# Uradni list C 157/28.

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 157 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 4828. junij 2005 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 157

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 4828. junij 2005

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Pripravljalni akti |
| | Evropski Ekonomsko-socialni odbor |
| | 413. plenarno zasedanje, dne 15. in 16. decembra 2004 |
| 2005/C 157/1 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o evropski zavarovalni pogodbi | 1 |
| 2005/C 157/2 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o temi Turizem in šport: prihodnji izzivi za Evropo | 15 |
| 2005/C 157/3 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije K evropski strategiji za nanotehnologijo COM(2004) 338 final | 22 |
| 2005/C 157/4 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Cestnoprometnem zakoniku in evropskem avtomobilskem registru (mnenje na lastno pobudo) | 34 |
| 2005/C 157/5 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o spodbujanju pomorskega prometa ter zaposlovanju in usposabljanju pomorščakov (mnenje na lastno pobudo) | 42 |
| 2005/C 157/6 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Osnutku sklepa Komisije o izvajanju določb člena 86 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti v primeru državnih pomoči v obliki nadomestil za javne storitve, dodeljenih nekaterim podjetjem za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena ter o Osnutku direktive Komisije, ki spreminja direktivo 80/723/EGS o preglednosti finančnih razmerij med državami članicami ter javnimi podjetji | 48 |
| 2005/C 157/7 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o priznavanju spričeval pomorščakov, ki jih izdajajo države članice, in o spremembi Direktive 2001/25/ES COM(2004) 311 final — 2004/0098 (COD) | 53 |
| 2005/C 157/8 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o usklajenih rečnoprometnih informacijskih storitvah na celinskih plovnih poteh v Skupnosti COM(2004) 392 final — 2004/0123 (COD) | 56 |
| 2005/C 157/9 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu Uredbe Sveta o ustanovitvi Agencije Skupnosti za nadzor ribištva in spremembi Uredbe (ES) št. 2847/93 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike COM(2004) 289 final — 2003/0108 (CNS) | 61 |
| 2005/C 157/0 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Sveta, Evropskega parlamenta in Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Evropskem akcijskem načrtu za okolje in zdravje 2004–2010 COM(2004) 416 final | 65 |
| 2005/C 157/1 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi standardov humanega lova s pastmi za nekatere živalske vrste COM(2004) 532 final — 2004/0183(COD) | 70 |
| 2005/C 157/2 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Predlogu direktive Sveta, ki spreminja Direktivo 87/328/EEC, o shranjevanju semena samcev goveda, namenjenega za trgovino v Skupnosti COM(2004) 563 final — 2004/0188 CNS | 74 |
| 2005/C 157/3 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o pospeševanju strukturnih sprememb: industrijska politika za razširjeno Evropo COM(2004) 274 final | 75 |
| 2005/C 157/4 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju načela enakih možnosti in enake obravnave moških in žensk glede zaposlovanja in poklica (COM(2004) 279 final — 2004/0084 (COD)) | 83 |
| 2005/C 157/5 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij — Študija o povezavah med zakonitim in nezakonitim priseljevanjem (COM (2004) 412 final) | 86 |
| 2005/C 157/6 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o upravljanju vodenih vstopov oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito, v Evropsko unijo ter o krepitvi sposobnosti zaščite regij porekla — Izboljšati dostop do trajnih rešitev(COM(2004) 410 final) | 92 |
| 2005/C 157/7 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o učinkovitejšem skupnem evropskem azilu: enotni postopek kot naslednji korak COM(2004) 503 final — SEC (2004) 937) | 96 |
| 2005/C 157/8 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (COM(2004) 313 final — 2004/0099 (COD)) | 99 |
| 2005/C 157/9 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu komisije svetu in evropskemu parlamentu: pripraviti trajnostni model kmetijstva za evropo na podlagi nove skupne kmetijske politike (skp) — reforma sladkornega sektorjaCOM(2004) 499 final | 102 |
| 2005/C 157/0 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu komisije: znanost in tehnologija, ključna pojma za prihodnost evrope — usmeritve politike za podpiranje raziskovanja v uniji COM(2004) 353 final | 107 |
| 2005/C 157/1 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o reviziji letnega poročila in konsolidiranega računovodskega izkaza ter o spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS IN 83/349/EGS COM(2004) 177 fin — 2004/0065(COD) | 115 |
| 2005/C 157/2 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Povečati zaposlenost starejših delavcev in odložiti odhod s trga dela (COM(2004) 146 final) | 120 |
| 2005/C 157/3 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Beli knjigi o reviziji Uredbe št. 4056/86 o uporabi pravil konkurence ES v pomorskem prometu COM(2004) 675 final | 130 |
| 2005/C 157/4 | Mnenje evropskega ekonomsko-socialnega odbora oPredlogu Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi večletnega programa Skupnosti za spodbujanje varnejše uporabe interneta in novih spletnih tehnologijCOM(2004) 91 final — 2004/0023 (COD) | 136 |
| 2005/C 157/5 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o dostopnosti Evrope po morju v prihodnje: razvoj dogodkov in kako jih predvideti | 141 |
| 2005/C 157/6 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu za uredbo Sveta, ki dopolnjuje Uredbo Sveta št. 1260/1999 in opredeljuje splošne ukrepe v okviru strukturnih skladov glede podaljšanja trajanja programa PEACE in dodeljevanja novih posojil COM (2004) 631 — final | 147 |
| 2005/C 157/7 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta za spremembo Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) na podlagi pristopa Češke republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške k Evropski uniji COM(2004) 592 final — 2004/0202 (COD) | 149 |
| 2005/C 157/8 | Mnenje Evropskega ek onomsko-socialnega odbora o Odnosih med generacijami | 150 |
| 2005/C 157/9 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Koeksistenci gensko spremenjenih kulturnih rastlin ter konvencionalnih in ekoloških kulturnih rastlin | 155 |
| 2005/C 157/0 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Evropski akcijski načrt za ekološko kmetijstvo in ekološko pridelana živila (COM(2004) 415 final) | 167 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Pripravljalni akti

Evropski Ekonomsko-socialni odbor

413. plenarno zasedanje, dne 15. in 16. decembra 2004

2005/C 157/1

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o evropski zavarovalni pogodbi

1

2005/C 157/2

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o temi Turizem in šport: prihodnji izzivi za Evropo

15

2005/C 157/3

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije K evropski strategiji za nanotehnologijo COM(2004) 338 final

COM(2004) 338 final

22

2005/C 157/4

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Cestnoprometnem zakoniku in evropskem avtomobilskem registru (mnenje na lastno pobudo)

34

2005/C 157/5

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o spodbujanju pomorskega prometa ter zaposlovanju in usposabljanju pomorščakov (mnenje na lastno pobudo)

42

2005/C 157/6

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Osnutku sklepa Komisije o izvajanju določb člena 86 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti v primeru državnih pomoči v obliki nadomestil za javne storitve, dodeljenih nekaterim podjetjem za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena ter o Osnutku direktive Komisije, ki spreminja direktivo 80/723/EGS o preglednosti finančnih razmerij med državami članicami ter javnimi podjetji

48

2005/C 157/7

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o priznavanju spričeval pomorščakov, ki jih izdajajo države članice, in o spremembi Direktive 2001/25/ES COM(2004) 311 final — 2004/0098 (COD)

COM(2004) 311 final — 2004/0098 (COD)

53

2005/C 157/8

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o usklajenih rečnoprometnih informacijskih storitvah na celinskih plovnih poteh v Skupnosti COM(2004) 392 final — 2004/0123 (COD)

COM(2004) 392 final — 2004/0123 (COD)

56

2005/C 157/9

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu Uredbe Sveta o ustanovitvi Agencije Skupnosti za nadzor ribištva in spremembi Uredbe (ES) št. 2847/93 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike COM(2004) 289 final — 2003/0108 (CNS)

COM(2004) 289 final — 2003/0108 (CNS)

61

2005/C 157/0

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Sveta, Evropskega parlamenta in Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Evropskem akcijskem načrtu za okolje in zdravje 2004–2010 COM(2004) 416 final

COM(2004) 416 final

65

2005/C 157/1

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi standardov humanega lova s pastmi za nekatere živalske vrste COM(2004) 532 final — 2004/0183(COD)

COM(2004) 532 final — 2004/0183(COD)

70

2005/C 157/2

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Predlogu direktive Sveta, ki spreminja Direktivo 87/328/EEC, o shranjevanju semena samcev goveda, namenjenega za trgovino v Skupnosti COM(2004) 563 final — 2004/0188 CNS

COM(2004) 563 final — 2004/0188 CNS

74

2005/C 157/3

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o pospeševanju strukturnih sprememb: industrijska politika za razširjeno Evropo COM(2004) 274 final

COM(2004) 274 final

75

2005/C 157/4

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju načela enakih možnosti in enake obravnave moških in žensk glede zaposlovanja in poklica (COM(2004) 279 final — 2004/0084 (COD))

(COM(2004) 279 final — 2004/0084 (COD))

83

2005/C 157/5

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij — Študija o povezavah med zakonitim in nezakonitim priseljevanjem (COM (2004) 412 final)

(COM (2004) 412 final)

86

2005/C 157/6

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o upravljanju vodenih vstopov oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito, v Evropsko unijo ter o krepitvi sposobnosti zaščite regij porekla — Izboljšati dostop do trajnih rešitev(COM(2004) 410 final)

(COM(2004) 410 final)

92

2005/C 157/7

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o učinkovitejšem skupnem evropskem azilu: enotni postopek kot naslednji korak COM(2004) 503 final — SEC (2004) 937)

COM(2004) 503 final — SEC (2004) 937)

96

2005/C 157/8

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (COM(2004) 313 final — 2004/0099 (COD))

(COM(2004) 313 final — 2004/0099 (COD))

99

2005/C 157/9

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu komisije svetu in evropskemu parlamentu: pripraviti trajnostni model kmetijstva za evropo na podlagi nove skupne kmetijske politike (skp) — reforma sladkornega sektorjaCOM(2004) 499 final

COM(2004) 499 final

102

2005/C 157/0

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu komisije: znanost in tehnologija, ključna pojma za prihodnost evrope — usmeritve politike za podpiranje raziskovanja v uniji COM(2004) 353 final

COM(2004) 353 final

107

2005/C 157/1

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o reviziji letnega poročila in konsolidiranega računovodskega izkaza ter o spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS IN 83/349/EGS COM(2004) 177 fin — 2004/0065(COD)

COM(2004) 177 fin — 2004/0065(COD)

115

2005/C 157/2

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Povečati zaposlenost starejših delavcev in odložiti odhod s trga dela (COM(2004) 146 final)

(COM(2004) 146 final)

120

2005/C 157/3

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Beli knjigi o reviziji Uredbe št. 4056/86 o uporabi pravil konkurence ES v pomorskem prometu COM(2004) 675 final

COM(2004) 675 final

130

2005/C 157/4

Mnenje evropskega ekonomsko-socialnega odbora oPredlogu Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi večletnega programa Skupnosti za spodbujanje varnejše uporabe interneta in novih spletnih tehnologijCOM(2004) 91 final — 2004/0023 (COD)

COM(2004) 91 final — 2004/0023 (COD)

136

2005/C 157/5

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o dostopnosti Evrope po morju v prihodnje: razvoj dogodkov in kako jih predvideti

141

2005/C 157/6

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu za uredbo Sveta, ki dopolnjuje Uredbo Sveta št. 1260/1999 in opredeljuje splošne ukrepe v okviru strukturnih skladov glede podaljšanja trajanja programa PEACE in dodeljevanja novih posojil COM (2004) 631 — final

COM (2004) 631 — final

147

2005/C 157/7

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta za spremembo Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) na podlagi pristopa Češke republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške k Evropski uniji COM(2004) 592 final — 2004/0202 (COD)

COM(2004) 592 final — 2004/0202 (COD)

149

2005/C 157/8

Mnenje Evropskega ek onomsko-socialnega odbora o Odnosih med generacijami

150

2005/C 157/9

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Koeksistenci gensko spremenjenih kulturnih rastlin ter konvencionalnih in ekoloških kulturnih rastlin

155

2005/C 157/0

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Evropski akcijski načrt za ekološko kmetijstvo in ekološko pridelana živila (COM(2004) 415 final)

(COM(2004) 415 final)

167

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Pripravljalni akti

Evropski Ekonomsko-socialni odbor

413. plenarno zasedanje, dne 15. in 16. decembra 2004

| 28.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/1

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o evropski zavarovalni pogodbi

(2005/C 157/01)

Dne 17. julija 2003 je Evropski ekonomsko-socialni odbor v skladu s pravilom 29 svojega poslovnika sklenil pripraviti mnenje na lastno pobudo o evropski zavarovalni pogodbi.

Skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, ki je bila odgovorna za pripravo dela Odbora o tej zadevi, je 10. novembra 2004 sprejela mnenje. Poročevalec je bil g. Pegado Liz.

Na svojem 413. plenarnem zasedanju dne 15. in 16. decembra 2004 (seja dne 15. decembra 2004) je Evropski ekonomsko-socialni odbor sprejel to mnenje s 137 glasovi za, 1 glasom proti in 2 vzdržanima.

1.   Uvod in razlogi

| 1.1 | Temeljna načela, ki urejajo oblikovanje in veljavnost zavarovalnih pogodb, se v različnih pravnih sistemih držav članic EU razlikujejo, čeprav imajo skupni izvor in zelo podobne strukture. |
| --- | --- |

1.1

Temeljna načela, ki urejajo oblikovanje in veljavnost zavarovalnih pogodb, se v različnih pravnih sistemih držav članic EU razlikujejo, čeprav imajo skupni izvor in zelo podobne strukture.

| 1.2 | Glede na dejstvo, da gre za ključno s sestavino v delovanju enotnega trga zaradi dodatne varnosti, ki jo vnaša v poslovne odnose med strokovnjaki v zavarovalništvu in potrošniki, bodo razlike v zakonodaji, ki ureja bistvene vidike zavarovalnih pogodb v različnih pravnih sistemih, verjetno ovirale dokončno oblikovanje enotnega trga in dodatno oteževale čezmejno trženje tega finančnega instrumenta. |
| --- | --- |

1.2

Glede na dejstvo, da gre za ključno s sestavino v delovanju enotnega trga zaradi dodatne varnosti, ki jo vnaša v poslovne odnose med strokovnjaki v zavarovalništvu in potrošniki, bodo razlike v zakonodaji, ki ureja bistvene vidike zavarovalnih pogodb v različnih pravnih sistemih, verjetno ovirale dokončno oblikovanje enotnega trga in dodatno oteževale čezmejno trženje tega finančnega instrumenta.

| 1.3 | Sedanje mnenje na lastno pobudo si torej prizadeva pristojne nacionalne organe in organe Skupnosti opozoriti, da je potrebno in priporočljivo:






  — | navesti teme in probleme za potrošnike ter za dokončno uvedbo in nemoteno delovanje enotnega trga, ki izvirajo iz sedanje raznolikosti v zakonodaji, ki opredeljuje in ureja zavarovalne pogodbe; |
| --- | --- | --- |

1.3

Sedanje mnenje na lastno pobudo si torej prizadeva pristojne nacionalne organe in organe Skupnosti opozoriti, da je potrebno in priporočljivo:

—

navesti teme in probleme za potrošnike ter za dokončno uvedbo in nemoteno delovanje enotnega trga, ki izvirajo iz sedanje raznolikosti v zakonodaji, ki opredeljuje in ureja zavarovalne pogodbe;

| — | opredeliti skupna načela v različnih nacionalnih sistemih, ki veljajo za zavarovalne pogodbe, in področjih, ki bi jih lahko — tehnično in pravno — uskladili; |
| --- | --- |

—

opredeliti skupna načela v različnih nacionalnih sistemih, ki veljajo za zavarovalne pogodbe, in področjih, ki bi jih lahko — tehnično in pravno — uskladili;

| — | preučiti možne rešitve in predložiti modele, formule ali instrumente, ki jih bo treba sprejeti, da bi lahko zagotovili ustreznejšo zakonodajo na ravni Skupnosti, ki bo urejala zavarovalne pogodbe. |
| --- | --- |

—

preučiti možne rešitve in predložiti modele, formule ali instrumente, ki jih bo treba sprejeti, da bi lahko zagotovili ustreznejšo zakonodajo na ravni Skupnosti, ki bo urejala zavarovalne pogodbe.

| 1.4 | Od začetka pripravljalnega dela za to mnenje na lastno pobudo je obveljalo, da je treba zagotoviti sodelovanje in vključitev članov Skupine za „ponovno formuliranje evropskega zavarovalnega pogodbenega prava“, ki jo vodi in usklajuje častni profesor prava na Univerzi v Innsbrucku Fritz Reichert — Facilides; skupina vključuje ugledne pravnike in strokovnjake za zavarovalno pravo iz 15-ih evropskih držav. |
| --- | --- |

1.4

Od začetka pripravljalnega dela za to mnenje na lastno pobudo je obveljalo, da je treba zagotoviti sodelovanje in vključitev članov Skupine za „ponovno formuliranje evropskega zavarovalnega pogodbenega prava“, ki jo vodi in usklajuje častni profesor prava na Univerzi v Innsbrucku Fritz Reichert — Facilides; skupina vključuje ugledne pravnike in strokovnjake za zavarovalno pravo iz 15-ih evropskih držav.

| 1.4.1 | S precejšnjim zadovoljstvom je bilo zato sprejeto dejstvo, da je prof. Reichert — Facilides takoj sprejel vabilo, da kot strokovnjak sodeluje s poročevalcem. V ta namen je prof. Reichert-Facilides takoj pripravil svoj začetni prispevek (Dokument o stališču I). |
| --- | --- |

1.4.1

S precejšnjim zadovoljstvom je bilo zato sprejeto dejstvo, da je prof. Reichert — Facilides takoj sprejel vabilo, da kot strokovnjak sodeluje s poročevalcem. V ta namen je prof. Reichert-Facilides takoj pripravil svoj začetni prispevek (Dokument o stališču I).

| 1.4.2 | Med oblikovanjem tega mnenja je prof. Reichert — Facilides nepričakovano preminil. |
| --- | --- |

1.4.2

Med oblikovanjem tega mnenja je prof. Reichert — Facilides nepričakovano preminil.

| 1.4.3 | Njegovo vseživljenjsko zanimanje in obsežno akademsko delo v zavarovalništvu skupaj z osnutkom „ponovnega formuliranja“ popolnoma upravičujejo tukajšnjo omembo in poseben izraz zahvale za njegovo izjemno predanost v poklonitev njegovemu spominu. |
| --- | --- |

1.4.3

Njegovo vseživljenjsko zanimanje in obsežno akademsko delo v zavarovalništvu skupaj z osnutkom „ponovnega formuliranja“ popolnoma upravičujejo tukajšnjo omembo in poseben izraz zahvale za njegovo izjemno predanost v poklonitev njegovemu spominu.

| 1.4.4 | To popolnoma razlaga in zagotavlja tukajšnji citat, ki vsebuje precejšnji del njegovega „dokumenta o stališču I“ v dodatku; ta dokument je bil pripravljen kot uvod v pripravo njegovega mnenja in je bil verjetno med zadnjimi, ki jih je napisal.






  „1. | Raznolikost evropskega zavarovalnega pogodbenega prava je resna ovira za enotni zavarovalniški trg. Tako je na začetku ugotovila Skupina. To tudi jasno poudarja sam EESO; v svojem mnenju na lastno pobudo ‚Potrošniki in zavarovalniški trg‘ z dne 29. januarja 1998 (UL C 95 z dne 30. marca 1998, str. 72; primerjaj tam, npr. št. 1.6. in 2.1.9. odst. 2). Medtem je bilo videti, da je Komisija podprla ta vidik (glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 12. februarja 2003: Bolj skladno evropsko pogodbeno pravo — Akcijski načrt, KOM(2003) 68 končna verzija, UL C 63 z dne 15. marca 2003, str. 1; v nadaljnjem besedilu kot Akcijski načrt; primerjaj tam, npr. št. 27, 47/48, 74). |
| --- | --- | --- |

1.4.4

To popolnoma razlaga in zagotavlja tukajšnji citat, ki vsebuje precejšnji del njegovega „dokumenta o stališču I“ v dodatku; ta dokument je bil pripravljen kot uvod v pripravo njegovega mnenja in je bil verjetno med zadnjimi, ki jih je napisal.

„1.

Raznolikost evropskega zavarovalnega pogodbenega prava je resna ovira za enotni zavarovalniški trg. Tako je na začetku ugotovila Skupina. To tudi jasno poudarja sam EESO; v svojem mnenju na lastno pobudo ‚Potrošniki in zavarovalniški trg‘ z dne 29. januarja 1998 (UL C 95 z dne 30. marca 1998, str. 72; primerjaj tam, npr. št. 1.6. in 2.1.9. odst. 2). Medtem je bilo videti, da je Komisija podprla ta vidik (glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 12. februarja 2003: Bolj skladno evropsko pogodbeno pravo — Akcijski načrt, KOM(2003) 68 končna verzija, UL C 63 z dne 15. marca 2003, str. 1; v nadaljnjem besedilu kot Akcijski načrt; primerjaj tam, npr. št. 27, 47/48, 74).

| 2. | Pravo na splošno in, seveda, tudi zavarovalno pogodbeno pravo se lahko uskladi na podlagi temeljite primerjalne raziskave prava. Cilj dela Skupine je rešitev ponovnega formuliranja. Kaj pomeni ‚ponovno formuliranje‘ [‚restatement‘]? Beseda izvira iz glagola ‚to restate‘, kar pomeni ‚izraziti ponovno ali prepričljivo‘. Na pravnem področju je ‚restatement‘ strokovni izraz, ki se uporablja v Združenih državah. Opisuje — kot je dobro poznano ‚v stroki‘ — zgoščen dokument pravnih pravil, izvedenih iz različnih, vendar v bistvu podobnih virov, sistematiziran in poenoten v smislu ‚najboljše rešitve‘. Delo opravlja Ameriški pravni inštitut (American Law Institute) zasebno, in ne na zakonodajni podlagi. Podobnosti v pomenu virov v ZDA izhajajo iz osnove občega prava (različnega) v zasebnem pravu različnih držav. V evropskem zavarovalnem pravu so vsebinske podobnosti primerljive zaradi njegovega predmeta: ‚zavarovanja‘. Ta predmet zaradi svoje narave povzroča podobne ureditvene potrebe. Smernice za iskanje ‚najboljše rešitve‘ za zavarovalno pogodbeno pravo so lahko naslednje. Prvič je treba ustrezno preučiti glavno nalogo celotnega zavarovalnega pogodbenega prava: zagotoviti pravni okvir za učinkovito prevzemanje tveganja s strani zavarovatelja in tako jamčiti dobro delovanje zavarovalnega poslovanja. Drugič se zdi nujno, da se nasprotni interesi strank pazljivo uravnotežijo. Zato je treba ustrezno priznati sodobnemu trendu dajanja sorazmerno visoke stopnje varstva imetniku zavarovalne police. |
| --- | --- |

2.

