo 1998 metų galiojusį moratoriumą GMO turintiems maisto produktams ir artimiausiu metu ketina priimti sprendimą dėl leidimo auginti GMO turinčias kultūras (1), labai svarbu sukurti praktinę koegzistencijos struktūrą. |
| --- | --- |

1.4

Kadangi Komisija šių metų gegužę baigė taikyti nuo 1998 metų galiojusį moratoriumą GMO turintiems maisto produktams ir artimiausiu metu ketina priimti sprendimą dėl leidimo auginti GMO turinčias kultūras (1), labai svarbu sukurti praktinę koegzistencijos struktūrą.

2.   Bendrosios įžanginės pastabos ir sąvokų apibrėžimas

| 2.1 | Remiantis leidimu prekiauti genetiškai modifikuotais organizmais (GMO), skirtais:






  — | augalų ir mikrobų auginimui ir gyvulininkystei, |
| --- | --- | --- |

2.1

Remiantis leidimu prekiauti genetiškai modifikuotais organizmais (GMO), skirtais:

—

augalų ir mikrobų auginimui ir gyvulininkystei,

| — | mokslinių tyrimų tikslais, |
| --- | --- |

—

mokslinių tyrimų tikslais,

| — | maisto produktams ir pašarams, |
| --- | --- |

—

maisto produktams ir pašarams,

| — | kitos paskirties žaliavai, įskaitant tą, kuri auginama farmacijos produktams gaminti, |
| --- | --- |

—

kitos paskirties žaliavai, įskaitant tą, kuri auginama farmacijos produktams gaminti,

| — | intervencijos į gamtą tikslais (pvz., teršalams suskaidyti) ir |
| --- | --- |

—

intervencijos į gamtą tikslais (pvz., teršalams suskaidyti) ir

| — | pagalbinėms priemonėms, skirtoms žemės ūkiui ir miškininkystei (pvz., kenkėjams ir piktžolėms naikinti), |
| --- | --- |

—

pagalbinėms priemonėms, skirtoms žemės ūkiui ir miškininkystei (pvz., kenkėjams ir piktžolėms naikinti),

iškyla būtinybė nustatyti praktines nuostatas, skirtas tokiam pardavimui įgyvendinti, ir kaip elgtis su jų turinčiais maisto produktais ir pašarais bei gamtine aplinka.

| 2.2 | Toliau nurodyti klausimai jau reglamentuojami Europos lygiu:






  — | rizikos įvertinimas ir rizikos valdymas (2), |
| --- | --- | --- |

2.2

Toliau nurodyti klausimai jau reglamentuojami Europos lygiu:

—

rizikos įvertinimas ir rizikos valdymas (2),

| — | leidimas, |
| --- | --- |

—

leidimas,

| — | maisto ir pašarų ženklinimo nuostatos (3), |
| --- | --- |

—

maisto ir pašarų ženklinimo nuostatos (3),

| — | susekamumo kontrolės sistema (4) ir |
| --- | --- |

—

susekamumo kontrolės sistema (4) ir

| — | tarptautiniai (sienas kertantys) vežimai už Europos bendrijos ribų (įgyvendinta Tarptautiniu Kartagenos protokolu dėl biologinės saugos) (5). |
| --- | --- |

—

tarptautiniai (sienas kertantys) vežimai už Europos bendrijos ribų (įgyvendinta Tarptautiniu Kartagenos protokolu dėl biologinės saugos) (5).

| 2.3 | Iki šiol dar nereglamentuota Europos lygiu:






  — | sėklų ir dauginamosios medžiagos ženklinimas; Komisija šiuo metu rengia pasiūlymą šiuo klausimu (6), ir |
| --- | --- | --- |

2.3

Iki šiol dar nereglamentuota Europos lygiu:

—

sėklų ir dauginamosios medžiagos ženklinimas; Komisija šiuo metu rengia pasiūlymą šiuo klausimu (6), ir

| — | praktinės sąlygos dėl ekonominių, socialinių ir kultūrinių pasekmių naudojant GMO (7); šiuo klausimu dabar užsiima valstybių narių vyriausybės ir parlamentai, įgyvendindami Direktyvą 2001/18 bei rengdami savo nacionalinius teisės aktus, ypač susijusius su kultūrų auginimo taisyklėmis ir civiline atsakomybe. |
| --- | --- |

—

praktinės sąlygos dėl ekonominių, socialinių ir kultūrinių pasekmių naudojant GMO (7); šiuo klausimu dabar užsiima valstybių narių vyriausybės ir parlamentai, įgyvendindami Direktyvą 2001/18 bei rengdami savo nacionalinius teisės aktus, ypač susijusius su kultūrų auginimo taisyklėmis ir civiline atsakomybe.

| 2.4 | Jau priimtuose ES teisės aktuose nurodoma, kad GMO būtinas ypatingas rizikos įvertinimas, rizikos valdymas, ženklinimas bei susekamumas visą jų gyvavimo ciklą. Remiamasi prielaida, kad turėtų būti sudaryta galimybė atsisakyti aktyvaus ir pasyvaus GMO naudojimo ir griežtai draudžiama naudoti GMO ekologiniame žemės ūkyje ir ekologiniuose maisto produktuose (išskyrus keletą veterinarinių produktų). Be to, teisės aktuose numatyta galimybė, atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį, tam tikrose srityse išleisti GMO į aplinką laikantis specialių taisyklių arba apskritai uždraudus tai daryti. |
| --- | --- |

2.4

Jau priimtuose ES teisės aktuose nurodoma, kad GMO būtinas ypatingas rizikos įvertinimas, rizikos valdymas, ženklinimas bei susekamumas visą jų gyvavimo ciklą. Remiamasi prielaida, kad turėtų būti sudaryta galimybė atsisakyti aktyvaus ir pasyvaus GMO naudojimo ir griežtai draudžiama naudoti GMO ekologiniame žemės ūkyje ir ekologiniuose maisto produktuose (išskyrus keletą veterinarinių produktų). Be to, teisės aktuose numatyta galimybė, atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį, tam tikrose srityse išleisti GMO į aplinką laikantis specialių taisyklių arba apskritai uždraudus tai daryti.

| 2.5 | GMO yra gyvi organizmai, galintys daugintis ir plisti natūralioje aplinkoje. Biologinių sistemų, į kurias jie turi būti išleidžiami ir iš kurių negali būti lengvai pašalinami, negali būti nei sandariai atskirti, nei kontroliuojami taip, kaip tai būtų galima padaryti uždaruose moksliniuose, pramoniniuose ar amatininkiško pobūdžio įrenginiuose. Biosfera, iš esmės, yra tarptautinė atvira, tarpusavio ryšiais susieta sistema, kurios dėsningumus ir veikimą šiuo metu mes menkai išmanome ir kontroliuojame. |
| --- | --- |

2.5

GMO yra gyvi organizmai, galintys daugintis ir plisti natūralioje aplinkoje. Biologinių sistemų, į kurias jie turi būti išleidžiami ir iš kurių negali būti lengvai pašalinami, negali būti nei sandariai atskirti, nei kontroliuojami taip, kaip tai būtų galima padaryti uždaruose moksliniuose, pramoniniuose ar amatininkiško pobūdžio įrenginiuose. Biosfera, iš esmės, yra tarptautinė atvira, tarpusavio ryšiais susieta sistema, kurios dėsningumus ir veikimą šiuo metu mes menkai išmanome ir kontroliuojame.

| 2.6 | Dėl šių priežasčių Europos įstatymų leidėjai laikosi atsargumo principo ir kiekvienu konkrečiu atveju atlieka vertinimą bei reglamentavimą, kai sprendžia su GMO susijusius klausimus. Kartu, jie mano, kad skaidrumas ir pasirinkimo laisvė naudoti GMO yra labai svarbūs aspektai. |
| --- | --- |

2.6

Dėl šių priežasčių Europos įstatymų leidėjai laikosi atsargumo principo ir kiekvienu konkrečiu atveju atlieka vertinimą bei reglamentavimą, kai sprendžia su GMO susijusius klausimus. Kartu, jie mano, kad skaidrumas ir pasirinkimo laisvė naudoti GMO yra labai svarbūs aspektai.

| 2.7 | Visa tai vyksta tuomet, kai dauguma Europos Sąjungos piliečių skeptiški arba nusiteikę prieš GMO naudojimą žemės ūkyje, miškininkystėje, maisto produktuose ir pašaruose. |
| --- | --- |

2.7

Visa tai vyksta tuomet, kai dauguma Europos Sąjungos piliečių skeptiški arba nusiteikę prieš GMO naudojimą žemės ūkyje, miškininkystėje, maisto produktuose ir pašaruose.

| 2.8 | Dėl to žemės ūkio ir žemėnaudos koegzistencija su genetiškai pakeistais organizmais arba be jų daro poveikį:






  — | žemės ūkiui, miškininkystei ir žuvininkystei, įskaitant ir žemės nuosavybės valdymą, |
| --- | --- | --- |

2.8

Dėl to žemės ūkio ir žemėnaudos koegzistencija su genetiškai pakeistais organizmais arba be jų daro poveikį:

—

žemės ūkiui, miškininkystei ir žuvininkystei, įskaitant ir žemės nuosavybės valdymą,

| — | visam maisto produktų sektoriui (perdirbimui, prekybai, viešajam maitinimui), |
| --- | --- |

—

visam maisto produktų sektoriui (perdirbimui, prekybai, viešajam maitinimui),

| — | regionų ir vietos žemėnaudai bei ekonominei plėtrai, |
| --- | --- |

—

regionų ir vietos žemėnaudai bei ekonominei plėtrai,

| — | vartotojų apsaugai ir |
| --- | --- |

—

vartotojų apsaugai ir

| — | gamtos apsaugai. |
| --- | --- |

—

gamtos apsaugai.

| 2.9 | Europos Komisija teisiškai neįpareigojančiose nuomonėse iki šiol koegzistenciją siedavo tik su įvairių žemės ūkio formų, egzistuojančių viena šalia kitos, išimtinai ekonominiais veiksniais. Ji siūlo šių aspektų reguliavimą iš esmės palikti atskirų valstybių narių kompetencijai. Tačiau Ministrų Taryboje tokia pozicija sukėlė ginčus, o Europos Parlamentas — ją sukritikavo (8). |
| --- | --- |

2.9

Europos Komisija teisiškai neįpareigojančiose nuomonėse iki šiol koegzistenciją siedavo tik su įvairių žemės ūkio formų, egzistuojančių viena šalia kitos, išimtinai ekonominiais veiksniais. Ji siūlo šių aspektų reguliavimą iš esmės palikti atskirų valstybių narių kompetencijai. Tačiau Ministrų Taryboje tokia pozicija sukėlė ginčus, o Europos Parlamentas — ją sukritikavo (8).

3.   Pagrindiniai koegzistencijos aspektai (struktūra)

3.1   Dabartinė mokslinė nuomonė

| 3.1.1 | Siekiant veiksmingai sureguliuoti koegzistenciją, būtinas tvirtas mokslinis pagrindas, kad būtų galima įvertinti įvairių augalų rūšių GMO išplitimo greitį ir mastą bei kryžminimąsi (o kai kuriais atvejais — mikroorganizmų ir gyvūnų išplitimą). Labai svarbi yra ir patikima praktinė patirtis ir galimų pernešimo būdų vertinimas gaminant, saugant, vežant ir perdirbant. |
| --- | --- |

3.1.1

Siekiant veiksmingai sureguliuoti koegzistenciją, būtinas tvirtas mokslinis pagrindas, kad būtų galima įvertinti įvairių augalų rūšių GMO išplitimo greitį ir mastą bei kryžminimąsi (o kai kuriais atvejais — mikroorganizmų ir gyvūnų išplitimą). Labai svarbi yra ir patikima praktinė patirtis ir galimų pernešimo būdų vertinimas gaminant, saugant, vežant ir perdirbant.

| 3.1.2 | Komisija šiuo klausimu gavo įvairių pranešimų ir nuomonių (9), tačiau visi šie duomenys dar neleido parengti išsamios informacijos apie susiklosčiusią padėtį. Buvo pavesta atlikti papildomus tyrimus. 2003 m. lapkričio mėnesį vykusioje pirmojoje mokslinėje konferencijoje koegzistencijos klausimais (10) susirinkę mokslininkai konstatavo, kad būtina atlikti mokslinį tiriamąjį darbą ir pripažino, kad jie ne visada gali pateikti tvirtinimus dėl koegzistencijos galimybių. ES mokslo komitetas 2001 metų nuomonėje (11) nurodo svarbius neaiškius klausimus ir nepateikė savo pozicijos dėl ribinių dydžių maisto produktams, pašarams ir sėkloms, kuriuos nustatė Komisija. |
| --- | --- |

3.1.2

Komisija šiuo klausimu gavo įvairių pranešimų ir nuomonių (9), tačiau visi šie duomenys dar neleido parengti išsamios informacijos apie susiklosčiusią padėtį. Buvo pavesta atlikti papildomus tyrimus. 2003 m. lapkričio mėnesį vykusioje pirmojoje mokslinėje konferencijoje koegzistencijos klausimais (10) susirinkę mokslininkai konstatavo, kad būtina atlikti mokslinį tiriamąjį darbą ir pripažino, kad jie ne visada gali pateikti tvirtinimus dėl koegzistencijos galimybių. ES mokslo komitetas 2001 metų nuomonėje (11) nurodo svarbius neaiškius klausimus ir nepateikė savo pozicijos dėl ribinių dydžių maisto produktams, pašarams ir sėkloms, kuriuos nustatė Komisija.

| 3.1.3 | Dabartinės žinios apie genetiškai modifikuotų augalų susikryžminimą, dauginimą ir stabilumą neleidžia daryti jokių patikimų prognozių dėl koegzistencijos galimybių. |
| --- | --- |

3.1.3

Dabartinės žinios apie genetiškai modifikuotų augalų susikryžminimą, dauginimą ir stabilumą neleidžia daryti jokių patikimų prognozių dėl koegzistencijos galimybių.

| 3.1.4 | Tokia nuostata ypač taikytina ilgalaikėms prognozėms ir įvairioms eksosistemoms ir auginimo sąlygoms. |
| --- | --- |

3.1.4

Tokia nuostata ypač taikytina ilgalaikėms prognozėms ir įvairioms eksosistemoms ir auginimo sąlygoms.

| 3.1.5 | Konkrečių GMO gebėjimo koegzistuoti vertinimas turi būti atliekamas pagal atskiras augalų rūšis, atsižvelgiant į regionų sąlygas ir skirtingas gamybos sistemas. Atliekant tokius vertinimus, būtina atsižvelgti ir į auginimo metodų pakeitimus (pvz., dėl atitinkamo atsparumo, galimas plataus veikimo herbicidų naudojimas). |
| --- | --- |

3.1.5

Konkrečių GMO gebėjimo koegzistuoti vertinimas turi būti atliekamas pagal atskiras augalų rūšis, atsižvelgiant į regionų sąlygas ir skirtingas gamybos sistemas. Atliekant tokius vertinimus, būtina atsižvelgti ir į auginimo metodų pakeitimus (pvz., dėl atitinkamo atsparumo, galimas plataus veikimo herbicidų naudojimas).

| 3.1.6 | Ypač sunku prognozuoti ir atlikti monitoringą tais atvejais, kai kalbama apie augalų rūšis, kurios genetiškai gali kryžmintis su gamtoje savaime augančiomis susijusiomis rūšimis. Rapsai, kurių genetinė kilmė yra Europoje, gali tiesiogiai ir netiesiogiai kryžmintis su lytiškai suderinamomis laukinėmis natūralių populiacijų rūšimis. Tai — kopūstas, rapsas, garstyčios, dirvinis ridikas, vakarutė, šiukšlyninė šungarstė, dirvinis garstukas ir Viduržemio jūros regiono garstyčios (Hirschfeldia incana). Tokia pati nuostata taikoma, pvz., burokams. |
| --- | --- |

3.1.6

Ypač sunku prognozuoti ir atlikti monitoringą tais atvejais, kai kalbama apie augalų rūšis, kurios genetiškai gali kryžmintis su gamtoje savaime augančiomis susijusiomis rūšimis. Rapsai, kurių genetinė kilmė yra Europoje, gali tiesiogiai ir netiesiogiai kryžmintis su lytiškai suderinamomis laukinėmis natūralių populiacijų rūšimis. Tai — kopūstas, rapsas, garstyčios, dirvinis ridikas, vakarutė, šiukšlyninė šungarstė, dirvinis garstukas ir Viduržemio jūros regiono garstyčios (Hirschfeldia incana). Tokia pati nuostata taikoma, pvz., burokams.

3.2   Rizikos valdymas, stebėsena ir augalų registravimas

| 3.2.1 | GMO identifikavimas ir ženklinimas yra esminė išankstinė sąlyga Direktyvoje 2001/18 reikalaujamam augalų registravimui ir GMO stebėsenai įgyvendinti. Be to, tai yra išankstinė sąlyga išimti iš apyvartos kai kuriuos GMO būtų galima, jeigu tai yra reikalinga, remiantis naujais mokslinių tyrimų rezultatais ar pasibaigus terminuoto leidimo galiojimo laikui. Reprodukcinių GMO ženklinimas yra veiksnys, lemiantis efektyvų rizikos valdymą, ypač jeigu prireiktų imtis neatidėliotinų priemonių. Dėl to negalima dėmesio skirti vien tik klausimui, bus ar nebus peržengtos maisto produktų ir pašarų ženklinimui nustatytos leistinos ribos, nes ir taip aišku, kad atšaukus leidimą, siūlomos ribos, nustatytos vartotojui skirtai informacijai, nebeteks prasmės. |
| --- | --- |

3.2.1

GMO identifikavimas ir ženklinimas yra esminė išankstinė sąlyga Direktyvoje 2001/18 reikalaujamam augalų registravimui ir GMO stebėsenai įgyvendinti. Be to, tai yra išankstinė sąlyga išimti iš apyvartos kai kuriuos GMO būtų galima, jeigu tai yra reikalinga, remiantis naujais mokslinių tyrimų rezultatais ar pasibaigus terminuoto leidimo galiojimo laikui. Reprodukcinių GMO ženklinimas yra veiksnys, lemiantis efektyvų rizikos valdymą, ypač jeigu prireiktų imtis neatidėliotinų priemonių. Dėl to negalima dėmesio skirti vien tik klausimui, bus ar nebus peržengtos maisto produktų ir pašarų ženklinimui nustatytos leistinos ribos, nes ir taip aišku, kad atšaukus leidimą, siūlomos ribos, nustatytos vartotojui skirtai informacijai, nebeteks prasmės.

| 3.2.2 | Su GMO susijusią riziką reikia vertinti pagal Direktyvą 2001/18 ir panašias kitų Bendrijos reglamentų ir direktyvų nuostatas ir tai yra išankstinė sąlyga išduoti jiems leidimus. Tačiau, praktinis auginimo būdas turės lemiamą įtaką, ar direktyvoje numatytos priemonės, skirtos auginimui riboti ir kontroliuoti bei poveikiams stebėti ir leidimui atšaukti, iš tikrųjų gali būti įgyvendintos. Dėl to, koegzistencijos klausimas negali būti apribotas tik auginimo ekonominiais aspektais, bet yra neatsiejama teisėje numatytos rizikos valdymo ir prevencijos dalis. |
| --- | --- |

3.2.2

Su GMO susijusią riziką reikia vertinti pagal Direktyvą 2001/18 ir panašias kitų Bendrijos reglamentų ir direktyvų nuostatas ir tai yra išankstinė sąlyga išduoti jiems leidimus. Tačiau, praktinis auginimo būdas turės lemiamą įtaką, ar direktyvoje numatytos priemonės, skirtos auginimui riboti ir kontroliuoti bei poveikiams stebėti ir leidimui atšaukti, iš tikrųjų gali būti įgyvendintos. Dėl to, koegzistencijos klausimas negali būti apribotas tik auginimo ekonominiais aspektais, bet yra neatsiejama teisėje numatytos rizikos valdymo ir prevencijos dalis.