Pravo na splošno in, seveda, tudi zavarovalno pogodbeno pravo se lahko uskladi na podlagi temeljite primerjalne raziskave prava. Cilj dela Skupine je rešitev ponovnega formuliranja. Kaj pomeni ‚ponovno formuliranje‘ [‚restatement‘]? Beseda izvira iz glagola ‚to restate‘, kar pomeni ‚izraziti ponovno ali prepričljivo‘. Na pravnem področju je ‚restatement‘ strokovni izraz, ki se uporablja v Združenih državah. Opisuje — kot je dobro poznano ‚v stroki‘ — zgoščen dokument pravnih pravil, izvedenih iz različnih, vendar v bistvu podobnih virov, sistematiziran in poenoten v smislu ‚najboljše rešitve‘. Delo opravlja Ameriški pravni inštitut (American Law Institute) zasebno, in ne na zakonodajni podlagi. Podobnosti v pomenu virov v ZDA izhajajo iz osnove občega prava (različnega) v zasebnem pravu različnih držav. V evropskem zavarovalnem pravu so vsebinske podobnosti primerljive zaradi njegovega predmeta: ‚zavarovanja‘. Ta predmet zaradi svoje narave povzroča podobne ureditvene potrebe. Smernice za iskanje ‚najboljše rešitve‘ za zavarovalno pogodbeno pravo so lahko naslednje. Prvič je treba ustrezno preučiti glavno nalogo celotnega zavarovalnega pogodbenega prava: zagotoviti pravni okvir za učinkovito prevzemanje tveganja s strani zavarovatelja in tako jamčiti dobro delovanje zavarovalnega poslovanja. Drugič se zdi nujno, da se nasprotni interesi strank pazljivo uravnotežijo. Zato je treba ustrezno priznati sodobnemu trendu dajanja sorazmerno visoke stopnje varstva imetniku zavarovalne police.

| 3. | Ponovno formuliranje, kot ga predvideva naša skupina, se posveča obveznim predpisom (delno obveznim, v dobro imetnika zavarovalne police). Zakaj tako? Zavedati si je treba, da ‚živečega prava‘ zavarovalnih pogodb večinoma ne najdemo v statutih, temveč v pogojih standardnih pogodb. Upoštevanje tega ne pomeni le priznati dejansko stanje, temveč tudi zavezanost k načelu pogodbene svobode. Po drugi strani ostaja bistvena naloga zakonodajalca, da to svobodo omeji. To je treba storiti zaradi javne politike in zaradi varstva imetnika zavarovalne police (ali tretjih oseb, za katere se sklene zavarovanje). Posebno pozornost je treba nameniti pogodbenim klavzulam, ki so lahko podlaga za izgubo zavarovalnega varstva. Tehnična sredstva za dosego teh ciljev so — v celotnem evropskem pravnem redu — zakonodajno oblikovanje (delno) obveznih določb zavarovalnega pogodbenega prava. — Težave, ki so se doslej pojavile zaradi enotnega trga, so v akcijskem načrtu nakazane s temi besedami: ‚... Države članice so oblikovale pravila, ki so lahko vključena v zavarovalno pogodbo ali ne. Če se ta pravila razlikujejo, lahko vplivajo na produkte, ki se ponujajo prek meja. Seveda pravo spodbujanje notranjega zavarovalniškega trga zahteva uskladitev/poenotenje teh omejitev zavarovalne pogodbene svobode, — s posledicami, da se vse (standardne) pogodbe, ki upoštevajo te enotne norme, konkurenčno ponudijo v vseh evropskih državah in tako zagotovijo nedeljivost trga. Prav to je cilj, h kateremu je usmerjeno delo pri projektu‘. |
| --- | --- |

3.

Ponovno formuliranje, kot ga predvideva naša skupina, se posveča obveznim predpisom (delno obveznim, v dobro imetnika zavarovalne police). Zakaj tako? Zavedati si je treba, da ‚živečega prava‘ zavarovalnih pogodb večinoma ne najdemo v statutih, temveč v pogojih standardnih pogodb. Upoštevanje tega ne pomeni le priznati dejansko stanje, temveč tudi zavezanost k načelu pogodbene svobode. Po drugi strani ostaja bistvena naloga zakonodajalca, da to svobodo omeji. To je treba storiti zaradi javne politike in zaradi varstva imetnika zavarovalne police (ali tretjih oseb, za katere se sklene zavarovanje). Posebno pozornost je treba nameniti pogodbenim klavzulam, ki so lahko podlaga za izgubo zavarovalnega varstva. Tehnična sredstva za dosego teh ciljev so — v celotnem evropskem pravnem redu — zakonodajno oblikovanje (delno) obveznih določb zavarovalnega pogodbenega prava. — Težave, ki so se doslej pojavile zaradi enotnega trga, so v akcijskem načrtu nakazane s temi besedami: ‚... Države članice so oblikovale pravila, ki so lahko vključena v zavarovalno pogodbo ali ne. Če se ta pravila razlikujejo, lahko vplivajo na produkte, ki se ponujajo prek meja. Seveda pravo spodbujanje notranjega zavarovalniškega trga zahteva uskladitev/poenotenje teh omejitev zavarovalne pogodbene svobode, — s posledicami, da se vse (standardne) pogodbe, ki upoštevajo te enotne norme, konkurenčno ponudijo v vseh evropskih državah in tako zagotovijo nedeljivost trga. Prav to je cilj, h kateremu je usmerjeno delo pri projektu‘.

| 4. | Delo pri pripravi pravne primerjave (kot je zgoraj navedeno v točki 2) je usmerjeno, vsaj kar zadeva našo projektno skupino, zgolj v njeno vsebino. Vključeni so strokovnjaki s področja zavarovalnih pogodb 16-ih pravnih redov (iz in zunaj EU). |
| --- | --- |

4.

Delo pri pripravi pravne primerjave (kot je zgoraj navedeno v točki 2) je usmerjeno, vsaj kar zadeva našo projektno skupino, zgolj v njeno vsebino. Vključeni so strokovnjaki s področja zavarovalnih pogodb 16-ih pravnih redov (iz in zunaj EU).

| 5. | Postavlja se vprašanje, ali naj ponovno formuliranje nadomesti veljavna nacionalna pravila ali zagotovi dodatni (trenutno šestnajsti) model, posebno za preoblikovalne pogodbe. Problem je izpostavljen v Akcijskem načrtu, ki odpira razpravo za tako imenovani neobvezni instrument. To vprašanje se za sedaj ne bo nadalje obravnavalo. |
| --- | --- |

5.

Postavlja se vprašanje, ali naj ponovno formuliranje nadomesti veljavna nacionalna pravila ali zagotovi dodatni (trenutno šestnajsti) model, posebno za preoblikovalne pogodbe. Problem je izpostavljen v Akcijskem načrtu, ki odpira razpravo za tako imenovani neobvezni instrument. To vprašanje se za sedaj ne bo nadalje obravnavalo.

| 6. | Pri primerjalnem delu v zvezi z zavarovalnim pogodbenim pravom se je treba podrobno posvetiti splošnemu pogodbenemu pravu. Projektna skupina je temu zavezana zlasti z neprestanim upoštevanjem in preučevanjem tako imenovanih načel Lando/Beale. Poleg tega tesno sodeluje s ‚Študijsko skupino za Evropski civilni zakonik‘ (profesorja von Bar in Beale). Znotraj te organizacije je Skupina, ki ji je bila zaupana odgovornost zlasti za zavarovalno pogodbeno pravo“. |
| --- | --- |

6.

Pri primerjalnem delu v zvezi z zavarovalnim pogodbenim pravom se je treba podrobno posvetiti splošnemu pogodbenemu pravu. Projektna skupina je temu zavezana zlasti z neprestanim upoštevanjem in preučevanjem tako imenovanih načel Lando/Beale. Poleg tega tesno sodeluje s ‚Študijsko skupino za Evropski civilni zakonik‘ (profesorja von Bar in Beale). Znotraj te organizacije je Skupina, ki ji je bila zaupana odgovornost zlasti za zavarovalno pogodbeno pravo“.

| 1.5 | Pripravi tega mnenja so bili namenjeni različni sestanki s predstavniki Evropske komisije, ki se ukvarjajo z zavarovalništvom in dokončnim oblikovanjem enotnega trga, CEA (European Federation of National Insurance Associations — Evropska zveza nacionalnih zavarovalnih združenj), BEUC (European Consumers' Organisation — Evropska potrošniška organizacija); to je omogočilo, da smo zbrali podatke, odzive in predloge o tej temi. |
| --- | --- |

1.5

Pripravi tega mnenja so bili namenjeni različni sestanki s predstavniki Evropske komisije, ki se ukvarjajo z zavarovalništvom in dokončnim oblikovanjem enotnega trga, CEA (European Federation of National Insurance Associations — Evropska zveza nacionalnih zavarovalnih združenj), BEUC (European Consumers' Organisation — Evropska potrošniška organizacija); to je omogočilo, da smo zbrali podatke, odzive in predloge o tej temi.

| 1.6 | Sklenjeno je bilo tudi, da se pripravi vprašalnik, ki bo poslan široki paleti nacionalnih organov in organov Skupnosti — javnih in zasebnih –, ki zastopajo glavne interesne skupine. Hkrati se bo zaslišalo glavne predstavnike udeleženih interesnih skupin (zavarovateljev, proizvodnih podjetij ter drugih strokovnjakov in potrošnikov) ter pravne strokovnjake in akademike iz različnih okolij in pravnih sistemov. |
| --- | --- |

1.6

Sklenjeno je bilo tudi, da se pripravi vprašalnik, ki bo poslan široki paleti nacionalnih organov in organov Skupnosti — javnih in zasebnih –, ki zastopajo glavne interesne skupine. Hkrati se bo zaslišalo glavne predstavnike udeleženih interesnih skupin (zavarovateljev, proizvodnih podjetij ter drugih strokovnjakov in potrošnikov) ter pravne strokovnjake in akademike iz različnih okolij in pravnih sistemov.

| 1.7 | V tem mnenju je opisana večina odgovorov na vprašalnik, skupaj z odzivi in predlogi z zaslišanja, ki je potekalo dne 16. aprila 2004. |
| --- | --- |

1.7

V tem mnenju je opisana večina odgovorov na vprašalnik, skupaj z odzivi in predlogi z zaslišanja, ki je potekalo dne 16. aprila 2004.

2.   Nekaj precedenčnih primerov

| 2.1 | To ni nova objava EESO. Evropski ekonomsko-socialni odbor je namreč objavil že mnenje o „Potrošnikih na zavarovalniškem trgu“ (1); v njem je opozoril na „predlog za direktivo Sveta o usklajevanju zakonov in drugih predpisov glede zavarovalnih pogodb“ (2), namen katerega je bil predvsem uskladiti nekatera osnovna pravila in predpise, ki so povezani z zavarovalnim pogodbenim pravom; Odbor je v svojem mnenju obžaloval tudi dejstvo, da Komisija do tedaj ni vnovič preučila tega vprašanja, „četudi med zavarovatelji in potrošniškimi organizacijami prevladuje mnenje, da je celi vrsti ovir, ki preprečujejo uresničitev enotnega trga na tem področju mogoče slediti vse do časa, ko zakonodaje Skupnosti o zavarovalnih pogodbah še ni bilo (minimalna raven usklajevanja materialnega prava)“. (3) |
| --- | --- |

2.1

To ni nova objava EESO. Evropski ekonomsko-socialni odbor je namreč objavil že mnenje o „Potrošnikih na zavarovalniškem trgu“ (1); v njem je opozoril na „predlog za direktivo Sveta o usklajevanju zakonov in drugih predpisov glede zavarovalnih pogodb“ (2), namen katerega je bil predvsem uskladiti nekatera osnovna pravila in predpise, ki so povezani z zavarovalnim pogodbenim pravom; Odbor je v svojem mnenju obžaloval tudi dejstvo, da Komisija do tedaj ni vnovič preučila tega vprašanja, „četudi med zavarovatelji in potrošniškimi organizacijami prevladuje mnenje, da je celi vrsti ovir, ki preprečujejo uresničitev enotnega trga na tem področju mogoče slediti vse do časa, ko zakonodaje Skupnosti o zavarovalnih pogodbah še ni bilo (minimalna raven usklajevanja materialnega prava)“. (3)

| 2.1.1 | Odbor je nadalje v svojem mnenju kot prvo od mnogih priznanih splošnih ovir za učinkovito izvajanje enotnega zavarovalniškega trga ponazoril „popolno pomanjkanje usklajenosti na ravni materialnega prava ali, z drugimi besedami, minimalne ravni pravne ureditve na področju zavarovalnega pogodbenega prava v Evropski uniji“ (4). |
| --- | --- |

2.1.1

Odbor je nadalje v svojem mnenju kot prvo od mnogih priznanih splošnih ovir za učinkovito izvajanje enotnega zavarovalniškega trga ponazoril „popolno pomanjkanje usklajenosti na ravni materialnega prava ali, z drugimi besedami, minimalne ravni pravne ureditve na področju zavarovalnega pogodbenega prava v Evropski uniji“ (4).

| 2.1.2 | Poleg tega je Odbor opozoril na dejstvo, da „na ravni Skupnosti ni pravnega okvira, ki bi opredeljeval pravila za minimalno raven preglednosti v splošnih zavarovalnih pogodbah, vključno s premoženjskim zavarovanjem ali, natančneje, ki bi opisoval nepoštene pogodbene klavzule v zavarovalništvu, ali celo določal splošna načela dobre vere ali pogodbenega ravnotežja v zavarovalništvu“ (5). |
| --- | --- |

2.1.2

Poleg tega je Odbor opozoril na dejstvo, da „na ravni Skupnosti ni pravnega okvira, ki bi opredeljeval pravila za minimalno raven preglednosti v splošnih zavarovalnih pogodbah, vključno s premoženjskim zavarovanjem ali, natančneje, ki bi opisoval nepoštene pogodbene klavzule v zavarovalništvu, ali celo določal splošna načela dobre vere ali pogodbenega ravnotežja v zavarovalništvu“ (5).

| 2.1.3 | Odbor je še natančneje poudaril, da: „je zaradi raznolikosti načinov, na katere vsaka država članica ureja ta vprašanja — ali jih sploh ne — celoten trg, kjer konkurenca še zdaleč ni uravnotežena, saj bodo akterji ene strani združili moči v škodo akterjev na drugi strani, prepuščen samemu sebi. To pomeni, da obstaja ogromno število različnih rešitev za tako rekoč identične razmere znotraj enotnega trga, zlasti glede čezmejnih transakcij, ki postajajo s prihodom informacijske družbe vse preprostejše“
   (6). |
| --- | --- |

2.1.3

Odbor je še natančneje poudaril, da: „je zaradi raznolikosti načinov, na katere vsaka država članica ureja ta vprašanja — ali jih sploh ne — celoten trg, kjer konkurenca še zdaleč ni uravnotežena, saj bodo akterji ene strani združili moči v škodo akterjev na drugi strani, prepuščen samemu sebi. To pomeni, da obstaja ogromno število različnih rešitev za tako rekoč identične razmere znotraj enotnega trga, zlasti glede čezmejnih transakcij, ki postajajo s prihodom informacijske družbe vse preprostejše“
   (6).

| 2.1.4 | Po opravljeni analizi področij, za katera je Odbor menil, da bi jih bilo treba med seboj uskladiti, je le-ta zaključil svoje mnenje z opozorilom Komisiji in državam članicam „o priporočljivosti vnovične preučitve osnutka direktive Komisije iz leta 1979 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov glede zavarovalnih pogodb v smislu načela subsidiarnosti“ (7); Odbor je pozval Komisijo, naj si kar najbolj prizadeva pri opredeljevanju skupnih minimalnih zahtev na ravni Skupnosti za zavarovalne pogodbe (osnutek direktive) (8). |
| --- | --- |

2.1.4

Po opravljeni analizi področij, za katera je Odbor menil, da bi jih bilo treba med seboj uskladiti, je le-ta zaključil svoje mnenje z opozorilom Komisiji in državam članicam „o priporočljivosti vnovične preučitve osnutka direktive Komisije iz leta 1979 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov glede zavarovalnih pogodb v smislu načela subsidiarnosti“ (7); Odbor je pozval Komisijo, naj si kar najbolj prizadeva pri opredeljevanju skupnih minimalnih zahtev na ravni Skupnosti za zavarovalne pogodbe (osnutek direktive) (8).

| 2.2 | Poleg tega potrošniške organizacije in združenja strokovnjakov v zavarovalništvu že dalj časa opozarjajo na potrebo po nadaljnjem usklajevanju zakonodaje o zavarovalnih pogodbah. |
| --- | --- |

2.2

Poleg tega potrošniške organizacije in združenja strokovnjakov v zavarovalništvu že dalj časa opozarjajo na potrebo po nadaljnjem usklajevanju zakonodaje o zavarovalnih pogodbah.

| 2.2.1 | Že leta 1986 je Skupina za evropsko pravo varstva potrošnikov opozarjala na potrebo po določeni stopnji usklajenosti med zakoni o zavarovalnih pogodbah v Skupnosti in določila vidike zavarovalno-pogodbenih odnosov, za katere je menila, da se morajo uskladiti. (9) |
| --- | --- |

2.2.1

Že leta 1986 je Skupina za evropsko pravo varstva potrošnikov opozarjala na potrebo po določeni stopnji usklajenosti med zakoni o zavarovalnih pogodbah v Skupnosti in določila vidike zavarovalno-pogodbenih odnosov, za katere je menila, da se morajo uskladiti. (9)

| 2.2.2 | BEUC (Evropska potrošniška organizacija) že vsaj od leta 1994 opozarja na smotrnost vzpostavitve „osnovnega pravnega okvira“ za obravnavanje ključnih vidikov zavarovalnih pogodb, ki bi lahko pomenile „skupno minimalno pravno podlago“. |
| --- | --- |

2.2.2

BEUC (Evropska potrošniška organizacija) že vsaj od leta 1994 opozarja na smotrnost vzpostavitve „osnovnega pravnega okvira“ za obravnavanje ključnih vidikov zavarovalnih pogodb, ki bi lahko pomenile „skupno minimalno pravno podlago“.

| 2.2.3 | Podobno stališče so decembra 1998 izrazile tudi različne organizacije, ki so predstavljale interese potrošnikov. |
| --- | --- |

2.2.3

Podobno stališče so decembra 1998 izrazile tudi različne organizacije, ki so predstavljale interese potrošnikov.

| 2.2.4 | CEA (Evropska zveza nacionalnih zavarovalnih združenj) je v svojih nedavnih pripombah k Sporočilu Komisije o skladnejšem evropskem pogodbenem pravu najprej poudarila, da je Komisija upravičeno ugotovila, da „raznolikost nacionalnih predpisov, ki urejajo zavarovalne pogodbe, sklenjene s potrošniki, zavira razvoj čezmejnih transakcij v zavarovalniškem sektorju“, in nato poudarila, da „sta število in zapletenost določb, vsebovanih v različnih besedilih v okviru pogodbenega prava v zavarovalniškem sektorju resen problem glede tako imenovanega ‚usklajenega‘ pravnega reda Skupnosti“. |
| --- | --- |

2.2.4

CEA (Evropska zveza nacionalnih zavarovalnih združenj) je v svojih nedavnih pripombah k Sporočilu Komisije o skladnejšem evropskem pogodbenem pravu najprej poudarila, da je Komisija upravičeno ugotovila, da „raznolikost nacionalnih predpisov, ki urejajo zavarovalne pogodbe, sklenjene s potrošniki, zavira razvoj čezmejnih transakcij v zavarovalniškem sektorju“, in nato poudarila, da „sta število in zapletenost določb, vsebovanih v različnih besedilih v okviru pogodbenega prava v zavarovalniškem sektorju resen problem glede tako imenovanega ‚usklajenega‘ pravnega reda Skupnosti“.

| 2.2.4.1 | Potem ko je Odbor naštel celo vrsto primerov nesmiselnega prekrivanja identičnih ali neupravičeno raznolikih določb v različnih veljavnih besedilih Skupnosti, je sprejel zaključno ugotovitev in podprl „ta predlog za izboljšanje pravnega reda Skupnosti“, če se bo predhodno primerno analiziralo stroške in ugodnosti ter posvetovalo z zainteresiranimi stranmi ob namenjanju posebne pozornosti oviram za enotni trg (10). |
| --- | --- |

2.2.4.1

Potem ko je Odbor naštel celo vrsto primerov nesmiselnega prekrivanja identičnih ali neupravičeno raznolikih določb v različnih veljavnih besedilih Skupnosti, je sprejel zaključno ugotovitev in podprl „ta predlog za izboljšanje pravnega reda Skupnosti“, če se bo predhodno primerno analiziralo stroške in ugodnosti ter posvetovalo z zainteresiranimi stranmi ob namenjanju posebne pozornosti oviram za enotni trg (10).

| 2.3 | Komisija je v svojih sporočilih o „Evropskem pogodbenem pravu“ (11) in „Skladnejšem evropskem pogodbenem pravu — Akcijskem načrtu“ (12) navedla, da po mnenju nekaterih teles, s katerimi se je posvetovala, zavarovalne pogodbe povzročajo več problemov na področju finančnih storitev zaradi „raznolikosti nacionalnih predpisov“, ki so v uporabi. Zato je treba upoštevati možnost, da „bo morda potrebno nadaljnje usklajevanje tovrstnih ukrepov, da se vzpostavi ravnotežje med potrebo po večji enotnosti nacionalnih pravil in potrebo po ohranjanju inovacije in izbire izdelka“, kar naj bo tudi prednostna naloga pri „nadaljnjih ukrepih v zvezi z Akcijskim načrtom za boljši pravni red“ (13). |
| --- | --- |

2.3

Komisija je v svojih sporočilih o „Evropskem pogodbenem pravu“ (11) in „Skladnejšem evropskem pogodbenem pravu — Akcijskem načrtu“ (12) navedla, da po mnenju nekaterih teles, s katerimi se je posvetovala, zavarovalne pogodbe povzročajo več problemov na področju finančnih storitev zaradi „raznolikosti nacionalnih predpisov“, ki so v uporabi. Zato je treba upoštevati možnost, da „bo morda potrebno nadaljnje usklajevanje tovrstnih ukrepov, da se vzpostavi ravnotežje med potrebo po večji enotnosti nacionalnih pravil in potrebo po ohranjanju inovacije in izbire izdelka“, kar naj bo tudi prednostna naloga pri „nadaljnjih ukrepih v zvezi z Akcijskim načrtom za boljši pravni red“ (13).

| 2.4 | Ne nazadnje Evropski parlament v svoji Resoluciji o Sporočilu Komisije o zgoraj omenjenem akcijskem načrtu obžaloval „pomanjkanje zgodnjih ukrepov, s katerimi bi v nekaterih sektorjih razvili neobvezne instrumente, kot so potrošniške transakcije in zavarovanje, katerih znatne koristi bi lahko pripomogle k nemotenemu delovanju notranjega trga ter povečevanju transakcij in trgovanju v Skupnosti,“ in meni, da mora biti „zaradi lažjega čezmejnega trgovanja na notranjem trgu prva prednostna naloga nadaljevati z uveljavljanjem neobveznega instrumenta v nekaterih sektorjih, zlasti tistih v zvezi s potrošniškimi in zavarovalnimi pogodbami, in zato poziva Komisijo, naj to obravnava kot prednostno nalogo ob hkratnem upoštevanju visoke ravni varstva potrošnikov in integracije primernih obveznih določb, da se na področju potrošniških in zavarovalnih pogodb zagotovi neobvezni instrument“. (14) |
| --- | --- |

2.4

Ne nazadnje Evropski parlament v svoji Resoluciji o Sporočilu Komisije o zgoraj omenjenem akcijskem načrtu obžaloval „pomanjkanje zgodnjih ukrepov, s katerimi bi v nekaterih sektorjih razvili neobvezne instrumente, kot so potrošniške transakcije in zavarovanje, katerih znatne koristi bi lahko pripomogle k nemotenemu delovanju notranjega trga ter povečevanju transakcij in trgovanju v Skupnosti,“ in meni, da mora biti „zaradi lažjega čezmejnega trgovanja na notranjem trgu prva prednostna naloga nadaljevati z uveljavljanjem neobveznega instrumenta v nekaterih sektorjih, zlasti tistih v zvezi s potrošniškimi in zavarovalnimi pogodbami, in zato poziva Komisijo, naj to obravnava kot prednostno nalogo ob hkratnem upoštevanju visoke ravni varstva potrošnikov in integracije primernih obveznih določb, da se na področju potrošniških in zavarovalnih pogodb zagotovi neobvezni instrument“. (14)

3.   Odgovori na vprašalnik in zaslišanje z dne 16. aprila 2004

| 3.1 | Na vprašalnik, ki je bil pravočasno poslan številnim telesom, je odgovorilo 27 nacionalnih regulativnih organov v več državah ter predstavnikov zavarovalniških družb, industrije, trgovine in potrošnikov. |
| --- | --- |

3.1

Na vprašalnik, ki je bil pravočasno poslan številnim telesom, je odgovorilo 27 nacionalnih regulativnih organov v več državah ter predstavnikov zavarovalniških družb, industrije, trgovine in potrošnikov.

| 3.1.1 | Odgovori so bili prejeti iz Avstrije, Belgije, Finske, Francije, Nemčije, Liechtensteina, Litve, Malte, Norveške, Poljske, Slovaške, Slovenije in Švedske. |
| --- | --- |

3.1.1

Odgovori so bili prejeti iz Avstrije, Belgije, Finske, Francije, Nemčije, Liechtensteina, Litve, Malte, Norveške, Poljske, Slovaške, Slovenije in Švedske.

| 3.1.2 | Člani projektne skupine za ponovno formuliranje evropskega zavarovalnega pogodbenega prava so poslali en skupen odgovor. |
| --- | --- |

3.1.2

Člani projektne skupine za ponovno formuliranje evropskega zavarovalnega pogodbenega prava so poslali en skupen odgovor.

| 3.2 | Jasna in nedvoumna večina je menila, da:






  a) | je pomanjkanje obveznih predpisov zavarovalnega prava ovira za čezmejno opravljanje zavarovalnih storitev, in navedla številne primere; |
| --- | --- | --- |

3.2

Jasna in nedvoumna večina je menila, da:

a)

je pomanjkanje obveznih predpisov zavarovalnega prava ovira za čezmejno opravljanje zavarovalnih storitev, in navedla številne primere;

| b) | te razmere pomenijo oviro za odjemalce, ki želijo skleniti zavarovanje pri tujih zavarovateljih, in podala nešteto primerov; |
| --- | --- |

b)

te razmere pomenijo oviro za odjemalce, ki želijo skleniti zavarovanje pri tujih zavarovateljih, in podala nešteto primerov;

| c) | to dejstvo pomeni oviro, ki zavarovalnim posrednikom onemogoča čezmejno opravljanje njihovih storitev, in navedla številne primere; |
| --- | --- |

c)

to dejstvo pomeni oviro, ki zavarovalnim posrednikom onemogoča čezmejno opravljanje njihovih storitev, in navedla številne primere;

| d) | bi usklajenost obveznih predpisov zavarovalnega pogodbenega prava zavarovateljem, odjemalcem in zavarovalnim posrednikom pomagala povečati čezmejne zavarovalne transakcije; |
| --- | --- |

d)

bi usklajenost obveznih predpisov zavarovalnega pogodbenega prava zavarovateljem, odjemalcem in zavarovalnim posrednikom pomagala povečati čezmejne zavarovalne transakcije;

| e) | je Direktiva Komisije iz leta 1979 še vedno dobra podlaga za razpravo o tej zadevi, čeprav je bila preoblikovana na podlagi novih pogojev in v skladu z drugačnimi parametri, o katerih so nekateri anketiranci podali primere in predloge. |
| --- | --- |

e)

je Direktiva Komisije iz leta 1979 še vedno dobra podlaga za razpravo o tej zadevi, čeprav je bila preoblikovana na podlagi novih pogojev in v skladu z drugačnimi parametri, o katerih so nekateri anketiranci podali primere in predloge.

| 3.3 | Zaslišanja se je udeležilo 46 predstavnikov 36-ih ustanov iz 17-ih držav. |
| --- | --- |

3.3

Zaslišanja se je udeležilo 46 predstavnikov 36-ih ustanov iz 17-ih držav.

| 3.4 | Večina odgovorov na vprašalnik, skupaj z razpravami, ki so potekale med zaslišanjem, kažejo na splošno soglasje, ki se lahko povzame, kot sledi: |
| --- | --- |

3.4

Večina odgovorov na vprašalnik, skupaj z razpravami, ki so potekale med zaslišanjem, kažejo na splošno soglasje, ki se lahko povzame, kot sledi:

| 3.4.1 | Nacionalni pravni predpisi, ki urejajo zavarovalne pogodbe, se med seboj občutno razlikujejo. |
| --- | --- |

3.4.1

Nacionalni pravni predpisi, ki urejajo zavarovalne pogodbe, se med seboj občutno razlikujejo.

| 3.4.2 | Izjemno pomanjkljivo je usklajevanje v zvezi z zavarovalnim pravom na ravni EU, kar vpliva na uresničevanje notranjega trga na tem področju. |
| --- | --- |

3.4.2

Izjemno pomanjkljivo je usklajevanje v zvezi z zavarovalnim pravom na ravni EU, kar vpliva na uresničevanje notranjega trga na tem področju.

| 3.4.3 | Določena stopnja usklajenosti je zaželena/potrebna, zlasti za mala in srednje velika zavarovalna podjetja (posamezni potrošniki ter mala in srednje velika podjetja), da se preprečijo neenakosti in razlikovanje (masovno tveganje). |
| --- | --- |

3.4.3

Določena stopnja usklajenosti je zaželena/potrebna, zlasti za mala in srednje velika zavarovalna podjetja (posamezni potrošniki ter mala in srednje velika podjetja), da se preprečijo neenakosti in razlikovanje (masovno tveganje).

| 3.4.4 | Pri usklajevanju zavarovalnega pogodbenega prava je treba ubrati postopen pristop in se hkrati izogniti pretirani strogosti, saj usklajevanje ni samo sebi namen, temveč sredstvo za uresničitev enotnega trga, in mora kot takšno tudi izpolnjevati načela nujnosti in proporcionalnosti. |
| --- | --- |

3.4.4

Pri usklajevanju zavarovalnega pogodbenega prava je treba ubrati postopen pristop in se hkrati izogniti pretirani strogosti, saj usklajevanje ni samo sebi namen, temveč sredstvo za uresničitev enotnega trga, in mora kot takšno tudi izpolnjevati načela nujnosti in proporcionalnosti.

| 3.4.5 | Prednostni cilji usklajevanja morajo biti:






  — | obvezni pravni predpisi, |
| --- | --- | --- |

3.4.5

Prednostni cilji usklajevanja morajo biti:

—

obvezni pravni predpisi,

| — | splošni del zavarovalnega pogodbenega prava. |
| --- | --- |

—

splošni del zavarovalnega pogodbenega prava.

| 3.4.6 | Oblika vzorčne pogodbe, ki bo nastala kot rezultat usklajevanja, bi lahko bila „neobvezna“, vsa njena določila in sestavni deli pa morajo biti za stranke obvezni takoj po njenem sprejetju. |
| --- | --- |

3.4.6

Oblika vzorčne pogodbe, ki bo nastala kot rezultat usklajevanja, bi lahko bila „neobvezna“, vsa njena določila in sestavni deli pa morajo biti za stranke obvezni takoj po njenem sprejetju.

| 3.4.7 | Instrument Skupnosti, ki se bo uporabljal pri sprejemanju vzorčne pogodbe, mora biti predpis, da se lahko zagotovi popolna usklajenost. |
| --- | --- |

3.4.7

Instrument Skupnosti, ki se bo uporabljal pri sprejemanju vzorčne pogodbe, mora biti predpis, da se lahko zagotovi popolna usklajenost.

| 3.4.8 | Predlogi v direktivi Komisije iz leta 1979–80, kot je bila spremenjena, da je lahko upoštevala predloge Evropskega parlamenta in EESO, bi lahko zagotavljali izhodišče za pripravo osnutka predpisa, vendar jih je treba temeljito obnoviti glede na vmesne napredke v zavarovalnem pravu. |
| --- | --- |

3.4.8

Predlogi v direktivi Komisije iz leta 1979–80, kot je bila spremenjena, da je lahko upoštevala predloge Evropskega parlamenta in EESO, bi lahko zagotavljali izhodišče za pripravo osnutka predpisa, vendar jih je treba temeljito obnoviti glede na vmesne napredke v zavarovalnem pravu.

| 3.4.9 | Usklajevanje, kot je orisano zgoraj, bi lahko pospeševalo čezmejno zavarovalništvo in pripomoglo k nadaljnjemu razvoju enotnega trga na tem področju. |
| --- | --- |

3.4.9

Usklajevanje, kot je orisano zgoraj, bi lahko pospeševalo čezmejno zavarovalništvo in pripomoglo k nadaljnjemu razvoju enotnega trga na tem področju.

| 3.4.10 | Člen 95 Pogodbe bi lahko zagotavljal pravno podlago za tako pobudo. |
| --- | --- |

3.4.10

Člen 95 Pogodbe bi lahko zagotavljal pravno podlago za tako pobudo.

| 3.5 | Nekateri anketiranci in udeleženci so dodali naslednje: |
| --- | --- |

3.5

Nekateri anketiranci in udeleženci so dodali naslednje:

| 3.5.1 | Usklajevanje mora biti „neobvezno“ in omejeno na opredeljevanje temeljnih konceptov. |
| --- | --- |

3.5.1

Usklajevanje mora biti „neobvezno“ in omejeno na opredeljevanje temeljnih konceptov.

| 3.5.2 | Usklajevanje se mora nanašati le na čezmejne pogodbe in fizične osebe. |
| --- | --- |

3.5.2

Usklajevanje se mora nanašati le na čezmejne pogodbe in fizične osebe.

| 3.5.3 | Usklajevanje ni zdravilo za nerazvitost enotnega trga na področju zavarovalništva. |
| --- | --- |

3.5.3

Usklajevanje ni zdravilo za nerazvitost enotnega trga na področju zavarovalništva.

| 3.5.4 | Zaradi njihovih posebnosti je treba večjo pozornost namenjati družbam za vzajemno zavarovanje ter telesom za socialno skrbstvo in socialno varstvo. |
| --- | --- |

3.5.4

Zaradi njihovih posebnosti je treba večjo pozornost namenjati družbam za vzajemno zavarovanje ter telesom za socialno skrbstvo in socialno varstvo.

4.   Potreba po pobudi na ravni Skupnosti

4.1   Notranji trg in zavarovalništvo

4.1.1   Splošne ugotovitve o odnosu med notranjim trgom in zavarovalništvom

| 4.1.1.1 | Evropski notranji trg obsega območje brez notranjih meja, ki omogoča prost pretok blaga, oseb, storitev in kapitala (člen 14(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti). „Zavarovalništvo“ spada na področje svobode opravljanja storitev (členi 49–55 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti) ali pravice do ustanavljanja, odvisno od okoliščin posameznega primera. Zavarovatelji, ki opravljajo čezmejne storitve ali se ustanavljajo v drugi državi članici, so privedli do tega, da nacionalni zavarovalni proizvodi konkurirajo njihovim lastnim zavarovalnim policam. |
| --- | --- |

4.1.1.1

Evropski notranji trg obsega območje brez notranjih meja, ki omogoča prost pretok blaga, oseb, storitev in kapitala (člen 14(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti). „Zavarovalništvo“ spada na področje svobode opravljanja storitev (členi 49–55 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti) ali pravice do ustanavljanja, odvisno od okoliščin posameznega primera. Zavarovatelji, ki opravljajo čezmejne storitve ali se ustanavljajo v drugi državi članici, so privedli do tega, da nacionalni zavarovalni proizvodi konkurirajo njihovim lastnim zavarovalnim policam.

| 4.1.1.2 | Zaradi tega se poveča raznovrstnost izbire potencialnih imetnikov zavarovalne police. V idealnih razmerah bi morala biti pozitivna selekcija s strani odjemalcev, ki želijo skleniti zavarovanje, „nevidna roka“, ki vodi notranji zavarovalniški trg. |
| --- | --- |

4.1.1.2

Zaradi tega se poveča raznovrstnost izbire potencialnih imetnikov zavarovalne police. V idealnih razmerah bi morala biti pozitivna selekcija s strani odjemalcev, ki želijo skleniti zavarovanje, „nevidna roka“, ki vodi notranji zavarovalniški trg.

| 4.1.1.3 | Na nadaljnje svoboščine vplivajo zavarovalniške zadeve: zagotovljen je prost prenos premij in prihodkov od zavarovanja (glej člen 56 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti). Razen tega ne sme menjava običajnega prebivališča imetnikov zavarovalne police, ki uveljavljajo svojo svobodo skladno s členom 18 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, iz enega območja sodne pristojnosti v drugega, škodljivo učinkovati na njihove zavarovalne police. |
| --- | --- |

4.1.1.3

Na nadaljnje svoboščine vplivajo zavarovalniške zadeve: zagotovljen je prost prenos premij in prihodkov od zavarovanja (glej člen 56 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti). Razen tega ne sme menjava običajnega prebivališča imetnikov zavarovalne police, ki uveljavljajo svojo svobodo skladno s členom 18 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, iz enega območja sodne pristojnosti v drugega, škodljivo učinkovati na njihove zavarovalne police.

4.1.2   Status usklajevanja zavarovalnega prava in zavarovalnega pogodbenega prava

| 4.1.2.1 | Zaradi te široke palete odnosov med zavarovalnim pravom in svoboščinami Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti je Evropska skupnost začela usklajevati pomembne sektorje zavarovalnega prava za (nemoteno) delovanje notranjega trga. Zakonodaja o zavarovalniškem nadzoru se je na ozemlju celotne Evropske skupnosti in Evropskega gospodarskega prostora znatno uskladila s tako imenovanimi „tremi generacijami“ zavarovalniških direktiv. |
| --- | --- |

4.1.2.1

Zaradi te široke palete odnosov med zavarovalnim pravom in svoboščinami Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti je Evropska skupnost začela usklajevati pomembne sektorje zavarovalnega prava za (nemoteno) delovanje notranjega trga. Zakonodaja o zavarovalniškem nadzoru se je na ozemlju celotne Evropske skupnosti in Evropskega gospodarskega prostora znatno uskladila s tako imenovanimi „tremi generacijami“ zavarovalniških direktiv.

| 4.1.2.2 | Na podlagi teh dosežkov je bil uveden sistem enotnega podeljevanja licenc in nadzora v domači državi — kot je bilo predvideno že v odločitvi Sodišča Evropskih skupnosti z dne 4. decembra 1986 (15). V zavarovalnem pogodbenem pravu je usklajevanje bolj ali manj omejeno na vprašanja zasebnega mednarodnega in mednarodnega procesnega prava. (16) |
| --- | --- |

4.1.2.2

Na podlagi teh dosežkov je bil uveden sistem enotnega podeljevanja licenc in nadzora v domači državi — kot je bilo predvideno že v odločitvi Sodišča Evropskih skupnosti z dne 4. decembra 1986 (15). V zavarovalnem pogodbenem pravu je usklajevanje bolj ali manj omejeno na vprašanja zasebnega mednarodnega in mednarodnega procesnega prava. (16)

| 4.1.2.3 | Materialno zavarovalno pogodbeno pravo se je uskladilo le v posebnih sektorjih in še znotraj teh le za posebna vprašanja. Znaten del prava je, denimo, že usklajen na področju zavarovanja avtomobilske odgovornosti (17). Skupna pravila so znana tudi na področju zavarovanja stroškov postopka (18). |
| --- | --- |

4.1.2.3

Materialno zavarovalno pogodbeno pravo se je uskladilo le v posebnih sektorjih in še znotraj teh le za posebna vprašanja. Znaten del prava je, denimo, že usklajen na področju zavarovanja avtomobilske odgovornosti (17). Skupna pravila so znana tudi na področju zavarovanja stroškov postopka (18).

| 4.1.2.4 | Vendar je velika večina predpisov materialnega zavarovalnega pogodbenega prava, tj. splošni del, ki predvideva predpise, veljavne za vse zavarovalniške panoge, še vedno predmet nacionalne zakonodaje. Ob tej ugotovitvi se neizogibno postavlja vprašanje, ali je usklajevanje zavarovalnega pogodbenega prava sploh potrebno za omogočanje nemotenega delovanje notranjega zavarovalniškega trga. Če razhajanja v nacionalnem zavarovalnem pogodbenem pravu pomenijo oviro za uresničevanje notranjega zavarovalniškega trga, je treba na vprašanje odgovoriti pritrdilno. |
| --- | --- |

4.1.2.4

Vendar je velika večina predpisov materialnega zavarovalnega pogodbenega prava, tj. splošni del, ki predvideva predpise, veljavne za vse zavarovalniške panoge, še vedno predmet nacionalne zakonodaje. Ob tej ugotovitvi se neizogibno postavlja vprašanje, ali je usklajevanje zavarovalnega pogodbenega prava sploh potrebno za omogočanje nemotenega delovanje notranjega zavarovalniškega trga. Če razhajanja v nacionalnem zavarovalnem pogodbenem pravu pomenijo oviro za uresničevanje notranjega zavarovalniškega trga, je treba na vprašanje odgovoriti pritrdilno.

4.2   Zavarovalno pogodbeno pravo kot ovira za delovanje notranjega zavarovalniškega trga

4.2.1   Dejansko stanje: nepopolno izoblikovan notranji zavarovalniški trg

| 4.2.1.1 | Empirični podatki kažejo, da so ukrepi, ki jih je do danes sprejela Evropska skupnost (19), sicer znatno izboljšali, ne pa tudi dokončno izoblikovali delovanje notranjega zavarovalniškega trga (20). To, na primer, drži za svobodo opravljanja storitev na področju zavarovanja za masovna tveganja, ki je zagotovljena od člena 49 naprej v Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti in predvidena z direktivami o zavarovalnem pravu, vendar je — dejansko — ne uresničujejo niti zavarovalniška industrija niti odjemalci. |
| --- | --- |

4.2.1.1

Empirični podatki kažejo, da so ukrepi, ki jih je do danes sprejela Evropska skupnost (19), sicer znatno izboljšali, ne pa tudi dokončno izoblikovali delovanje notranjega zavarovalniškega trga (20). To, na primer, drži za svobodo opravljanja storitev na področju zavarovanja za masovna tveganja, ki je zagotovljena od člena 49 naprej v Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti in predvidena z direktivami o zavarovalnem pravu, vendar je — dejansko — ne uresničujejo niti zavarovalniška industrija niti odjemalci.

4.2.2   Splošno ozadje današnjega položaja

| 4.2.2.1 | Dejansko stanje, kot je opisano zgoraj, je možno pojasniti z vpogledom v njegovo splošno pravno ozadje. Ključni dejavnik je dejstvo, da se zavarovanje pogosto šteje za „pravni proizvod“. To je povezano z dejstvom, da je proizvod, ki ga zavarovalniška družba proda, sama zavarovalna pogodba, ki jo pogodbeni stranki skleneta v skladu s svojo avtonomijo in (obvezno) zakonodajo, ki se uporablja za pogodbo. |
| --- | --- |

4.2.2.1

Dejansko stanje, kot je opisano zgoraj, je možno pojasniti z vpogledom v njegovo splošno pravno ozadje. Ključni dejavnik je dejstvo, da se zavarovanje pogosto šteje za „pravni proizvod“. To je povezano z dejstvom, da je proizvod, ki ga zavarovalniška družba proda, sama zavarovalna pogodba, ki jo pogodbeni stranki skleneta v skladu s svojo avtonomijo in (obvezno) zakonodajo, ki se uporablja za pogodbo.

| 4.2.2.2 | Vsekakor ni razloga za skrb glede nemotenega delovanja notranjega trga, vse dokler avtonomija pogodbenih strank na področju zavarovalnega pogodbenega prava slednjim omogoča, da oblikujejo zavarovalne proizvode po svojih vzajemnih preferencah. |
| --- | --- |

4.2.2.2

Vsekakor ni razloga za skrb glede nemotenega delovanja notranjega trga, vse dokler avtonomija pogodbenih strank na področju zavarovalnega pogodbenega prava slednjim omogoča, da oblikujejo zavarovalne proizvode po svojih vzajemnih preferencah.

| 4.2.2.3 | Vendar je zavarovalništvo predvsem predmet obveznih predpisov (21). Nekateri od teh so hkrati tudi mednarodno obvezujoči. |
| --- | --- |

4.2.2.3

Vendar je zavarovalništvo predvsem predmet obveznih predpisov (21). Nekateri od teh so hkrati tudi mednarodno obvezujoči.

| 4.2.2.4 | Dejansko je proizvod določenega zavarovatelja do precejšnje mere oblikovan v skladu z zakonodajo, ki se uporablja za zavarovalno pogodbo. Prav zato so lahko razlike v nacionalnem zavarovalnem pravu ovira za notranji trg. Akcijski načrt Komisije o skladnejšem evropskem pogodbenem pravu to dejstvo javno priznava (22). To bo dokazano v nadaljnjem besedilu, z vpogledom v perspektive zavarovatelja (pod 4.2.3), imetnika zavarovalne police (pod 4.2.4) in zavarovalnih posrednikov (pod 4.2.5). |
| --- | --- |

4.2.2.4

Dejansko je proizvod določenega zavarovatelja do precejšnje mere oblikovan v skladu z zakonodajo, ki se uporablja za zavarovalno pogodbo. Prav zato so lahko razlike v nacionalnem zavarovalnem pravu ovira za notranji trg. Akcijski načrt Komisije o skladnejšem evropskem pogodbenem pravu to dejstvo javno priznava (22). To bo dokazano v nadaljnjem besedilu, z vpogledom v perspektive zavarovatelja (pod 4.2.3), imetnika zavarovalne police (pod 4.2.4) in zavarovalnih posrednikov (pod 4.2.5).