3.3   GMO susekamumas ir kontrolė maisto produktų ir pašarų grandinėje imant mėginius, atliekant bandymus ir rengiant dokumentus

| 3.3.1 | Priemonės, skirtos GMO identifikuoti ir ženklinti visoje maisto grandinėje, yra numatytos direktyvoje dėl GMO susekamumo ir ženklinimo (dalis maisto produktų teisės aktų bendrųjų principų ir reikalavimų (12)). Šios nuostatos numato net tik GMO identifikavimą galutiniame produkte, nes dabar produktus būtina žymėti net ir tuo atveju, jeigu GMO negalima susekti galutiniame produkte. |
| --- | --- |

3.3.1

Priemonės, skirtos GMO identifikuoti ir ženklinti visoje maisto grandinėje, yra numatytos direktyvoje dėl GMO susekamumo ir ženklinimo (dalis maisto produktų teisės aktų bendrųjų principų ir reikalavimų (12)). Šios nuostatos numato net tik GMO identifikavimą galutiniame produkte, nes dabar produktus būtina žymėti net ir tuo atveju, jeigu GMO negalima susekti galutiniame produkte.

| 3.3.2 | GMO identifikuoti reikalinga informacija yra registruojama centrinėje duomenų bazėje ir ji skelbiama (13). |
| --- | --- |

3.3.2

GMO identifikuoti reikalinga informacija yra registruojama centrinėje duomenų bazėje ir ji skelbiama (13).

| 3.3.3 | ES Jungtinis tyrimų centras šiuo metu rengia standartizuotus mėginių rinkimo ir patvirtinimo metodus bei bandymų tvarką, kuri reikalinga esant šioms sąlygoms. |
| --- | --- |

3.3.3

ES Jungtinis tyrimų centras šiuo metu rengia standartizuotus mėginių rinkimo ir patvirtinimo metodus bei bandymų tvarką, kuri reikalinga esant šioms sąlygoms.

| 3.3.4 | GMO konkrečios DNR arba konkretaus baltymo identifikavimas yra techniškai įmanomas, taikant turimus analizės metodus, nuo 0,001 iki 0,05 procentų visų tirtų mėginių. Nekonkrečių kokybinių bandymų GMO buvimui nustatyti sąnaudos šiuo metu siekia nuo 100 iki 150 € už vieną bandymą. Konkrečių kiekybinių bandymų GMO buvimui nustatyti sąnaudos svyruoja nuo 250 iki 500 € už vieną bandymą. |
| --- | --- |

3.3.4

GMO konkrečios DNR arba konkretaus baltymo identifikavimas yra techniškai įmanomas, taikant turimus analizės metodus, nuo 0,001 iki 0,05 procentų visų tirtų mėginių. Nekonkrečių kokybinių bandymų GMO buvimui nustatyti sąnaudos šiuo metu siekia nuo 100 iki 150 € už vieną bandymą. Konkrečių kiekybinių bandymų GMO buvimui nustatyti sąnaudos svyruoja nuo 250 iki 500 € už vieną bandymą.

| 3.3.5 | Techninės galimybės bandymams atlikti, nustatymo tvarkos patikimumo ir kiekybinės galimybės iki šiol Bendrijos viduje dar labai skirtingos. Tik nedaugelis valstybių narių iki šiol yra parengusios tinkamą nuostatą dėl tokios tvarkos; kai kuriose valstybėse narėse — tokios nuostatos iš viso nėra. |
| --- | --- |

3.3.5

Techninės galimybės bandymams atlikti, nustatymo tvarkos patikimumo ir kiekybinės galimybės iki šiol Bendrijos viduje dar labai skirtingos. Tik nedaugelis valstybių narių iki šiol yra parengusios tinkamą nuostatą dėl tokios tvarkos; kai kuriose valstybėse narėse — tokios nuostatos iš viso nėra.

| 3.3.6 | Šiuo metu itin daug sunkumų kyla dėl kokybinių ir konkrečių bandymų nustatant GMO buvimą, ypač tais atvejais, kai gamintojas nenurodė jokios tinkamos aptikimo tvarkos arba nepateikia pakankamai informacinės medžiagos. Tai pasakytina ypač apie tuos GMO, kurie Bendrijoje yra neleistini, tačiau kurių buvimo importuotose sėklose ir žaliavose atmesti negalima. |
| --- | --- |

3.3.6

Šiuo metu itin daug sunkumų kyla dėl kokybinių ir konkrečių bandymų nustatant GMO buvimą, ypač tais atvejais, kai gamintojas nenurodė jokios tinkamos aptikimo tvarkos arba nepateikia pakankamai informacinės medžiagos. Tai pasakytina ypač apie tuos GMO, kurie Bendrijoje yra neleistini, tačiau kurių buvimo importuotose sėklose ir žaliavose atmesti negalima.

3.4   Gera profesinė ūkininkavimo praktika

| 3.4.1 | Geros profesinės praktikos reikia laikytis visoje maisto gamybos grandinėje:






  — | moksliškai tiriant ir plėtojant, ypač tais atvejais, kai tai susiję su GMO išleidimu aplinką mokslo tikslais (Direktyvos 2001/18 B dalis), |
| --- | --- | --- |

3.4.1

Geros profesinės praktikos reikia laikytis visoje maisto gamybos grandinėje:

—

moksliškai tiriant ir plėtojant, ypač tais atvejais, kai tai susiję su GMO išleidimu aplinką mokslo tikslais (Direktyvos 2001/18 B dalis),

| — | išvedant sėklas, ypač kai kalbama apie genetinės medžiagos sudėtį ir įvairius bazinės sėklos etapus; |
| --- | --- |

—

išvedant sėklas, ypač kai kalbama apie genetinės medžiagos sudėtį ir įvairius bazinės sėklos etapus;

| — | išvedant veisles ir dauginant, |
| --- | --- |

—

išvedant veisles ir dauginant,

| — | dauginant, paruošiant, apdorojant ir pakuojant sėklas, |
| --- | --- |

—

dauginant, paruošiant, apdorojant ir pakuojant sėklas,

| — | auginant, apdorojant, nuimant derlių ir transportuojant augalinius produktus, |
| --- | --- |

—

auginant, apdorojant, nuimant derlių ir transportuojant augalinius produktus,

| — | atrenkant ir paruošiant nuimtas sėklas persodinimui, |
| --- | --- |

—

atrenkant ir paruošiant nuimtas sėklas persodinimui,

| — | superkant, perdirbant, saugant ir pervežant žemės ūkio žaliavas ir produktus, |
| --- | --- |

—

superkant, perdirbant, saugant ir pervežant žemės ūkio žaliavas ir produktus,

| — | toliau perdirbant maisto produktus ir pašarus, ir |
| --- | --- |

—

toliau perdirbant maisto produktus ir pašarus, ir

| — | pakuojant, pardavinėjant ir ženklinant gatavus produktus. |
| --- | --- |

—

pakuojant, pardavinėjant ir ženklinant gatavus produktus.

| 3.4.2 | Daugelyje sričių gera profesinė praktika jau yra sukurta. Jos papildymas konkrečiomis, GMO skirtomis nuostatomis yra pagrindinė sąlyga praktiškai įgyvendinti teisiškai apibrėžtas taisykles dėl GMO rizikos valdymo, atsekamumo ir ženklinimo. Labiausiai reikia imtis veiksmų sėklos ir žemės ūkio gamybos srityse, tačiau atsižvelgiant į žemės ūkio produktų pirkimą, saugojimą ir pervežimą. |
| --- | --- |

3.4.2

Daugelyje sričių gera profesinė praktika jau yra sukurta. Jos papildymas konkrečiomis, GMO skirtomis nuostatomis yra pagrindinė sąlyga praktiškai įgyvendinti teisiškai apibrėžtas taisykles dėl GMO rizikos valdymo, atsekamumo ir ženklinimo. Labiausiai reikia imtis veiksmų sėklos ir žemės ūkio gamybos srityse, tačiau atsižvelgiant į žemės ūkio produktų pirkimą, saugojimą ir pervežimą.

| 3.4.3 | Geros profesinės praktikos sėkmę ir reikalavimus iš esmės lemia sėkmingas geros profesinės. |
| --- | --- |

3.4.3

Geros profesinės praktikos sėkmę ir reikalavimus iš esmės lemia sėkmingas geros profesinės.

| 3.4.4 | Siekiant išvengti nepageidaujamo GMO kryžminimo ir kitokio paplitimo kultūrinių augalų plotuose ir gamtoje, taip pat siekiant išvengti derliaus su GMO ir be GMO sumaišymo (atsižvelgiant į atitinkamą kultūrą ir regiono sąlygas) reikia imtis skirtingų priemonių. Komisija savo gairėse dėl koegzistencijos (14) iš dalies jas įvardijo ir pareikalavo valstybes nares išleisti atitinkamas taisykles. Šios taisyklės turi būti skirtos tiek ūkininkams, auginantiems augalus su GMO, tiek ir tiems, kurie jų savo produktuose nori išvengti. Jos skirtos ir žemės ūkio įmonėms, gaminančioms produktus pardavimui, ir prekybos bendrovėms, taip pat sandėliavimo bei transportavimo įmonėms ir už žemės ūkio gamybą atsakingoms institucijoms bei įstaigomis, susijusioms su landšafto ir gamtos apsauga. |
| --- | --- |

3.4.4

Siekiant išvengti nepageidaujamo GMO kryžminimo ir kitokio paplitimo kultūrinių augalų plotuose ir gamtoje, taip pat siekiant išvengti derliaus su GMO ir be GMO sumaišymo (atsižvelgiant į atitinkamą kultūrą ir regiono sąlygas) reikia imtis skirtingų priemonių. Komisija savo gairėse dėl koegzistencijos (14) iš dalies jas įvardijo ir pareikalavo valstybes nares išleisti atitinkamas taisykles. Šios taisyklės turi būti skirtos tiek ūkininkams, auginantiems augalus su GMO, tiek ir tiems, kurie jų savo produktuose nori išvengti. Jos skirtos ir žemės ūkio įmonėms, gaminančioms produktus pardavimui, ir prekybos bendrovėms, taip pat sandėliavimo bei transportavimo įmonėms ir už žemės ūkio gamybą atsakingoms institucijoms bei įstaigomis, susijusioms su landšafto ir gamtos apsauga.

3.5   Sėklos savybės, kontrolė ir ženklinimas

| 3.5.1 | Sėkla (sodmenys) yra pačioje gamybos grandinės pradžioje. Sėkla, priklausomai nuo faktoriaus, dauginasi nuo 40 iki 1000 ir gana ilgai gali išbūti dirvožemyje. Sėkloje esantys GMO apvaisina kaimyninius kultūrinius ir laukinius augalus, jeigu tokie auga netoliese. Sėklos ir žiedadulkės gali būti nunešamos ir didesniais atstumais. Remiantis šiomis erdvės ir laiko dimensijomis GMO buvimas sėkloje, vieninga mokslininkų nuomone, vaidina lemiamą vaidmenį kalbant apie koegzistenciją. |
| --- | --- |

3.5.1

Sėkla (sodmenys) yra pačioje gamybos grandinės pradžioje. Sėkla, priklausomai nuo faktoriaus, dauginasi nuo 40 iki 1000 ir gana ilgai gali išbūti dirvožemyje. Sėkloje esantys GMO apvaisina kaimyninius kultūrinius ir laukinius augalus, jeigu tokie auga netoliese. Sėklos ir žiedadulkės gali būti nunešamos ir didesniais atstumais. Remiantis šiomis erdvės ir laiko dimensijomis GMO buvimas sėkloje, vieninga mokslininkų nuomone, vaidina lemiamą vaidmenį kalbant apie koegzistenciją.

| 3.5.2 | Direktyva 2001/18 numato galimybę nustatyti tam tikroms produktų grupėms ribinius kiekius, kurių nepasiekus, GMO ženklinimas esant tam tikroms sąlygoms yra nereikalingas. Maisto produktams ir pašarams Reglamente dėl genetiškai modifikuotų maisto produktų ir pašarų (15) ir dėl atsekamumo (16) buvo nustatytas 0,9 % ribinis kiekis. |
| --- | --- |

3.5.2

Direktyva 2001/18 numato galimybę nustatyti tam tikroms produktų grupėms ribinius kiekius, kurių nepasiekus, GMO ženklinimas esant tam tikroms sąlygoms yra nereikalingas. Maisto produktams ir pašarams Reglamente dėl genetiškai modifikuotų maisto produktų ir pašarų (15) ir dėl atsekamumo (16) buvo nustatytas 0,9 % ribinis kiekis.

| 3.5.3 | Komisija pasiūlė pagal sodmenų ir sėklos direktyvas taip pat ir sėklai nustatyti GMO ribinius kiekius, kurie turėtų būti nuo 0,3 iki 0,7 %. Dėl tam tikrų teisinių abejonių Komisija šį pasiūlymą 2003 m. spalio mėnesį atsiėmė vėl atgal ir dabar rengia naują pasiūlymą. Jame yra nurodyti ribiniai kiekiai tik 0.3 % rapsų ir kukurūzų sėkloms. Akivaizdu, grynumo reikalavimai genetiškai nemodifikuotoms sėkloms turės didelės įtakos tam, ar apskritai bus galima koegzistencija tarp atskirų augalų rūšių ir gamybos formų ir kokių kaštų tam prireiks. |
| --- | --- |

3.5.3

Komisija pasiūlė pagal sodmenų ir sėklos direktyvas taip pat ir sėklai nustatyti GMO ribinius kiekius, kurie turėtų būti nuo 0,3 iki 0,7 %. Dėl tam tikrų teisinių abejonių Komisija šį pasiūlymą 2003 m. spalio mėnesį atsiėmė vėl atgal ir dabar rengia naują pasiūlymą. Jame yra nurodyti ribiniai kiekiai tik 0.3 % rapsų ir kukurūzų sėkloms. Akivaizdu, grynumo reikalavimai genetiškai nemodifikuotoms sėkloms turės didelės įtakos tam, ar apskritai bus galima koegzistencija tarp atskirų augalų rūšių ir gamybos formų ir kokių kaštų tam prireiks.

| 3.5.4 | Dėl klausimo, ar reikia nustatyti ribinius kiekius ir koki dydžio jie turi būti atsitiktinio ir technologiškai neišvengiamo GMO buvimo sėkloje atveju, tiek valstybių narių vyriausybėse, tiek atitinkamose organizacijose bei įmonėse vyrauja skirtingas supratimas. |
| --- | --- |

3.5.4

Dėl klausimo, ar reikia nustatyti ribinius kiekius ir koki dydžio jie turi būti atsitiktinio ir technologiškai neišvengiamo GMO buvimo sėkloje atveju, tiek valstybių narių vyriausybėse, tiek atitinkamose organizacijose bei įmonėse vyrauja skirtingas supratimas.

| 3.5.5 | Ženklinant sėklą čia nepateikiama informacija galutiniam vartotojui, kad jis pasirinktų, kaip kad yra maisto produktų ar pašarų ženklinimo atveju. Sėklos ženklinimo esminė informacija yra skirta labiau tiems, kurie pagal įstatymines nuostatas išleidžia GMO į aplinką, ir toms institucijoms, kurios yra atsakingos už apgalvoto MGO išleidimo direktyvos praktinį įgyvendinimą. Informacijos trūkumas apie GMO buvimą tam tikroje sėkloje padaro neįmanoma jų įstatymiškai reikalaujamą registraciją ir stebėseną (monitoringą), o uždraudimo atveju jų praktinį išėmimą iš apyvartos. |
| --- | --- |

3.5.5

Ženklinant sėklą čia nepateikiama informacija galutiniam vartotojui, kad jis pasirinktų, kaip kad yra maisto produktų ar pašarų ženklinimo atveju. Sėklos ženklinimo esminė informacija yra skirta labiau tiems, kurie pagal įstatymines nuostatas išleidžia GMO į aplinką, ir toms institucijoms, kurios yra atsakingos už apgalvoto MGO išleidimo direktyvos praktinį įgyvendinimą. Informacijos trūkumas apie GMO buvimą tam tikroje sėkloje padaro neįmanoma jų įstatymiškai reikalaujamą registraciją ir stebėseną (monitoringą), o uždraudimo atveju jų praktinį išėmimą iš apyvartos.

| 3.5.6 | Jeigu, pavyzdžiui pasirodytų, kad GMO sukelia alergiją, arba jų savybės pereina giminingiems laukiniams augalams ir tuo sudaro konkurenciją kultūriniams bei taip sukeliami nepageidaujami ekologinės pusiausvyros postūmiai, tada tokį GMO reikia uždrausti ir išimti iš apyvartos. Tuomet ribiniai kiekiai ES Komisijos pasiūlytose srityse būtų visiškai nepriimtini. Minėtu atveju reiktų laikyti, kad visa užkrėsto augalo sėkla yra užteršta šiuo GMO iki pusės procento, ir imtis atitinkamų saugos ir išėmimo iš apyvartos priemonių tiek šios augalo rūšies derliui, tiek ir jo sėklai. |
| --- | --- |

3.5.6

Jeigu, pavyzdžiui pasirodytų, kad GMO sukelia alergiją, arba jų savybės pereina giminingiems laukiniams augalams ir tuo sudaro konkurenciją kultūriniams bei taip sukeliami nepageidaujami ekologinės pusiausvyros postūmiai, tada tokį GMO reikia uždrausti ir išimti iš apyvartos. Tuomet ribiniai kiekiai ES Komisijos pasiūlytose srityse būtų visiškai nepriimtini. Minėtu atveju reiktų laikyti, kad visa užkrėsto augalo sėkla yra užteršta šiuo GMO iki pusės procento, ir imtis atitinkamų saugos ir išėmimo iš apyvartos priemonių tiek šios augalo rūšies derliui, tiek ir jo sėklai.

| 3.5.7 | Praktinė išėmimo iš apyvartos akcijos patirtis USA iliustruoja tiek sunkumus, tiek galimus kaštus. Kai 2000-siais metais USA aplinkos apsaugos institucija US EPA uždraudė genetiškai modifikuotų kukurūzų rūšį „Starlink“ dėl galimo alerginio poveikio, visos produktų paletės nuostoliai sudarė apie milijardą USD. Užteršta sėkla ir jos derlius buvo supirkti plačiu mastu ir išimti iš apyvartos. O užteršimo visiškai eliminuoti nepavyko iki šios dienos. 2003 metais USA daugiau nei 1 % tirtų mėginių buvo rasta „Starlink“. |
| --- | --- |

3.5.7

Praktinė išėmimo iš apyvartos akcijos patirtis USA iliustruoja tiek sunkumus, tiek galimus kaštus. Kai 2000-siais metais USA aplinkos apsaugos institucija US EPA uždraudė genetiškai modifikuotų kukurūzų rūšį „Starlink“ dėl galimo alerginio poveikio, visos produktų paletės nuostoliai sudarė apie milijardą USD. Užteršta sėkla ir jos derlius buvo supirkti plačiu mastu ir išimti iš apyvartos. O užteršimo visiškai eliminuoti nepavyko iki šios dienos. 2003 metais USA daugiau nei 1 % tirtų mėginių buvo rasta „Starlink“.

| 3.5.8 | Be to GMO buvimas genetiškai nemodifikuotoje sėkloje turi lemiamos įtakos kaštams, susidarantiems sandėliuojant ir perdirbant žemės ūkio produktus. Jeigu dėl įstatymiškai leidžiamo užteršimo turi būti tikrinami net ir genetiškai nemodifikuoti produktai, siekiant nustatyti, ar jie neužteršti, ir įsitikinti, ar užteršimas neviršija maisto produktams ir pašarams įstatymu nustatyto leistino 0,9 % ribinio kiekio arba mažesnio užteršimo lygio pusfabrikačiuose (žaliavoje), tai šiuo atveju dėl brangių testų ir kontrolės susidaro didžiulės sąnaudos. |
| --- | --- |

3.5.8

Be to GMO buvimas genetiškai nemodifikuotoje sėkloje turi lemiamos įtakos kaštams, susidarantiems sandėliuojant ir perdirbant žemės ūkio produktus. Jeigu dėl įstatymiškai leidžiamo užteršimo turi būti tikrinami net ir genetiškai nemodifikuoti produktai, siekiant nustatyti, ar jie neužteršti, ir įsitikinti, ar užteršimas neviršija maisto produktams ir pašarams įstatymu nustatyto leistino 0,9 % ribinio kiekio arba mažesnio užteršimo lygio pusfabrikačiuose (žaliavoje), tai šiuo atveju dėl brangių testų ir kontrolės susidaro didžiulės sąnaudos.

| 3.5.9 | Įprastos (tradicinės) ir biologinės (ekologiškai švarios) sėklos užteršimas GMO bus svarbus veiksnys nustatant kaltininkus, dėl kurių atsiras finansinė žala, viršijus leistiną ribinį užteršimo lygį maisto produktuose ir pašaruose, o taip pat ir išvestinį žemesnį ribinį lygį, kurio reikalauja prekybos ir perdirbimo įmonės. Savaime aišku, kad įtariami žalos kaltininkai pirmiausia pareikalaus įrodyti, kad ši žala iš dalies esą atsiradusi dėl sėklos savybių, o ne dėl užteršimo GMO laukuose. |
| --- | --- |

3.5.9

Įprastos (tradicinės) ir biologinės (ekologiškai švarios) sėklos užteršimas GMO bus svarbus veiksnys nustatant kaltininkus, dėl kurių atsiras finansinė žala, viršijus leistiną ribinį užteršimo lygį maisto produktuose ir pašaruose, o taip pat ir išvestinį žemesnį ribinį lygį, kurio reikalauja prekybos ir perdirbimo įmonės. Savaime aišku, kad įtariami žalos kaltininkai pirmiausia pareikalaus įrodyti, kad ši žala iš dalies esą atsiradusi dėl sėklos savybių, o ne dėl užteršimo GMO laukuose.

| 3.5.10 | Pagaliau GMO buvimas įprastoje ir biologinėje sėkloje neigiamai veikia ūkininkų galimybes išauginti ir naudoti sėjai savo sėklą. Pradinis sėklos užteršimas gali akumuliuotis (kauptis) ateinančiose kartose, ypač tuomet, kai iš kaimyninių laukų pasiekia papildoma tarša. Tai gali sukelti ne tik didelius minėtų ūkininkų finansinius nuostolius, bet ir neigiamai paveikti sėklos biologinę įvairovę ir prisitaikymą augti tam tikroje vietovėje. |
| --- | --- |

3.5.10

Pagaliau GMO buvimas įprastoje ir biologinėje sėkloje neigiamai veikia ūkininkų galimybes išauginti ir naudoti sėjai savo sėklą. Pradinis sėklos užteršimas gali akumuliuotis (kauptis) ateinančiose kartose, ypač tuomet, kai iš kaimyninių laukų pasiekia papildoma tarša. Tai gali sukelti ne tik didelius minėtų ūkininkų finansinius nuostolius, bet ir neigiamai paveikti sėklos biologinę įvairovę ir prisitaikymą augti tam tikroje vietovėje.