4.2.3   Perspektiva zavarovatelja

| 4.2.3.1 | Zavarovatelji so proizvajalci zavarovanja. Zasnova njihovih zavarovalnih polic se opira na izračun tveganja, ki upošteva pravno okolje, v katerem se zavarovalna polica prodaja. Zavarovatelj, ki je sposoben proizvod prodajati v skladu z enim in istim pravnim redom na ozemlju celotne Skupnosti, lahko združi tveganja, krita v Evropski skupnosti, brez izkrivljanj, ki izvirajo iz razlik v nacionalnem zavarovalnem pravu. Zaradi tega razlike v zavarovalnem pravu ne bodo ovirale svoboščin zavarovatelja. |
| --- | --- |

4.2.3.1

Zavarovatelji so proizvajalci zavarovanja. Zasnova njihovih zavarovalnih polic se opira na izračun tveganja, ki upošteva pravno okolje, v katerem se zavarovalna polica prodaja. Zavarovatelj, ki je sposoben proizvod prodajati v skladu z enim in istim pravnim redom na ozemlju celotne Skupnosti, lahko združi tveganja, krita v Evropski skupnosti, brez izkrivljanj, ki izvirajo iz razlik v nacionalnem zavarovalnem pravu. Zaradi tega razlike v zavarovalnem pravu ne bodo ovirale svoboščin zavarovatelja.

| 4.2.3.2 | Če pa se pravo, ki se uporablja za zavarovalno polico, spremeni glede na to, kje se ta prodaja, bo različno pravno okolje v vsaki državi članici vplivalo na izračun tveganja, in s tem tudi na delovanje zakona velikih številk, na katerega se zavarovalništvo opira. |
| --- | --- |

4.2.3.2

Če pa se pravo, ki se uporablja za zavarovalno polico, spremeni glede na to, kje se ta prodaja, bo različno pravno okolje v vsaki državi članici vplivalo na izračun tveganja, in s tem tudi na delovanje zakona velikih številk, na katerega se zavarovalništvo opira.

| 4.2.3.3 | Zaradi tega bodo morali zavarovatelji, ki opravljajo čezmejne storitve, oblikovati svoje zavarovalne police v skladu z različnimi zasnovami in izračuni, ki bodo odvisni od veljavnega prava. To bo resna ovira za delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

4.2.3.3

Zaradi tega bodo morali zavarovatelji, ki opravljajo čezmejne storitve, oblikovati svoje zavarovalne police v skladu z različnimi zasnovami in izračuni, ki bodo odvisni od veljavnega prava. To bo resna ovira za delovanje notranjega trga.

| 4.2.3.4 | Iz kratkega vpogleda v pravne predpise Skupnosti, ki so povezane z zasebnim mednarodnim pravom v zavarovalniškem sektorju, je razvidno, da je zavarovatelj pravzaprav prisiljen prilagoditi zavarovalne police pravnemu okolju države članice, kjer se te prodajajo. V skladu s členom 7(1)(a) in (h) Druge direktive o premoženjskem zavarovanju (23) se za zavarovalno pogodbo uporablja pravo države članice, kjer je tveganje, in v skladu s členom 32(1)(1) Direktive o življenjskem zavarovanju (24) zakonodaja države članice, kjer se prevzame obveznost. Kraj tveganja ali obveznosti je v večini primerov določen z običajnim prebivališčem imetnika zavarovalne police (25). |
| --- | --- |

4.2.3.4

Iz kratkega vpogleda v pravne predpise Skupnosti, ki so povezane z zasebnim mednarodnim pravom v zavarovalniškem sektorju, je razvidno, da je zavarovatelj pravzaprav prisiljen prilagoditi zavarovalne police pravnemu okolju države članice, kjer se te prodajajo. V skladu s členom 7(1)(a) in (h) Druge direktive o premoženjskem zavarovanju (23) se za zavarovalno pogodbo uporablja pravo države članice, kjer je tveganje, in v skladu s členom 32(1)(1) Direktive o življenjskem zavarovanju (24) zakonodaja države članice, kjer se prevzame obveznost. Kraj tveganja ali obveznosti je v večini primerov določen z običajnim prebivališčem imetnika zavarovalne police (25).

| 4.2.3.5 | Zavarovatelj se lahko temu izogne tako, da pravo, ki se uporablja za zavarovalno pogodbo (najverjetneje pravo države, kjer ima svoj sedež) izbere s sporazumom, ki ga sklene z zavarovancem. Vendar je ta možnost občutno omejena s predpisi zasebnega mednarodnega prava v direktivah o zavarovalništvu. Na področju premoženjskega zavarovanja zagotavljajo direktive svobodno izbiro prava le za zavarovalne pogodbe, ki krijejo velika tveganja. (26) Državam članicam — tj. država članica, v kateri je tveganje — je dodeljena diskrecija, da razširijo obseg avtonomije pogodbenih strank (27). V vseh drugih primerih direktive pogodbenim strankam dodeljujejo le določeno avtonomijo (28), s čimer pa ne preprečujejo opisanih problemov, s katerimi se soočajo zavarovatelji, ki sklepajo zavarovalne pogodbe prek meja. Na področju življenjskega zavarovanja lahko država članica prevzete obveznosti pogodbenim strankam dodeli avtonomijo (29). Sicer te uživajo zgolj omejene možnosti izbire prava (30). |
| --- | --- |

4.2.3.5

Zavarovatelj se lahko temu izogne tako, da pravo, ki se uporablja za zavarovalno pogodbo (najverjetneje pravo države, kjer ima svoj sedež) izbere s sporazumom, ki ga sklene z zavarovancem. Vendar je ta možnost občutno omejena s predpisi zasebnega mednarodnega prava v direktivah o zavarovalništvu. Na področju premoženjskega zavarovanja zagotavljajo direktive svobodno izbiro prava le za zavarovalne pogodbe, ki krijejo velika tveganja. (26) Državam članicam — tj. država članica, v kateri je tveganje — je dodeljena diskrecija, da razširijo obseg avtonomije pogodbenih strank (27). V vseh drugih primerih direktive pogodbenim strankam dodeljujejo le določeno avtonomijo (28), s čimer pa ne preprečujejo opisanih problemov, s katerimi se soočajo zavarovatelji, ki sklepajo zavarovalne pogodbe prek meja. Na področju življenjskega zavarovanja lahko država članica prevzete obveznosti pogodbenim strankam dodeli avtonomijo (29). Sicer te uživajo zgolj omejene možnosti izbire prava (30).

| 4.2.3.6 | Te ugotovitve o stanju evropskega mednarodnega zavarovalnega pogodbenega prava jasno kažejo, da mora pri zavarovanju za masovna tveganja zavarovatelj v večini primerov prilagoditi svoj proizvod pravnemu okolju, kjer ima imetnik zavarovalne police stalno prebivališče. (31) To breme postane še večje z dejstvom, da lahko imetnik zavarovalne police po sklenitvi zavarovalne pogodbe spremeni stalno prebivališče. (32) |
| --- | --- |

4.2.3.6

Te ugotovitve o stanju evropskega mednarodnega zavarovalnega pogodbenega prava jasno kažejo, da mora pri zavarovanju za masovna tveganja zavarovatelj v večini primerov prilagoditi svoj proizvod pravnemu okolju, kjer ima imetnik zavarovalne police stalno prebivališče. (31) To breme postane še večje z dejstvom, da lahko imetnik zavarovalne police po sklenitvi zavarovalne pogodbe spremeni stalno prebivališče. (32)

| 4.2.3.7 | Edina izjema v evropskem mednarodnem zavarovalnem pogodbenem pravu je zavarovanje za velika tveganja na področju premoženjskega zavarovanja. V tem primeru lahko zavarovatelj in zavarovanec izbirata veljavno pravo. Vendar pa lahko tudi v primerih zavarovanj za velika tveganja sodišče države članice, v kateri ima zavarovanec prebivališče (s sodno pristojnostjo v skladu s členom 9(1)(b) Uredbe Bruselj I (33)), uvede obvezne pravne predpise (34). |
| --- | --- |

4.2.3.7

Edina izjema v evropskem mednarodnem zavarovalnem pogodbenem pravu je zavarovanje za velika tveganja na področju premoženjskega zavarovanja. V tem primeru lahko zavarovatelj in zavarovanec izbirata veljavno pravo. Vendar pa lahko tudi v primerih zavarovanj za velika tveganja sodišče države članice, v kateri ima zavarovanec prebivališče (s sodno pristojnostjo v skladu s členom 9(1)(b) Uredbe Bruselj I (33)), uvede obvezne pravne predpise (34).

| 4.2.3.8 | Iz tega sledi, da bodo zavarovatelji zelo neradi opravljali storitve prek meja, vsaj zavarovanja za masovna tveganja. Povsem mogoče je, da bo to vprašanje lahko rešil preobrat v zasebnem mednarodnem pravu. Zdi se, da bodo navedene ovire odpravljene, če bodo stranke uživale svobodo izbire prava in — v odsotnosti le-te — če bo veljavno pravo določeno s krajem ustanovitve zavarovatelja. Vendar pa lahko tak preobrat v zasebnem mednarodnem pravu občutno ogrozi osnovne pojme varstva imetnikov zavarovalne police in potrošnikov v zasebnem mednarodnem pravu: v zavarovalniškem sektorju bi omogočal svobodo izbire prava celo v poslovanju med podjetjem in potrošnikom, kjer bi bil potrošnik v skladu s členom 5 Rimske konvencije užival varstvo v drugih sektorjih. Hkrati ta preobrat ne bi v celoti rešil problema: sodišča države članice, kjer ima imetnik zavarovalne police prebivališče, bi še vedno izvajala svoje mednarodno obvezne pravne predpise. Predvsem zavarovanci bodo ob spoznanju, da bodo izgubili varstvo svojega domačega prava in da bodo podvrženi neznanemu tujemu zavarovalnemu pravu (35), zelo zadržani glede sklepanja zavarovalnih pogodb v tujini. |
| --- | --- |

4.2.3.8

Iz tega sledi, da bodo zavarovatelji zelo neradi opravljali storitve prek meja, vsaj zavarovanja za masovna tveganja. Povsem mogoče je, da bo to vprašanje lahko rešil preobrat v zasebnem mednarodnem pravu. Zdi se, da bodo navedene ovire odpravljene, če bodo stranke uživale svobodo izbire prava in — v odsotnosti le-te — če bo veljavno pravo določeno s krajem ustanovitve zavarovatelja. Vendar pa lahko tak preobrat v zasebnem mednarodnem pravu občutno ogrozi osnovne pojme varstva imetnikov zavarovalne police in potrošnikov v zasebnem mednarodnem pravu: v zavarovalniškem sektorju bi omogočal svobodo izbire prava celo v poslovanju med podjetjem in potrošnikom, kjer bi bil potrošnik v skladu s členom 5 Rimske konvencije užival varstvo v drugih sektorjih. Hkrati ta preobrat ne bi v celoti rešil problema: sodišča države članice, kjer ima imetnik zavarovalne police prebivališče, bi še vedno izvajala svoje mednarodno obvezne pravne predpise. Predvsem zavarovanci bodo ob spoznanju, da bodo izgubili varstvo svojega domačega prava in da bodo podvrženi neznanemu tujemu zavarovalnemu pravu (35), zelo zadržani glede sklepanja zavarovalnih pogodb v tujini.

4.2.4   Stališče imetnika zavarovalne police

| 4.2.4.1 | V skladu s trenutnim zasebnim mednarodnim pravnim okvirom lahko imetniki zavarovalne police pokažejo veliko zanimanje, da sklenejo zavarovanje v tujini. Vedoč, da bodo (večinoma) uživali varstvo prava države članice svojega prebivališča, bodo izkazali zanimanje za čezmejno pridobitev zavarovanja. Vendar imetniki zavarovalnih polic ne bodo mogli pridobiti tujih zavarovalnih proizvodov, tudi če bodo tako hoteli: veljavnost prava njihove domače države namreč vedno znova spreminja pridobljene zavarovalne police v pogodbe, ki so bolj ali manj določene s pravom njihove domače države. Če pa kljub temu želijo kupiti tuje zavarovalne proizvode, se bodo morali ukvarjati s tujimi zavarovatelji, ki jim bodo zelo neradi odobrili tako zavarovanje. |
| --- | --- |

4.2.4.1

V skladu s trenutnim zasebnim mednarodnim pravnim okvirom lahko imetniki zavarovalne police pokažejo veliko zanimanje, da sklenejo zavarovanje v tujini. Vedoč, da bodo (večinoma) uživali varstvo prava države članice svojega prebivališča, bodo izkazali zanimanje za čezmejno pridobitev zavarovanja. Vendar imetniki zavarovalnih polic ne bodo mogli pridobiti tujih zavarovalnih proizvodov, tudi če bodo tako hoteli: veljavnost prava njihove domače države namreč vedno znova spreminja pridobljene zavarovalne police v pogodbe, ki so bolj ali manj določene s pravom njihove domače države. Če pa kljub temu želijo kupiti tuje zavarovalne proizvode, se bodo morali ukvarjati s tujimi zavarovatelji, ki jim bodo zelo neradi odobrili tako zavarovanje.

| 4.2.4.2 | Kot je bilo prikazano, bi lahko tako neodločnost odpravila sprememba v pravnih predpisih mednarodnega zavarovalnega pogodbenega prava. (36) Vendar pa bi taka sprememba v zasebnem mednarodnem pravu privedla do tega, da bi neodločnost zavarovatelja nadomestila vsaj enako močna neodločnost zavarovanca pri povpraševanju po tujem zavarovanju. Notranji trg se tako ne more oblikovati. |
| --- | --- |

4.2.4.2

Kot je bilo prikazano, bi lahko tako neodločnost odpravila sprememba v pravnih predpisih mednarodnega zavarovalnega pogodbenega prava. (36) Vendar pa bi taka sprememba v zasebnem mednarodnem pravu privedla do tega, da bi neodločnost zavarovatelja nadomestila vsaj enako močna neodločnost zavarovanca pri povpraševanju po tujem zavarovanju. Notranji trg se tako ne more oblikovati.

| 4.2.4.3 | Dodati je treba še en vidik. Na notranjem trgu imetnik zavarovalne police uživa svobodo gibanja (glej zlasti člen 18 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti). Vendar lahko sprememba zavarovančevega običajnega prebivališča škodljivo učinkuje na njegovo zavarovanje. Prvič, sodišča države članice, v katero se imetnik zavarovalne police preseli, lahko uvedejo nove mednarodno obvezne pravne predpise, ki vplivajo na zavarovalno polico, pridobljeno na nekdanjem stalnem prebivališču. Drugič, zakoni o obveznem zavarovanju lahko zahtevajo zavarovanje, ki je drugačno od tistega, ki ga je imetnik zavarovalne police pridobil v nekdanjem stalnem prebivališču. Tretjič, imetnik zavarovalne police morda želi zavarovati tveganja v različnih državah članicah, ki bodo krita z eno samo zavarovalno polico. |
| --- | --- |

4.2.4.3

Dodati je treba še en vidik. Na notranjem trgu imetnik zavarovalne police uživa svobodo gibanja (glej zlasti člen 18 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti). Vendar lahko sprememba zavarovančevega običajnega prebivališča škodljivo učinkuje na njegovo zavarovanje. Prvič, sodišča države članice, v katero se imetnik zavarovalne police preseli, lahko uvedejo nove mednarodno obvezne pravne predpise, ki vplivajo na zavarovalno polico, pridobljeno na nekdanjem stalnem prebivališču. Drugič, zakoni o obveznem zavarovanju lahko zahtevajo zavarovanje, ki je drugačno od tistega, ki ga je imetnik zavarovalne police pridobil v nekdanjem stalnem prebivališču. Tretjič, imetnik zavarovalne police morda želi zavarovati tveganja v različnih državah članicah, ki bodo krita z eno samo zavarovalno polico.

| 4.2.4.4 | Trenutni pravni položaj takih evropolitik ne omogoča v celoti; namesto tega se oblikujejo „krovne pogodbe“, ki jih je dejansko toliko, kolikor je zadevnih držav članic. Kar torej manjka, je možnost prenosne zavarovalne police za tako imenovanega „evromobilnega“ imetnika zavarovalne police (37), ki v svojem življenju živi in dela v različnih delih Evropske skupnosti. |
| --- | --- |

4.2.4.4

Trenutni pravni položaj takih evropolitik ne omogoča v celoti; namesto tega se oblikujejo „krovne pogodbe“, ki jih je dejansko toliko, kolikor je zadevnih držav članic. Kar torej manjka, je možnost prenosne zavarovalne police za tako imenovanega „evromobilnega“ imetnika zavarovalne police (37), ki v svojem življenju živi in dela v različnih delih Evropske skupnosti.

4.2.5   Perspektiva zavarovalnih posrednikov

| 4.2.5.1 | Posredniki odločilno vplivajo na posredovanje zavarovalnih pogodb. Zavarovalni posredniki so ključni element pri vzpostavljanju notranjega zavarovalniškega trga. To zlasti drži za zavarovalne agente. Z uresničevanjem svobode opravljanja storitev — zagotovljene s členi 49–55 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in uzakonjene z Direktivo o zavarovalnih posrednikih (38) — posredniki pomembno prispevajo k oblikovanju in delovanju notranjega zavarovalniškega trga. Zlasti na področju zavarovanja za masovna tveganja je verjetneje, da bo agent tisti, ki bo poskušal plasirati tveganje na tuj zavarovalni trg kot pa odjemalec. |
| --- | --- |

4.2.5.1

Posredniki odločilno vplivajo na posredovanje zavarovalnih pogodb. Zavarovalni posredniki so ključni element pri vzpostavljanju notranjega zavarovalniškega trga. To zlasti drži za zavarovalne agente. Z uresničevanjem svobode opravljanja storitev — zagotovljene s členi 49–55 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in uzakonjene z Direktivo o zavarovalnih posrednikih (38) — posredniki pomembno prispevajo k oblikovanju in delovanju notranjega zavarovalniškega trga. Zlasti na področju zavarovanja za masovna tveganja je verjetneje, da bo agent tisti, ki bo poskušal plasirati tveganje na tuj zavarovalni trg kot pa odjemalec.

| 4.2.5.2 | Vendar pa podatki o tujem zavarovalniškem trgu in njegovih proizvodih verjetno ne bodo odločilno vplivali na agentovo pomanjkljivo znanje o lokalnem pravu. Ker so proizvodi na tujem zavarovalniškem trgu zasnovani glede na lokalno pravo, lahko zavarovalni agent predvideva, da bosta vsebina in cena zavarovalne police drugačni v pravnem okolju njegovega (tujega) odjemalca. Zato agenti ne morejo tako zlahka vstopiti na tuje zavarovalniške trge, da bi tam plasirali masovna tveganja, temveč se morajo pogajati za vsako pogodbo posebej. To bo verjetno privedlo do nesprejemljivo visokih stroškov transakcij, in s tem oviralo delovanje notranjega zavarovalniškega trga. |
| --- | --- |

4.2.5.2

Vendar pa podatki o tujem zavarovalniškem trgu in njegovih proizvodih verjetno ne bodo odločilno vplivali na agentovo pomanjkljivo znanje o lokalnem pravu. Ker so proizvodi na tujem zavarovalniškem trgu zasnovani glede na lokalno pravo, lahko zavarovalni agent predvideva, da bosta vsebina in cena zavarovalne police drugačni v pravnem okolju njegovega (tujega) odjemalca. Zato agenti ne morejo tako zlahka vstopiti na tuje zavarovalniške trge, da bi tam plasirali masovna tveganja, temveč se morajo pogajati za vsako pogodbo posebej. To bo verjetno privedlo do nesprejemljivo visokih stroškov transakcij, in s tem oviralo delovanje notranjega zavarovalniškega trga.

4.2.6   Podobne skrbi za zavarovanje, ki se trži prek podružnic

| 4.2.6.1 | Zelo pogosto se navaja, da zavarovanje po svoji naravi zahteva nekakšno geografsko bližino zavarovatelja in stranke. V prihodnosti bi lahko ta ugotovitev pokazala, da čezmejna prodaja ne bo tako pogosta v zavarovalniškem sektorju, kot je v drugih panogah (npr. prodaji knjig prek medmrežja, itd.). Zaradi odnosov s strankami bi zavarovatelji v drugih državah članicah mogoče raje delovali prek podružnic ali hčerinskih družb. |
| --- | --- |

4.2.6.1

Zelo pogosto se navaja, da zavarovanje po svoji naravi zahteva nekakšno geografsko bližino zavarovatelja in stranke. V prihodnosti bi lahko ta ugotovitev pokazala, da čezmejna prodaja ne bo tako pogosta v zavarovalniškem sektorju, kot je v drugih panogah (npr. prodaji knjig prek medmrežja, itd.). Zaradi odnosov s strankami bi zavarovatelji v drugih državah članicah mogoče raje delovali prek podružnic ali hčerinskih družb.

| 4.2.6.2 | Zagovorniki takega stališča načeloma ne nasprotujejo uskladitvi zavarovalnega pogodbenega prava, ampak želijo pokazati, da bo vpliv omejen na določen delež zavarovalnih pogodb, ki se bodo dejansko tržile prek meja, ali na stranke, ki so pravzaprav mobilne in menjajo svoje stalno bivališče v različnih državah članicah. |
| --- | --- |

4.2.6.2

Zagovorniki takega stališča načeloma ne nasprotujejo uskladitvi zavarovalnega pogodbenega prava, ampak želijo pokazati, da bo vpliv omejen na določen delež zavarovalnih pogodb, ki se bodo dejansko tržile prek meja, ali na stranke, ki so pravzaprav mobilne in menjajo svoje stalno bivališče v različnih državah članicah.

| 4.2.6.3 | Vendar pa bo dejanski vpliv občutno večji. Če se zavarovalne pogodbe v drugih državah članicah prodajajo prek podružnic („ustanov“) ali celo hčerinske družbe, se pojavijo enake težave za stranke, posrednike in zavarovatelje. Zavarovatelji morajo svoje proizvode prilagoditi lokalnih razmeram, vključno lokalnemu pravnemu okolju. Posledično morajo preoblikovati svoje proizvode. Zato se polica, ki je zasnovana v eni državi članici, v drugi državi članici ne more prodajati prek podružnice, ne da bi se občutno spremenila zaradi različnega (pravnega) okolja. Posredniki in stranke se soočajo s težavo, da preprosto ne bodo našli tujih zavarovalnih proizvodov na svojih trgih. |
| --- | --- |

4.2.6.3

Vendar pa bo dejanski vpliv občutno večji. Če se zavarovalne pogodbe v drugih državah članicah prodajajo prek podružnic („ustanov“) ali celo hčerinske družbe, se pojavijo enake težave za stranke, posrednike in zavarovatelje. Zavarovatelji morajo svoje proizvode prilagoditi lokalnih razmeram, vključno lokalnemu pravnemu okolju. Posledično morajo preoblikovati svoje proizvode. Zato se polica, ki je zasnovana v eni državi članici, v drugi državi članici ne more prodajati prek podružnice, ne da bi se občutno spremenila zaradi različnega (pravnega) okolja. Posredniki in stranke se soočajo s težavo, da preprosto ne bodo našli tujih zavarovalnih proizvodov na svojih trgih.

| 4.2.6.4 | Uskladitev zavarovalnega pogodbenega prava bi občutno znižala stroške zasnove proizvoda na notranjem trgu. Zavarovatelji, ki imajo sedež v drugi državi članici, bi se lahko omejili, da strankam svetujejo prek svojih agentov, škodne likvidacije opravijo prek svojih pristojnih regionalnih pisarn itd. Tudi če bi zavarovatelji delovali prek hčerinskih družb, bi si zavarovalniške skupine lahko prizadevale skupaj in delile stroške zasnove proizvoda. |
| --- | --- |

4.2.6.4

Uskladitev zavarovalnega pogodbenega prava bi občutno znižala stroške zasnove proizvoda na notranjem trgu. Zavarovatelji, ki imajo sedež v drugi državi članici, bi se lahko omejili, da strankam svetujejo prek svojih agentov, škodne likvidacije opravijo prek svojih pristojnih regionalnih pisarn itd. Tudi če bi zavarovatelji delovali prek hčerinskih družb, bi si zavarovalniške skupine lahko prizadevale skupaj in delile stroške zasnove proizvoda.

| 4.2.6.5 | Tako bi stranke lahko učinkovito izkoristile notranji trg. Na notranjem trgu, ki temelji na usklajenem zavarovalnem pogodbenem pravu, bi inovacije na zavarovalniškem trgu lažje segale prek meja. Evropske stranke bi imele dostop do v tujini zasnovanih zavarovalnih proizvodov. |
| --- | --- |

4.2.6.5

Tako bi stranke lahko učinkovito izkoristile notranji trg. Na notranjem trgu, ki temelji na usklajenem zavarovalnem pogodbenem pravu, bi inovacije na zavarovalniškem trgu lažje segale prek meja. Evropske stranke bi imele dostop do v tujini zasnovanih zavarovalnih proizvodov.

4.3   Zlasti: uskladitev zavarovalnega pogodbenega prava in širitev EU

| 4.3.1 | 1. maja 2004 se je Evropski skupnosti pridružilo 10 novih držav članic, od tega je osem držav na prehodu v tržno gospodarstvo. Kot predpogoj za pridružitev Evropski skupnosti je bilo treba njihovo zavarovalno pravo uskladiti s pravnim redom Evropskih skupnosti (39). Kot predpogoj za delovanje zavarovalniških trgov v teh državah je nepogrešljiva sodobna zakonodaja o zavarovalnem pogodbenem pravu. Medtem ko je nekaj novih članic sprejelo sodobno zakonodajo, morajo druge ustrezne ukrepe še sprejeti. |
| --- | --- |

4.3.1

1. maja 2004 se je Evropski skupnosti pridružilo 10 novih držav članic, od tega je osem držav na prehodu v tržno gospodarstvo. Kot predpogoj za pridružitev Evropski skupnosti je bilo treba njihovo zavarovalno pravo uskladiti s pravnim redom Evropskih skupnosti (39). Kot predpogoj za delovanje zavarovalniških trgov v teh državah je nepogrešljiva sodobna zakonodaja o zavarovalnem pogodbenem pravu. Medtem ko je nekaj novih članic sprejelo sodobno zakonodajo, morajo druge ustrezne ukrepe še sprejeti.

| 4.3.2 | Zdi se, da bi tako uskladitev zavarovalnega pogodbenega prava služila interesom razširjenega notranjega zavarovalniškega trga in novim državam članicam pomagala posodobiti njihove zakonodaje ter se izogniti novim razlikam med nacionalnimi sistemi. Koristno bi bilo, če bi lahko Komisija Evropskih skupnosti zadevne države čim prej obvestila, kdaj namerava uskladiti zavarovalno pogodbeno pravo. |
| --- | --- |

4.3.2

Zdi se, da bi tako uskladitev zavarovalnega pogodbenega prava služila interesom razširjenega notranjega zavarovalniškega trga in novim državam članicam pomagala posodobiti njihove zakonodaje ter se izogniti novim razlikam med nacionalnimi sistemi. Koristno bi bilo, če bi lahko Komisija Evropskih skupnosti zadevne države čim prej obvestila, kdaj namerava uskladiti zavarovalno pogodbeno pravo.

5.   Predlog direktive Komisije iz leta 1979

| 5.1 | Kot je bilo navedeno zgoraj, je Komisija leta 1979 predstavila prvotni predlog direktive, s katerim je želela uskladiti zakone in druge predpise v zvezi z zavarovalnimi pogodbami (40). Ta predlog je bil pripravljen neposredno po Splošnem programu za odpravo omejitev za svobodo opravljanja storitev, ki je na področju zadev, ki so povezane z neposrednim zavarovanjem, predvidel uskladitev pravnih in upravnih instrumentov, ki urejajo zavarovalne pogodbe, „v takšnem obsegu, da bi njihovo neskladje oškodovalo imetnike zavarovalnih polic in tretje stranke“
   (41). |
| --- | --- |

5.1

Kot je bilo navedeno zgoraj, je Komisija leta 1979 predstavila prvotni predlog direktive, s katerim je želela uskladiti zakone in druge predpise v zvezi z zavarovalnimi pogodbami (40). Ta predlog je bil pripravljen neposredno po Splošnem programu za odpravo omejitev za svobodo opravljanja storitev, ki je na področju zadev, ki so povezane z neposrednim zavarovanjem, predvidel uskladitev pravnih in upravnih instrumentov, ki urejajo zavarovalne pogodbe, „v takšnem obsegu, da bi njihovo neskladje oškodovalo imetnike zavarovalnih polic in tretje stranke“
   (41).

| 5.2 | Predlog je izrazil stališče, da je uskladitev, ki so jo zahtevale takrat veljavne direktive, neprimerna; prav tako je menil, da ne zadostuje, če se v Pogodbi prepove diskriminatorna obravnava v zvezi z opravljanjem storitev, če zadevno podjetje ni bilo ustanovljeno v državi članici, v kateri so se storitve opravljale. |
| --- | --- |

5.2

Predlog je izrazil stališče, da je uskladitev, ki so jo zahtevale takrat veljavne direktive, neprimerna; prav tako je menil, da ne zadostuje, če se v Pogodbi prepove diskriminatorna obravnava v zvezi z opravljanjem storitev, če zadevno podjetje ni bilo ustanovljeno v državi članici, v kateri so se storitve opravljale.

| 5.2.1 | Zato se je zdelo, da bi bilo primerno urediti „nekatera splošna vprašanja, zlasti v zvezi z obstojem kritja, ki je odvisno od plačila premije, trajanjem pogodbe in položaja zavarovanih oseb, ki niso imetniki zavarovalnih polic“, ter „posledice, ki nastanejo, prvič, zaradi obnašanja imetnika zavarovalne police ob sklenitvi pogodbe in med njenim trajanjem v zvezi s prijavo tveganja in škode, ter drugič, zaradi njegovega odnosa do ukrepov, ki jih je treba sprejeti v primeru škode“. |
| --- | --- |

5.2.1

Zato se je zdelo, da bi bilo primerno urediti „nekatera splošna vprašanja, zlasti v zvezi z obstojem kritja, ki je odvisno od plačila premije, trajanjem pogodbe in položaja zavarovanih oseb, ki niso imetniki zavarovalnih polic“, ter „posledice, ki nastanejo, prvič, zaradi obnašanja imetnika zavarovalne police ob sklenitvi pogodbe in med njenim trajanjem v zvezi s prijavo tveganja in škode, ter drugič, zaradi njegovega odnosa do ukrepov, ki jih je treba sprejeti v primeru škode“.

| 5.2.2 | V predlogu je bilo prav tako obravnavano, da „se državam članicam lahko dovoli, da sprejmejo različne rešitve samo, kadar je to izrecno predvideno v besedilu direktive“; vsak drugačen pristop bi cilje tega predloga postavil pod vprašaj. To bi tako bil pomemben korak k popolni uskladitvi na tem področju (42). |
| --- | --- |

5.2.2

V predlogu je bilo prav tako obravnavano, da „se državam članicam lahko dovoli, da sprejmejo različne rešitve samo, kadar je to izrecno predvideno v besedilu direktive“; vsak drugačen pristop bi cilje tega predloga postavil pod vprašaj. To bi tako bil pomemben korak k popolni uskladitvi na tem področju (42).

| 5.3 | Odbor je v svojem soglasno sprejetem mnenju o tem predlogu (43) izpostavil naslednje ključne točke:






  a) | Komisija je omejila svoj pristop na uskladitev točk, za katere je menila, da so nujne, čeprav je Odbor menil, da bi bilo treba naknadno uskladiti tudi druge vidike; |
| --- | --- | --- |

5.3

Odbor je v svojem soglasno sprejetem mnenju o tem predlogu (43) izpostavil naslednje ključne točke:

a)

Komisija je omejila svoj pristop na uskladitev točk, za katere je menila, da so nujne, čeprav je Odbor menil, da bi bilo treba naknadno uskladiti tudi druge vidike;

| b) | Odbor je obžaloval, da v direktivi ni bilo nobene razlike med masovnimi tveganji ter komercialnimi, industrijskimi in drugimi tveganji; |
| --- | --- |

b)

Odbor je obžaloval, da v direktivi ni bilo nobene razlike med masovnimi tveganji ter komercialnimi, industrijskimi in drugimi tveganji;

| c) | predlagal je, da se lahko zdravstveno zavarovanje prav tako izključi s področja uporabe te direktive; |
| --- | --- |

c)

predlagal je, da se lahko zdravstveno zavarovanje prav tako izključi s področja uporabe te direktive;

| d) | obžaloval je dejstvo, da direktiva ne zajema prevzetih polic zavarovateljev, ki imajo sedež v državi članici, ampak je zajela tveganja v državah nečlanicah ali prevzete police imetnikov zavarovalnih polic s stalnim prebivališčem zunaj Skupnosti; |
| --- | --- |

d)

obžaloval je dejstvo, da direktiva ne zajema prevzetih polic zavarovateljev, ki imajo sedež v državi članici, ampak je zajela tveganja v državah nečlanicah ali prevzete police imetnikov zavarovalnih polic s stalnim prebivališčem zunaj Skupnosti;

| e) | Odbor je zahteval, da je treba sestaviti posebna pravila, ki bodo ustrezno zaščitila imetnike zavarovalnih polic, ne glede na to, ali so posamezniki ali mala podjetja, da bi zlasti zajemala:






  1) | obdobje za razmislek („cooling-off period“) in pravico do odstopa; |
| --- | --- | --- |

e)

Odbor je zahteval, da je treba sestaviti posebna pravila, ki bodo ustrezno zaščitila imetnike zavarovalnih polic, ne glede na to, ali so posamezniki ali mala podjetja, da bi zlasti zajemala:

1)

obdobje za razmislek („cooling-off period“) in pravico do odstopa;

| 2) | nepoštene klavzule; |
| --- | --- |

2)

nepoštene klavzule;

| 3) | izrecno navedbo izjem in rokov; |
| --- | --- |

3)

izrecno navedbo izjem in rokov;

| 4) | ustrezne podatke pred sklenitvijo pogodbe; |
| --- | --- |

4)

ustrezne podatke pred sklenitvijo pogodbe;

| f) | zahteval je, da je pravica do pritožbe poškodovanih tretjih oseb zajeta v ad hoc direktivi ali da se obravnava v naslednji stopnji usklajevanja. |
| --- | --- |

f)

zahteval je, da je pravica do pritožbe poškodovanih tretjih oseb zajeta v ad hoc direktivi ali da se obravnava v naslednji stopnji usklajevanja.

| 5.4 | Odbor je nato opravil kritično analizo vsakega posameznega člena v predlogu; njegove pripombe o tem je še vedno vredno upoštevati v vsaki novi pobudi na tem področju. |
| --- | --- |

5.4

Odbor je nato opravil kritično analizo vsakega posameznega člena v predlogu; njegove pripombe o tem je še vedno vredno upoštevati v vsaki novi pobudi na tem področju.

| 5.5 | Tudi Evropski parlament je takrat izdal svoja mnenja o tem predlogu (44). Med drugim je menil, da „bi uskladitev zagotovila podoben standard zaščite imetnikov zavarovalne police, ne glede na izbiro prava“. |
| --- | --- |

5.5

Tudi Evropski parlament je takrat izdal svoja mnenja o tem predlogu (44). Med drugim je menil, da „bi uskladitev zagotovila podoben standard zaščite imetnikov zavarovalne police, ne glede na izbiro prava“.

| 5.5.1 | Parlament je predlagal številne spremembe, predvsem v zvezi: s področjem uporabe direktive (odprava izključitev); ključnimi sestavinami zavarovalnih pogodb; obveznostjo imetnika zavarovalne police, da poda prijavo o nekaterih okoliščinah; posledicami tega za ohranitev zavarovalne pogodbe bodisi v zvezi s prvotnimi okoliščinami bodisi spremembami v času veljavnosti pogodbe; dokazom, ki ga mora zagotoviti imetnik zavarovalne police, če pride do škode, ter s pogoji, pod katerimi se lahko prekine pogodba. |
| --- | --- |

5.5.1

Parlament je predlagal številne spremembe, predvsem v zvezi: s področjem uporabe direktive (odprava izključitev); ključnimi sestavinami zavarovalnih pogodb; obveznostjo imetnika zavarovalne police, da poda prijavo o nekaterih okoliščinah; posledicami tega za ohranitev zavarovalne pogodbe bodisi v zvezi s prvotnimi okoliščinami bodisi spremembami v času veljavnosti pogodbe; dokazom, ki ga mora zagotoviti imetnik zavarovalne police, če pride do škode, ter s pogoji, pod katerimi se lahko prekine pogodba.

| 5.5.2 | Namen pripomb Parlamenta je bil jasno poudariti, „da bi moralo obstajati pravično ravnotežje med interesi zavarovatelja in zavarovane osebe“. |
| --- | --- |

5.5.2

Namen pripomb Parlamenta je bil jasno poudariti, „da bi moralo obstajati pravično ravnotežje med interesi zavarovatelja in zavarovane osebe“.

| 5.6 | Komisija je po teh pripombah imela možnost sestaviti nov, popravljen predlog (45), v katerem so bili izpostavljeni različni predlogi in pobude, ki sta jih pripravila Odbor in Parlament. V njem se je pozornost prvič posvetila dejstvu, da „bi uskladitev zakonodaj v zvezi z zavarovalnimi pogodbami omogočila, da bi izvajalci storitev v eni državi članici le-te lažje opravljali v drugi državi članici“. To je bila ena od prvih navedb cilja uresničitve enotnega trga pri finančnih storitvah (46). |
| --- | --- |

5.6

Komisija je po teh pripombah imela možnost sestaviti nov, popravljen predlog (45), v katerem so bili izpostavljeni različni predlogi in pobude, ki sta jih pripravila Odbor in Parlament. V njem se je pozornost prvič posvetila dejstvu, da „bi uskladitev zakonodaj v zvezi z zavarovalnimi pogodbami omogočila, da bi izvajalci storitev v eni državi članici le-te lažje opravljali v drugi državi članici“. To je bila ena od prvih navedb cilja uresničitve enotnega trga pri finančnih storitvah (46).

| 5.6.1 | Ta Komisijin predlog direktive naj bi začel veljati 1. julija 1983. Vendar nazadnje ni bil sprejet zaradi pomanjkanja politične volje držav članic. |
| --- | --- |

5.6.1

Ta Komisijin predlog direktive naj bi začel veljati 1. julija 1983. Vendar nazadnje ni bil sprejet zaradi pomanjkanja politične volje držav članic.

5.7   Kakšen je današnji pomen predloga Komisije iz leta 1979/80?

| 5.7.1 | Odgovori na vprašalnik, ki je bil poslan o tem, in javno zaslišanje, ki je potekalo 16. aprila 2004, so pokazali, da obstaja splošno soglasje, da je treba ta predlog, čeprav je star dvajset let, resno upoštevati kot še vedno veljaven prispevek k novi pobudi na tem področju in kot dobro izhodišče za to. |
| --- | --- |

5.7.1

Odgovori na vprašalnik, ki je bil poslan o tem, in javno zaslišanje, ki je potekalo 16. aprila 2004, so pokazali, da obstaja splošno soglasje, da je treba ta predlog, čeprav je star dvajset let, resno upoštevati kot še vedno veljaven prispevek k novi pobudi na tem področju in kot dobro izhodišče za to.

| 5.7.2 | Vseeno je bilo prav tako poudarjeno, da gredo trenutne zahteve za uskladitev zavarovalnih pogodb veliko dlje od predloga iz leta 1980 in da morajo biti pravila, ki bodo predlagana, posledica razprave o poglobljeni študiji primerjalnega prava. |
| --- | --- |

5.7.2

Vseeno je bilo prav tako poudarjeno, da gredo trenutne zahteve za uskladitev zavarovalnih pogodb veliko dlje od predloga iz leta 1980 in da morajo biti pravila, ki bodo predlagana, posledica razprave o poglobljeni študiji primerjalnega prava.

6.   Načini usklajevanja

6.1   Iskanje najboljših rešitev z uporabo primerjalne pravne metode

| 6.1.1 | Pred vsakim poskusom uskladitve evropskega zavarovalnega pogodbenega prava je treba opraviti pripravljalno delo primerjalnega prava. Tako delo že ustaljeno poteka na akademski ravni. Pravzaprav je primerjalno delo že bilo opravljeno na področju splošnega pogodbenega prava s predstavitvijo načel evropskega pogodbenega prava. Na področju zavarovalnega pogodbenega prava je bilo objavljeno in bo objavljeno veliko število rezultatov primerjalne pravne raziskave. (47) Leta 1999 je pokojni profesor Reichert — Facilides ustanovil projektno skupino za „ponovno formuliranje evropskega zavarovalnega pogodbenega prava“. Člani te skupine so strokovnjaki na področju zavarovalnega prava in zastopajo različne pravne rede (v Evropski skupnosti in zunaj nje). |
| --- | --- |

6.1.1

Pred vsakim poskusom uskladitve evropskega zavarovalnega pogodbenega prava je treba opraviti pripravljalno delo primerjalnega prava. Tako delo že ustaljeno poteka na akademski ravni. Pravzaprav je primerjalno delo že bilo opravljeno na področju splošnega pogodbenega prava s predstavitvijo načel evropskega pogodbenega prava. Na področju zavarovalnega pogodbenega prava je bilo objavljeno in bo objavljeno veliko število rezultatov primerjalne pravne raziskave. (47) Leta 1999 je pokojni profesor Reichert — Facilides ustanovil projektno skupino za „ponovno formuliranje evropskega zavarovalnega pogodbenega prava“. Člani te skupine so strokovnjaki na področju zavarovalnega prava in zastopajo različne pravne rede (v Evropski skupnosti in zunaj nje).

| 6.1.2 | Smernice za iskanje „najboljše rešitve“ za zavarovalno pogodbeno pravo so lahko naslednje: prvič, ustrezno je treba upoštevati osnovno nalogo celotnega zavarovalnega pogodbenega prava — zagotoviti pravni okvir za učinkovit prevzem tveganja s strani zavarovatelja in tako zagotoviti dobro delovanje zavarovalništva kot takega. Drugič, nujno je, da so nasprotni interesi strank skrbno uravnoteženi. V zvezi s tem je treba ustrezno priznati sodobni trend, da se imetniku zavarovalne police dodeli sorazmerno visoka stopnja zaščite. |
| --- | --- |

6.1.2

Smernice za iskanje „najboljše rešitve“ za zavarovalno pogodbeno pravo so lahko naslednje: prvič, ustrezno je treba upoštevati osnovno nalogo celotnega zavarovalnega pogodbenega prava — zagotoviti pravni okvir za učinkovit prevzem tveganja s strani zavarovatelja in tako zagotoviti dobro delovanje zavarovalništva kot takega. Drugič, nujno je, da so nasprotni interesi strank skrbno uravnoteženi. V zvezi s tem je treba ustrezno priznati sodobni trend, da se imetniku zavarovalne police dodeli sorazmerno visoka stopnja zaščite.

| 6.1.3 | Na podlagi teh ugotovitev bi se morala prizadevanja za izboljšanje notranjega zavarovalniškega trga biti usmerjati na obvezne predpise. Ti predpisi so nepogrešljiv okvir za neodvisno sklepanje pogodb s strankami in hkrati ovirajo notranji zavarovalniški trg, dokler niso usklajeni. Tako so regulativne potrebe na področju zavarovanja združljive z zahtevami uskladitve notranjega zavarovalniškega trga. |
| --- | --- |

6.1.3

Na podlagi teh ugotovitev bi se morala prizadevanja za izboljšanje notranjega zavarovalniškega trga biti usmerjati na obvezne predpise. Ti predpisi so nepogrešljiv okvir za neodvisno sklepanje pogodb s strankami in hkrati ovirajo notranji zavarovalniški trg, dokler niso usklajeni. Tako so regulativne potrebe na področju zavarovanja združljive z zahtevami uskladitve notranjega zavarovalniškega trga.

6.2   Ukrepi za uskladitev morajo zagotoviti visoko stopnjo zaščite imetnika zavarovalne police

| 6.2.1 | Cilj zavarovalnega pogodbenega prava — vsaj njegovih polobvezujočih določb — je zaščititi šibkejšo stranko in ga lahko strokovno imenujemo pravo varstva potrošnikov. Vendar tradicionalna zaščita imetnika zavarovalne police sega dlje kot splošno pravo varstva potrošnikov: poleg zasebnih potrošnikov so zaščiteni tudi mali podjetniki, ko sklepajo zavarovanje. |
| --- | --- |

6.2.1

Cilj zavarovalnega pogodbenega prava — vsaj njegovih polobvezujočih določb — je zaščititi šibkejšo stranko in ga lahko strokovno imenujemo pravo varstva potrošnikov. Vendar tradicionalna zaščita imetnika zavarovalne police sega dlje kot splošno pravo varstva potrošnikov: poleg zasebnih potrošnikov so zaščiteni tudi mali podjetniki, ko sklepajo zavarovanje.

| 6.2.2 | Pri usklajevanju evropskega prava varstva potrošnikov mora Evropska skupnost potrošnikom zagotoviti visoko stopnjo zaščite (glej npr. člen 95(3) Pogodbe ES). Ta koncept prav tako velja za zakonodajne akte, ki temeljijo na drugih členih Pogodbe ES, ki zakonodajnemu organu ES (na področju zavarovalnega prava ponavadi člen 47(2) v povezavi s členom 55 Pogodbe ES). Zato bi ukrep, ki bi uskladil zavarovalno pogodbeno pravo, zagotovil visoko stopnjo zaščite imetnika zavarovalne police. |
| --- | --- |

6.2.2

Pri usklajevanju evropskega prava varstva potrošnikov mora Evropska skupnost potrošnikom zagotoviti visoko stopnjo zaščite (glej npr. člen 95(3) Pogodbe ES). Ta koncept prav tako velja za zakonodajne akte, ki temeljijo na drugih členih Pogodbe ES, ki zakonodajnemu organu ES (na področju zavarovalnega prava ponavadi člen 47(2) v povezavi s členom 55 Pogodbe ES). Zato bi ukrep, ki bi uskladil zavarovalno pogodbeno pravo, zagotovil visoko stopnjo zaščite imetnika zavarovalne police.

6.3   Minimalni standardi ali popolna uskladitev?

| 6.3.1 | Analiza trenutnih težav z notranjim zavarovalniškim trgom jasno dokazuje, da je potrebna popolna uskladitev zavarovalnega pogodbenega prava. Uskladitev minimalnih standardov bi državam članicam omogočila, da uporabijo višji standard zaščite, kot jih zagotavlja evropska zakonodaja, in bi tako ustvarili nove ovire za notranji zavarovalniški trg. |
| --- | --- |

6.3.1

Analiza trenutnih težav z notranjim zavarovalniškim trgom jasno dokazuje, da je potrebna popolna uskladitev zavarovalnega pogodbenega prava. Uskladitev minimalnih standardov bi državam članicam omogočila, da uporabijo višji standard zaščite, kot jih zagotavlja evropska zakonodaja, in bi tako ustvarili nove ovire za notranji zavarovalniški trg.

| 6.3.2 | Minimalni standardi ne bi škodovali delovanju notranjega trga, če bi se trenutna ureditev zasebnega mednarodnega prava nadomestila s predpisi, ki bi privedli do uporabe zakonodaje države, v kateri ima zavarovatelj sedež. Tako bi vsak zavarovatelj svoj proizvod izdelal v skladu s svojo nacionalno zakonodajo (ki bi dovoljevala vsaj evropski minimalni standard zaščite) in bi ga v vseh drugih državah članicah lahko prodajal na podlagi zakonodaje „domače države“. Imetnik zavarovalne police bi lahko zaupal, da bo dobil minimalne standarde zaščite, čeprav zanj velja tuja zakonodaja. |
| --- | --- |

6.3.2

Minimalni standardi ne bi škodovali delovanju notranjega trga, če bi se trenutna ureditev zasebnega mednarodnega prava nadomestila s predpisi, ki bi privedli do uporabe zakonodaje države, v kateri ima zavarovatelj sedež. Tako bi vsak zavarovatelj svoj proizvod izdelal v skladu s svojo nacionalno zakonodajo (ki bi dovoljevala vsaj evropski minimalni standard zaščite) in bi ga v vseh drugih državah članicah lahko prodajal na podlagi zakonodaje „domače države“. Imetnik zavarovalne police bi lahko zaupal, da bo dobil minimalne standarde zaščite, čeprav zanj velja tuja zakonodaja.

| 6.3.3 | Vendar taka sprememba v ureditvi mednarodnega zasebnega prava ni niti verjetna niti zaželena. Prvič, taka sprememba bi potrošnike zavarovalnih storitev prikrajšala za varstvo potrošnikov, ki je predvideno s členom 5 Rimske konvencije, ki „pasivnega“ potrošnika ščiti celo na področjih, na katerih je bistveno pravo varstva potrošnikov usklajeno. Drugič, obvezne pravne predpise kraja stalnega prebivališča imetnika zavarovalne police bi naložila sodišča; ovire za delovanje notranjega trga bi tako vedno ostale. Tretjič, treba je navesti, da lahko zavarovatelj v skladu z uredbo o pristojnosti in priznavanju ter izvršbi tožb svojega zavarovanca toži samo na sodiščih stalnega prebivališča imetnika zavarovalne police (glej čl. 12(1)) z zelo malo izjemami), le-ta pa bo za svoje tožbe verjetno izbral enak način v skladu s členom 9(1). |
| --- | --- |

6.3.3

Vendar taka sprememba v ureditvi mednarodnega zasebnega prava ni niti verjetna niti zaželena. Prvič, taka sprememba bi potrošnike zavarovalnih storitev prikrajšala za varstvo potrošnikov, ki je predvideno s členom 5 Rimske konvencije, ki „pasivnega“ potrošnika ščiti celo na področjih, na katerih je bistveno pravo varstva potrošnikov usklajeno. Drugič, obvezne pravne predpise kraja stalnega prebivališča imetnika zavarovalne police bi naložila sodišča; ovire za delovanje notranjega trga bi tako vedno ostale. Tretjič, treba je navesti, da lahko zavarovatelj v skladu z uredbo o pristojnosti in priznavanju ter izvršbi tožb svojega zavarovanca toži samo na sodiščih stalnega prebivališča imetnika zavarovalne police (glej čl. 12(1)) z zelo malo izjemami), le-ta pa bo za svoje tožbe verjetno izbral enak način v skladu s členom 9(1).

| 6.3.4 | Tako bi sprememba v ureditvi mednarodnega zasebnega prava privedla do položaja, pri katerem bi sodišča, ki imajo pristojnost, v večini primerov morala uporabiti tujo zakonodajo. S tem bi bili spori o zavarovalniških vprašanjih bolj obremenjujoči in dražji, čeprav bi bilo samo zavarovalno pravo usklajeno. Zato tega pristopa ne moremo priporočati. Ureditev mednarodnega zasebnega prava bi načeloma morala ostati taka, kot je, zavarovalno pogodbeno pravo pa bi bilo treba popolnoma uskladiti. Vendar ta trditev ne zanika, da obstaja možnost izboljšanja trenutne ureditve mednarodnega zasebnega prava; na primer, dokler zavarovalno pogodbeno pravo ne bo usklajeno, se lahko „evromobilnemu“ državljanu omogoči, da izbira med zakonodajo svojega stalnega bivališča in zakonodajo svojega državljanstva. |
| --- | --- |

6.3.4

Tako bi sprememba v ureditvi mednarodnega zasebnega prava privedla do položaja, pri katerem bi sodišča, ki imajo pristojnost, v večini primerov morala uporabiti tujo zakonodajo. S tem bi bili spori o zavarovalniških vprašanjih bolj obremenjujoči in dražji, čeprav bi bilo samo zavarovalno pravo usklajeno. Zato tega pristopa ne moremo priporočati. Ureditev mednarodnega zasebnega prava bi načeloma morala ostati taka, kot je, zavarovalno pogodbeno pravo pa bi bilo treba popolnoma uskladiti. Vendar ta trditev ne zanika, da obstaja možnost izboljšanja trenutne ureditve mednarodnega zasebnega prava; na primer, dokler zavarovalno pogodbeno pravo ne bo usklajeno, se lahko „evromobilnemu“ državljanu omogoči, da izbira med zakonodajo svojega stalnega bivališča in zakonodajo svojega državljanstva.