3.6   Atsakomybė už produktus ir aplinką

| 3.6.1 | Pagal ES Direktyvą (85/374/EEB) dėl atsakomybės už produktus su defektais GMO gamintojai ir išleidusieji į aplinką atsako už produktus su defektais, jeigu dėl jų kaltės ar iš aplaidumo buvo padaryta žala kūnui, gyvybei ir nuosavybei (17). Tačiau ši atsakomybė apsiriboja tik galutiniais produktais, kurie yra skirti privačiam naudojimui ir vartojimui, ir todėl neapima nei sėklos (dauginimo medžiagos) nei finansinės žalos, kuri atsiranda dėl derliaus ir iš jo pagamintų produktų vertės sumažėjimo. |
| --- | --- |

3.6.1

Pagal ES Direktyvą (85/374/EEB) dėl atsakomybės už produktus su defektais GMO gamintojai ir išleidusieji į aplinką atsako už produktus su defektais, jeigu dėl jų kaltės ar iš aplaidumo buvo padaryta žala kūnui, gyvybei ir nuosavybei (17). Tačiau ši atsakomybė apsiriboja tik galutiniais produktais, kurie yra skirti privačiam naudojimui ir vartojimui, ir todėl neapima nei sėklos (dauginimo medžiagos) nei finansinės žalos, kuri atsiranda dėl derliaus ir iš jo pagamintų produktų vertės sumažėjimo.

| 3.6.2 | Šis Bendrijos išsamus atsakomybės už produktą apribojimas apsunkina nacionalines taisykles, skirtas tiesioginei atsakomybei už GMO išleidimą į aplinką ir taip pat už civilinę žalą, ir visą civilinę atsakomybę užkrauna vartotojams (ūkininkams) kaip tiesioginiams galutinio produkto gamintojams. |
| --- | --- |

3.6.2

Šis Bendrijos išsamus atsakomybės už produktą apribojimas apsunkina nacionalines taisykles, skirtas tiesioginei atsakomybei už GMO išleidimą į aplinką ir taip pat už civilinę žalą, ir visą civilinę atsakomybę užkrauna vartotojams (ūkininkams) kaip tiesioginiams galutinio produkto gamintojams.

| 3.6.3 | „Kiekvienas apgalvotas genetiškai modifikuotų organizmų išleidimas į aplinką, gabenimas ir šių organizmų pateikimas į rinką pagal Direktyvos 2001/18/EB apibrėžimą“ priklauso naujos Direktyvos 2004/35/EB taikymo sričiai, pagal ką valstybės narės (ne atskiri piliečiai) yra įgaliotos įpareigoti žalos kaltininkus pašalinti ir sutvarkyti aplinkai padarytą žalą, jeigu jie veikė apgalvotai (tyčia) arba tai padarė iš aplaidumo, ir yra nustatytas priežastinis ryšys tarp žalos ir atskirų žalos kaltininkų veikos (18). Šią Direktyvą valstybės narės turi įgyvendinti iki 2007 m. balandžio 30 d. Tas faktas, kad koks nors GMO Bendrijos ribose yra leistinas paprastai netraktuojamas kaip aplaidumo ar tyčinio ketinimo aplinkybė, jei nepažeidžiamos specifinės išleidimo į aplinką sąlygos. EESRK savo nuomonėje dėl atsakomybės už aplinką direktyvos (19) jau reikalavo, kad apibrėžiant biologinę įvairovę būtų atsižvelgiama tiek į artimiausią, tiek į tolimesnį GMO naudojimo poveikį. |
| --- | --- |

3.6.3

„Kiekvienas apgalvotas genetiškai modifikuotų organizmų išleidimas į aplinką, gabenimas ir šių organizmų pateikimas į rinką pagal Direktyvos 2001/18/EB apibrėžimą“ priklauso naujos Direktyvos 2004/35/EB taikymo sričiai, pagal ką valstybės narės (ne atskiri piliečiai) yra įgaliotos įpareigoti žalos kaltininkus pašalinti ir sutvarkyti aplinkai padarytą žalą, jeigu jie veikė apgalvotai (tyčia) arba tai padarė iš aplaidumo, ir yra nustatytas priežastinis ryšys tarp žalos ir atskirų žalos kaltininkų veikos (18). Šią Direktyvą valstybės narės turi įgyvendinti iki 2007 m. balandžio 30 d. Tas faktas, kad koks nors GMO Bendrijos ribose yra leistinas paprastai netraktuojamas kaip aplaidumo ar tyčinio ketinimo aplinkybė, jei nepažeidžiamos specifinės išleidimo į aplinką sąlygos. EESRK savo nuomonėje dėl atsakomybės už aplinką direktyvos (19) jau reikalavo, kad apibrėžiant biologinę įvairovę būtų atsižvelgiama tiek į artimiausią, tiek į tolimesnį GMO naudojimo poveikį.

3.7   Civilinė teisinė atsakomybė

| 3.7.1 | Nepageidaujamas GMO buvimas produktuose, gamybos įrangoje ir gamybiniuose plotuose ūkininkams, maisto produktų bei pašarų perdirbėjams ir prekybininkams gali padaryti finansinės žalos, jeigu tai apsunkina, sutrukdo ar padaro neįmanomais genetiškai nemodifikuotų produktų gamybą ir pardavimą, arba prireikia specialių priemonių produktų kontrolei ar pašalinimui. Be to, gali prireikti imtis priemonių pirmykštei būklei atstatyti tose teritorijose, kuriose neleidžiama ir nenumatyta GMO išleisti į aplinką (pvz., ekologiškai jautriose srityse), o tos priemonės susiję su dideliais kaštais. |
| --- | --- |

3.7.1

Nepageidaujamas GMO buvimas produktuose, gamybos įrangoje ir gamybiniuose plotuose ūkininkams, maisto produktų bei pašarų perdirbėjams ir prekybininkams gali padaryti finansinės žalos, jeigu tai apsunkina, sutrukdo ar padaro neįmanomais genetiškai nemodifikuotų produktų gamybą ir pardavimą, arba prireikia specialių priemonių produktų kontrolei ar pašalinimui. Be to, gali prireikti imtis priemonių pirmykštei būklei atstatyti tose teritorijose, kuriose neleidžiama ir nenumatyta GMO išleisti į aplinką (pvz., ekologiškai jautriose srityse), o tos priemonės susiję su dideliais kaštais.

| 3.7.2 | Draudimo bendrovės šiuo metu neapdraudžia tokių civilinių pretenzijų. |
| --- | --- |

3.7.2

Draudimo bendrovės šiuo metu neapdraudžia tokių civilinių pretenzijų.

| 3.7.3 | Civilinė atsakomybę už tokius kaštus, ES Komisijos nuomone, turėtų reglamentuoti pačios valstybės narės. Akivaizdu, kad tai turės įtakos konkurencijos situacijai Bendrijos viduje. Skirtingi nacionaliniai regionai šioje srityje gali ryškiai iškreipti konkurenciją bendroje rinkoje bei sukelti teisinį nesaugumą, kuomet priežastis ir poveikis peržengia Bendrijos vidaus sienas. |
| --- | --- |

3.7.3

Civilinė atsakomybę už tokius kaštus, ES Komisijos nuomone, turėtų reglamentuoti pačios valstybės narės. Akivaizdu, kad tai turės įtakos konkurencijos situacijai Bendrijos viduje. Skirtingi nacionaliniai regionai šioje srityje gali ryškiai iškreipti konkurenciją bendroje rinkoje bei sukelti teisinį nesaugumą, kuomet priežastis ir poveikis peržengia Bendrijos vidaus sienas.

| 3.7.4 | Individuali atsakomybė už kaštus, kurie atsiranda kitiems norint išvengti žalos (testai, kontrolės, ir kitos priemonės, skirtos išvengti susikryžminimo ir užteršimo GMO) vargiai teisiškai gali būti realizuojama. Priešingai negu faktiškai atsiradusios žalos reguliavimas, šių gana didelių kaštų, kurie susidarytų visuose regionuose, kur auginami augalai su GMO, pagal civilinės atsakomybės nuostatas kompensuoti neįmanoma. Žala nukentėjusiems ūkininkams, įmonėms ir institucijoms vis tik galėtų būti atlyginama iš įnašų fondų, kuriuos finansuoja žalą sukeliančios įmonės ir ūkininkai. |
| --- | --- |

3.7.4

Individuali atsakomybė už kaštus, kurie atsiranda kitiems norint išvengti žalos (testai, kontrolės, ir kitos priemonės, skirtos išvengti susikryžminimo ir užteršimo GMO) vargiai teisiškai gali būti realizuojama. Priešingai negu faktiškai atsiradusios žalos reguliavimas, šių gana didelių kaštų, kurie susidarytų visuose regionuose, kur auginami augalai su GMO, pagal civilinės atsakomybės nuostatas kompensuoti neįmanoma. Žala nukentėjusiems ūkininkams, įmonėms ir institucijoms vis tik galėtų būti atlyginama iš įnašų fondų, kuriuos finansuoja žalą sukeliančios įmonės ir ūkininkai.

3.8   Visos šalies ūkio (makroekonominiai) ir įmonės (mikroekonominiai) kaštai

| 3.8.1 | Priemonių nepageidaujamam GMO buvimui kontroliuoti ir išvengti dėl to, kad auginamos kultūros su GMO, prireikia visoje maisto produktų ir žemės ūkio gamyboje. Be to, toks auginimas gali turėti pasekmes tam tikruose regionuose rinkos situacijai ir poveikį tam tikroms gamybos formoms bei produktų rūšims (pvz., regioniniams prekių kokybės ženklams ir biologiniam žemės ūkiui bei gamybai). Šalia pačių rinkos dalyvių su ta situacija susiduria ir įvairios valstybių narių ir Bendrijos institucijos bei įstaigos. |
| --- | --- |

3.8.1

Priemonių nepageidaujamam GMO buvimui kontroliuoti ir išvengti dėl to, kad auginamos kultūros su GMO, prireikia visoje maisto produktų ir žemės ūkio gamyboje. Be to, toks auginimas gali turėti pasekmes tam tikruose regionuose rinkos situacijai ir poveikį tam tikroms gamybos formoms bei produktų rūšims (pvz., regioniniams prekių kokybės ženklams ir biologiniam žemės ūkiui bei gamybai). Šalia pačių rinkos dalyvių su ta situacija susiduria ir įvairios valstybių narių ir Bendrijos institucijos bei įstaigos.

| 3.8.2 | Koegzistencijai reikalingų kontrolės ir išvengimo priemonių užtikrinimas iš dalies reiškia lemiamus pokyčius žemės ūkio, maisto perdirbimo įmonių ir pramonės praktikoje bei tradicijoje. Atitinkamos ekonominės, socialinės ir kultūrinės pasekmės ypač ūkininkams ir maisto produktų gamybos įmonėms iki šiol nebuvo sistemingai ištirtos ir pateiktos. Šitai padaryti būtina kuo skubiau, kad būtų galima išvengti nepageidaujamo poveikio gebėjimui išlikti ir konkuruoti bei rinkos ir kainų struktūrai. |
| --- | --- |

3.8.2

Koegzistencijai reikalingų kontrolės ir išvengimo priemonių užtikrinimas iš dalies reiškia lemiamus pokyčius žemės ūkio, maisto perdirbimo įmonių ir pramonės praktikoje bei tradicijoje. Atitinkamos ekonominės, socialinės ir kultūrinės pasekmės ypač ūkininkams ir maisto produktų gamybos įmonėms iki šiol nebuvo sistemingai ištirtos ir pateiktos. Šitai padaryti būtina kuo skubiau, kad būtų galima išvengti nepageidaujamo poveikio gebėjimui išlikti ir konkuruoti bei rinkos ir kainų struktūrai.

| 3.8.3 | Tinkamų ir efektyviausių koegzistencijos priemonių ir taisyklių įvertinimui yra reikalingas išsamus visų kaštų vaizdas. Iki šiol tėra pateikta tik keletas trumpų informacijos bei vertinimo „nuolaužų“ (20). |
| --- | --- |

3.8.3

Tinkamų ir efektyviausių koegzistencijos priemonių ir taisyklių įvertinimui yra reikalingas išsamus visų kaštų vaizdas. Iki šiol tėra pateikta tik keletas trumpų informacijos bei vertinimo „nuolaužų“ (20).

| 3.8.4 | ESRK mano, kad išsami apžvalga ir kaštų, kurie susidarytų atskiriems rinkos dalyviams tam tikrose gamybos formose ir tam tikruose regionuose bei viešosiose įstaigose dėl koegzistencijos priemonių, įvertinimas yra būtina sąlyga iš anksto apgalvotam ir ilgalaikiam koegzistencijos reguliavimui. Čia reikia aiškių, privalomų ir patikimų taisyklių, kurios nustatytų, kas turės apmokės tuos kaštus arba jų išvengti. |
| --- | --- |

3.8.4

ESRK mano, kad išsami apžvalga ir kaštų, kurie susidarytų atskiriems rinkos dalyviams tam tikrose gamybos formose ir tam tikruose regionuose bei viešosiose įstaigose dėl koegzistencijos priemonių, įvertinimas yra būtina sąlyga iš anksto apgalvotam ir ilgalaikiam koegzistencijos reguliavimui. Čia reikia aiškių, privalomų ir patikimų taisyklių, kurios nustatytų, kas turės apmokės tuos kaštus arba jų išvengti.

| 3.8.5 | Komisijai reikia pritarti, kuomet ji savo gairėse apie koegzistenciją rašo: „Iš principo regione naujų gamybos formų įvedimo fazėje atsakomybę už įmonių vadybos priemonių taikymą, prireikus sustabdyti genų technologijas, turėtų prisiimti rinkos dalyviai (ūkininkai), kurie šias naujas gamybos formas įveda. Ūkininkams turėtų būti suteikta galimybė patiems pasirinkti jiems priimtinesnę auginimo formą, tačiau taip, kad kaimyninės įmonės nebūtų priverstos nukrypti nuo jau įvestų gamybos struktūrų“ |
| --- | --- |

3.8.5

Komisijai reikia pritarti, kuomet ji savo gairėse apie koegzistenciją rašo: „Iš principo regione naujų gamybos formų įvedimo fazėje atsakomybę už įmonių vadybos priemonių taikymą, prireikus sustabdyti genų technologijas, turėtų prisiimti rinkos dalyviai (ūkininkai), kurie šias naujas gamybos formas įveda. Ūkininkams turėtų būti suteikta galimybė patiems pasirinkti jiems priimtinesnę auginimo formą, tačiau taip, kad kaimyninės įmonės nebūtų priverstos nukrypti nuo jau įvestų gamybos struktūrų“

| 3.8.6 | Dėl reikiamų koegzistencijos priemonių taikymo padidėję gamybos kaštai neturi būti suversti ant vartotojo pečių keliant kainas. Tai ypač apribotų pasirinkimo laisvę socialiai silpnesniems vartotojams. Žemės ūkio ir maisto produktų gamyba, kuriai netaikoma genų technologija, dėl kaštų ir kainų kilimo neturi būti grėsmingai išstumiama į nišai būdingą gamybą. |
| --- | --- |

3.8.6

Dėl reikiamų koegzistencijos priemonių taikymo padidėję gamybos kaštai neturi būti suversti ant vartotojo pečių keliant kainas. Tai ypač apribotų pasirinkimo laisvę socialiai silpnesniems vartotojams. Žemės ūkio ir maisto produktų gamyba, kuriai netaikoma genų technologija, dėl kaštų ir kainų kilimo neturi būti grėsmingai išstumiama į nišai būdingą gamybą.

4.   EESRK rekomendacijos

4.1   Koegzistencijos principai

| 4.1.1 | Koegzistencijos taisyklės turėtų būti parengtos pagal principus, kurie paremti rūpinimusi natūralia ir kultivuojama biologine įvairove bei jos išsaugojimu, kaštų mažinimu, ekonominių ir socialinių galimybių didinimu, regioninės įvairovės skatinimu ir savo paties atsakomybe už ekonomines galimos žalos pasekmes; taisyklės turi būti ilgalaikės, su tvirtomis nuostatomis, artimos praktikai ir tolerantiškos klaidoms. |
| --- | --- |

4.1.1

Koegzistencijos taisyklės turėtų būti parengtos pagal principus, kurie paremti rūpinimusi natūralia ir kultivuojama biologine įvairove bei jos išsaugojimu, kaštų mažinimu, ekonominių ir socialinių galimybių didinimu, regioninės įvairovės skatinimu ir savo paties atsakomybe už ekonomines galimos žalos pasekmes; taisyklės turi būti ilgalaikės, su tvirtomis nuostatomis, artimos praktikai ir tolerantiškos klaidoms.

| 4.1.2 | Reikiamų priemonių imtis privalo ir susidariusius kaštus apmokėti turi tie ūkio dalyviai, dėl kurių kaltės, išleidus GMO į aplinką ar juos panaudojus, tenka imtis minėtų priemonių. Jie turi kiek galima mažiau apsunkinti tuos, kurie nori gaminti ir vartoti produktus be GMO, ir neturi padidinti jiems gamybos kaštų ir kainų. Neturėtų už visa tai mokėti ir mokesčių mokėtojai. |
| --- | --- |

4.1.2

Reikiamų priemonių imtis privalo ir susidariusius kaštus apmokėti turi tie ūkio dalyviai, dėl kurių kaltės, išleidus GMO į aplinką ar juos panaudojus, tenka imtis minėtų priemonių. Jie turi kiek galima mažiau apsunkinti tuos, kurie nori gaminti ir vartoti produktus be GMO, ir neturi padidinti jiems gamybos kaštų ir kainų. Neturėtų už visa tai mokėti ir mokesčių mokėtojai.

| 4.1.3 | Priemonių, skirtų GMO pasirodymui ir paplitimui išvengti, reiktų imtis toje stadijoje, kurioje mažiausiomis sąnaudomis ir mažiausiais kaštais būtų pasiektas optimalus efektas. |
| --- | --- |

4.1.3

Priemonių, skirtų GMO pasirodymui ir paplitimui išvengti, reiktų imtis toje stadijoje, kurioje mažiausiomis sąnaudomis ir mažiausiais kaštais būtų pasiektas optimalus efektas.

| 4.1.4 | Ten, kur GMO auginimas trukdo ar neadekvačiai apsunkina tų pačių ar giminingų kultūrų augalų be genų technologijos auginimą, jį reiktų uždrausti. |
| --- | --- |

4.1.4

Ten, kur GMO auginimas trukdo ar neadekvačiai apsunkina tų pačių ar giminingų kultūrų augalų be genų technologijos auginimą, jį reiktų uždrausti.