6.4   Ali je na notranjem zavarovalniškem trgu potrebna uskladitev splošnega pogodbenega prava?

| 6.4.1 | Zavarovalno pogodbeno pravo je sistematično vpeto v splošno pogodbeno pravo. Ta ugotovitev postavlja vprašanje, ali se lahko uskladitev zavarovalnega pogodbenega prava doseže samo, če se uskladi celotno pogodbeno pravo (ali vsaj njen splošni del), oziroma ali se to lahko doseže neodvisno. Zdi se, da bolj drži zadnje. |
| --- | --- |

6.4.1

Zavarovalno pogodbeno pravo je sistematično vpeto v splošno pogodbeno pravo. Ta ugotovitev postavlja vprašanje, ali se lahko uskladitev zavarovalnega pogodbenega prava doseže samo, če se uskladi celotno pogodbeno pravo (ali vsaj njen splošni del), oziroma ali se to lahko doseže neodvisno. Zdi se, da bolj drži zadnje.

| 6.4.2 | Kot je bilo navedeno zgoraj, oviro za notranji zavarovalniški trg predstavljajo obvezni predpisi in bi jih zato bilo treba uskladiti. Pogodbeno pravo na splošno pa je po svoji naravi neobvezno. Vendar pa obstajajo nekateri obvezni predpisi. Niti se ne zdi, da bi ti predpisi v pravnih redih držav članic bili tako bistveno drugačni, da bi neuskladitev ovirala delovanje notranjega zavarovalniškega trga oziroma da bi pomembno vplivala na zavarovalni proizvod kot tak. |
| --- | --- |

6.4.2

Kot je bilo navedeno zgoraj, oviro za notranji zavarovalniški trg predstavljajo obvezni predpisi in bi jih zato bilo treba uskladiti. Pogodbeno pravo na splošno pa je po svoji naravi neobvezno. Vendar pa obstajajo nekateri obvezni predpisi. Niti se ne zdi, da bi ti predpisi v pravnih redih držav članic bili tako bistveno drugačni, da bi neuskladitev ovirala delovanje notranjega zavarovalniškega trga oziroma da bi pomembno vplivala na zavarovalni proizvod kot tak.

| 6.4.3 | Lahko opazimo tudi izjeme. Vendar lahko take izjeme obravnavamo pri uskladitvi zavarovalniškega sektorja. Primer takih predpisov je pravzaprav že urejen z direktivo o nepoštenih pogodbenih pogojih v potrošniških pogodbah (48), ki prav tako velja za potrošniške zavarovalne police. (49) Pri zakonu o zavarovalni pogodbi na evropski ravni bi bilo samo treba razširiti področje njene uporabe na vsa masovna tveganja, da bi zadovoljili notranji zavarovalniški trg. |
| --- | --- |

6.4.3

Lahko opazimo tudi izjeme. Vendar lahko take izjeme obravnavamo pri uskladitvi zavarovalniškega sektorja. Primer takih predpisov je pravzaprav že urejen z direktivo o nepoštenih pogodbenih pogojih v potrošniških pogodbah (48), ki prav tako velja za potrošniške zavarovalne police. (49) Pri zakonu o zavarovalni pogodbi na evropski ravni bi bilo samo treba razširiti področje njene uporabe na vsa masovna tveganja, da bi zadovoljili notranji zavarovalniški trg.

| 6.4.4 | Namen teh utemeljitev ni nasprotovati uskladitvi pogodbenega prava na splošno. To vprašanje prepuščajo lastni presoji ustanov ES. Pravzaprav bi uskladitev splošnega pogodbenega prava olajšala nalogo uskladitve zavarovalnega pogodbenega prava. Predstavljene utemeljitve želijo samo pokazati, da lahko uskladitev zavarovalnega pogodbenega prava sama doseže svoje cilje. |
| --- | --- |

6.4.4

Namen teh utemeljitev ni nasprotovati uskladitvi pogodbenega prava na splošno. To vprašanje prepuščajo lastni presoji ustanov ES. Pravzaprav bi uskladitev splošnega pogodbenega prava olajšala nalogo uskladitve zavarovalnega pogodbenega prava. Predstavljene utemeljitve želijo samo pokazati, da lahko uskladitev zavarovalnega pogodbenega prava sama doseže svoje cilje.

6.5   Uvedba neobveznega instrumenta ali uskladitev nacionalnega zavarovalnega pogodbenega prava?

6.5.1   Razlika med uskladitvijo nacionalnih zakonodaj in neobveznim instrumentom

| 6.5.1.1 | V akcijskem načrtu za skladnejšo evropsko pogodbeno pravo je bila poudarjena možnost uvedbe neobveznega instrumenta, namesto uskladitve ali poenotenja nacionalnega pogodbenega prava. Glavna razlika med obema pristopoma je v tem, da bi z neobveznim instrumentom nacionalno pogodbeno pravo ostalo nedotaknjeno, kadar se pogodbene stranke ne bi odločile za uporabo ali zavrnitev instrumenta, odvisno od tega, ali bi ta instrument uporabljal pristop za („opt-in“) ali proti („opt-out“). Tako se vzpostavijo vzporedni pravni redi (evropski in nacionalni) in stranke lahko izbirajo med temi ureditvami. |
| --- | --- |

6.5.1.1

V akcijskem načrtu za skladnejšo evropsko pogodbeno pravo je bila poudarjena možnost uvedbe neobveznega instrumenta, namesto uskladitve ali poenotenja nacionalnega pogodbenega prava. Glavna razlika med obema pristopoma je v tem, da bi z neobveznim instrumentom nacionalno pogodbeno pravo ostalo nedotaknjeno, kadar se pogodbene stranke ne bi odločile za uporabo ali zavrnitev instrumenta, odvisno od tega, ali bi ta instrument uporabljal pristop za („opt-in“) ali proti („opt-out“). Tako se vzpostavijo vzporedni pravni redi (evropski in nacionalni) in stranke lahko izbirajo med temi ureditvami.

| 6.5.1.2 | Po drugi strani pa bi uskladitev ali poenotenje nacionalnega pogodbenega prava tradicionalne koncepte nacionalnega pogodbenega prava nadomestila z evropsko rešitvijo. Stranke ne bi mogle izbirati med svojim nacionalnim ali evropskim modelom. |
| --- | --- |

6.5.1.2

Po drugi strani pa bi uskladitev ali poenotenje nacionalnega pogodbenega prava tradicionalne koncepte nacionalnega pogodbenega prava nadomestila z evropsko rešitvijo. Stranke ne bi mogle izbirati med svojim nacionalnim ali evropskim modelom.

6.5.2   Prednosti in slabosti obeh pristopov

| 6.5.2.1 | Z vidika notranjega zavarovalniškega trga imata obe rešitvi očitno prednost: odpravljata pravne ovire za trženje polic po Evropi in omogočata, da se lastnik zavarovalne police lahko prosto giba v Skupnosti, ne da bi razlike v zavarovalnem pogodbenem pravu neugodno vplivale na njegovo polico. Zato sta oba pristopa zaželena v sedanjih razmerah in izbira med njima je samo stvar politike in ne načela. |
| --- | --- |

6.5.2.1

Z vidika notranjega zavarovalniškega trga imata obe rešitvi očitno prednost: odpravljata pravne ovire za trženje polic po Evropi in omogočata, da se lastnik zavarovalne police lahko prosto giba v Skupnosti, ne da bi razlike v zavarovalnem pogodbenem pravu neugodno vplivale na njegovo polico. Zato sta oba pristopa zaželena v sedanjih razmerah in izbira med njima je samo stvar politike in ne načela.

| 6.5.2.2 | Uskladitev nacionalnega zavarovalnega pogodbenega prava bi lahko bila bolj obremenjujoča kot uzakonitev neobveznega instrumenta. Ker bi privedla do zamenjave nacionalnih „tradicij“ z evropsko rešitvijo, bi lahko nacionalna pravna elita (praktiki kot tudi akademiki) omahovala glede zahteve po uskladitvi. |
| --- | --- |

6.5.2.2

Uskladitev nacionalnega zavarovalnega pogodbenega prava bi lahko bila bolj obremenjujoča kot uzakonitev neobveznega instrumenta. Ker bi privedla do zamenjave nacionalnih „tradicij“ z evropsko rešitvijo, bi lahko nacionalna pravna elita (praktiki kot tudi akademiki) omahovala glede zahteve po uskladitvi.

| 6.5.2.3 | Protislovni dejavnik je soodvisnost med intenzivnostjo vplivov na nacionalno zakonodajo in hitrostjo doseganja rezultatov za notranji trg. Ker neobvezni instrument ne bi odpravil nacionalne zakonodaje, lahko nanj gledamo kot mehak pristop in se zato zdi, da je lažje sprejemljiv za trg. Na drugi strani obstaja bojazen, da bi neobvezni instrument akterje na enotnem trgu (npr. zavarovalnice in borzne posrednike) postavil v čakanje; ker ne bi želel biti v ospredju, bi vsak akter čakal na druge, da gredo naprej in poskusijo izkoristiti (slabe) izkušnje tekmecev. Ali pa bi se na neobvezni dokument gledalo kot na okno priložnosti, ki ga vsi želijo odpreti prvi, tj. s spletno prodajo zavarovanj? Nedvomno bi uskladitev prinesla takojšnje rezultate, ker se noben akter ne bi mogel izogniti, da ga ne bi uporabljal. Na drugi strani lahko na intervencijo gledamo kot na zelo, če ne preveč, močno. |
| --- | --- |

6.5.2.3

Protislovni dejavnik je soodvisnost med intenzivnostjo vplivov na nacionalno zakonodajo in hitrostjo doseganja rezultatov za notranji trg. Ker neobvezni instrument ne bi odpravil nacionalne zakonodaje, lahko nanj gledamo kot mehak pristop in se zato zdi, da je lažje sprejemljiv za trg. Na drugi strani obstaja bojazen, da bi neobvezni instrument akterje na enotnem trgu (npr. zavarovalnice in borzne posrednike) postavil v čakanje; ker ne bi želel biti v ospredju, bi vsak akter čakal na druge, da gredo naprej in poskusijo izkoristiti (slabe) izkušnje tekmecev. Ali pa bi se na neobvezni dokument gledalo kot na okno priložnosti, ki ga vsi želijo odpreti prvi, tj. s spletno prodajo zavarovanj? Nedvomno bi uskladitev prinesla takojšnje rezultate, ker se noben akter ne bi mogel izogniti, da ga ne bi uporabljal. Na drugi strani lahko na intervencijo gledamo kot na zelo, če ne preveč, močno.

| 6.5.2.4 | Tehnična zaskrbljenost glede neobveznega instrumenta je povezana z dejstvom, da ne more popolnoma nadomestiti uskladitve. To lahko preprosto ponazorimo, če preučimo zavarovanje avtomobilske odgovornosti. Uskladitev prava zavarovanja avtomobilske odgovornosti je zelo pomembna za bistveno mobilnost državljanov ES, ker zagotavlja nujno potrebno zaščito žrtvam prometnih nezgod. Očitno je, da zaščita žrtve ne sme biti odvisna od tega, ali se stranke odločijo za zavarovalno pogodbo, ki je naklonjena evropskemu instrumentu. Z neobveznim instrumentom tako ne bi mogli nadomestiti uskladitve nacionalnega prava zavarovanja avtomobilske odgovornosti. |
| --- | --- |

6.5.2.4

Tehnična zaskrbljenost glede neobveznega instrumenta je povezana z dejstvom, da ne more popolnoma nadomestiti uskladitve. To lahko preprosto ponazorimo, če preučimo zavarovanje avtomobilske odgovornosti. Uskladitev prava zavarovanja avtomobilske odgovornosti je zelo pomembna za bistveno mobilnost državljanov ES, ker zagotavlja nujno potrebno zaščito žrtvam prometnih nezgod. Očitno je, da zaščita žrtve ne sme biti odvisna od tega, ali se stranke odločijo za zavarovalno pogodbo, ki je naklonjena evropskemu instrumentu. Z neobveznim instrumentom tako ne bi mogli nadomestiti uskladitve nacionalnega prava zavarovanja avtomobilske odgovornosti.

| 6.5.2.5 | Ne nazadnje se postavlja vprašanje, ali bo neobvezni instrument dosegel učinkovite rezultate na področju, kot je zavarovalno pravo, za katerega je značilno neravnotežje med strankami. Ali bi stranke izbrale učinkovito ali bi izbiro enostransko opravili zavarovatelji s klavzulami za („opt-in“) in proti („opt-out“) v svojih splošnih pogojih zavarovanja? |
| --- | --- |

6.5.2.5

Ne nazadnje se postavlja vprašanje, ali bo neobvezni instrument dosegel učinkovite rezultate na področju, kot je zavarovalno pravo, za katerega je značilno neravnotežje med strankami. Ali bi stranke izbrale učinkovito ali bi izbiro enostransko opravili zavarovatelji s klavzulami za („opt-in“) in proti („opt-out“) v svojih splošnih pogojih zavarovanja?

| 6.5.2.6 | Glavna skrb ni, ali se bo cilj zakona o evropski zavarovalni pogodbi dosegel z uskladitvijo nacionalnih zakonodaj ali uvedbo neobveznega instrumenta. Vendar pa je treba vprašanje temeljito preučiti. |
| --- | --- |

6.5.2.6

Glavna skrb ni, ali se bo cilj zakona o evropski zavarovalni pogodbi dosegel z uskladitvijo nacionalnih zakonodaj ali uvedbo neobveznega instrumenta. Vendar pa je treba vprašanje temeljito preučiti.

6.6   Oblikovanje splošnih pogojev zavarovanja, ki bodo veljali v vsej EU?

| 6.6.1 | Ne nazadnje si lahko postavimo vprašanje, ali bi lahko uskladitev zakonodaj nadomestili z oblikovanjem splošnih pogojev zavarovanja, ki bodo veljali v vsej Evropski uniji. Dejansko bi se skrbi glede zavarovateljev, ki morajo upoštevati vsako posamezno pravo posamezne države članice, zmanjšale (čeprav ne odpravile), če bi prišlo do skupnega prizadevanja, ki bi ga podprle ustanove ES. |
| --- | --- |

6.6.1

Ne nazadnje si lahko postavimo vprašanje, ali bi lahko uskladitev zakonodaj nadomestili z oblikovanjem splošnih pogojev zavarovanja, ki bodo veljali v vsej Evropski uniji. Dejansko bi se skrbi glede zavarovateljev, ki morajo upoštevati vsako posamezno pravo posamezne države članice, zmanjšale (čeprav ne odpravile), če bi prišlo do skupnega prizadevanja, ki bi ga podprle ustanove ES.

| 6.6.2 | Vseeno pristop ne more biti dobrodošel. Prvič, pri splošnih pogojih, ki veljajo v vsej EU, se lahko upoštevajo razlike nacionalnega prava, vendar je še vedno potreben ločen izračun tveganja in so lahko neugodni za mobilnega državljana v EU. |
| --- | --- |

6.6.2

Vseeno pristop ne more biti dobrodošel. Prvič, pri splošnih pogojih, ki veljajo v vsej EU, se lahko upoštevajo razlike nacionalnega prava, vendar je še vedno potreben ločen izračun tveganja in so lahko neugodni za mobilnega državljana v EU.

| 6.6.3 | Poleg tega bi pristop povzročil oblikovanje vzorcev, kar bi negativno vplivalo na konkurenco na zavarovalniških trgih. Treba je poudariti, da je bil eden glavnih ukrepov pri oblikovanju enotnega zavarovalniškega trga odprava vseh pravic držav članic, da sistematično nadzirajo splošne pogoje zavarovanja, preden se uvedejo na trgu. (50) Zaradi takega nastane pomanjkanje različnih zavarovalnih proizvodov, manjša izbira za potrošnike in tako manjša konkurenca. Oblikovanje splošnih pogojev zavarovanja, ki veljajo v vsej EU, strukturno pomeni enako tveganje. |
| --- | --- |

6.6.3

Poleg tega bi pristop povzročil oblikovanje vzorcev, kar bi negativno vplivalo na konkurenco na zavarovalniških trgih. Treba je poudariti, da je bil eden glavnih ukrepov pri oblikovanju enotnega zavarovalniškega trga odprava vseh pravic držav članic, da sistematično nadzirajo splošne pogoje zavarovanja, preden se uvedejo na trgu. (50) Zaradi takega nastane pomanjkanje različnih zavarovalnih proizvodov, manjša izbira za potrošnike in tako manjša konkurenca. Oblikovanje splošnih pogojev zavarovanja, ki veljajo v vsej EU, strukturno pomeni enako tveganje.

7.   Področja usklajevanja

| 7.1 | Zgoraj je bilo navedeno, da je treba uskladiti obvezne predpise zavarovalnega pogodbenega prava. Dodatno vprašanje je, ali je treba uskladiti vsa področja zavarovalnega pogodbenega prava ali samo določena. |
| --- | --- |

7.1

Zgoraj je bilo navedeno, da je treba uskladiti obvezne predpise zavarovalnega pogodbenega prava. Dodatno vprašanje je, ali je treba uskladiti vsa področja zavarovalnega pogodbenega prava ali samo določena.

| 7.2 | Zavarovalno pravo se ponavadi deli na splošni del, ki vsebuje predpise, ki veljajo za vse zavarovalne pogodbe, in pravo posebnih zavarovalniških panog. Postavlja se vprašanje, ali bi na notranjem zavarovalniškem trgu bilo treba uskladiti splošne predpise, posebne predpise za določene panoge ali oboje. |
| --- | --- |

7.2

Zavarovalno pravo se ponavadi deli na splošni del, ki vsebuje predpise, ki veljajo za vse zavarovalne pogodbe, in pravo posebnih zavarovalniških panog. Postavlja se vprašanje, ali bi na notranjem zavarovalniškem trgu bilo treba uskladiti splošne predpise, posebne predpise za določene panoge ali oboje.

| 7.3 | Teoretično bi bilo treba uskladiti oboje: na proizvod vplivajo splošni predpisi in tudi predpisi zavarovalnega prava, ki veljajo za posebne zavarovalniške panoge, in tako ovirajo delovanje notranjega zavarovalniškega trga, npr. predpisi o zadolžnicah, ki jih lahko pogosto najdemo v splošnem delu, v enaki meri vplivajo na razmerje med tveganjem in premijo kot posebni predpisi o, na primer, življenjskem zavarovanju, ki ureja to določeno zavarovanje. Zato pri uskladitvi načeloma ne bi smeli razlikovati med tema dvema sklopoma predpisov. |
| --- | --- |

7.3

Teoretično bi bilo treba uskladiti oboje: na proizvod vplivajo splošni predpisi in tudi predpisi zavarovalnega prava, ki veljajo za posebne zavarovalniške panoge, in tako ovirajo delovanje notranjega zavarovalniškega trga, npr. predpisi o zadolžnicah, ki jih lahko pogosto najdemo v splošnem delu, v enaki meri vplivajo na razmerje med tveganjem in premijo kot posebni predpisi o, na primer, življenjskem zavarovanju, ki ureja to določeno zavarovanje. Zato pri uskladitvi načeloma ne bi smeli razlikovati med tema dvema sklopoma predpisov.

| 7.4 | Vendar pa bi lahko uskladitev dosegli v več stopnjah. Če je to mogoče, je treba sestaviti seznam prednostnih nalog. Na tem mestu se zdi, da bi se najprej uskladil splošni del. Za veliko zavarovalniških panog ne veljajo posebni in obvezni predpisi (51), ampak samo splošni predpisi v skladu s trenutnimi ureditvami nacionalnega zavarovalnega pogodbenega prava. Najnujnejša je zato uskladitev splošnih predpisov zavarovalnega pogodbenega prava, če so le-ti obvezni. Ta uskladitev bi takoj omogočila oblikovanje notranjega zavarovalnega trga v vseh panogah, ki jih ne zajemajo posebni in obvezni pravni predpisi. Ko je ta naloga izpolnjena, je treba zajeti tudi urejene panoge, kot so življenjsko in zdravstveno zavarovanje. |
| --- | --- |

7.4

Vendar pa bi lahko uskladitev dosegli v več stopnjah. Če je to mogoče, je treba sestaviti seznam prednostnih nalog. Na tem mestu se zdi, da bi se najprej uskladil splošni del. Za veliko zavarovalniških panog ne veljajo posebni in obvezni predpisi (51), ampak samo splošni predpisi v skladu s trenutnimi ureditvami nacionalnega zavarovalnega pogodbenega prava. Najnujnejša je zato uskladitev splošnih predpisov zavarovalnega pogodbenega prava, če so le-ti obvezni. Ta uskladitev bi takoj omogočila oblikovanje notranjega zavarovalnega trga v vseh panogah, ki jih ne zajemajo posebni in obvezni pravni predpisi. Ko je ta naloga izpolnjena, je treba zajeti tudi urejene panoge, kot so življenjsko in zdravstveno zavarovanje.

| 7.5 | Predpisi, ki bi jih lahko uskladili na prvi stopnji, bi lahko bila naslednji:






  a) | predpogodbene dolžnosti, zlasti informacije; |
| --- | --- | --- |

7.5

Predpisi, ki bi jih lahko uskladili na prvi stopnji, bi lahko bila naslednji:

a)

predpogodbene dolžnosti, zlasti informacije;

| b) | oblikovanje pogodbe; |
| --- | --- |

b)

oblikovanje pogodbe;

| c) | zavarovalna polica, vrsta, učinki in formalne zahteve; |
| --- | --- |

c)

zavarovalna polica, vrsta, učinki in formalne zahteve;

| d) | trajanje pogodbe, podaljšanje in odpoved; |
| --- | --- |

d)

trajanje pogodbe, podaljšanje in odpoved;

| e) | zavarovalni posredniki; |
| --- | --- |

e)

zavarovalni posredniki;

| f) | poslabšanje tveganja; |
| --- | --- |

f)

poslabšanje tveganja;

| g) | zavarovalna premija; |
| --- | --- |

g)

zavarovalna premija;

| h) | zavarovani dogodek; |
| --- | --- |

h)

zavarovani dogodek;

| i) | zavarovanje na račun tretje osebe. |
| --- | --- |

i)

zavarovanje na račun tretje osebe.