4.2   Mokslinių pagrindų parengimas ir dabartinio žinių lygio taikymas

| 4.2.1 | Tol, kol moksliniai pagrindai nėra išsamūs arba jų nėra visiškai, formuojant koegzistencijos sąlygas būtina taikyti atsargumo principą, turint tikslą išvengti negrįžtamųjų arba tik sunkiai sugrąžinamų procesų, kurių pasekmės koegzistencijai nėra pakankamai įvertintos. Toks susirūpinimas turėtų būti siejamas su ekonominiais, socialiniais ir krašto kultūros koegzistencijos aspektais. |
| --- | --- |

4.2.1

Tol, kol moksliniai pagrindai nėra išsamūs arba jų nėra visiškai, formuojant koegzistencijos sąlygas būtina taikyti atsargumo principą, turint tikslą išvengti negrįžtamųjų arba tik sunkiai sugrąžinamų procesų, kurių pasekmės koegzistencijai nėra pakankamai įvertintos. Toks susirūpinimas turėtų būti siejamas su ekonominiais, socialiniais ir krašto kultūros koegzistencijos aspektais.

| 4.2.2 | Komisijai yra teikiamas reikalavimas parengti susijusią su atskiromis mokslo disciplinomis, į praktiką orientuotą mokslinių tyrimų programą, kuri užpildytų didžiules žinių spragas koegzistencijos klausimais. |
| --- | --- |

4.2.2

Komisijai yra teikiamas reikalavimas parengti susijusią su atskiromis mokslo disciplinomis, į praktiką orientuotą mokslinių tyrimų programą, kuri užpildytų didžiules žinių spragas koegzistencijos klausimais.

| 4.2.3 | Mokslinio komiteto nuomonė dėl augalų (21), kuo ir remiasi Komisija, diskutuodama apie ribinius GMO kiekius sėkloje, yra nepatenkinama. Ji neatsako į klausimą, koks ribinis GMO kiekio lygis yra reikalingas ženklinime, kad būtų laikomasi Direktyvos 2001/18. Ji taip pat nepakankamai atsako ir į klausimą, koks sėklos užterštumo laipsnis praktiškai gali užteršti derlių ir galutinį produktą ir iki kokio užterštumo laipsnio. Todėl Komisija turėtų pateikti Europos maisto saugos agentūros EFSA Moksliniam komitetui naujus tiksliai suformuluotus klausimus. |
| --- | --- |

4.2.3

Mokslinio komiteto nuomonė dėl augalų (21), kuo ir remiasi Komisija, diskutuodama apie ribinius GMO kiekius sėkloje, yra nepatenkinama. Ji neatsako į klausimą, koks ribinis GMO kiekio lygis yra reikalingas ženklinime, kad būtų laikomasi Direktyvos 2001/18. Ji taip pat nepakankamai atsako ir į klausimą, koks sėklos užterštumo laipsnis praktiškai gali užteršti derlių ir galutinį produktą ir iki kokio užterštumo laipsnio. Todėl Komisija turėtų pateikti Europos maisto saugos agentūros EFSA Moksliniam komitetui naujus tiksliai suformuluotus klausimus.

| 4.2.4 | Be to, nacionaliniame valstybių ir regionų lygmenyje Europos maisto saugos agentūros, Europos aplinkosaugos agentūros ir Bendrosios mokslinių tyrimų valdybos atlikti moksliniai ir praktiniai tyrimai turėtų būti apibendrinami ir valstybėms narėms prieinami. |
| --- | --- |

4.2.4

Be to, nacionaliniame valstybių ir regionų lygmenyje Europos maisto saugos agentūros, Europos aplinkosaugos agentūros ir Bendrosios mokslinių tyrimų valdybos atlikti moksliniai ir praktiniai tyrimai turėtų būti apibendrinami ir valstybėms narėms prieinami.

| 4.2.5 | Komisijai rekomenduojama atlikti su įvairiais Europos regionais plačiu mastu ir skirtingomis sąlygomis koegzistencijos bandymus. Jų metu, auginant genetiškai nepakeistus augalus, tačiau aiškiai nuo kitų augalų veislių atskirtinas kukurūzų, rapsų, bulvių, runkelių ir pomidorų veisles, reiktų išbandyti ir praktiškai ištirti kryžminimosi išvengimo galimybes, įvairius saugos atstumus, mašinų išvalymą, produktų atskyrimą transportuojant, sandėliuojant ir perdirbant bei kitas visų dalyvaujančiųjų koegzistencijos priemones. |
| --- | --- |

4.2.5

Komisijai rekomenduojama atlikti su įvairiais Europos regionais plačiu mastu ir skirtingomis sąlygomis koegzistencijos bandymus. Jų metu, auginant genetiškai nepakeistus augalus, tačiau aiškiai nuo kitų augalų veislių atskirtinas kukurūzų, rapsų, bulvių, runkelių ir pomidorų veisles, reiktų išbandyti ir praktiškai ištirti kryžminimosi išvengimo galimybes, įvairius saugos atstumus, mašinų išvalymą, produktų atskyrimą transportuojant, sandėliuojant ir perdirbant bei kitas visų dalyvaujančiųjų koegzistencijos priemones.

4.3   Geriausių turimų technologijų taikymas ir laikymasis rizikos valdyme

| 4.3.1 | Ženklinimas ir gera praktika turi būti nukreipta į tai, kad būtų įmanomas kiek galima tikslesnis GMO paplitimo ir poveikio atsekimas. Tai toliau turėtų sudaryti galimybę pilnam GMO eliminavimui iš aplinkos, sėklos ir iš produktų. |
| --- | --- |

4.3.1

Ženklinimas ir gera praktika turi būti nukreipta į tai, kad būtų įmanomas kiek galima tikslesnis GMO paplitimo ir poveikio atsekimas. Tai toliau turėtų sudaryti galimybę pilnam GMO eliminavimui iš aplinkos, sėklos ir iš produktų.

| 4.3.2 | Ženklinime nustatant slenkstinius (ribinius) kiekio lygius arba taikant geros praktikos nuostatas, jokiu būdu negalima sutrukdyti arba užkirsti kelią Direktyvos 2001/18 ir reglamentų 1830/2003 ir 1829/2003 nurodymams ir tikslams. |
| --- | --- |

4.3.2

Ženklinime nustatant slenkstinius (ribinius) kiekio lygius arba taikant geros praktikos nuostatas, jokiu būdu negalima sutrukdyti arba užkirsti kelią Direktyvos 2001/18 ir reglamentų 1830/2003 ir 1829/2003 nurodymams ir tikslams.

| 4.3.3 | Todėl iš esmės būtina reikalauti, kad reguliuojant GMO auginimą, transportavimą, importą ir eksportą būtų taikomos geriausios turimos technologijos ir geriausia turima praktika. |
| --- | --- |

4.3.3

Todėl iš esmės būtina reikalauti, kad reguliuojant GMO auginimą, transportavimą, importą ir eksportą būtų taikomos geriausios turimos technologijos ir geriausia turima praktika.

| 4.3.4 | Taip pat būtina atsižvelgti į gamtos apsaugos reikalavimus ir į Europos ekosistemų įvairovę. |
| --- | --- |

4.3.4

Taip pat būtina atsižvelgti į gamtos apsaugos reikalavimus ir į Europos ekosistemų įvairovę.

4.4   Identifikacijai ir ženklinimui reikalingos informacijos surinkimas ir gavimas

| 4.4.1 | Identifikuojant GMO ir atliekant jų ženklinimą įvairiuose gamybos etapuose būtina reikalauti, kad jie kuo tiksliau būtų pateikiami gamybos grandinės pradžioje ir kuo išsamiau kitose grandinės dalyse. |
| --- | --- |

4.4.1

Identifikuojant GMO ir atliekant jų ženklinimą įvairiuose gamybos etapuose būtina reikalauti, kad jie kuo tiksliau būtų pateikiami gamybos grandinės pradžioje ir kuo išsamiau kitose grandinės dalyse.

| 4.4.2 | Būtina užkirsti kelią informacijos praradimui. Kartą gauta informacija, nepriklausomai nuo nustatytų ribinio GMO kiekio, turi būti dokumentuojama ir perduodama toliau. |
| --- | --- |

4.4.2

Būtina užkirsti kelią informacijos praradimui. Kartą gauta informacija, nepriklausomai nuo nustatytų ribinio GMO kiekio, turi būti dokumentuojama ir perduodama toliau.

| 4.4.3 | Testų metodų ir pranešimų medžiagos pateikimą ir legalizavimą privalo garantuoti įmonės ir institucijos, kurios tam tikrą GMO išleidžia į aplinką arba moksliniams tikslams (tiek Bendrijoje, tiek už jos ribų), ir visa tai jos turi išlaikyti atitinkamos techninės būklės bei pateikti visoms suinteresuotoms šalims kuo mažesniais kaštais. |
| --- | --- |

4.4.3

Testų metodų ir pranešimų medžiagos pateikimą ir legalizavimą privalo garantuoti įmonės ir institucijos, kurios tam tikrą GMO išleidžia į aplinką arba moksliniams tikslams (tiek Bendrijoje, tiek už jos ribų), ir visa tai jos turi išlaikyti atitinkamos techninės būklės bei pateikti visoms suinteresuotoms šalims kuo mažesniais kaštais.

| 4.4.4 | Bandinių paėmimo metodus ypač gamybos grandinės pradžioje reikia parinkti taip, kad būtų garantuojamas kuo didesnis informacijos tikrumas ir jos išsamumas. Todėl metodai turėtų būti parenkami, labiau orientuojantis į technikos užtikrinamus patikimus rezultatus, o ne į žymėjimui reikalingus ribinius GMO kiekius. |
| --- | --- |

4.4.4

Bandinių paėmimo metodus ypač gamybos grandinės pradžioje reikia parinkti taip, kad būtų garantuojamas kuo didesnis informacijos tikrumas ir jos išsamumas. Todėl metodai turėtų būti parenkami, labiau orientuojantis į technikos užtikrinamus patikimus rezultatus, o ne į žymėjimui reikalingus ribinius GMO kiekius.

4.5   Privalomi, pritaikyti praktikai, patikrinami ir griežti geros praktikos standartai visose gamybos pakopose yra lemiama koegzistencijos sąlyga.

| 4.5.1 | Standartus reikia parengti taip, kad jie ilgainiui pasiektų koegzistencijos tikslus ir rūpimus siekius ir, kad juos būtų galima pritaikyti besivystančiam mokslo ir technikos lygiui. |
| --- | --- |

4.5.1

Standartus reikia parengti taip, kad jie ilgainiui pasiektų koegzistencijos tikslus ir rūpimus siekius ir, kad juos būtų galima pritaikyti besivystančiam mokslo ir technikos lygiui.

| 4.5.2 | Siekiant išvengti neigiamų padarinių bendrai maisto produktų ir pašarų rinkai, žemės ūkio tvarkai bei nusistovėjusiai konkurencijos sistemai Bendrijoje, būtina aukštu lygiu harmonizuoti (suderinti) ir nustatyti Bendrijoje geros praktikos taisykles, lanksčiai atsižvelgiant į skirtingas auginimo ir perdirbimo sąlygas. |
| --- | --- |

4.5.2

Siekiant išvengti neigiamų padarinių bendrai maisto produktų ir pašarų rinkai, žemės ūkio tvarkai bei nusistovėjusiai konkurencijos sistemai Bendrijoje, būtina aukštu lygiu harmonizuoti (suderinti) ir nustatyti Bendrijoje geros praktikos taisykles, lanksčiai atsižvelgiant į skirtingas auginimo ir perdirbimo sąlygas.

4.6   Sėklos ženklinimo ir švarumo taisyklės yra lemiama koegzistencijos garantija.

| 4.6.1 | Todėl, nustatant GMO žymėjimui ribinius kiekius ženklinamoje sėkloje, reiktų siekti kuo didesnio techniškai ir praktiškai pasiekiamo tikslumo ir skaidrumo lygio. Nors techniškai patikima vertės riba šiuo metu yra 0,01 %, darant išvadas apie visą sėklą, realesnis yra 0,1 % lygis, atsižvelgiant į dydžius, naudojamus praktikoje ir paimtinų mėginių skaičių. |
| --- | --- |

4.6.1

Todėl, nustatant GMO žymėjimui ribinius kiekius ženklinamoje sėkloje, reiktų siekti kuo didesnio techniškai ir praktiškai pasiekiamo tikslumo ir skaidrumo lygio. Nors techniškai patikima vertės riba šiuo metu yra 0,01 %, darant išvadas apie visą sėklą, realesnis yra 0,1 % lygis, atsižvelgiant į dydžius, naudojamus praktikoje ir paimtinų mėginių skaičių.

| 4.6.2 | Ribinis kiekis GMO žymėjimui genetiškai nepakeistoje sėkloje turi būti nustatomas remiantis praktiškai įrodomu ribinio kiekio lygiu. |
| --- | --- |

4.6.2

Ribinis kiekis GMO žymėjimui genetiškai nepakeistoje sėkloje turi būti nustatomas remiantis praktiškai įrodomu ribinio kiekio lygiu.

| 4.6.3 | Be to, atitinkamose direktyvose dėl sėklos būtina numatyti griežtas švarumo reikalavimo taisykles (viršutines ribas), skirtas taikyti parduodant genetiškai dar nepakeistą sėklą rinkoje. |
| --- | --- |

4.6.3

Be to, atitinkamose direktyvose dėl sėklos būtina numatyti griežtas švarumo reikalavimo taisykles (viršutines ribas), skirtas taikyti parduodant genetiškai dar nepakeistą sėklą rinkoje.

4.7   Civilinės atsakomybės teisinės nuostatos turi be spragų sureguliuoti finansinės žalos sureguliavimą.

| 4.7.1 | Dėl GMO savybės gebėti daugintis ir dėl to fakto, kad nepageidaujamas jų atsiradimas kaltininkui gali atnešti didelės finansinės žalos, būtina valstybėse narėse pritaikyti civilinės atsakomybės teisines nuostatas, kurios garantuotų šios žalos atlyginimą. |
| --- | --- |

4.7.1

Dėl GMO savybės gebėti daugintis ir dėl to fakto, kad nepageidaujamas jų atsiradimas kaltininkui gali atnešti didelės finansinės žalos, būtina valstybėse narėse pritaikyti civilinės atsakomybės teisines nuostatas, kurios garantuotų šios žalos atlyginimą.

| 4.7.2 | Civilinės atsakomybės teisinės nuostatos turi užtikrinti, kad kaltieji atsako tik ta apimtimi, kiek jie galėjo padaryti, kad būtų išvengta galimos žalos. Už geros praktikos sąlygų ir bet kurių kitų asmens, išleidusio GMO į aplinką, nurodymų laikymąsi turėtų atsakyti asmenys, naudojantys GMO praktikoje. O už žalą, kuri atsirado nežiūrint to, kad buvo laikomasi geros praktikos sąlygų, turėtų atsakyti asmuo, išleidęs GMO į aplinką. Šiuo atveju reiktų atitinkamai priderinti ir Bendrijos atsakomybės teisės nuostatas. |
| --- | --- |

4.7.2

Civilinės atsakomybės teisinės nuostatos turi užtikrinti, kad kaltieji atsako tik ta apimtimi, kiek jie galėjo padaryti, kad būtų išvengta galimos žalos. Už geros praktikos sąlygų ir bet kurių kitų asmens, išleidusio GMO į aplinką, nurodymų laikymąsi turėtų atsakyti asmenys, naudojantys GMO praktikoje. O už žalą, kuri atsirado nežiūrint to, kad buvo laikomasi geros praktikos sąlygų, turėtų atsakyti asmuo, išleidęs GMO į aplinką. Šiuo atveju reiktų atitinkamai priderinti ir Bendrijos atsakomybės teisės nuostatas.

| 4.7.3 | Finansinės žalos, kuri gali atsirasti dėl GMO išleidimo į aplinką arba jo panaudojimo, atlyginimas turėtų būti patvirtinamas draudimu arba kita civilinės atsakomybės forma. |
| --- | --- |

4.7.3

Finansinės žalos, kuri gali atsirasti dėl GMO išleidimo į aplinką arba jo panaudojimo, atlyginimas turėtų būti patvirtinamas draudimu arba kita civilinės atsakomybės forma.

4.8   Bendrus koegzistencijos kaštus reikia nustatyti, sumažinti ir paskirstyti, remiantis kaltininko principu.

| 4.8.1 | Komisijai yra teikiamas reikalavimas parengti išsamų ir susistemintą vertinimą apie dėl koegzistencijos atsirandančius kaštus, rinkos sąlygų pokyčius ir poveikį įvairioms ūkio šakoms ir žemės ūkio ir maisto perdirbimo įmonių formoms, ypač mažoms ir vidutinio dydžio įmonėms, tradiciniam žemės ūkiui, įskaitant ir pagalbiniais verslais užsiimančius ūkininkus, biologiniam (ekologiniam) žemės ūkui ir maisto perdirbimui, o taip pat ir sėklos gamybai bei dauginimui. Ypač būtina atkreipti dėmesį į poveikį užimtumo situacijai. |
| --- | --- |

4.8.1

Komisijai yra teikiamas reikalavimas parengti išsamų ir susistemintą vertinimą apie dėl koegzistencijos atsirandančius kaštus, rinkos sąlygų pokyčius ir poveikį įvairioms ūkio šakoms ir žemės ūkio ir maisto perdirbimo įmonių formoms, ypač mažoms ir vidutinio dydžio įmonėms, tradiciniam žemės ūkiui, įskaitant ir pagalbiniais verslais užsiimančius ūkininkus, biologiniam (ekologiniam) žemės ūkui ir maisto perdirbimui, o taip pat ir sėklos gamybai bei dauginimui. Ypač būtina atkreipti dėmesį į poveikį užimtumo situacijai.

| 4.8.2 | Be to, Komisija turėtų išdėstyti, kokį poveikį turėtų koegzistencijai reikalingos priemonės ir gamybos priemonių ir prekių srautų atskyrimas siekiant bendros agrarinės politikos ir reformos tikslų. Čia ypač būtina atsižvelgti į poveikį įmonės struktūroms, o taip pat vietinėms ir regioninėms auginimo, perdirbimo ir kilmės bei kokybės užtikrinimo programoms ir ženklinimui. |
| --- | --- |

4.8.2

Be to, Komisija turėtų išdėstyti, kokį poveikį turėtų koegzistencijai reikalingos priemonės ir gamybos priemonių ir prekių srautų atskyrimas siekiant bendros agrarinės politikos ir reformos tikslų. Čia ypač būtina atsižvelgti į poveikį įmonės struktūroms, o taip pat vietinėms ir regioninėms auginimo, perdirbimo ir kilmės bei kokybės užtikrinimo programoms ir ženklinimui.

| 4.8.3 | Be to, Komisijos yra reikalaujama išdėstyti, kaip reiktų kompensuoti, išskirstyti papildomus koegzistencijos kaštus pagal kaltininko principą ir kokios priemonių reiktų imtis, siekiant patikimai išvengti neigiamo poveikio žemės ūkio produktų be genų technologijos kainoms bendroje vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

4.8.3

Be to, Komisijos yra reikalaujama išdėstyti, kaip reiktų kompensuoti, išskirstyti papildomus koegzistencijos kaštus pagal kaltininko principą ir kokios priemonių reiktų imtis, siekiant patikimai išvengti neigiamo poveikio žemės ūkio produktų be genų technologijos kainoms bendroje vidaus rinkoje.

| 4.8.4 | Nustatant tam tikras priemones, taikytinas atskiroms sritims, būtina atsižvelgti ir į jų poveikį visai gamybos grandinei. |
| --- | --- |

4.8.4

Nustatant tam tikras priemones, taikytinas atskiroms sritims, būtina atsižvelgti ir į jų poveikį visai gamybos grandinei.

4.9   Rekomendacijos dėl Bendrijos ir nacionalinių įstatymų rengimo

| 4.9.1 | Europos lygmenyje reikia sureguliuoti šiuos koegzistencijos aspektus:






  — | ženklinimo taisykles, skirtas GMO buvimui žymėti genetiškai nepakeistoje sėkloje (dauginamojoje medžiagoje); |
| --- | --- | --- |

4.9.1

Europos lygmenyje reikia sureguliuoti šiuos koegzistencijos aspektus:

—

ženklinimo taisykles, skirtas GMO buvimui žymėti genetiškai nepakeistoje sėkloje (dauginamojoje medžiagoje);

| — | genetiškai nepakeistos sėklos švarumo taisykles, atsižvelgiant į galimą atsitiktinį GMO buvimą, ir remiantis esančiomis sėklos (dauginamosios medžiagos) direktyvomis; |
| --- | --- |

—

genetiškai nepakeistos sėklos švarumo taisykles, atsižvelgiant į galimą atsitiktinį GMO buvimą, ir remiantis esančiomis sėklos (dauginamosios medžiagos) direktyvomis;

| — | reikalaujamus tikslus, rezultatus, pagrindines teisines sąlygas ir minimalius geros praktikos standartus auginant augalus su GMO ir papildomų kaštų, susijusių su tų sąlygų ir standartų laikymusi, finansavimą, bei |
| --- | --- |

—

reikalaujamus tikslus, rezultatus, pagrindines teisines sąlygas ir minimalius geros praktikos standartus auginant augalus su GMO ir papildomų kaštų, susijusių su tų sąlygų ir standartų laikymusi, finansavimą, bei

| — | tiek GMO naudotojų, tiek išleidusiųjų juos į aplinką asmenų civilinę atsakomybę už žalą, galinčią atsirasti dėl koegzistencijos. |
| --- | --- |

—

tiek GMO naudotojų, tiek išleidusiųjų juos į aplinką asmenų civilinę atsakomybę už žalą, galinčią atsirasti dėl koegzistencijos.

| 4.9.2 | Nacionaliniame (valstybių) ir regionų lygmenyje reikia reguliuoti:






  — | specifines priemones, skirtas išvengti GMO nepageidaujamo kryžminimosi ir pernešimo, pagal atitinkamas regiono sąlygas; |
| --- | --- | --- |

4.9.2

Nacionaliniame (valstybių) ir regionų lygmenyje reikia reguliuoti:

—

specifines priemones, skirtas išvengti GMO nepageidaujamo kryžminimosi ir pernešimo, pagal atitinkamas regiono sąlygas;

| — | regionui skirtas nuostatas dėl tam tikrų augalų su GMO auginimo, atsižvelgiant į regiono ūkines sąlygas ir kaštų bei naudos santykį, lyginat augalų auginimo ir dėl galimos žalos reikalingų saugos priemonių kaštus; pagal nuostatas gali būti draudžiama auginti kai kuruos augalus su GMO; |
| --- | --- |

—

regionui skirtas nuostatas dėl tam tikrų augalų su GMO auginimo, atsižvelgiant į regiono ūkines sąlygas ir kaštų bei naudos santykį, lyginat augalų auginimo ir dėl galimos žalos reikalingų saugos priemonių kaštus; pagal nuostatas gali būti draudžiama auginti kai kuruos augalus su GMO;

| — | priemones gamtos draustiniams pagal floros ir faunos paplitimo vietovėms skirtą Direktyvą 92/43 (22) ir paukščių apsaugai skirtą direktyvą 79/409 (23), o taip kitoms ekologiškai jautrioms teritorijoms; |
| --- | --- |

—

priemones gamtos draustiniams pagal floros ir faunos paplitimo vietovėms skirtą Direktyvą 92/43 (22) ir paukščių apsaugai skirtą direktyvą 79/409 (23), o taip kitoms ekologiškai jautrioms teritorijoms;

| — | priemones, skirtas regionų ūkio ir kultūros interesams ginti. |
| --- | --- |

—

priemones, skirtas regionų ūkio ir kultūros interesams ginti.

5.   Aktualūs bei praktiniai koegzistencijos aspektai

| 5.1 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 2004 m. liepos mėn. pakvietė atitinkama veikla užsiimančius, visą gamybos grandinę atstovaujančius asmenis į svarstymą, kad susidarytų konkrečią nuomonę apie esamą ir būsimą situaciją. Rezultatai yra tokie: |
| --- | --- |

5.1

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 2004 m. liepos mėn. pakvietė atitinkama veikla užsiimančius, visą gamybos grandinę atstovaujančius asmenis į svarstymą, kad susidarytų konkrečią nuomonę apie esamą ir būsimą situaciją. Rezultatai yra tokie:

| 5.2 | GMO testai ir atsekamumo kontrolė visoje gamybos grandinėje bet kokiu atveju sąlygos dideles papildomas išlaidas. Paprasti kokybės testai šiuo metu kainuoja 100, 150 EUR, tuo tarpu diferencijuotų ir nustatančių kiekybę testų kaina yra nuo 250 iki 400 EUR. Bandinys tiriamas dėl vienos genų sekos. Priklausomai nuo galimų skirtingų GMO skaičiaus išauga testo išlaidos. |
| --- | --- |

5.2

GMO testai ir atsekamumo kontrolė visoje gamybos grandinėje bet kokiu atveju sąlygos dideles papildomas išlaidas. Paprasti kokybės testai šiuo metu kainuoja 100, 150 EUR, tuo tarpu diferencijuotų ir nustatančių kiekybę testų kaina yra nuo 250 iki 400 EUR. Bandinys tiriamas dėl vienos genų sekos. Priklausomai nuo galimų skirtingų GMO skaičiaus išauga testo išlaidos.

| 5.3 | Pirmasis atvejis, kai GMO, atsižvelgiant į abejones dėl poveikio sveikatai, vėl turėjo būti išimamas iš apyvartos („Starlink“ kukurūzai JAV), iki šiol kainavo daugiau nei milijardą Amerikos dolerių. Ir tai, praėjus daugiau nei dviem metams nuo to, kai buvo pradėtos taikyti atstatomosios priemonės, nepavyko GMO visiškai išimti iš apyvartos. |
| --- | --- |

5.3

Pirmasis atvejis, kai GMO, atsižvelgiant į abejones dėl poveikio sveikatai, vėl turėjo būti išimamas iš apyvartos („Starlink“ kukurūzai JAV), iki šiol kainavo daugiau nei milijardą Amerikos dolerių. Ir tai, praėjus daugiau nei dviem metams nuo to, kai buvo pradėtos taikyti atstatomosios priemonės, nepavyko GMO visiškai išimti iš apyvartos.

| 5.4 | Tiek testų bei atsekamumo kontrolės išlaidų dydis, tiek išlaidų pasidalinimas didžiąja dalimi priklauso nuo to, ar tam tikri produktai be GMO yra visuotinai pripažintas ir taikomas standartas rinkoje, nuo kurio nukrypstama tik atskirais atvejais, ar kiekvienu atveju gamintojai, perdirbėjai ir prekiautojai turi įrodyti, kad produktai yra be GMO. |
| --- | --- |

5.4

Tiek testų bei atsekamumo kontrolės išlaidų dydis, tiek išlaidų pasidalinimas didžiąja dalimi priklauso nuo to, ar tam tikri produktai be GMO yra visuotinai pripažintas ir taikomas standartas rinkoje, nuo kurio nukrypstama tik atskirais atvejais, ar kiekvienu atveju gamintojai, perdirbėjai ir prekiautojai turi įrodyti, kad produktai yra be GMO.

| 5.5 | Jei rinkoje atsiranda viena GMO rūšis, praktiškai yra neįmanoma garantuoti, kad šio GMO nebus kitose rūšyse. Tačiau įmanoma, jei atsitiktinai ar dėl techninių sąlygų neišvengiamai atsirado užterštumas tam tikru GMO, laikytis aptikimo ribos 0,1 %. |
| --- | --- |

5.5

Jei rinkoje atsiranda viena GMO rūšis, praktiškai yra neįmanoma garantuoti, kad šio GMO nebus kitose rūšyse. Tačiau įmanoma, jei atsitiktinai ar dėl techninių sąlygų neišvengiamai atsirado užterštumas tam tikru GMO, laikytis aptikimo ribos 0,1 %.

| 5.6 | Norint išlaikyti sėklą švarią nuo atsitiktinio sumaišymo su GMO sėkla, susiduriama su papildomais iššūkiais. Kuo žemesnė yra nustatyta slenkstinė vertė, tuo didesnės yra prevencinės ir kontrolės išlaidos sėklą gaminant ir dauginant. |
| --- | --- |

5.6

Norint išlaikyti sėklą švarią nuo atsitiktinio sumaišymo su GMO sėkla, susiduriama su papildomais iššūkiais. Kuo žemesnė yra nustatyta slenkstinė vertė, tuo didesnės yra prevencinės ir kontrolės išlaidos sėklą gaminant ir dauginant.

| 5.7 | Priklausomai nuo tam tikros augalų rūšies dauginimo formos bus galima garantuoti, kad sėkla yra be GMO, tik jei bus laikomasi didelių atstumų vietos atžvilgiu auginant ir visiško atskyrimo tolimesniuose paruošimo, pakavimo ir realizavimo procesuose. Reikia taip pat laikytis ISO standartų ir HACCP protokolų, kurie iš dalies dar yra kuriami, bei išorės patikrinimų. |
| --- | --- |

5.7

Priklausomai nuo tam tikros augalų rūšies dauginimo formos bus galima garantuoti, kad sėkla yra be GMO, tik jei bus laikomasi didelių atstumų vietos atžvilgiu auginant ir visiško atskyrimo tolimesniuose paruošimo, pakavimo ir realizavimo procesuose. Reikia taip pat laikytis ISO standartų ir HACCP protokolų, kurie iš dalies dar yra kuriami, bei išorės patikrinimų.

| 5.8 | Vienas tarptautiniu mastu pirmaujančių gamintojų aiškiai įrodė, kad ir JAV, kur išauginami dideli kiekiai GMO augalų, ir įmonėse, kuriose tais pačiais įrengimais ruošiama GMO sėkla, turi būti laikomasi grynumo garantijų taikant 0,1 % aptikimo ribą. |
| --- | --- |

5.8

Vienas tarptautiniu mastu pirmaujančių gamintojų aiškiai įrodė, kad ir JAV, kur išauginami dideli kiekiai GMO augalų, ir įmonėse, kuriose tais pačiais įrengimais ruošiama GMO sėkla, turi būti laikomasi grynumo garantijų taikant 0,1 % aptikimo ribą.

| 5.9 | Šiuo metu nei ES, nei tarptautiniu mastu nėra įpareigojančių praktinių genų inžinerijos užterštumo ribų ar standartų gaminant sėklą. Sėklos kontrolė ES valstybėse narėse yra vykdoma skirtingai. Taip pat ir institucijos skirtingai žiūri į užterštumą (pripažįstama nuo žemiau nei 0,1 % iki 0,5 %). |
| --- | --- |

5.9

Šiuo metu nei ES, nei tarptautiniu mastu nėra įpareigojančių praktinių genų inžinerijos užterštumo ribų ar standartų gaminant sėklą. Sėklos kontrolė ES valstybėse narėse yra vykdoma skirtingai. Taip pat ir institucijos skirtingai žiūri į užterštumą (pripažįstama nuo žemiau nei 0,1 % iki 0,5 %).

| 5.10 | Kartais sėklos gamintojas aiškiai priešinasi garantuoti, kad jo produktai yra visiškai be GMO, bet Italijoje tiesioginių derybų metu Italijos ūkininkų draugija Coldiretti ir pirmaujantiems sėklos gamintojams pavyko susitarti dėl atitinkamų garantijų, tikrinamų trečiosios šalies. Austrijoje nuo 2002 m. potvarkiu uždrausta išleisti į rinką sėklą, turinčią GMO (mėginiai virš 0,1 %). Nors intensyviai kontroliuojama, nebuvo nustatyta šio potvarkio pažeidimų. |
| --- | --- |

5.10

Kartais sėklos gamintojas aiškiai priešinasi garantuoti, kad jo produktai yra visiškai be GMO, bet Italijoje tiesioginių derybų metu Italijos ūkininkų draugija Coldiretti ir pirmaujantiems sėklos gamintojams pavyko susitarti dėl atitinkamų garantijų, tikrinamų trečiosios šalies. Austrijoje nuo 2002 m. potvarkiu uždrausta išleisti į rinką sėklą, turinčią GMO (mėginiai virš 0,1 %). Nors intensyviai kontroliuojama, nebuvo nustatyta šio potvarkio pažeidimų.

| 5.11 | Papildomos sėklos gamybos ir dauginimo išlaidos, anot pramonininkų, svyruoja nuo 10 iki 50 %. |
| --- | --- |

5.11

Papildomos sėklos gamybos ir dauginimo išlaidos, anot pramonininkų, svyruoja nuo 10 iki 50 %.

| 5.12 | Dauginant sėklą be GMO, kai komerciniams tikslams visgi yra naudojama GMO, reikia įrodyti, kad dideli auginimo plotai yra apsaugoti, kaip tai jau šiandien įvairioms kultūroms kai kuriose šalyse yra taikoma. Auginant rapsą būtina laikytis ypatingai didelių atstumų. |
| --- | --- |

5.12

Dauginant sėklą be GMO, kai komerciniams tikslams visgi yra naudojama GMO, reikia įrodyti, kad dideli auginimo plotai yra apsaugoti, kaip tai jau šiandien įvairioms kultūroms kai kuriose šalyse yra taikoma. Auginant rapsą būtina laikytis ypatingai didelių atstumų.

| 5.13 | Visi rinkos dalyviai, išskyrus sėklos gamintojus, mano, kad griežtų sėklos švarumo reikalavimų (charakteringa aptikimo riba 0,1 %) laikymasis yra pagrindinė sąlyga, kad ateityje būtų garantuojami genetiškai nemodifikuoti produktai. |
| --- | --- |

5.13

Visi rinkos dalyviai, išskyrus sėklos gamintojus, mano, kad griežtų sėklos švarumo reikalavimų (charakteringa aptikimo riba 0,1 %) laikymasis yra pagrindinė sąlyga, kad ateityje būtų garantuojami genetiškai nemodifikuoti produktai.

| 5.14 | Kukurūzų supirkimo ir perdirbimo metu, norint, kad garantija, jog nebuvo taikoma genų inžinerija, būtų žemiau 0,1 %, kaip to reikalaujama iš maisto produktų, krakmolo ir naminių gyvulių maisto gamintojų, jau dabar atsiranda papildomos išlaidos, 3 EUR tonai. Šios išlaidos žemės ūkiui išaugs, jei GMO bus naudojamas dideliuose plotuose. Be to, atsiranda pavojus, kad priklausomai nuo kiekio dydžio, gali išaugti išlaidos nuo 150.000 iki 7,5 mil. EUR, jei užterštumas bus aukščiau aptikimo ribos. |
| --- | --- |

5.14

Kukurūzų supirkimo ir perdirbimo metu, norint, kad garantija, jog nebuvo taikoma genų inžinerija, būtų žemiau 0,1 %, kaip to reikalaujama iš maisto produktų, krakmolo ir naminių gyvulių maisto gamintojų, jau dabar atsiranda papildomos išlaidos, 3 EUR tonai. Šios išlaidos žemės ūkiui išaugs, jei GMO bus naudojamas dideliuose plotuose. Be to, atsiranda pavojus, kad priklausomai nuo kiekio dydžio, gali išaugti išlaidos nuo 150.000 iki 7,5 mil. EUR, jei užterštumas bus aukščiau aptikimo ribos.

| 5.15 | GMO ir GMO neturinčių žaliavų įgijimas vienoje vietoje nėra tinkamas dalykas. Įgijimas, sandėliavimo, džiovinimo ir transportavimo metu būtinas visiškas atskyrimas. |
| --- | --- |

5.15

GMO ir GMO neturinčių žaliavų įgijimas vienoje vietoje nėra tinkamas dalykas. Įgijimas, sandėliavimo, džiovinimo ir transportavimo metu būtinas visiškas atskyrimas.

| 5.16 | Jau dabar įgytos įmonės ir bendrovės užtikrina savo produktų švarumą sudarydamos su ūkininkais sutartis. Nustatomas pripažintų ir patikrintų sėklos rūšių sąrašas, bei visiška nuo auginimo iki atvežimo bei priėmimo kontrolės sistema. |
| --- | --- |

5.16

Jau dabar įgytos įmonės ir bendrovės užtikrina savo produktų švarumą sudarydamos su ūkininkais sutartis. Nustatomas pripažintų ir patikrintų sėklos rūšių sąrašas, bei visiška nuo auginimo iki atvežimo bei priėmimo kontrolės sistema.

| 5.17 | Įgytų bendrovių nuomone, sistemos, kurios garantuotų, jog genų inžinerijos netaikymo riba bus žemesnė nei dabar jų klientų pripažįstama riba, įmanomos tik regionais atskiriant genetiškai modifikuotų ir nemodifikuotų augalų auginimo plotus. Tokios rūšies auginimo reguliavimo išlaidos vertinamos nuo150 iki 250 EUR hektarui. Papildomos išlaidos atskirai transportuojant ir sandėliuojant vertinamos nuo 10 iki 20 EUR tonai. |
| --- | --- |

5.17

Įgytų bendrovių nuomone, sistemos, kurios garantuotų, jog genų inžinerijos netaikymo riba bus žemesnė nei dabar jų klientų pripažįstama riba, įmanomos tik regionais atskiriant genetiškai modifikuotų ir nemodifikuotų augalų auginimo plotus. Tokios rūšies auginimo reguliavimo išlaidos vertinamos nuo150 iki 250 EUR hektarui. Papildomos išlaidos atskirai transportuojant ir sandėliuojant vertinamos nuo 10 iki 20 EUR tonai.

| 5.18 | Atitinkamas IP (Identity preservation) ir kokybės užtikrinimo sistemas taiko ir perdirbėjai, pvz. malūnuose. Šiuo metu jų užsakovai tikisi švarumo garantijų, kurios siektų nuo 0,1 iki daugiausiai 0,5 %. Iš kiekvieno tiekimo paimami standartiniai PCR mėginiai ir tikslinio rezervo mėginiai. Be to tikrinami ir tiekėjai. Reikalaujama, kad jie pateiktų įrodymus, jog jie ruošia ir perdirba tik genetiškai nemodifikuotus produktus. Transportuojant, pagal galimybes, yra stengiamasi išvengti susimaišymo ir taršos vietų, kaip pvz. krovinių pervežimo ir uostų sandėlių, kuriuose sandėliuojamos ir genetiškai modifikuotos prekės. |
| --- | --- |

5.18

Atitinkamas IP (Identity preservation) ir kokybės užtikrinimo sistemas taiko ir perdirbėjai, pvz. malūnuose. Šiuo metu jų užsakovai tikisi švarumo garantijų, kurios siektų nuo 0,1 iki daugiausiai 0,5 %. Iš kiekvieno tiekimo paimami standartiniai PCR mėginiai ir tikslinio rezervo mėginiai. Be to tikrinami ir tiekėjai. Reikalaujama, kad jie pateiktų įrodymus, jog jie ruošia ir perdirba tik genetiškai nemodifikuotus produktus. Transportuojant, pagal galimybes, yra stengiamasi išvengti susimaišymo ir taršos vietų, kaip pvz. krovinių pervežimo ir uostų sandėlių, kuriuose sandėliuojamos ir genetiškai modifikuotos prekės.

| 5.19 | Kukurūzų perdirbimo atveju, šiuo metu malūnai prideda papildomus 2,50 EUR prie tiekėjų antkainių (žiūrėkite aukščiau), kaip išlaidas, susijusias su švarumo garantija. Kadangi išlaidas priskirti galima tik prekių daliai, kuriai reikalinga atitinkama garantija, tačiau išlaidos tenka visam perdirbtam kiekiui, galutiniam produktui be GMO iš dalies tenka gerokai didesnės išlaidos (pvz. kukurūzų kruopos sudaro tik 50 % perdirbtos produkcijos), t.y. papildomos išlaidos (2,50 plius 3,00 = 5,50 EUR) padidėja 11 EUR tonai kukurūzų kruopų. Tokiais atvejais, kai nebuvo galima išvengti užterštumo ir užsakovui buvo pristatytos prekės, kurios yra aukščiau garantuojamo švarumo ribos, priklausomai nuo šių žaliavų kiekio dydžio ir pakartotinio perdirbimo, gali kainuoti dešimtis milijonų eurų. Šiuo metu neįmanoma apsidrausti nuo šios rizikos. |
| --- | --- |

5.19

Kukurūzų perdirbimo atveju, šiuo metu malūnai prideda papildomus 2,50 EUR prie tiekėjų antkainių (žiūrėkite aukščiau), kaip išlaidas, susijusias su švarumo garantija. Kadangi išlaidas priskirti galima tik prekių daliai, kuriai reikalinga atitinkama garantija, tačiau išlaidos tenka visam perdirbtam kiekiui, galutiniam produktui be GMO iš dalies tenka gerokai didesnės išlaidos (pvz. kukurūzų kruopos sudaro tik 50 % perdirbtos produkcijos), t.y. papildomos išlaidos (2,50 plius 3,00 = 5,50 EUR) padidėja 11 EUR tonai kukurūzų kruopų. Tokiais atvejais, kai nebuvo galima išvengti užterštumo ir užsakovui buvo pristatytos prekės, kurios yra aukščiau garantuojamo švarumo ribos, priklausomai nuo šių žaliavų kiekio dydžio ir pakartotinio perdirbimo, gali kainuoti dešimtis milijonų eurų. Šiuo metu neįmanoma apsidrausti nuo šios rizikos.

| 5.20 | Apdairi perdirbėjų pirkimo politika turėjo pasekmių, kad ištisuose regionuose, kuriuose dėl GMO augalų auginimo yra padidėjusi užterštumo rizika, nebesuperkama žaliava, neatsižvelgiant į atskiras užterštas partijas iš to regiono. Vien tik bandymas auginti genetiškai modifikuotus kviečius vienoje Vokietijos federacinėje žemėje buvo priežastis to, kad didžiausia Vokietijos malūnų grupė iš šio regiono daugiau nebeperka kviečių. |
| --- | --- |

5.20

Apdairi perdirbėjų pirkimo politika turėjo pasekmių, kad ištisuose regionuose, kuriuose dėl GMO augalų auginimo yra padidėjusi užterštumo rizika, nebesuperkama žaliava, neatsižvelgiant į atskiras užterštas partijas iš to regiono. Vien tik bandymas auginti genetiškai modifikuotus kviečius vienoje Vokietijos federacinėje žemėje buvo priežastis to, kad didžiausia Vokietijos malūnų grupė iš šio regiono daugiau nebeperka kviečių.

| 5.21 | Daugumos ES didžiųjų mažmeninių įmonių ir firminių prekių gamintojų politika garantuoti, kad prekių gamyboje nebuvo naudojamos GMO žaliavos, paskutiniaisiais metais pareikalavo sudėtingų kokybės užtikrinimo sistemų, į kurias atskiros įmonės kiekvienais metais investuoja dešimtis milijonų eurų. Tai yra dokumentavimo ir audito sistema, skirta tiekėjui, bei reguliarus siūlomų produktų pavyzdžių ėmimas. Kaip taisyklė, šios papildomos išlaidos nebuvo perkeltos užsakovui. Sistemingas kiekybiškas atskirų produktų ar produktų grupių įvertinimas dar nėra vykdomas. |
| --- | --- |

5.21

Daugumos ES didžiųjų mažmeninių įmonių ir firminių prekių gamintojų politika garantuoti, kad prekių gamyboje nebuvo naudojamos GMO žaliavos, paskutiniaisiais metais pareikalavo sudėtingų kokybės užtikrinimo sistemų, į kurias atskiros įmonės kiekvienais metais investuoja dešimtis milijonų eurų. Tai yra dokumentavimo ir audito sistema, skirta tiekėjui, bei reguliarus siūlomų produktų pavyzdžių ėmimas. Kaip taisyklė, šios papildomos išlaidos nebuvo perkeltos užsakovui. Sistemingas kiekybiškas atskirų produktų ar produktų grupių įvertinimas dar nėra vykdomas.