8.   Sklepi in priporočila

| 8.1 | Zavarovanje danes pomeni pomembno storitev v trgovinskih odnosih med strokovnjaki ter med strokovnjaki in potrošniki. |
| --- | --- |

8.1

Zavarovanje danes pomeni pomembno storitev v trgovinskih odnosih med strokovnjaki ter med strokovnjaki in potrošniki.

| 8.2 | Nekatera osnovna načela, ki urejajo sklepanje in veljavnost zavarovalnih pogodb, se na splošno razlikujejo med nacionalnimi pravnimi sistemi držav članic EU. |
| --- | --- |

8.2

Nekatera osnovna načela, ki urejajo sklepanje in veljavnost zavarovalnih pogodb, se na splošno razlikujejo med nacionalnimi pravnimi sistemi držav članic EU.

| 8.3 | Tako stanje ovira čezmejno trženje tega finančnega instrumenta in posledično moti uresničitev notranjega trga na tem področju. |
| --- | --- |

8.3

Tako stanje ovira čezmejno trženje tega finančnega instrumenta in posledično moti uresničitev notranjega trga na tem področju.

| 8.4 | Stopnja uskladitve obveznih predpisov, kar poznamo kot „splošni del“ zavarovalnega prava, bi lahko odločilno prispevala k odpravi celega niza ovir in težav, s katerimi se soočajo zavarovalna podjetja, zavarovalni posredniki, zavarovane osebe in imetniki zavarovalnih polic, bodisi strokovnjaki ali posamezni potrošniki, pri opravljanju čezmejnih zavarovalnih poslov. |
| --- | --- |

8.4

Stopnja uskladitve obveznih predpisov, kar poznamo kot „splošni del“ zavarovalnega prava, bi lahko odločilno prispevala k odpravi celega niza ovir in težav, s katerimi se soočajo zavarovalna podjetja, zavarovalni posredniki, zavarovane osebe in imetniki zavarovalnih polic, bodisi strokovnjaki ali posamezni potrošniki, pri opravljanju čezmejnih zavarovalnih poslov.

| 8.5 | Tako stališče si soglasno delijo vse zainteresirane stranke, s katerimi se je posvetovalo ali katere so govorile na to temo na zaslišanju. |
| --- | --- |

8.5

Tako stališče si soglasno delijo vse zainteresirane stranke, s katerimi se je posvetovalo ali katere so govorile na to temo na zaslišanju.

| 8.6 | Zdi se, da bi se bilo treba odločiti za postopen pristop za uskladitev, ki bi na začetku bil usmerjen na možno sprejetje neobveznega vzorca zavarovalne pogodbe, pri kateri pa bi bili vsi pogoji in sestavni deli obvezni. |
| --- | --- |

8.6

Zdi se, da bi se bilo treba odločiti za postopen pristop za uskladitev, ki bi na začetku bil usmerjen na možno sprejetje neobveznega vzorca zavarovalne pogodbe, pri kateri pa bi bili vsi pogoji in sestavni deli obvezni.

| 8.7 | Pri pripravah je treba upoštevati predloge, navedene v direktivi Komisije iz leta 1979/80, ob upoštevanju pripomb in analiz, ki so jih naredile zainteresirane stranke, predstavniki civilne družbe in upravni organi držav članic, ter primernem upoštevanju sprememb, do katerih je prišlo v tem času v sektorju. |
| --- | --- |

8.7

Pri pripravah je treba upoštevati predloge, navedene v direktivi Komisije iz leta 1979/80, ob upoštevanju pripomb in analiz, ki so jih naredile zainteresirane stranke, predstavniki civilne družbe in upravni organi držav članic, ter primernem upoštevanju sprememb, do katerih je prišlo v tem času v sektorju.

| 8.8 | Instrument Skupnosti, ki bi ga bilo treba uporabiti, bi morala biti uredba, pri čemer bi člen 95 Pogodbe uporabili kot pravno podlago. |
| --- | --- |

8.8

Instrument Skupnosti, ki bi ga bilo treba uporabiti, bi morala biti uredba, pri čemer bi člen 95 Pogodbe uporabili kot pravno podlago.

| 8.9 | Evropski ekonomsko-socialni odbor na podlagi pripomb v tem mnenju Komisijo poziva, da ponovno odpre ta spis in začne preiskavo primerjalnega prava ter nacionalnih praks na področju zavarovalnih pogodb, da bi potrdila, da je nujno, zaželeno in možno nadaljevati prizadevanja za uskladitev zavarovalnega pogodbenega prava na ravni Skupnosti. |
| --- | --- |

8.9

Evropski ekonomsko-socialni odbor na podlagi pripomb v tem mnenju Komisijo poziva, da ponovno odpre ta spis in začne preiskavo primerjalnega prava ter nacionalnih praks na področju zavarovalnih pogodb, da bi potrdila, da je nujno, zaželeno in možno nadaljevati prizadevanja za uskladitev zavarovalnega pogodbenega prava na ravni Skupnosti.

| 8.10 | Pri takih prizadevanjih je treba upoštevati dosežke akademskih raziskovalcev na tem področju. |
| --- | --- |

8.10

Pri takih prizadevanjih je treba upoštevati dosežke akademskih raziskovalcev na tem področju.

| 8.11 | EESO Komisiji priporoča, da je o takem delu treba obvestiti javnost in ga predložiti v javno razpravo, zlasti v obliki zelene knjige, ki je temeljna podlaga, na kateri se lahko pripravi najustreznejši instrument Skupnosti. |
| --- | --- |

8.11

EESO Komisiji priporoča, da je o takem delu treba obvestiti javnost in ga predložiti v javno razpravo, zlasti v obliki zelene knjige, ki je temeljna podlaga, na kateri se lahko pripravi najustreznejši instrument Skupnosti.

| 8.12 | EESO se zaveda, da se lahko ta velik prispevek k uresničitvi notranjega trga finančnih storitev uresniči samo z jasno politično voljo držav članic pri spodbujanju pobude za uskladitev zavarovalnega pogodbenega prava. |
| --- | --- |

8.12

EESO se zaveda, da se lahko ta velik prispevek k uresničitvi notranjega trga finančnih storitev uresniči samo z jasno politično voljo držav članic pri spodbujanju pobude za uskladitev zavarovalnega pogodbenega prava.

| 8.13 | Evropski ekonomsko-socialni odbor zahteva, da se Evropski parlament pridruži tej pobudi in ji v svojem političnem programu dodeli ustrezno prednost ter ponovno izrazi svojo podporo cilju uskladitve obveznih predpisov splošnega dela zavarovalnega pogodbenega prava. |
| --- | --- |

8.13

Evropski ekonomsko-socialni odbor zahteva, da se Evropski parlament pridruži tej pobudi in ji v svojem političnem programu dodeli ustrezno prednost ter ponovno izrazi svojo podporo cilju uskladitve obveznih predpisov splošnega dela zavarovalnega pogodbenega prava.

V Bruslju, 15. decembra 2004

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Poročevalec: g. Manuel Ataíde Ferreira, UL C 95 z dne 30. marca 1998.

1

(2)  KOM(79) 355 končna verzija, v UL C 190, z dne 28.7.1979, spremenjeno s KOM(80) 854 končna verzija, v UL C 355 z dne 31.12.1980: mnenji EESO in EP sta navedeni v UL C 146 z dne 16.6.1980 oziroma v UL C 265 z dne 13.10.1980. Njuni besedili bosta obravnavani v točki 5 tega mnenja.

2

(3)  Glej spodnjo opombo 1 pod točko 2.1.9.

3

(4)  Glej spodnjo opombo 1 pod točko 2.3.1.1.1.

4

(5)  Glej spodnjo opombo 1 pod točko 3.4.

5

(6)  Glej spodnjo opombo 1 pod točko 3.6.1.

6

(7)  Glej spodnjo opombo 1 pod točko 4.3.6.

7

(8)  Sprejeto je bilo stališče, da mora direktiva vključevati naslednje vidike:

8

| – | Minimalne predpogodbene informacije; |
| --- | --- |

–

| – | Seznam ključnih izrazov in njihovih pomenov; |
| --- | --- |

–

| – | Seznam tipičnih nepoštenih določil v zavarovalnih pogodbah; |
| --- | --- |

–

| – | minimalno obvezno vsebino vseh zavarovalnih pogodb; |
| --- | --- |

–

| – | vse pogodbene obveznosti, ki so skupne vsem zavarovalnim pogodbam; |
| --- | --- |

–

| – | osnovna načela in pravila vseh zavarovalnih pogodb; |
| --- | --- |

–

| – | začasno odškodninsko shemo za zavarovanje odgovornosti; |
| --- | --- |

–

| – | obvezno povezavo med premijami in vrednostjo tveganj, zlasti v smislu avtomatične amortizacije zavarovanih predmetov v skladu z njihovo starostjo in ustreznega znižanja premij; |
| --- | --- |

–

| – | uvedbo usklajenih minimalnih t. i. „cooling off“ obdobij, v katerih je potrošnikom omogočeno odstopiti od pogodbe; |
| --- | --- |

–

| – | zahtevo po tem, da so politike lahko berljive in razumljive, ter da so v predpogodbeni fazi in pred podpisom dani na voljo tako splošni kot tudi posebni pogoji. |
| --- | --- |

–

Glej spodnjo opombo 1 pod točko 4.5. Ta vrstica je bila znova povzeta in citirana v različnih mnenjih EESO, kot je nedavno mnenje o Predlogu za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv Sveta 72/166/EGS, 84/5/EGS, 88/357/EGS, 90/232/EGS in Direktive 2000/26/ES o zavarovanju civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil, v zvezi s katerim je poročal g. Levaux (točka 4.3.) UL C 95, z dne 23.4.2003.

(9)  „ECLG-Consumer Insurance (ECLG-Zavarovanje potrošnikov)“, v Journal of Consumer Policy (Reviji za potrošniško politiko) (1986), str. 205–228.

9

„ECLG-Consumer Insurance (ECLG-Zavarovanje potrošnikov)“

(10)  Opomba Evropske zveze nacionalnih zavarovalnih združenj (CEA) z dne 4.6.2003.

10

(11)  KOM(2001) 398 končna verzija z dne 11.7.2001 (UL C 255 z dne 13.9.2001).

11

(12)  KOM(2003) 68 končna verzija z dne 12.2.2003

12

(13)  Akcijski načrt – točka 74. Glej tudi točke 27, 47 in 48 istega dokumenta

13

(14)  Dok. A5-0256/2003, sprejet na zasedanju Evropskega parlamenta z dne 2.9.2003, točki 11 in 14.

14

(15)  Sodišče Evropskih skupnosti z dne 4. decembra 1986 Poročila Sodišča Evropskih skupnosti 1986, 3755 (Komisija / Nemčija).

15

(16)  Mednarodno procesno pravo: Uredba Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22.12.2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in trgovinskih zadevah; UL 2001 št. L 12/1 (zadnja sprememba UL 2002 št. L 225/13), členi 8–14; zasebno mednarodno pravo: Konvencija o pravu, ki se uporablja za pogodbene obveznosti z dne 19.6.1980, UL 1980 št. L 166, zlasti odstavka 3 in 4 člena 1; sekundarno pravo: Druga direktiva Sveta 88/357/EGS z dne 22.6.1988 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o neposrednem zavarovanju razen življenjskem zavarovanju, ki opredeljuje določbe za učinkovito uživanje svobode opravljanja storitev, in o spremembi Direktive 73/239/EGS; UL 1988 št. L 172/1 (zadnja sprememba UL 1992 št. L 228/1), zlasti člen 2, lit. c) in d); členi 3, 5, 7 in 8; Direktiva Sveta 92/49/EGS z dne 18.6.1992 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o neposrednem zavarovanju razen življenjskem zavarovanju ter o spremembi direktiv 73/239/EGS in 88/357/EGS (Tretja direktiva o premoženjskem zavarovanju); UL 1992 št. L 228/1 (zadnja sprememba UL 2003 št. L 35/1), zlasti člen 1, lit. a) in b); členi 27, 28, 30 in 31; Direktiva 2002/83/ES Evropskega parliamenta in Sveta z dne 5.11.2002 o življenjskem zavarovanju; UL 2002 št. L 345/1; zlasti člena 32 in 33; v zvezi z zasebnim mednarodnim pravom glej Reichert-Facilides/d'Oliveira (ur.), International Insurance Contract Law in the EC (Mednarodno Zavarovalno pogodbeno pravo v ES), Deventer 1993; Reichert-Facilides (Hg.), Aspekte des internationalen Versicherungsvertragsrechts im EWR, Tübingen 1994.

16

Reichert-Facilides/d'Oliveira

Reichert-Facilides

(17)  Direktiva Sveta 72/166/EGS z dne 24.4.1972 o približevanju zakonodaje držav članic o zavarovanju civilnopravne odgovornosti pri uporabi motornih vozil in o izvajanju obveznosti zavarovanja takšne odgovornosti; UL 1972 št. L 103/1 (zadnja sprememba UL 1984 št. L 8/17); Druga direktiva Sveta 84/5/EGS z dne 30.12.1983 o približevanju zakonodaje držav članic o zavarovanju civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil; UL 1984 št. L 8/17 (zadnja sprememba UL 1990 št. L 129/33); Tretja direktiva Sveta 90/232/EGS z dne 14.5.1990 o približevanju zakonodaje držav članic o zavarovanju civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil; UL 1990 št. L 129/33; Direktiva 2000/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16.5.2000 o približevanju zakonodaje držav članic o zavarovanju avtomobilske odgovornosti, ki spreminja direktivi Sveta 73/239/EGS in 88/357/EGS (Četrta direktiva o zavarovanju avtomobilske odgovornosti); UL 2000 št. L 181/65; peto direktivo je Komisija predlagala z dne 7. junija 2002, KOM (2002) 244 končna verzija = UL 2002 št. C 227 E/387.

17

(18)  Direktiva Sveta 87/344/EGS z dne 22.6.1987 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o zavarovanju stroškov postopka; UL 1987 št. L 185/77.

18

(19)  Navedeno v podrazdelku 4.1.2.

19

(20)  Glej Eurostat.

20

(21)  Taki predpisi se lahko smatrajo kakor brezpogojno obvezni, ko pogodbene stranke ne smejo odstopati od njih na podlagi sporazuma. Kakor delno obvezni se smatrajo v primerih, ko se pogodbene stranke smejo dogovoriti (le) o določilih, ki so za odjemalca ugodnejši od zakonsko določenih predpisov.

21

(22)  UL 2003 št. C 63/1 (9 pod št. 47, 48: „Enaki problemi nastajajo zlasti pri zavarovalnih pogodbah“.)

22

(23)  Popoln citat podan zgoraj v opombi 20.

23

(24)  Popoln citat podan zgoraj v opombi 20.

24

(25)  Glej člen 2, lit. d) Druge direktive o premoženjskem zavarovanju; člen 1, odstavek 1, lit. g) Direktive o življenjskem zavarovanju.

25

(26)  Člen 7, odstavek 1, lit. f) Druge direktive o premoženjskem zavarovanju (kakor je bil spremenjen s členom 27 Tretje direktive o premoženjskem zavarovanju); za opredelitev velikih tveganj glej člen 5(d)(i) Prve directive o premoženjskem zavarovanju.

26

(27)  Glej člen 7, odstavek 1, lit a) in d) Druge direktive o premoženjskem zavarovanju.

27

(28)  Glej člen 7, odstavek 1, lit b), c), e).

28

(29)  Glej člen 32, odstavek 1, stavek 2 Direktive o življenjskem zavarovanju.

29

(30)  Glej člen 32, odstavek 2 Direktive o življenjskem zavarovanju.

30

(31)  Glej akcijski načrt Komisije ES UL 2003 št. 63/1 (9 pod št. 48: „Besedila enotne politike, ki bi se lahko na različnih evropskih trgih tržila pod enakimi pogoji, ni mogoče prevesti v prakso“).

31

(32)  Četudi taka sprememba ne bi vplivala na splošno veljavno zakonodajo, lahko sodišča države članice novega običajnega prebivališča zavarovanca uvedejo (mednarodno) obvezne pravne predpise. Na podlagi člena 9(1)(b) Uredbe o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodb ima zavarovanec pravico vložiti tožbo zoper zavarovatelja v državi članici svojega (novega) prebivališča. Sodišča te države članice lahko uvedejo obvezne pravne predpise v skladu s členom 7(2)(2) Druge direktive o premoženjskem zavarovanju in členom 32(4)(1) Direktive o življenjskem zavarovanju (obvezni pravni predpisi po lex fori).

32

lex fori

(33)  Glej opombo 20 zgoraj.

33

(34)  Temu se lahko zavarovatelj izogne z uvedbo klavzule o sodni pristojnosti, dovoljene skladno s členom 13(5) v povezavi s členom 14 (tj. št. 5) Uredbe o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodb, in z dodelitvijo izključne pristojnosti sodiščem države članice, kjer ima zavarovatelj svoj sedež. Na splošno je perspektiva zavarovatelja precej obetavnejša v primeru zavarovanja za velika tveganja.

34

(35)  Glej točko 4.2.4 spodaj.

35

(36)  Glej točko 4.2.3 zgoraj.

36

(37)  Basedow, Die Gesetzgebung zum Versicherungsvertrag zwischen europäischer Integration und Verbraucherpolitik, v: Reichert-Facilides/Schyder (Hg.), Versicherungsrecht in Europa – Kernperspektiven am Ende des 20. Jahrhunderts, ZSR 2000 (Beiheft 34) 13 – 30 (stran 20).

37

(38)  Direktiva 2002/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. decembra 2002 o zavarovalnem posredovanju; UL L 9 z dne 15. januarja 2003, str. 3.

38

(39)  Glej Heiss, „Expanding the Insurance Acquis to Accession Candidates: From the Europe Agreements to Full Membership“ [Razširitev pravnega reda o zavarovalništvu na države kandidatke za pristop: od evropskih sporazumov do polnopravnega članstva], v: Heiss (ured.), „An Internal Insurance Market in an Enlarged European Union“ [Notranji zavarovalniški trg v razširjeni Evropski unji], Karlsruhe, 2002, 11 – 22.

39

(40)  KOM(79) 355 končna verzija z dne 10. julija 1979, 190/2 z dne 28. julija 1979

40

(41)  UL z dne 15.1.1962, Nasl. V, Ca).

41

(42)  V besedilu je bilo med drugim navedeno, da se bodo uskladila naslednja področja:

42

| a) | formalna zgradba zavarovalne police; |
| --- | --- |

a)

formalna zgradba zavarovalne police;

| b) | pravica do prijave jamstva, ko se sklene pogodba, skupaj z minimalnimi formalnimi zahtevami, ki se nanašajo na to; |
| --- | --- |

b)

pravica do prijave jamstva, ko se sklene pogodba, skupaj z minimalnimi formalnimi zahtevami, ki se nanašajo na to;

| c) | jezik, v katerem je pogodba sestavljena; |
| --- | --- |

c)

jezik, v katerem je pogodba sestavljena;

| d) | pravila, ki zajemajo prijave zavarovanih oseb, ko se sklene pogodba, v zvezi z okoliščinami, ki bi lahko vplivale na presojo in prevzem tveganja zavarovalca ter posledice, če zavarovana oseba ne izpolni ali namenoma ne izpolni obveznosti |
| --- | --- |

d)

pravila, ki zajemajo prijave zavarovanih oseb, ko se sklene pogodba, v zvezi z okoliščinami, ki bi lahko vplivale na presojo in prevzem tveganja zavarovalca ter posledice, če zavarovana oseba ne izpolni ali namenoma ne izpolni obveznosti

| e) | pravila, ki zajemajo prijave zavarovane osebe, potem ko je sklenjena pogodba, glede dejstev ali okoliščin, ki bi lahko povzročili večje tveganje, skupaj s posledicami neizpolnitve obveznosti, da tako stori; |
| --- | --- |

e)

pravila, ki zajemajo prijave zavarovane osebe, potem ko je sklenjena pogodba, glede dejstev ali okoliščin, ki bi lahko povzročili večje tveganje, skupaj s posledicami neizpolnitve obveznosti, da tako stori;

| f) | pravila v zvezi z dokaznim bremenom, kadar je prišlo do neizpolnjevanja zgoraj navedenih obveznosti; |
| --- | --- |

f)

pravila v zvezi z dokaznim bremenom, kadar je prišlo do neizpolnjevanja zgoraj navedenih obveznosti;

| g) | pravila, ki urejajo premije v primeru manjšega tveganja; |
| --- | --- |

g)

pravila, ki urejajo premije v primeru manjšega tveganja;

| h) | posledice neplačila zavarovalne premije ali dela nje; |
| --- | --- |

h)

posledice neplačila zavarovalne premije ali dela nje;

| i) | obveznosti imetnika zavarovalne police, če pride do škode; |
| --- | --- |

i)

obveznosti imetnika zavarovalne police, če pride do škode;

| j) | pravila o prekinitvi zavarovalne pogodbe; in |
| --- | --- |

j)

pravila o prekinitvi zavarovalne pogodbe; in

| k) | možnost, da lahko pogodbene stranke odstopajo od določb direktive, kadar bi to bilo bolj ugodno za imetnika zavarovalne police, zavarovano osebo ali zavarovano tretjo osebo. |
| --- | --- |

k)

možnost, da lahko pogodbene stranke odstopajo od določb direktive, kadar bi to bilo bolj ugodno za imetnika zavarovalne police, zavarovano osebo ali zavarovano tretjo osebo.

Predlagana direktiva bi veljala za vse neposredna zavarovanja, razen tista, ki se nanašajo na:

| a) | tirna vozila; |
| --- | --- |

a)

tirna vozila;

| b) | zrakoplov; |
| --- | --- |

b)

zrakoplov;

| c) | plovila za plovbo po morju, jezeru, rekah in kanalih; |
| --- | --- |

c)

plovila za plovbo po morju, jezeru, rekah in kanalih;

| d) | blago v tranzitu; |
| --- | --- |

d)

blago v tranzitu;

| e) | odgovornost za zrakoplove in plovila za plovbo po morju, jezeru, rekah in kanalih; |
| --- | --- |

e)

odgovornost za zrakoplove in plovila za plovbo po morju, jezeru, rekah in kanalih;

| f ) | kredit in poroštvo, pri čemer je treba posebno pozornost posvetiti posebnim značilnostim teh zavarovalniških panog. |
| --- | --- |

f )

kredit in poroštvo, pri čemer je treba posebno pozornost posvetiti posebnim značilnostim teh zavarovalniških panog.

(43)  Poročevalec: De Bruyn, UL C 146 z dne 16.6.1980

43

(44)  UL C 265 z dne 13.10.1980

44

(45)  KOM(80) 854 končna verzija z dne 15.12.1980 – UL C 355 z dne 31.12.1980

45

(46)  Nov predlog Komisije se je zlasti nanašal na:

46

| a) | izključitev zdravstvenega zavarovanja, kot je to predlagal Odbor; |
| --- | --- |

a)

izključitev zdravstvenega zavarovanja, kot je to predlagal Odbor;

| b) | več podrobnosti postopkov za prekinitev pogodbe, pri čemer se prevelika pozornost posveča možnosti obdržanja spremenjenih pogodb, namesto da bi se preprosto razveljavile; in |
| --- | --- |

b)

več podrobnosti postopkov za prekinitev pogodbe, pri čemer se prevelika pozornost posveča možnosti obdržanja spremenjenih pogodb, namesto da bi se preprosto razveljavile; in

| c) | boljšo ubeseditev pravil o dokaznem bremenu. |
| --- | --- |

c)

boljšo ubeseditev pravil o dokaznem bremenu.

(47)  Glej Basedow/Fock (ed.), Europäisches Versicherungsvertragsrecht, Tübingen, Zvezek I in II 2002, Zvezek III 2003; Reichert-Facilides (ured.), Zavarovalne pogodbe, v: International Encyclopedia of Comparative Law [Mednarodna enciklopedija primerjalnega prava] (kmalu).

47

Basedow/Fock

Reichert-Facilides

(48)  Direktiva Sveta 93/13/EGS z dne 5. aprila 1993 o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah; UL 1993 št. L 95/29.

48

(49)  Po potrebi bi se lahko vstavil poseben seznam nepoštenih klavzul, ki so značilne za zavarovalniški sektor; glej mnenje na lastno pobudo EESO o potrošnikih na zavarovalniškem trgu (CES 116/98 z dne 29.1.1998) in študijo, ki jo je v imenu Komisije vodil Center za potrošniško pravo (Centre de Droit de la Consommation ) iz univerze v Montpellieru (Pogodba AO-2600/93/009263) o nepoštenih klavzulah v nekaterih zavarovalnih panogah, ter podobno, kar je nedavno predlagala Komisija za potrošniški kredit (KOM(2002) 443.