| 5.22 | Atsižvelgiant į regionus, sąlygos GMO augalų ir augalų be GMO auginimo koegzistencijai yra labai skirtingos. Ypač regionuose, kuriuose vyrauja maži ūkiai, toks paralelinis auginimas nėra taikytinas. Anot žemės ūkio kadastro, pvz. Italijoje 90 % visų žemės ūkiui skirtų plotų nėra tinkami koegzistencijai. Taip pat reikia atkreipti dėmesį, kad brangiai kainuojančios techninės priemonės, skirtos atskyrimui, kontrolei ir augalų auginimo planavimui, ypač mažiesiems ūkininkams, ir ūkininkams, kuriems žemės ūkis tėra šalutinis verslas, bus ne pagal jėgas. Ta pati situacija ir su amatiniu žemės ūkio produktų perdirbimu regionuose. |
| --- | --- |

5.22

Atsižvelgiant į regionus, sąlygos GMO augalų ir augalų be GMO auginimo koegzistencijai yra labai skirtingos. Ypač regionuose, kuriuose vyrauja maži ūkiai, toks paralelinis auginimas nėra taikytinas. Anot žemės ūkio kadastro, pvz. Italijoje 90 % visų žemės ūkiui skirtų plotų nėra tinkami koegzistencijai. Taip pat reikia atkreipti dėmesį, kad brangiai kainuojančios techninės priemonės, skirtos atskyrimui, kontrolei ir augalų auginimo planavimui, ypač mažiesiems ūkininkams, ir ūkininkams, kuriems žemės ūkis tėra šalutinis verslas, bus ne pagal jėgas. Ta pati situacija ir su amatiniu žemės ūkio produktų perdirbimu regionuose.

| 5.23 | Produktų, su regioniniu kokybės ženklu ir kilimo vietos garantija, kas yra labai svarbu realizuojant brangius puikios kokybės produktus, gamyboje iki šiol visiškai buvo atsisakoma naudoti GMO žaliavas. Tiek realioms gamyboms išlaidoms, tiek tų produktų vardui turėtų didžiulės neigiamos įtakos tam tikruose regionuose auginami GMO augalai. Tai yra viena priežasčių, kodėl daug Europos regionų pasiskelbė esantys regionai be GMO, nors vis dar ginčijamasi dėl teisinės bazės. Atskiri ūkininkai, augindami GMO augalus, kaip garantuoja Europos teisė, daugeliui kaimynų ir verslininkų gali sukelti pavojų ir tai reikš dideles papildomas išlaidas. Todėl su tuo susidursiantiems asmenims tokia galimybė atrodo ypač slegianti ir kenkianti socialinei ramybei. |
| --- | --- |

5.23

Produktų, su regioniniu kokybės ženklu ir kilimo vietos garantija, kas yra labai svarbu realizuojant brangius puikios kokybės produktus, gamyboje iki šiol visiškai buvo atsisakoma naudoti GMO žaliavas. Tiek realioms gamyboms išlaidoms, tiek tų produktų vardui turėtų didžiulės neigiamos įtakos tam tikruose regionuose auginami GMO augalai. Tai yra viena priežasčių, kodėl daug Europos regionų pasiskelbė esantys regionai be GMO, nors vis dar ginčijamasi dėl teisinės bazės. Atskiri ūkininkai, augindami GMO augalus, kaip garantuoja Europos teisė, daugeliui kaimynų ir verslininkų gali sukelti pavojų ir tai reikš dideles papildomas išlaidas. Todėl su tuo susidursiantiems asmenims tokia galimybė atrodo ypač slegianti ir kenkianti socialinei ramybei.

| 5.24 | Regionų valdžios institucijoms ir žemės ūkio asociacijoms bei perdirbėjams ypač daug rūpesčių kelia tai, kad būsimos GMO rūšys, kitaip nei dabartinės, taip pat ir dėl susirūpinimo poveikiu sveikatai (pavyzdžiui taip vadinamos farmacinės rūšys) turi būti hermetiškai pašalintos iš maisto produktų ir pašarų, o tai JAV jau sukėlė didelių papildomų problemų ir pasėjo abejones. |
| --- | --- |

5.24

Regionų valdžios institucijoms ir žemės ūkio asociacijoms bei perdirbėjams ypač daug rūpesčių kelia tai, kad būsimos GMO rūšys, kitaip nei dabartinės, taip pat ir dėl susirūpinimo poveikiu sveikatai (pavyzdžiui taip vadinamos farmacinės rūšys) turi būti hermetiškai pašalintos iš maisto produktų ir pašarų, o tai JAV jau sukėlė didelių papildomų problemų ir pasėjo abejones.

| 5.25 | Kai kuriose ES valstybėse narėse įstatymai reguliuojantys koegzistenciją jau priimti arba įstatymų priėmimo procesas beveik baigtas. Jau dabar galima pastebėti, kad tose šalyse yra labai skirtingos teisės ir procedūrų sistemos. Skirtumų negalima paaiškinti vien tik regioniniais ypatumais. Netolimoje ateityje bus vykdomas koegzistencijos užtikrinimo harmonizavimas. |
| --- | --- |

5.25

Kai kuriose ES valstybėse narėse įstatymai reguliuojantys koegzistenciją jau priimti arba įstatymų priėmimo procesas beveik baigtas. Jau dabar galima pastebėti, kad tose šalyse yra labai skirtingos teisės ir procedūrų sistemos. Skirtumų negalima paaiškinti vien tik regioniniais ypatumais. Netolimoje ateityje bus vykdomas koegzistencijos užtikrinimo harmonizavimas.

| 5.26 | ES išreiškė politinį norą siekti GMO ir GMO neturinčių augalų auginimo būdų koegzistencijos ir galimybės maitintis produktais, neturinčiais GMO. Jei pasirodys, kad šio tikslo negalima pasiekti vadovaujantis dabartine teise, dėl vartotojų, ūkininkų ir kitų rinkos dalyvių interesų reikės pagerinti atitinkamas nuostatas ir direktyvas. |
| --- | --- |

5.26

ES išreiškė politinį norą siekti GMO ir GMO neturinčių augalų auginimo būdų koegzistencijos ir galimybės maitintis produktais, neturinčiais GMO. Jei pasirodys, kad šio tikslo negalima pasiekti vadovaujantis dabartine teise, dėl vartotojų, ūkininkų ir kitų rinkos dalyvių interesų reikės pagerinti atitinkamas nuostatas ir direktyvas.

2004 m. gruodžio 16 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Pranešimas orientacinei diskusijai dėl genetiškai modifikuotų organizmų ir panašiomis temomis.

1

http://europa.eu.int/rapid/start/cgi/guesten.ksh?p_action.gettxt=gt&doc=IP/04/118|0|RAPID&lg=EN

GMO leidimų sistema pagal ES teisę – esama dalykų padėtis.

http://zs-l.de/saveourseeds/downloads/com_stand_gvo_28_01_04.pdf

Klausimai ir atsakymai dėl GMO reguliavimo ES.

http://zs-l.de/saveourseeds/downloads/com_fragen_antworten_28_01_04.pdf

(2)  2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką.

2

OL L 106, 2001 4 17, p. 1.

(3)  2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentas (EB) Nr.1829/2003 dėl genetiškai modifikuotų maisto produktų ir pašarų.

3

OL L 268, 2003 10 18, p. 1.

(4)  2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentas (EB) Nr.1830/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų susekamumo ir ženklinimo.

4

OL L 268, 2003 10 18, p. 24

2004 m. sausio 14 d. Komisijos Reglamentas (EB) Nr. 65/2004 dėl GMO identifikavimo kodo sukūrimo.

OL L 10, 2004 1 16, p. 5.

(5)  2003 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentas (EB) Nr. 1946/2003 dėl GMO gabenimo per sieną.

5

OL L 287, 2003 11 5, p. 1.

(6)  Europos Komisija, 2003 m. rugsėjis, Klausimai ir atsakymai dėl GMO sėkloje.

6

http://europa.eu.int/rapid/start/cgi/guesten.ksh?p_action.getfile=gf&doc=MEMO/03/186|0|RAPID&lg=DE&type=PDF

(7)  Komisaras Fischler, 2003 m. liepa, Communication to the Commission on the Co-existence of Genetically Modified, Conventional and Organic Crops (pdf).

7

http://zs-l.de/saveourseeds/downloads/Communication_Fischler_02_2003.pdf

(8)  Europos Parlamento rezoliucija dėl koegzistencijos tarp genetiškai modifikuotų kultūrinių augalų ir įprastų bei ekologiškų kultūrinių augalų (2003/2098 (INI)).

8

OL C 91 E, 2004 4 15, p. 680.

(9)  Joint Research Centre, 2002, Scenarios for co-existence of genetically modified, conventional and organic crops in Europeanagriculture.

9

http://www.jrc.cec.eu.int/download/gmcrops_coexistence.pdf

Round Table on research results relating to co-existence of GM and non-GM crops.

http://europa.eu.int/comm/research/biosociety/news_events/news_programme_en.htm

(10)  First European Conference on Co-existence of Genetically Modified Crops with Conventional and Organic Crops 13th – 14th November, 2003, Helsingør, Denmark.

10

http://www.agrsci.dk/gmcc-03/

(11)  Opinion of the Scientific Committee on Plants concerning the adventitious presence of GM seeds in conventional seeds.

11

http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scp/out93_gmo_en.pdf

(12)  2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) 178/2002, nustatantis pagrindinius maisto įstatymo principus ir reikalavimus, įsteigiantis Europos maisto saugos instituciją ir nustatantis maisto saugos reikalų procedūras.

12

(13)  2004 m. vasario 23 d. Komisijos sprendimas, nustatantis registrų informacijai apie GMO genetines modifikacijas registruoti tvarką, kurie numatyti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/18/EB (pranešta dokumentu - C(2004) 540) (2004/204/EB)

13

OL L 65, 2004 3 3, p. 20.

(14)  2003 m. liepos 23 d. Komisijos pasiūlymas su gairėmis dėl atskirų valstybių strategijų ir tinkamų procedūrų parengimo genetiškai pakeistų, įprastų ir ekologiškų kultūrų koegzistencijai (pateikta dokumento žyma - K(2003) 2624).

14

OL L 189, 2003 7 29, p. 36.

(15)  2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų.

15

OL L 268, 2003 10 18, p. 1

(16)  2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentas (EB) Nr.1830/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų atsekamumo ir ženklinimo.

16

OL L 268, 2003 10 18, p. 24

(17)  1985 m. liepos 25 d Tarybos Direktyva 85/374/EEB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių atsakomybę už gaminius su trūkumais, derinimo

17

http://europa.eu.int/eur-lex/de/consleg/main/1985/de_1985L0374_index.html

(18)  2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 2004/35/EB dėl atsakomybės už aplinką siekiant išvengti ir žalos aplinkai ir jos sanavimo, OC L 143, 2004 04 30, 56–75 psl., žr. 3 ir 4 str. bei III priedą

18

http://europa.eu.int/smartapi/cgi/sga_doc?smartapi!celexapi!prod!CELEXnumdoc&lg=DE&numdoc=32004L0035&model=guicheti

(19)  Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvos pasiūlymo dėl atsakomybės už aplinką siekiant išvengti žalos aplinkai ir jos sanavimo. (KOM (2002) 17 gal.-2001/0021 (COD)), CES 868/2002, OCL C 241 2002 10 07, 37-45 psl.

19

(20)  Žemės ūkio Generalinė direkcija. „Economic Impacts of Genetically Modified Crops on the Agri-Food Sector“ (2000).

20

http://europa.eu.int/comm/agriculture/publi/gmo/fullrep/index.htm

(21)  Opinion of the Scientific Committee on Plants concerning the adventitious presence of GM seeds in conventional seeds.

21

http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scp/out93_gmo_en.pdf

(22)  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos Direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir gyvūnijos bei augalijos išsaugojimo, OCL L 206, 1992 07 22, 7–50 psl.

22

http://europa.eu.int/smartapi/cgi/sga_doc?smartapi!celexapi!prod!CELEXnumdoc&lg=DE&numdoc=31992L0043&model=guicheti

http://europa.eu.int/smartapi/cgi/sga_doc?smartapi!celexapi!prod!CELEXnumdoc&lg=DE&numdoc=31992L0043&model=guicheti

(23)  1979 m. balandžio 2 d. Tarybos Direktyva 79/409/EEB dėl laukinių paukščių išsaugojimo, OCL L 103, 1979 04 25, 1–18 psl.

23

http://europa.eu.int/smartapi/cgi/sga_doc?smartapi!celexapi!prod!CELEXnumdoc&lg=DE&numdoc=31979L0409&model=guicheti

http://europa.eu.int/smartapi/cgi/sga_doc?smartapi!celexapi!prod!CELEXnumdoc&lg=DE&numdoc=31979L0409&model=guicheti

---

PRIEDAS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės

Šie pakeitimai, gavę mažiaus nei ketvirtadalį visų balsų, buvo atmesti:

3.5.10 punktas

Išbraukti.

Paaiškinimas

Atsižvelgiama, kad nustatant ribas šaltinio medžiagai, turi būti apsvarstyta mišrios veislės gretimuose plotuose, bet ir koegzistavimo nuostatos.

Balsavimo rezultatas

Už:: 25

Prieš:: 55

Susilaikė:: 10

4.2.1 punktas

Išbraukti.

Paaiškinimas

Suteikiant leidimą įvesti į rinką genetiškai modifikuotus organizmus, apsvarstomi visi veiksniai, kurie gali turėti neigiamo poveikio žmonių ir gyvūnų sveikatai bei aplinkai. Nėra jokios priežasties, dėl kurios reikėtų vėl įvesti apsaugos principą šioje konjunktūroje. Galų gale, 100 % sauga niekados negali būti garantuojama ir vargu ar yra realistiška.

Balsavimo rezultatai

Už:: 22

Prieš:: 60

Susilaikė:: 5

---

| 28.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/167 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/167

---

Nuomonė dėl „Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Europos veiksmų plano, skirto ekologinei žemdirbystei ir ekologiniams maisto produktams“

(KOM(2004) 415 galutinis)

(2005/C 157/30)

2004 m. spalio 15 d. Komisija, vadovaudamasi EB steigimo sutarties 262 straipsniu, nutarė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl: „Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui bei Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui dėl Europos veiksmų plano, skirto ekologinei žemdirbystei ir ekologiniams maisto produktams“

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkosaugos skyrius, kuris buvo atsakingas už komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2004 m. lapkričio 16 d. pateikė savo nuomonę. Pranešėjas buvo p. VOSS.

Komitetas savo 413-oje plenarinėje sesijoje 2004 m. gruodžio 15-16 d. (gruodžio 16 d. posėdyje) surinkus 70 balsų „už“ ir 2 nariams susilaikius, pareiškė šią nuomonę:

1.   Įžanga

| 1.1 | Per paskutiniuosius penkiolika metų Europos Sąjungoje labai išaugo ekologinių žemės ūkio valdų skaičius. Nuo 1985 m. iki 2002 m. penkiolikoje ES valstybių narių žemės ūkio valdų plotas ir skaičius išaugo nuo 100.000 ha ir 6.300 žemės ūkio valdų iki 4,4 mln. ha ir 150.000 valdų. Tai atitiko valdos ploto dalies augimą nuo 0,1 % iki 3,3 %. Ekologiškų maisto produktų apyvarta Europoje sudaro 11 mlrd. EUR, o visame pasaulyje — 23 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

1.1

Per paskutiniuosius penkiolika metų Europos Sąjungoje labai išaugo ekologinių žemės ūkio valdų skaičius. Nuo 1985 m. iki 2002 m. penkiolikoje ES valstybių narių žemės ūkio valdų plotas ir skaičius išaugo nuo 100.000 ha ir 6.300 žemės ūkio valdų iki 4,4 mln. ha ir 150.000 valdų. Tai atitiko valdos ploto dalies augimą nuo 0,1 % iki 3,3 %. Ekologiškų maisto produktų apyvarta Europoje sudaro 11 mlrd. EUR, o visame pasaulyje — 23 mlrd. EUR.

| 1.2 | Padedant suinteresuotiems vartotojams, nuo 1920 m. ekologinę žemdirbystę vystė ūkininkai. Tvari vartojimo paklausa specializuotose rinkose atsirado septyniasdešimtaisiais metais. Aštuoniasdešimtaisiais metais dėl įvairių visuomeninių ir ekonominių veiksnių atsirado ekologinio žemės ūkio gamybos ir rinkodaros augimas, skatinimas ir kontrolė. |
| --- | --- |

1.2

Padedant suinteresuotiems vartotojams, nuo 1920 m. ekologinę žemdirbystę vystė ūkininkai. Tvari vartojimo paklausa specializuotose rinkose atsirado septyniasdešimtaisiais metais. Aštuoniasdešimtaisiais metais dėl įvairių visuomeninių ir ekonominių veiksnių atsirado ekologinio žemės ūkio gamybos ir rinkodaros augimas, skatinimas ir kontrolė.

| 1.3 | Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2092/91 ES, remdamasi ilgamečiais parengiamaisiais darbais, kuriuos atliko autoritetingos ekologinių ūkių ūkininkų asociacijos, priėmė pirmąjį ES teisinį reglamentą dėl ekologinės žemdirbystės. Ekologinę žemdirbystę ES pradėjo skatinti 1992 m., šią žemdirbystės rūšį įtraukdama į agrarinės aplinkosaugos politiką. |
| --- | --- |

1.3

Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2092/91 ES, remdamasi ilgamečiais parengiamaisiais darbais, kuriuos atliko autoritetingos ekologinių ūkių ūkininkų asociacijos, priėmė pirmąjį ES teisinį reglamentą dėl ekologinės žemdirbystės. Ekologinę žemdirbystę ES pradėjo skatinti 1992 m., šią žemdirbystės rūšį įtraukdama į agrarinės aplinkosaugos politiką.

| 1.4 | 2001 m. birželio mėn. ir 2002 m. gruodžio mėn. Taryba „žemės ūkio klausimais“ Komisiją paragino pateikti veiksmų planą, skirtą ekologinei žemdirbystei ir ekologiškiems maisto produktams. Komisija suorganizavo konsultaciją internetu, kurioje dalyvavo 1.136 piliečiai ir organizacijos. Rezultatai, inter alia, yra paminėti Komisijos tarnybų darbo dokumente dėl Europos veiksmų plano, skirto ekologinei žemdirbystei ir ekologiškiems maisto produktams, įgyvendinimo galimybių. 2003 m. liepos mėn. vyko Europos Parlamento svarstymai. 2004 m. sausio mėn. dalyvaujant daugeliui Europos vyriausybių ir organizacijų bei spaudos atstovų, įvyko pirmas su veiksmų planu susijęs renginys. |
| --- | --- |

1.4

2001 m. birželio mėn. ir 2002 m. gruodžio mėn. Taryba „žemės ūkio klausimais“ Komisiją paragino pateikti veiksmų planą, skirtą ekologinei žemdirbystei ir ekologiškiems maisto produktams. Komisija suorganizavo konsultaciją internetu, kurioje dalyvavo 1.136 piliečiai ir organizacijos. Rezultatai, inter alia, yra paminėti Komisijos tarnybų darbo dokumente dėl Europos veiksmų plano, skirto ekologinei žemdirbystei ir ekologiškiems maisto produktams, įgyvendinimo galimybių. 2003 m. liepos mėn. vyko Europos Parlamento svarstymai. 2004 m. sausio mėn. dalyvaujant daugeliui Europos vyriausybių ir organizacijų bei spaudos atstovų, įvyko pirmas su veiksmų planu susijęs renginys.

| 1.5 | Veiksmų planas yra labai svarbus toliau vystant bendrąją žemės ūkio politiką ir aiškiai apibrėžia ypatingą šios žemės ūkio rūšies reikšmę būsimai agrarinei aplinkosaugos politikai. Todėl reikia skatinti ekonominių veiksnių, visų pirma gamintojų bendradarbiavimą. Taip pat turi būti atsižvelgiama į ekonominius ūkių interesus. Programos sėkmę lems kiek įmanoma ankstesnis valstybių narių nacionalinių ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas. |
| --- | --- |

1.5

Veiksmų planas yra labai svarbus toliau vystant bendrąją žemės ūkio politiką ir aiškiai apibrėžia ypatingą šios žemės ūkio rūšies reikšmę būsimai agrarinei aplinkosaugos politikai. Todėl reikia skatinti ekonominių veiksnių, visų pirma gamintojų bendradarbiavimą. Taip pat turi būti atsižvelgiama į ekonominius ūkių interesus. Programos sėkmę lems kiek įmanoma ankstesnis valstybių narių nacionalinių ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas.

| 1.6 | EESRK džiaugiasi Europos veiksmų planu, skirtu ekologiniam žemės ūkiui ir ekologiškai pagamintiems maisto produktams. Tačiau Komitetas atkreipia dėmesį, kad ES valdymo institucijose turi būti pakankamai personalo ir materialinių išteklių, kad ateityje būtų galima įgyvendinti su ekologine žemdirbyste susijusius tikslus.Todėl Komitetą ypač džiugina tai, kad Europos parlamentas pirmu skaitymu nutarė šį veiksmų planą įtraukti į skatinimo priemonių, tarp kitų ir žemės ūkio produktų kokybės skatinimo priemonių, biudžeto planą. |
| --- | --- |

1.6

EESRK džiaugiasi Europos veiksmų planu, skirtu ekologiniam žemės ūkiui ir ekologiškai pagamintiems maisto produktams. Tačiau Komitetas atkreipia dėmesį, kad ES valdymo institucijose turi būti pakankamai personalo ir materialinių išteklių, kad ateityje būtų galima įgyvendinti su ekologine žemdirbyste susijusius tikslus.Todėl Komitetą ypač džiugina tai, kad Europos parlamentas pirmu skaitymu nutarė šį veiksmų planą įtraukti į skatinimo priemonių, tarp kitų ir žemės ūkio produktų kokybės skatinimo priemonių, biudžeto planą.

2.   Dėl Komisijos dokumento turinio

| 2.1 | Komisija pastebi, kad ekologinis žemės ūkis yra labai svarbus įvairioms ES politikos priemonėms, skirtoms išlaikyti aukštą aplinkosaugos lygį. Nurodomos šios problemos: pesticidai, augalų augimą skatinančios medžiagos, dirvožemio apsauga, rūšių apsauga, aplinkos apsauga, gyvūnų apsauga ir maisto produktų apsauga. |
| --- | --- |

2.1

Komisija pastebi, kad ekologinis žemės ūkis yra labai svarbus įvairioms ES politikos priemonėms, skirtoms išlaikyti aukštą aplinkosaugos lygį. Nurodomos šios problemos: pesticidai, augalų augimą skatinančios medžiagos, dirvožemio apsauga, rūšių apsauga, aplinkos apsauga, gyvūnų apsauga ir maisto produktų apsauga.

| 2.2 | Komisijai yra svarbu toliau nuolat vystyti ekologinį žemės ūkį ir naudoti rinkos potencialą. Todėl ypatingą dėmesį reikia skirti žemės ūkio valdų pajamoms. Reikia ypač atsižvelgti į abi ekologinės žemdirbystės užduotis: a) gaminti ekologiškus produktus, kurie turi būti brangesni dėl to, kad juos gaminant nenaudojamos aplinkai kenksmingos priemonės ir todėl tokių produktų pagaminama mažiau, ir b) teikti viešo vartojimo prekes, kurioms negali būti taikomos rinkos kainos ir kurios dėl to turi būti finansuojamos valstybės lėšomis. |
| --- | --- |

2.2

Komisijai yra svarbu toliau nuolat vystyti ekologinį žemės ūkį ir naudoti rinkos potencialą. Todėl ypatingą dėmesį reikia skirti žemės ūkio valdų pajamoms. Reikia ypač atsižvelgti į abi ekologinės žemdirbystės užduotis: a) gaminti ekologiškus produktus, kurie turi būti brangesni dėl to, kad juos gaminant nenaudojamos aplinkai kenksmingos priemonės ir todėl tokių produktų pagaminama mažiau, ir b) teikti viešo vartojimo prekes, kurioms negali būti taikomos rinkos kainos ir kurios dėl to turi būti finansuojamos valstybės lėšomis.

| 2.3 | Veiksmų plane numatyti trys pagrindiniai dalykai:






  — | su informavimu susijęs ekologiškų maisto produktų rinkos vystymas ir vartotojų sąmoningumo stiprinimas; |
| --- | --- | --- |

2.3

Veiksmų plane numatyti trys pagrindiniai dalykai:

—

su informavimu susijęs ekologiškų maisto produktų rinkos vystymas ir vartotojų sąmoningumo stiprinimas;

| — | veiksmingesnis viešasis ekologinės žemdirbystės skatinimas ir |
| --- | --- |

—

veiksmingesnis viešasis ekologinės žemdirbystės skatinimas ir

| — | ES standartų, importo ir kontrolės įstatymų tobulinimas. |
| --- | --- |

—

ES standartų, importo ir kontrolės įstatymų tobulinimas.

| 2.4 | Plane numatoma 21 procedūra, dvi iš jų yra finansuojamos iš biudžeto. Veiksmų plano įgyvendinimas priklauso nuo to, ar Komisija disponuoja žmonių ištekliais. Jei taip nėra, laikantis numatytų gairių, Komisija nedelsiant imsis būtinų veiksmų. Veiksmų plane nenurodomi konkretūs tikslai ir terminai. |
| --- | --- |

2.4

Plane numatoma 21 procedūra, dvi iš jų yra finansuojamos iš biudžeto. Veiksmų plano įgyvendinimas priklauso nuo to, ar Komisija disponuoja žmonių ištekliais. Jei taip nėra, laikantis numatytų gairių, Komisija nedelsiant imsis būtinų veiksmų. Veiksmų plane nenurodomi konkretūs tikslai ir terminai.

3.   Bendros pastabos

3.1   Bendrosios žemės ūkio politikos reforma

| 3.1.1 | Liuksemburgo 2003 m. rugsėjo mėn. sprendimai dėl žemės ūkio reformos numato daugelio produktų administracinių kainų ribų sumažinimą ir apsauginio tinklo išardymą. Tačiau tiesioginių išmokų atskyrimo nuo produkcijos dėka, kas yra naujas žemės ūkio reformų branduolys, Komisija numato stabilizuoti ir netgi padidinti žemės ūkio produktų kainas. Dėl to, kad ekologinių produktų gamintojų kainų lygis priklauso nuo bendro gamintojų kainų lygio, rinkoje ekologiniams ūkiams gali atsirasti naujos galimybės gauti pelno. Komitetas norėtų pabrėžti, kad tokia perspektyva yra galima tiktai, jeigu Bendrijos prioritetas ir toliau bus pakankamo lygio išlaikymas visiems žemės ūkio produktams. |
| --- | --- |

3.1.1

Liuksemburgo 2003 m. rugsėjo mėn. sprendimai dėl žemės ūkio reformos numato daugelio produktų administracinių kainų ribų sumažinimą ir apsauginio tinklo išardymą. Tačiau tiesioginių išmokų atskyrimo nuo produkcijos dėka, kas yra naujas žemės ūkio reformų branduolys, Komisija numato stabilizuoti ir netgi padidinti žemės ūkio produktų kainas. Dėl to, kad ekologinių produktų gamintojų kainų lygis priklauso nuo bendro gamintojų kainų lygio, rinkoje ekologiniams ūkiams gali atsirasti naujos galimybės gauti pelno. Komitetas norėtų pabrėžti, kad tokia perspektyva yra galima tiktai, jeigu Bendrijos prioritetas ir toliau bus pakankamo lygio išlaikymas visiems žemės ūkio produktams.

| 3.1.2 | Ekologinės žemdirbystės skatinimas priklauso taip pat ir nuo antrojo bendrosios žemės ūkio politikos principu numatyto bendro lėšų. Valstybės narės neprivalo skatinti šios žemdirbystės formos. EESRK pastebi, kad tose Europos šalyse ir regionuose, kurie skatina ekologinę žemdirbystę ir ekologiškų maisto produktų gamybą, ši ūkio šaka labai plati ir stabili. Turėtų būti atsižvelgiama į tai, kaip valstybėse narėse formuojamas ir naudojamas naujas Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (ELER). |
| --- | --- |

3.1.2

Ekologinės žemdirbystės skatinimas priklauso taip pat ir nuo antrojo bendrosios žemės ūkio politikos principu numatyto bendro lėšų. Valstybės narės neprivalo skatinti šios žemdirbystės formos. EESRK pastebi, kad tose Europos šalyse ir regionuose, kurie skatina ekologinę žemdirbystę ir ekologiškų maisto produktų gamybą, ši ūkio šaka labai plati ir stabili. Turėtų būti atsižvelgiama į tai, kaip valstybėse narėse formuojamas ir naudojamas naujas Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (ELER).

| 3.1.2.1 | Komitetas susirūpinęs dėl numatomų Sąjungos finansinių planų. Lėšos kaimo plėtrai gali būti sumažintos. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad būtent šios lėšos labai svarbios Europos kaimo regionų stabilizavimui ir naujovėms juose. Šia tema Komitetas jau yra pasisakęs savo iniciatyva priimtoje nuomonėje dėl būsimosios kaimo plėtros politikos krypties (1) ir šiuo metu rengia nuomonę dėl reglamento projekto dėl Europos žemės ūkio kaimo plėtros fondo kaimo plėtrai (2). |
| --- | --- |

3.1.2.1

Komitetas susirūpinęs dėl numatomų Sąjungos finansinių planų. Lėšos kaimo plėtrai gali būti sumažintos. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad būtent šios lėšos labai svarbios Europos kaimo regionų stabilizavimui ir naujovėms juose. Šia tema Komitetas jau yra pasisakęs savo iniciatyva priimtoje nuomonėje dėl būsimosios kaimo plėtros politikos krypties (1) ir šiuo metu rengia nuomonę dėl reglamento projekto dėl Europos žemės ūkio kaimo plėtros fondo kaimo plėtrai (2).

| 3.1.3 | Toliau auga suinteresuotųjų lėšomis kaimo vystymui asmenų skaičius, o į ES įstojus dešimčiai naujų valstybių, šis skaičius vis didėja. Netgi jeigu 80 % moduliavimo lėšų turi būti panaudotos tų lėšų kilmės šalyse, čia esančios papildomos lėšos yra labai ribotos. |
| --- | --- |

3.1.3

Toliau auga suinteresuotųjų lėšomis kaimo vystymui asmenų skaičius, o į ES įstojus dešimčiai naujų valstybių, šis skaičius vis didėja. Netgi jeigu 80 % moduliavimo lėšų turi būti panaudotos tų lėšų kilmės šalyse, čia esančios papildomos lėšos yra labai ribotos.

| 3.1.4 | Ekologinė žemdirbystė, kaip ir kitos žemdirbystės formos, duoda gerų rezultatų teikiant viešo vartojimo prekes. Komisijai, Tarybai ir Parlamentui Komitetas pasiūlė užtikrinti, kad bendrosios žemės ūkio politikos apribojimai, sutarti 2003 m. birželio mėn., neįtakotų neigiamai tinkamo dirvožemio naudojimo, ir prašo, kad finansiniai resursai, skirti antrajam ramsčiui bei kaimo plėtrai būtų pakankami Bendrijos prioritetams patenkinti. |
| --- | --- |

3.1.4

Ekologinė žemdirbystė, kaip ir kitos žemdirbystės formos, duoda gerų rezultatų teikiant viešo vartojimo prekes. Komisijai, Tarybai ir Parlamentui Komitetas pasiūlė užtikrinti, kad bendrosios žemės ūkio politikos apribojimai, sutarti 2003 m. birželio mėn., neįtakotų neigiamai tinkamo dirvožemio naudojimo, ir prašo, kad finansiniai resursai, skirti antrajam ramsčiui bei kaimo plėtrai būtų pakankami Bendrijos prioritetams patenkinti.

4.   Specialiosios pastabos

4.1   Ekologinių maisto produktų rinka

4.1.1   Ekologiniai produktai vartotojų požiūriu

| 4.1.1.1 | Ekologinės žemdirbystės rinkos dalyviai, ypač gamintojai, jau užėmė svarbią rinkos dalį, kuri, EESRK vertinimu, jau nebe visose valstybėse narėse gali būti apibūdinama kaip niša rinkoje. Daugelyje ES regionų jau yra labai daug ekologinių ūkių, gaminančių ekologiškus maisto produktus. Labai daug žaliavų, gaunamų iš ekologiškų produktų, yra naudojamos mažų vaikų maisto produktų gamybai. |
| --- | --- |

4.1.1.1

Ekologinės žemdirbystės rinkos dalyviai, ypač gamintojai, jau užėmė svarbią rinkos dalį, kuri, EESRK vertinimu, jau nebe visose valstybėse narėse gali būti apibūdinama kaip niša rinkoje. Daugelyje ES regionų jau yra labai daug ekologinių ūkių, gaminančių ekologiškus maisto produktus. Labai daug žaliavų, gaunamų iš ekologiškų produktų, yra naudojamos mažų vaikų maisto produktų gamybai.

| 4.1.1.2 | Europai būdingi regioniniai ir produkcijos specifiniai pagrindiniai dalykai, susiję su gamyba, perdirbimu, rinkos atvėrimu bei moksliniais tyrimais, mokymu ir tobulinimusi ekologinių maisto produktų srityje. Taip gali būti dėl gamtinių regioninių ypatumų arba taip pat dėl dinamiškos vietos ekonomikos veiksnių sąveikos. Komitetas prašo Komisijos skirti ypatingą dėmesį šiai ekologinėje žemdirbystėje Europai būdingai tendencijai šiame veiksmų plane. |
| --- | --- |

4.1.1.2

Europai būdingi regioniniai ir produkcijos specifiniai pagrindiniai dalykai, susiję su gamyba, perdirbimu, rinkos atvėrimu bei moksliniais tyrimais, mokymu ir tobulinimusi ekologinių maisto produktų srityje. Taip gali būti dėl gamtinių regioninių ypatumų arba taip pat dėl dinamiškos vietos ekonomikos veiksnių sąveikos. Komitetas prašo Komisijos skirti ypatingą dėmesį šiai ekologinėje žemdirbystėje Europai būdingai tendencijai šiame veiksmų plane.

| 4.1.1.3 | Ypač žemės ūkyje, taip pat perdirbimo ir rinkodaros srityse daugelio ūkių veiklą užtikrina ekologiškų maisto produktų gamyba. |
| --- | --- |

4.1.1.3

Ypač žemės ūkyje, taip pat perdirbimo ir rinkodaros srityse daugelio ūkių veiklą užtikrina ekologiškų maisto produktų gamyba.

4.1.2   Rinkos mechanizmai

Didesni ekologiškų produktų platinimo kaštai neabejotinai turi įtaką kainų augimui gamybos, perdirbimo ir mažmeninės prekybos srityse. Todėl komitetas labai džiaugiasi iniciatyvomis, skirtomis regioninėms perdirbimo ir platinimo struktūroms, nes taip vartotojai gali geriau suprasti gamintojus ir kainodaros mechanizmus. Tačiau taip pat reikia atkreipti dėmesį į tai, kad kelių valstybių narių prekyboje maisto produktais prasidėjo svarbūs su koncentracija susiję procesai, turintys didelę įtaką ekologinių produktų gamintojų kainoms.

4.1.3   Su informavimu susijusi paklausa

EESRK ypatingai džiaugiasi 1 procedūroje pasiūlytomis priemonėmis, skirtomis remti informavimo ir pardavimo skatinimą. Tačiau jos turėtų atspindėti įvairių valstybių narių patirtį, nes specialios kainos taikomos perkant viešojo maitinimo įstaigoms, valgykloms, mokykloms ir t.t. Viešojo maitinimo įstaigų, skirtų vaikams, vyresniojo amžiaus asmenims ir ligoniams, rinka yra ypatinga.

4.1.4   Rinkos problemos, atsirandančios dėl skirtingų standartų

Numatytas interneto duomenų bazės kūrimas, siekiant palyginti įvairius nacionalinius ir regioninius reglamentus, gali būti naudingu instrumentu suaktyvinti pasikeitimą prekėmis bendroje rinkoje. Tačiau neturėtų būti reikalaujama panaikinti visus skirtumus. Dažnai tie skirtumai atsiranda dėl priežasčių, susijusių su regionu, sritimi ir kultūra. Todėl jie skatina naujoves ir tolesnį standartų bei produktų kokybės vystymąsi.

4.1.5   Pasiūlos ir paklausos kontrolė bei analizė

Statistinių duomenų apie ekologinių produktų gamybą ir rinką (3 procedūra) apskaita turėtų būti griežtesnė. Renkant ir atnaujinant duomenis reikia atkreipti dėmesį į tai, kad duomenis renkant papildomai, rinkos partneriams (nedaugeliui stambių prekybos įmonių iš pirkėjo pusės, ir daugeliui mažų bei vidutinių žemės ūkio įmonių iš pardavėjo pusės) šie duomenys gali būti taip pat naudingi arba žemės ūkis bent jau nepatirs rimtų nuostolių. Naujosiose valstybėse narėse turi būti vykdoma šios srities statistinių duomenų apskaita, taip pat jie turi būti nuolat skelbiami.

4.2   ES politika ekologiniam žemės ūkiui

4.2.1   Ekologinis žemės ūkis pagal bendrąją žemės ūkio politiką

Komitetas svarsto, ar Europos daugiafunkcinės žemdirbystės modelis, prie kurio žymia dalimi prisideda ekologinis žemės ūkis su aplinkos apsaugos rezultatais, užtektinai akcentuojamas tarptautinėse derybose PPO, siekiant užtikrinti bendros žemės ūkio politikos gyvybiškumą ir, konkrečiau kalbant, išlaikyti pagalbą 2-ajam BŽŪP ramsčiui „žaliosios dėžės“ srityje.

4.2.2   Kaimo plėtra

Parengiant internetinę visų ES priemonių apžvalgą (5 principas), kad būtų remiama ekologinių maisto produktų vietos gamyba, maisto produktų perdirbimo ir rinkodaros sektoriaus mažų ir vidutinių įmonių higienos bei sveikatos standartus siūloma taikyti atsižvelgiant į tam tikrą galimą riziką. Stambiems perdirbėjams taikomų standartų dažniausiai nebūtina taikyti mažoms namudininkų įmonėms, perdirbančioms ir realizuojančioms produkciją regiono ribose. Dažnai tie standartai sudaro kliūtis investicijoms, todėl atsiranda sunkumų kuriant darbo vietas kaime. Parengiant internetinę visų ES priemonių apžvalgą (5 principas), kad būtų remiama ekologinių maisto produktų vietos gamyba, maisto produktų perdirbimo ir rinkodaros sektoriaus mažų ir vidutinių įmonių higienos bei sveikatos standartus siūloma taikyti atsižvelgiant į tam tikrą galimą riziką. Stambiems perdirbėjams taikomų standartų dažniausiai nebūtina taikyti mažoms namudininkų įmonėms, perdirbančioms ir realizuojančioms produkciją regiono ribose. Todėl joms turėtų būti taikomas išimtinis režimas (išimtinis gamybos vienetas), egzistuojantis pertvarkomoms įmonėms.Tačiau EESRK, savaime suprantama, absoliutų prioritetą teikia maisto saugos principų laikymuisi, kaip buvo paskelbta Baltojoje knygoje dėl maisto saugos ir higienos bei naujai išleistuose teisės aktuose.

| 4.2.2.1 | Kalbant apie iniciatyvą, siūlomą kaip 6 principas ir skirtą teikti pirmenybę ekologiniam žemės ūkiui ekologiškai pažeidžiamose teritorijose, turi būti atsižvelgiama į tai, kad dėl tos iniciatyvos neatsirastų ekologinės žemdirbystės pasiūlos skirtumų ir politiškai sąlygotų konkurencijos iškraipymų. Reikia išsamiai apibūdinti sudėtingesnes šių teritorijų žemdirbystės sąlygas. |
| --- | --- |

4.2.2.1

Kalbant apie iniciatyvą, siūlomą kaip 6 principas ir skirtą teikti pirmenybę ekologiniam žemės ūkiui ekologiškai pažeidžiamose teritorijose, turi būti atsižvelgiama į tai, kad dėl tos iniciatyvos neatsirastų ekologinės žemdirbystės pasiūlos skirtumų ir politiškai sąlygotų konkurencijos iškraipymų. Reikia išsamiai apibūdinti sudėtingesnes šių teritorijų žemdirbystės sąlygas.

| 4.2.2.2 | EESRK nuomone, veiksmų programoje neatsižvelgiama į didelę ekologinės žemdirbystės ir maisto produktų sektoriaus svarbą darbo rinkai, ypač kaimo regionuose. Europos valstybėse narėse atlikti tyrimai parodė, kad kalbant apie žemės ūkį ir pirmiau bei toliau nurodytas sritis, pajamos yra gaunamos beveik vien tik iš ekologinės žemdirbystės. Be to, Komitetas pabrėžia, kad bet kokia žemdirbystės veikla, kuri yra suderinta su teritorine plėtra, turės teigiamos įtakos kaimo vietovių plėtrai. |
| --- | --- |

4.2.2.2

EESRK nuomone, veiksmų programoje neatsižvelgiama į didelę ekologinės žemdirbystės ir maisto produktų sektoriaus svarbą darbo rinkai, ypač kaimo regionuose. Europos valstybėse narėse atlikti tyrimai parodė, kad kalbant apie žemės ūkį ir pirmiau bei toliau nurodytas sritis, pajamos yra gaunamos beveik vien tik iš ekologinės žemdirbystės. Be to, Komitetas pabrėžia, kad bet kokia žemdirbystės veikla, kuri yra suderinta su teritorine plėtra, turės teigiamos įtakos kaimo vietovių plėtrai.

| 4.2.2.3 | 6 principas apibrėžia profesinį mokymą ir tobulinimąsi bei konsultacijas. Siekiant tobulinti šį žemės ūkio produktų gamybos būdą bei ekologiškų produktų rinkodarą ir perdirbimą, būtina aiškiau pasisakyti už informaciją ir mokymą kaimo plėtros kontekste. |
| --- | --- |

4.2.2.3

6 principas apibrėžia profesinį mokymą ir tobulinimąsi bei konsultacijas. Siekiant tobulinti šį žemės ūkio produktų gamybos būdą bei ekologiškų produktų rinkodarą ir perdirbimą, būtina aiškiau pasisakyti už informaciją ir mokymą kaimo plėtros kontekste.

4.3   Moksliniai tyrimai

| 4.3.1 | Ekologinės žemdirbystės kontekste galime taikyti žemės ūkio metodą, kuriuo tikslingai naudojami ir vystomi tik tie instrumentai, kuriais siekiama išvengti technologijų, besiremiančių chemija. |
| --- | --- |

4.3.1

Ekologinės žemdirbystės kontekste galime taikyti žemės ūkio metodą, kuriuo tikslingai naudojami ir vystomi tik tie instrumentai, kuriais siekiama išvengti technologijų, besiremiančių chemija.

| 4.3.2 | Komitetas atkreipia dėmesį į ypatingą valstybės lėšomis finansuojamų ekologinės žemdirbystės mokslinių tyrimų iššūkį. Valstybė visų pirma turi remti mokslinių tyrimų sritis, kuriose mažai privačių investicijų ir kurios yra labai svarbios visuomenei. Pagal ES mokslinių tyrimų programą, prioritetas turėtų būti teikiamas ekologinei žemdirbystei ir techninių rezultatų įvertinimui. |
| --- | --- |

4.3.2

Komitetas atkreipia dėmesį į ypatingą valstybės lėšomis finansuojamų ekologinės žemdirbystės mokslinių tyrimų iššūkį. Valstybė visų pirma turi remti mokslinių tyrimų sritis, kuriose mažai privačių investicijų ir kurios yra labai svarbios visuomenei. Pagal ES mokslinių tyrimų programą, prioritetas turėtų būti teikiamas ekologinei žemdirbystei ir techninių rezultatų įvertinimui.

| 4.3.3 | Komitetas džiaugiasi su ekologine žemdirbyste susijusių mokslinių tyrimų plėtra. Tokių mokslinių tyrimų tikslus reikia tiksliau diferencijuoti ir patikrinti jų nuoseklumą kitų bendrosios žemės ūkio politikos sričių atžvilgiu. Komisijos veiksmų plane turėtų būti aiškiau pabrėžta švietimo, žinių ir pagrindinių mokslo sričių svarba bei finansinis aspektas sėkmingam ekologinių maisto produktų sektoriaus vystymuisi. |
| --- | --- |

4.3.3

Komitetas džiaugiasi su ekologine žemdirbyste susijusių mokslinių tyrimų plėtra. Tokių mokslinių tyrimų tikslus reikia tiksliau diferencijuoti ir patikrinti jų nuoseklumą kitų bendrosios žemės ūkio politikos sričių atžvilgiu. Komisijos veiksmų plane turėtų būti aiškiau pabrėžta švietimo, žinių ir pagrindinių mokslo sričių svarba bei finansinis aspektas sėkmingam ekologinių maisto produktų sektoriaus vystymuisi.

| 4.3.4 | Nedelsiant būtina imtis ekologija pagrįstų veisimo tyrimų, susijusių ir su augalų dauginimu, ir su naminių gyvūnėlių veisimu. Taigi siekiant užtikrinti rinkos funkcionavimą, reikia vystyti tam tikras veisles ir rūšis. |
| --- | --- |

4.3.4

Nedelsiant būtina imtis ekologija pagrįstų veisimo tyrimų, susijusių ir su augalų dauginimu, ir su naminių gyvūnėlių veisimu. Taigi siekiant užtikrinti rinkos funkcionavimą, reikia vystyti tam tikras veisles ir rūšis.

4.4   Normos ir kontrolė — vientisumo užtikrinimas

4.4.1   Reglamento koncepcija

Tik dėl su istorija susijusių priežasčių, nepaisant priimto reglamento, iki šiol nebuvo nustatytų ekologiniam ūkiui taikomų pagrindinių principų. Šios žemdirbystės formos tradicijas turinčioms kai kurioms valstybėms narėms seniai buvo nustatyti pagrindiniai principai. Reiktų pateikti paaiškinimą ir apibrėžimą (8 procedūra), apimantį IFOAM(
   (3)
  ) patirtį. Komitetui taip pat reikia pranešti apie istorinę raidą naujosiose valstybėse narėse.

| 4.4.1.1 | Šiame kontekste turi būti atsižvelgta į tai, kad apibrėžiant tam tikrų nacionalinių ekologinės žemdirbystės organizacijų sąvoką, taikomi ekologiniai kriterijai bei socialiniai ekonominiai principai, pavyzdžiui, socialiniu požiūriu stabilių darbo vietų sukūrimas kaime. Kiekvienu atveju reglamentai ekologinei žemdirbystei turėtų būti taikomi akcentuojant pagrindinių principų laikymąsi, o pereinamojo laikotarpio taisyklės su nustatytais galutiniais terminais visada turėtų būti tikrinamos palaipsniui (9 procedūra). |
| --- | --- |

4.4.1.1

Šiame kontekste turi būti atsižvelgta į tai, kad apibrėžiant tam tikrų nacionalinių ekologinės žemdirbystės organizacijų sąvoką, taikomi ekologiniai kriterijai bei socialiniai ekonominiai principai, pavyzdžiui, socialiniu požiūriu stabilių darbo vietų sukūrimas kaime. Kiekvienu atveju reglamentai ekologinei žemdirbystei turėtų būti taikomi akcentuojant pagrindinių principų laikymąsi, o pereinamojo laikotarpio taisyklės su nustatytais galutiniais terminais visada turėtų būti tikrinamos palaipsniui (9 procedūra).

4.4.2   Ekologinių produktų gamybos normų taikymo sritis

Skatinant taikyti supaprastintas ir suderintas augalų dauginimo ir gyvulininkystės taisykles, būtina atsižvelgti į tai, kad mažos ir vidutinės žemės ūkio įmonės ir toliau turėtų įtaką veisimo plėtrai, siekiant išvengti panašių monopolinių struktūrų, kurios, pavyzdžiui, atsirado daugelio kultūrinių augalų auginimo ir paukštininkystės atvejais, susidarymo. Šiame kontekste ekologinei žemdirbystei tinkamų veislių tiekimas toms įmonėms jau nebeįmanomas. Taikant išplėstus gyvūnų apsaugos standartus, būtina numatyti šalutinę pagalbą investavimui, kadangi dažnai gali reikėti atlikti brangiai kainuojančius tvartų rekonstrukcijos darbus arba statyti naujus statinius. Augalininkystei išimtinis laikotarpis turėtų leisti išspręsti pasikeitimo vietinėmis tradicinėmis augalų veislėmis klausimą arba veislių sąraše dar nenurodomų augalų veislių klausimą.

| 4.4.2.1 | Pagal 10 procedūrą (paskutinė įtrauka) būtina abstrakčiai išaiškinti, ar kalbama apie kultūrinių augalų ir ūkio gyvulių „biologinę įvairovę“, ar ta sąvoka yra platesnė ir apima visą fauną ir florą. Tačiau EESRK taip pat atkreipia dėmesį, kad ne tik ekologinių žemės ūkių valdos gali laikytis tokių bendrosios žemės ūkio politikos tikslų |
| --- | --- |

4.4.2.1

Pagal 10 procedūrą (paskutinė įtrauka) būtina abstrakčiai išaiškinti, ar kalbama apie kultūrinių augalų ir ūkio gyvulių „biologinę įvairovę“, ar ta sąvoka yra platesnė ir apima visą fauną ir florą. Tačiau EESRK taip pat atkreipia dėmesį, kad ne tik ekologinių žemės ūkių valdos gali laikytis tokių bendrosios žemės ūkio politikos tikslų

| 4.4.2.2 | Netgi jei energijos ir išteklių taupymo metodai yra ekologinės žemdirbystės pagrindas, šioje srityje EESRK atsisako taikyti savus standartus. Čia visų pirma taikomos veiksmingos visą šalį apimančios ekonominės ir ūkinės bendro pobūdžio nuostatos. |
| --- | --- |

4.4.2.2

Netgi jei energijos ir išteklių taupymo metodai yra ekologinės žemdirbystės pagrindas, šioje srityje EESRK atsisako taikyti savus standartus. Čia visų pirma taikomos veiksmingos visą šalį apimančios ekonominės ir ūkinės bendro pobūdžio nuostatos.

| 4.4.2.3 | Ypač palankiai vertinamos pirmosios ES Ekologijos direktyvos dėl vyno ir vandens ūkio. Komitetas taip pat ypač atkreipia dėmesį į teigiamą poveikį tradiciniams žemės ūkio metodams. |
| --- | --- |

4.4.2.3

Ypač palankiai vertinamos pirmosios ES Ekologijos direktyvos dėl vyno ir vandens ūkio. Komitetas taip pat ypač atkreipia dėmesį į teigiamą poveikį tradiciniams žemės ūkio metodams.

| 4.5 | Komitetas džiaugiasi pagal 11 procedūrą siūlomu nepriklausomos ekspertų institucijos techninei konsultacijai įsteigimu, net jeigu suinteresuotosios šalys, t.y. ūkininkai, perdirbėjai ir vartotojai deramai dalyvaus siekiant užtikrinti visuomenės pasitikėjimą šia institucija. Tačiau nėra griežtų nuostatų dėl terminų, tikslų ir būtinų biudžeto išteklių, kad šis veiksmas būtų sėkmingas. |
| --- | --- |

4.5

Komitetas džiaugiasi pagal 11 procedūrą siūlomu nepriklausomos ekspertų institucijos techninei konsultacijai įsteigimu, net jeigu suinteresuotosios šalys, t.y. ūkininkai, perdirbėjai ir vartotojai deramai dalyvaus siekiant užtikrinti visuomenės pasitikėjimą šia institucija. Tačiau nėra griežtų nuostatų dėl terminų, tikslų ir būtinų biudžeto išteklių, kad šis veiksmas būtų sėkmingas.

4.6   Genetiškai modifikuoti organizmai

| 4.6.1 | Komitetas apgailestauja, kad šiuo klausimu veiksmų programoje nurodomi tik kraštutiniai atvejai ir nenumatomas joks bendras planas siekiant užtikrinti sambūvį, kaip būtiną sąlygą ekologinei žemdirbystei Europoje. |
| --- | --- |

4.6.1

Komitetas apgailestauja, kad šiuo klausimu veiksmų programoje nurodomi tik kraštutiniai atvejai ir nenumatomas joks bendras planas siekiant užtikrinti sambūvį, kaip būtiną sąlygą ekologinei žemdirbystei Europoje.

| 4.6.2 | Naujausioje diskusijoje dėl sambūvio taisyklių ypatinga reikšmė teikiama draudimui genetiškai modifikuotus organizmus taikyti ekologinėje žemdirbystėje. Šiuo klausimu pateiktus pasiūlymus galima įgyvendinti su sąlyga, kad būtų įvesta kompensavimo sistema žemdirbiams, kurių produkcija nukentėjo. |
| --- | --- |

4.6.2

Naujausioje diskusijoje dėl sambūvio taisyklių ypatinga reikšmė teikiama draudimui genetiškai modifikuotus organizmus taikyti ekologinėje žemdirbystėje. Šiuo klausimu pateiktus pasiūlymus galima įgyvendinti su sąlyga, kad būtų įvesta kompensavimo sistema žemdirbiams, kurių produkcija nukentėjo.

| 4.6.3 | Sėjai taikomos bendrosios ribinės vertės visam ekologiniam žemės ūkiui turi neviršyti nustatytų ribų (12 procedūra). Komiteto nuomone, kaip ribinė vertė nustatyta riba taip pat turi būti taikoma tradicinei su genetiškai modifikuotais produktais nesusijusiai sėjai. Kitaip atsirastų tikimybė, kad genetiškai modifikuoti organizmai pateks net ir į ekologinius produktus, o tai pakenktų Europos ekologinei žemdirbystei. Suderinimas būtinas ir dėl didelių žemės ūkio plotų ES teritorijoje esančių šalių pasieniuose, ir dėl laisvo prekių judėjimo. |
| --- | --- |

4.6.3

Sėjai taikomos bendrosios ribinės vertės visam ekologiniam žemės ūkiui turi neviršyti nustatytų ribų (12 procedūra). Komiteto nuomone, kaip ribinė vertė nustatyta riba taip pat turi būti taikoma tradicinei su genetiškai modifikuotais produktais nesusijusiai sėjai. Kitaip atsirastų tikimybė, kad genetiškai modifikuoti organizmai pateks net ir į ekologinius produktus, o tai pakenktų Europos ekologinei žemdirbystei. Suderinimas būtinas ir dėl didelių žemės ūkio plotų ES teritorijoje esančių šalių pasieniuose, ir dėl laisvo prekių judėjimo.

4.7   Kontrolės sistemos

Tobulinant kontrolę, būtina pritarti rizika pagrįstų nuostatų įgyvendinimui pagal 13 procedūrą. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad vokiškajame veiksmų plane, kitaip nei angliškame jo variante, kalbama apie tai, jog didžiausia rizika atsiranda dėl žemės ūkio produktų gamintojo melagingų veiksmų. EESRK primygtinai ragina tai pakoreguoti. Atliekant kontrolės sistemos rizikos analizę ir rizikos valdymą būtina atsižvelgti į neapibrėžtus aspektus tokiose srityse kaip perdirbimas ir prekyba. Kontrolės sistemų tobulinimas turi būti atliekamas mažinant biurokratiją ir išlaidas. Šiuo aspektu naudingas gali būti veiksmingas kontrolės organizacijų bendradarbiavimas.

4.8   Importas

| 4.8.1 | Tobulinant ekologiškai pagamintų produktų importo reglamentavimą, turi būti atsižvelgiama į didėjančią užteršimo genetiškai modifikuotais produktais riziką. |
| --- | --- |

4.8.1

Tobulinant ekologiškai pagamintų produktų importo reglamentavimą, turi būti atsižvelgiama į didėjančią užteršimo genetiškai modifikuotais produktais riziką.

| 4.8.2 | Komitetas siūlo atkreipti dėmesį į Viduržemio jūros ekonominės erdvės rėmimą, ypač atsižvelgiant į ekologinės žemdirbystės galimybes. Reiktų stiprinti ekologinės žemdirbystės centrus ir skatinti jų bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

4.8.2

Komitetas siūlo atkreipti dėmesį į Viduržemio jūros ekonominės erdvės rėmimą, ypač atsižvelgiant į ekologinės žemdirbystės galimybes. Reiktų stiprinti ekologinės žemdirbystės centrus ir skatinti jų bendradarbiavimą.

| 4.8.3 | Dėl su konkurencija susijusių priežasčių ir ypač siekiant, kad Europoje ekologinė žemdirbystė neprarastų savo dalies rinkoje, nepateisinama, kad ekologiniams produktams tarptautinės prekybos susitarimuose yra numatomos koncesijos, kurios taip pat yra taikomos ir tradiciniam importui. |
| --- | --- |

4.8.3

Dėl su konkurencija susijusių priežasčių ir ypač siekiant, kad Europoje ekologinė žemdirbystė neprarastų savo dalies rinkoje, nepateisinama, kad ekologiniams produktams tarptautinės prekybos susitarimuose yra numatomos koncesijos, kurios taip pat yra taikomos ir tradiciniam importui.

5.   Santrauka

| 5.1 | Komitetas džiaugiasi Europos veiksmų planu, skirtu ekologinei žemdirbystei ir ekologiškai pagamintiems maisto produktams. Šiame kontekste Komisija atsižvelgia ne tik į Tarybos reikalavimus dėl „žemės ūkio“, bet ir į daugelio piliečių lūkesčius. Labai daug tikimasi iš Europos žemės ūkio politikos, yra orientuota į aplinkosaugą, įdiegiant kryžminę atitiktį ir apibrėžiant geros žemdirbystės ir aplinkosaugos praktikos sąlygas. |
| --- | --- |

5.1

Komitetas džiaugiasi Europos veiksmų planu, skirtu ekologinei žemdirbystei ir ekologiškai pagamintiems maisto produktams. Šiame kontekste Komisija atsižvelgia ne tik į Tarybos reikalavimus dėl „žemės ūkio“, bet ir į daugelio piliečių lūkesčius. Labai daug tikimasi iš Europos žemės ūkio politikos, yra orientuota į aplinkosaugą, įdiegiant kryžminę atitiktį ir apibrėžiant geros žemdirbystės ir aplinkosaugos praktikos sąlygas.

| 5.2 | EESRK džiaugiasi tikslingomis rinkos kampanijomis ir informacija vartotojams. Tačiau komitetas tikisi, kad nepadaugės prekybos maisto produktais ir jų perdirbimo problemų. |
| --- | --- |

5.2

EESRK džiaugiasi tikslingomis rinkos kampanijomis ir informacija vartotojams. Tačiau komitetas tikisi, kad nepadaugės prekybos maisto produktais ir jų perdirbimo problemų.

| 5.3 | ELER programoje, kiek tai yra susiję su žemės ūkio produktų kokybės priemonėmis, turi būti atitinkamai atsižvelgta į sektorių, kuris yra svarbus dėl užimtumo perspektyvų ir viešo vartojimo prekių gamybos. |
| --- | --- |

5.3

ELER programoje, kiek tai yra susiję su žemės ūkio produktų kokybės priemonėmis, turi būti atitinkamai atsižvelgta į sektorių, kuris yra svarbus dėl užimtumo perspektyvų ir viešo vartojimo prekių gamybos.

| 5.4 | Normų derinimo ir kontrolės reikalavimai neturi kenkti ūkių veiklai, be to, taikant tuos reikalavimus, būtina atsižvelgti į regioninius ypatumus. Ir ES prekes, ir trečiųjų šalių prekes žymint ES ženklu, tas prekes taip pat turėtų būti galima ženklinti kilmės šalies ženklu. |
| --- | --- |

5.4

Normų derinimo ir kontrolės reikalavimai neturi kenkti ūkių veiklai, be to, taikant tuos reikalavimus, būtina atsižvelgti į regioninius ypatumus. Ir ES prekes, ir trečiųjų šalių prekes žymint ES ženklu, tas prekes taip pat turėtų būti galima ženklinti kilmės šalies ženklu.

| 5.5 | Kalbant apie sambūvį su genetiškai modifikuotais organizmais, neaišku, kaip ateityje visoje Europoje bus galima užtikrinti ekologinių produktų gamybą. Todėl dėl užteršimo genetiškai modifikuotais produktais būtina tiksliai nustatyti visų rūšių sėjos ribines vertes. |
| --- | --- |

5.5

Kalbant apie sambūvį su genetiškai modifikuotais organizmais, neaišku, kaip ateityje visoje Europoje bus galima užtikrinti ekologinių produktų gamybą. Todėl dėl užteršimo genetiškai modifikuotais produktais būtina tiksliai nustatyti visų rūšių sėjos ribines vertes.

| 5.6 | ES mokslinių tyrimų programoje ekologinei žemdirbystei turi būti teikiama daugiau reikšmės. Ekologinės žemdirbystės svarba pabrėžiama dėl šiai sričiai būdingo didžiulio visos visuomenės susidomėjimo ir nedidelių asmeninių išlaidų tyrimams. |
| --- | --- |

5.6

ES mokslinių tyrimų programoje ekologinei žemdirbystei turi būti teikiama daugiau reikšmės. Ekologinės žemdirbystės svarba pabrėžiama dėl šiai sričiai būdingo didžiulio visos visuomenės susidomėjimo ir nedidelių asmeninių išlaidų tyrimams.

| 5.7 | Sėkmingam veiksmų plano įgyvendinimui būtini ne tik personalo ištekliai, bet ir numatytas biudžetas bei aiškiai apibrėžti terminai. Kompetentingi asmenys, priimantys politinius sprendimus Europos lygiu pradėjo Europos parlamento nutarimu naudoti biudžeto lėšas, skirtas žemės ūkio produktų kokybės skatinimui, veiksmų planui, siekiančiam pašalinti minėtus personalo ir materialinių išteklių trūkumus. |
| --- | --- |

5.7

Sėkmingam veiksmų plano įgyvendinimui būtini ne tik personalo ištekliai, bet ir numatytas biudžetas bei aiškiai apibrėžti terminai. Kompetentingi asmenys, priimantys politinius sprendimus Europos lygiu pradėjo Europos parlamento nutarimu naudoti biudžeto lėšas, skirtas žemės ūkio produktų kokybės skatinimui, veiksmų planui, siekiančiam pašalinti minėtus personalo ir materialinių išteklių trūkumus.

| 5.8 | EESRK su dideliu susirūpinimu stebi diskusiją dėl būsimo finansavimo. Lėšų sumažinimas kaimo plėtrai reikštų Europos ekologinės žemdirbystės bei ekologiškų maisto produktų gamybos vystymosi sustabdymą. |
| --- | --- |

5.8

EESRK su dideliu susirūpinimu stebi diskusiją dėl būsimo finansavimo. Lėšų sumažinimas kaimo plėtrai reikštų Europos ekologinės žemdirbystės bei ekologiškų maisto produktų gamybos vystymosi sustabdymą.

2004 m. gruodžio 16 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EESRK nuomonė savo iniciatyva dėl BŽŪP antrojo ramsčio: kaimo vietovių plėtros politikos pokyčių perspektyvos

1

(2)  (tolimesni veiksmai Zalcburgo konferencijos atžvilgiu)

2

(3)  Rengiama EESRK nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą dėl Europos žemės ūkio kaimo plėtros fondo (EŽŪKPF) paramos kaimo plėtrai International Federation of Organic Agricultural Movements (Tarptautinė ekologinio žemės ūkio federacija).

3

International Federation of Organic Agricultural Movements

---