49

(50)  Glej člen 49 Tretje direktive o neživljenjskem zavarovanju; člen 34 Direktive o življenjskem zavarovanju.

50

(51)  Veliko določb o posebnih panogah, ki jih lahko najdemo v nacionalnih statutih o zavarovalnem pogodbenem pravu, je neobveznih in zato kot take ne ovirajo notranjega trga.

51

---

| 28.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/15

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o temi „Turizem in šport: prihodnji izzivi za Evropo“

(2005/C 157/02)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 29. januarja 2004 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje na temo: „Turizem in šport: prihodnji izzivi za Evropo“.

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, ki je pri tej zadevi zadolžena za pripravo del Odbora, je mnenje sprejela dne 10. novembra 2004, na osnovi osnutka, ki ga je predstavil poročevalec g. PESCI.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je na svojem 413. plenarnem zasedanju dne 15. in 16. decembra 2004 (seja dne 15. decembra 2004) sprejel naslednje mnenje s 144 glasovi za, 1 glasom proti in 2 vzdržanima.

Predgovor

Posamezniki, mesta in ljudstva se razvijajo z izmenjavo in delitvijo pozitivnih vrednot, ki jih navdihuje spoštovanje drugih in so usmerjene k vzajemnemu poznavanju, strpnosti, sprejemanju in vzajemni volji do izmenjave izkušenj in projektov.

V vse bolj dinamični družbi, ki so jo zaznamovale globoke družbene, geopolitične in tehnološke spremembe in v kateri mora iti razvoj vrednot skupaj z materialnim razvojem, se zdi najpomembneje izkoristiti vse priložnosti, ne glede na njihovo pomembnost, za ponovno potrditev in širjenje teh vrednot.

Turizem in šport sta sektorja, ki sama po sebi stremita k uresničevanju tega poslanstva. Njuna narava je družbena in kulturna, ne le ekonomska, medsebojno sta močno povezana, saj si delita nekatere temeljne vrednote, kot so intelektualna radovednost, pripravljenost na spremembe, odprtost do znanja in lojalno soočenje.

Turizem in šport lahko poleg tega prispevata k uresničevanju ciljev, določenih z lizbonsko strategijo, ki želi do leta 2010 iz Evrope narediti najbolj konkurenčno na znanju temelječe gospodarstvo na svetu. Njun naraščajoči gospodarski vpliv je dejansko vzvod za gospodarstva držav Unije.

Ta prispevek je še pomembnejši sedaj, ko je bil sprejeto besedilo evropske ustavne pogodbe, ki turizem prvič priznava kot področje v pristojnosti Skupnosti. EESO meni, da je to prvi temeljni korak k evropski politiki razvoja, podpore in koordinacije turizma, zato je naklonjen temu, da se v osnutek ustavne pogodbe vstavi člen o športu.

1.   Uvod

| 1.1 | Turizem in šport sta sektorja, ki bosta morala imeti v prihodnosti vedno večjo vlogo pri gospodarski in družbeni blaginji Evrope. Njuna temeljna vloga je soglasno priznana na svetovni ravni. |
| --- | --- |

1.1

Turizem in šport sta sektorja, ki bosta morala imeti v prihodnosti vedno večjo vlogo pri gospodarski in družbeni blaginji Evrope. Njuna temeljna vloga je soglasno priznana na svetovni ravni.

| 1.2 | Države in družbe vedno bolj stavijo na ta dva sektorja kot najprimernejša kanala za širjenje pozitivnih vrednot in sporočil ter razvoj trajnostnih gospodarstev z okoljskega in družbenega vidika. |
| --- | --- |

1.2

Države in družbe vedno bolj stavijo na ta dva sektorja kot najprimernejša kanala za širjenje pozitivnih vrednot in sporočil ter razvoj trajnostnih gospodarstev z okoljskega in družbenega vidika.

| 1.3 | Šport že od nekdaj privlači množice, ki delijo isto strast, zaradi katere neprestano potujejo, da bi spremljali športne dogodke, od najmanjših do največjih. |
| --- | --- |

1.3

Šport že od nekdaj privlači množice, ki delijo isto strast, zaradi katere neprestano potujejo, da bi spremljali športne dogodke, od najmanjših do največjih.

| 1.4 | Turizem ponuja danes popoln seznam športnih zanimivosti, ki zlasti v zadnjih letih dosegajo velik uspeh, pri čemer včasih oživijo območja v delnem ali izrazitem zatonu (1). |
| --- | --- |

1.4

Turizem ponuja danes popoln seznam športnih zanimivosti, ki zlasti v zadnjih letih dosegajo velik uspeh, pri čemer včasih oživijo območja v delnem ali izrazitem zatonu (1).

| 1.5 | Nekatera prizorišča športnih dogodkov so tako postala turistične destinacije in obratno. Opažamo naraščajoče povezovanje teh dveh namembnosti, ki se vzajemno bogatita, s tem ko prinašata nove možnosti ponudbe in rasti. |
| --- | --- |

1.5

Nekatera prizorišča športnih dogodkov so tako postala turistične destinacije in obratno. Opažamo naraščajoče povezovanje teh dveh namembnosti, ki se vzajemno bogatita, s tem ko prinašata nove možnosti ponudbe in rasti.

| 1.6 | Ta razvoj je povečal privlačnost teh destinacij ne samo za mlade in manj mlade, ampak tudi za invalide, ki lahko končno v svojem prostem času doživijo športno izkušnjo v novih in prijetnejših razmerah. |
| --- | --- |

1.6

Ta razvoj je povečal privlačnost teh destinacij ne samo za mlade in manj mlade, ampak tudi za invalide, ki lahko končno v svojem prostem času doživijo športno izkušnjo v novih in prijetnejših razmerah.

| 1.7 | V letu 2002 je v Evropo prišlo 411 milijonov turistov iz tretjih držav, kar predstavlja več kot 5-odstoten vpliv na BDP in približno 58 % svetovnega turističnega trga. Vendar Svetovna turistična organizacija (WTO) predvideva, da bo evropski delež na svetovnem turističnem trgu kljub skoraj podvojenemu številu turistov do leta 2020 zaradi novih konkurentov padel na 46 %. |
| --- | --- |

1.7

V letu 2002 je v Evropo prišlo 411 milijonov turistov iz tretjih držav, kar predstavlja več kot 5-odstoten vpliv na BDP in približno 58 % svetovnega turističnega trga. Vendar Svetovna turistična organizacija (WTO) predvideva, da bo evropski delež na svetovnem turističnem trgu kljub skoraj podvojenemu številu turistov do leta 2020 zaradi novih konkurentov padel na 46 %.

| 1.8 | V okviru priprave tega mnenja je EESO v Rimu organiziral javno predstavitev mnenj na temo „Turizem in šport: prihodnji izzivi za Evropo“, na katerem so sodelovali visoki italijanski in evropski predstavniki iz turističnega in športnega sveta ter vodja Enote za turizem in vodja Enote za šport pri Evropski komisiji. To je bila priložnost za zelo koristno soočenje, ki je zbudilo številne predloge in teme za razmišljanje (2). |
| --- | --- |

1.8

V okviru priprave tega mnenja je EESO v Rimu organiziral javno predstavitev mnenj na temo „Turizem in šport: prihodnji izzivi za Evropo“, na katerem so sodelovali visoki italijanski in evropski predstavniki iz turističnega in športnega sveta ter vodja Enote za turizem in vodja Enote za šport pri Evropski komisiji. To je bila priložnost za zelo koristno soočenje, ki je zbudilo številne predloge in teme za razmišljanje (2).

| 1.9 | Na osnovi javne predstavitve mnenj v Rimu in upoštevajoč dejstvo, da je bil letošnji Svetovni dan turizma (27. september 2004) v organizaciji Svetovne turistične organizacije posvečen temi „Šport in turizem: dve gibali razumevanja med ljudstvi, kulture in družbenega razvoja“ je EESO začrtal nekaj smernic za razmišljanje o prihodnji politiki, ki bi bolje združevala analize in pomoči v teh dveh sektorjih. |
| --- | --- |

1.9

Na osnovi javne predstavitve mnenj v Rimu in upoštevajoč dejstvo, da je bil letošnji Svetovni dan turizma (27. september 2004) v organizaciji Svetovne turistične organizacije posvečen temi „Šport in turizem: dve gibali razumevanja med ljudstvi, kulture in družbenega razvoja“ je EESO začrtal nekaj smernic za razmišljanje o prihodnji politiki, ki bi bolje združevala analize in pomoči v teh dveh sektorjih.

| 1.10 | V prihodnjih petnajstih letih bo Evropa, ki je leta 2004 že gostila evropsko prvenstvo v nogometu na Portugalskem in XXVII. olimpijske in paraolimpijske igre v Grčiji, prizorišče več športnih dogodkov svetovnega pomena, ki bodo močno vplivali na turistične in ekonomske tokove. Potovanje mednarodnih obiskovalcev z enega konca Evrope na drugega bo edinstvena priložnost za vse destinacije na celini. |
| --- | --- |

1.10

V prihodnjih petnajstih letih bo Evropa, ki je leta 2004 že gostila evropsko prvenstvo v nogometu na Portugalskem in XXVII. olimpijske in paraolimpijske igre v Grčiji, prizorišče več športnih dogodkov svetovnega pomena, ki bodo močno vplivali na turistične in ekonomske tokove. Potovanje mednarodnih obiskovalcev z enega konca Evrope na drugega bo edinstvena priložnost za vse destinacije na celini.

2.   Turizem in šport: prihodnji izzivi za Evropo

| 2.1 | V prihodnjih letih bodo torej mediji z vsega sveta svojo pozornost za daljša obdobja usmerili na našo celino. Evropska unija se bo ob teh različnih priložnostih (3) znašla v središču obveščanja prek različnih kanalov in na raznih ravneh. Vsaj na določeni ravni se bo govorilo o Evropi, tudi v političnem, družbeno-kulturnem in turističnem ter seveda športnem smislu. |
| --- | --- |

2.1

V prihodnjih letih bodo torej mediji z vsega sveta svojo pozornost za daljša obdobja usmerili na našo celino. Evropska unija se bo ob teh različnih priložnostih (3) znašla v središču obveščanja prek različnih kanalov in na raznih ravneh. Vsaj na določeni ravni se bo govorilo o Evropi, tudi v političnem, družbeno-kulturnem in turističnem ter seveda športnem smislu.

| 2.2 | Vendar je predvsem pomembno, da bo to obdobje velikih športnih dogodkov za evropsko družbo pomenilo ne le gospodarsko priložnost, temveč tudi priložnost razmisliti in preskusiti določene kulturne in družbene vrednost v luči rasti in trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

2.2

Vendar je predvsem pomembno, da bo to obdobje velikih športnih dogodkov za evropsko družbo pomenilo ne le gospodarsko priložnost, temveč tudi priložnost razmisliti in preskusiti določene kulturne in družbene vrednost v luči rasti in trajnostnega razvoja.

| 2.3 | Ti dogodki očitno ponujajo priložnost za razvoj in širjenje obsežne dejavnosti usposabljanja in izobraževanja pri prebivalstvu držav članic in vsega sveta. Posebno pozornost je treba nameniti mladim in skupinam, ki so slabše vključene v družbo, med katerimi so invalidi. |
| --- | --- |

2.3

Ti dogodki očitno ponujajo priložnost za razvoj in širjenje obsežne dejavnosti usposabljanja in izobraževanja pri prebivalstvu držav članic in vsega sveta. Posebno pozornost je treba nameniti mladim in skupinam, ki so slabše vključene v družbo, med katerimi so invalidi.

| 2.4 | V pričakovanju turistične konkurenčnosti bodo prihodnja leta, tako bogata z velikimi športnimi dogodki svetovnega pomena, edinstvena priložnost za našo celino, ki bo tako lahko razvila in vrednotila trgovski pristop, usmerjen h kakovosti gostiteljstva in trajnosti ponujenih storitev. |
| --- | --- |

2.4

V pričakovanju turistične konkurenčnosti bodo prihodnja leta, tako bogata z velikimi športnimi dogodki svetovnega pomena, edinstvena priložnost za našo celino, ki bo tako lahko razvila in vrednotila trgovski pristop, usmerjen h kakovosti gostiteljstva in trajnosti ponujenih storitev.

| 2.5 | Evropsko unijo sedaj sestavlja petindvajset držav z vsemi prednostmi, ki jih to prinaša za 450 milijonov prebivalcev novega ozemlja Skupnosti. To pomeni več dostopnih destinacij, več državljanov zajetih v mobilnost, več športnikov in dogodkov, ki jih bo treba kolikor mogoče hitro vključiti v celinske programe in poti. |
| --- | --- |

2.5

Evropsko unijo sedaj sestavlja petindvajset držav z vsemi prednostmi, ki jih to prinaša za 450 milijonov prebivalcev novega ozemlja Skupnosti. To pomeni več dostopnih destinacij, več državljanov zajetih v mobilnost, več športnikov in dogodkov, ki jih bo treba kolikor mogoče hitro vključiti v celinske programe in poti.

3.   Turizem in šport: strateška dvojica za Evropo

| 3.1 | Turizem je miroljubna industrija, ki povezuje ljudstva in omogoča njihov soobstoj v duhu strpnosti in vzajemnega spoštovanja. |
| --- | --- |

3.1

Turizem je miroljubna industrija, ki povezuje ljudstva in omogoča njihov soobstoj v duhu strpnosti in vzajemnega spoštovanja.

| 3.2 | Turizem je pokazal, da lahko izboljša življenjske razmere milijonov ljudi v svetu, s tem da spodbuja pravičnejši in solidarnejši gospodarski razvoj. |
| --- | --- |

3.2

Turizem je pokazal, da lahko izboljša življenjske razmere milijonov ljudi v svetu, s tem da spodbuja pravičnejši in solidarnejši gospodarski razvoj.

| 3.3 | Njegov vpliv na zaposlovanje je velik. Na evropski ravni je v tem sektorju dejavnih več kot 2 milijona podjetij, ki zaposlujejo več kot 8 milijonov ljudi, ne da bi šteli posredno ustvarjena delovna mesta. |
| --- | --- |

3.3

Njegov vpliv na zaposlovanje je velik. Na evropski ravni je v tem sektorju dejavnih več kot 2 milijona podjetij, ki zaposlujejo več kot 8 milijonov ljudi, ne da bi šteli posredno ustvarjena delovna mesta.

| 3.4 | Turizem je dejansko horizontalen sektor, ki je bolj sposoben ustvariti delovna mesta kot drugi proizvodni sektorji. |
| --- | --- |

3.4

Turizem je dejansko horizontalen sektor, ki je bolj sposoben ustvariti delovna mesta kot drugi proizvodni sektorji.

| 3.5 | Vendar je tudi sektor, ki je zelo občutljiv za negativne gospodarske razmere, mednarodne krize in sezonska nihanja, ki omejujejo njegov vpliv na dolgoročno zaposlovanje. Kljub temu je ta sektor vedno dokazal določeno splošno odpornost zaradi širše izbire ponudb, ki so zaradi svoje raznolikosti sposobne nadomestiti in odpraviti strukturne in priložnostne krize. |
| --- | --- |

3.5

Vendar je tudi sektor, ki je zelo občutljiv za negativne gospodarske razmere, mednarodne krize in sezonska nihanja, ki omejujejo njegov vpliv na dolgoročno zaposlovanje. Kljub temu je ta sektor vedno dokazal določeno splošno odpornost zaradi širše izbire ponudb, ki so zaradi svoje raznolikosti sposobne nadomestiti in odpraviti strukturne in priložnostne krize.

| 3.6 | Izziv v prihodnjih letih bo oblikovanje in ohranitev družbeno in gospodarsko trdnega okvira v evropski petindvajseterici ter odprava vseh oblik družbene izključenosti. Treba bo poskrbeti, da bodo vsi imeli dostop do turizma in športa in tudi do kulture ter da se bodo tega lahko udeleževali ter zato predvideti objekte in naprave za zapostavljene družbene skupine. |
| --- | --- |

3.6

Izziv v prihodnjih letih bo oblikovanje in ohranitev družbeno in gospodarsko trdnega okvira v evropski petindvajseterici ter odprava vseh oblik družbene izključenosti. Treba bo poskrbeti, da bodo vsi imeli dostop do turizma in športa in tudi do kulture ter da se bodo tega lahko udeleževali ter zato predvideti objekte in naprave za zapostavljene družbene skupine.

| 3.7 | Evropska komisija je glavne smernice začrtala že v sporočilu novembra 2001 z naslovom „Z roko v roki za prihodnost evropskega turizma“ (4) ter v naslednjem sporočilu novembra 2003 z naslovom „Temeljne smernice za trajnost evropskega turizma“ (5). Teze teh dveh dokumentov je treba sedaj udejanjiti. |
| --- | --- |

3.7

Evropska komisija je glavne smernice začrtala že v sporočilu novembra 2001 z naslovom „Z roko v roki za prihodnost evropskega turizma“ (4) ter v naslednjem sporočilu novembra 2003 z naslovom „Temeljne smernice za trajnost evropskega turizma“ (5). Teze teh dveh dokumentov je treba sedaj udejanjiti.

| 3.8 | Vendar razvoja kakovostnega turizma ni mogoče načrtovati neodvisno od povezovanja z drugimi proizvodnimi sektorji in/ali sektorji za prosti čas družbe. In šport, pravi zbiralnik vrednot, kulture, pravil in idealov, je popolno dopolnilo za uresničevanje trajnostne rasti na vseh ravneh. |
| --- | --- |

3.8

Vendar razvoja kakovostnega turizma ni mogoče načrtovati neodvisno od povezovanja z drugimi proizvodnimi sektorji in/ali sektorji za prosti čas družbe. In šport, pravi zbiralnik vrednot, kulture, pravil in idealov, je popolno dopolnilo za uresničevanje trajnostne rasti na vseh ravneh.

| 3.9 | Šport je, kot turizem, danes bistveni del človeške dejavnosti v prostem času in hkrati dejavnik družbene rasti in gospodarskega razvoja z ogromnimi zmožnostmi. |
| --- | --- |

3.9

Šport je, kot turizem, danes bistveni del človeške dejavnosti v prostem času in hkrati dejavnik družbene rasti in gospodarskega razvoja z ogromnimi zmožnostmi.

| 3.10 | Vrednote, ki jih podpira in ki, kot vemo, izvirajo iz prvih grških olimpijskih iger v 8. stoletju pr. n. št., so bolj kot kdaj koli aktualne in čaščene v politikah usposabljanja, namenjenih mladim. |
| --- | --- |

3.10

Vrednote, ki jih podpira in ki, kot vemo, izvirajo iz prvih grških olimpijskih iger v 8. stoletju pr. n. št., so bolj kot kdaj koli aktualne in čaščene v politikah usposabljanja, namenjenih mladim.

| 3.11 | Gospodarska razsežnost športa se je v zadnjih letih prekomerno povečala. Veliki športni dogodki so postali veliki trenutki skupinske in družbene mobilizacije, nosilci sporočil in vrednot po vsem svetu in pri vseh starostnih skupinah. |
| --- | --- |

3.11

Gospodarska razsežnost športa se je v zadnjih letih prekomerno povečala. Veliki športni dogodki so postali veliki trenutki skupinske in družbene mobilizacije, nosilci sporočil in vrednot po vsem svetu in pri vseh starostnih skupinah.

| 3.12 | Športni dogodki so povzročili tudi pojav novih oblik turizma, ki tradicionalne počitnice povezujejo z možnostjo ukvarjanja z določeno športno dejavnostjo. Veliki dogodki imajo v tem pogledu vlogo magneta in ženejo ljudi, da se začnejo ukvarjati z novimi športnimi disciplinami. |
| --- | --- |

3.12

Športni dogodki so povzročili tudi pojav novih oblik turizma, ki tradicionalne počitnice povezujejo z možnostjo ukvarjanja z določeno športno dejavnostjo. Veliki dogodki imajo v tem pogledu vlogo magneta in ženejo ljudi, da se začnejo ukvarjati z novimi športnimi disciplinami.

| 3.13 | Šport po eni strani izkorišča turistične infrastrukture in storitve, po drugi strani pa ustvarja turizem, ki ima koristi od športnih dogodkov, ki se odvijajo v turističnih krajih. Pomisliti je treba koliko ljudi potuje na svetovno prvenstvo v nogometu ali olimpijske igre in zlasti na možnost, ki jo imajo države gostiteljice za izboljšanje svoje prepoznavnosti. |
| --- | --- |

3.13

Šport po eni strani izkorišča turistične infrastrukture in storitve, po drugi strani pa ustvarja turizem, ki ima koristi od športnih dogodkov, ki se odvijajo v turističnih krajih. Pomisliti je treba koliko ljudi potuje na svetovno prvenstvo v nogometu ali olimpijske igre in zlasti na možnost, ki jo imajo države gostiteljice za izboljšanje svoje prepoznavnosti.

| 3.14 | To mnenje obravnava predvsem, vendar ne samo, velike športne dogodke, ki so ponavadi tisti, ki prinašajo največ koristi kulturi, družbi in gospodarstvu ter prepoznavnosti evropskih destinacij. |
| --- | --- |

3.14

To mnenje obravnava predvsem, vendar ne samo, velike športne dogodke, ki so ponavadi tisti, ki prinašajo največ koristi kulturi, družbi in gospodarstvu ter prepoznavnosti evropskih destinacij.

| 3.15 | Kot velik športni dogodek razumemo na splošno in ne izključno dogodek, ki lahko mobilizira veliko množico turistov, ki preživijo najmanj eno noč v kraju tekmovanja in tako spodbujajo lokalno turistično industrijo. |
| --- | --- |

3.15

Kot velik športni dogodek razumemo na splošno in ne izključno dogodek, ki lahko mobilizira veliko množico turistov, ki preživijo najmanj eno noč v kraju tekmovanja in tako spodbujajo lokalno turistično industrijo.

| 3.16 | Velik športni dogodek je lahko priložnost za promocijo vrednot, vedenja in praks, ki se jih lahko nato preizkuša in razvija v številnih lokalnih dejavnostih. (6) |
| --- | --- |

3.16

Velik športni dogodek je lahko priložnost za promocijo vrednot, vedenja in praks, ki se jih lahko nato preizkuša in razvija v številnih lokalnih dejavnostih. (6)

| 3.17 | Vendar se zapleten odnos, ki povezuje turizem in šport, uvršča v širšo mrežo, ki vključuje tudi družbo, kulturo in okolje. Današnji turist dejansko išče izkušnjo vedno bolj celostnih počitnic, ki hkrati zadovoljujejo potrebo po razvedrilu ter kulturna in športna pričakovanja. |
| --- | --- |

3.17

Vendar se zapleten odnos, ki povezuje turizem in šport, uvršča v širšo mrežo, ki vključuje tudi družbo, kulturo in okolje. Današnji turist dejansko išče izkušnjo vedno bolj celostnih počitnic, ki hkrati zadovoljujejo potrebo po razvedrilu ter kulturna in športna pričakovanja.

4.   Institucionalna raven

| 4.1 | V preteklih letih je bila edina razpoložljiva pravna podlaga za izvajanje turistične politike Skupnosti člen 3(u) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki je na splošno navajal ukrepe v turizmu. Za sektor, ki je tako pomemben za gospodarstvo veliko držav Unije, je bila to resna zavora pri izvajanju evropske turistične politike. |
| --- | --- |

4.1

V preteklih letih je bila edina razpoložljiva pravna podlaga za izvajanje turistične politike Skupnosti člen 3(u) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki je na splošno navajal ukrepe v turizmu. Za sektor, ki je tako pomemben za gospodarstvo veliko držav Unije, je bila to resna zavora pri izvajanju evropske turistične politike.

| 4.2 | Turizem je področje izrazito transverzalnega značaja, ki obsega skoraj vse proizvodne sektorje in storitve ter zahteva učinkovite ekonomije obsega, ne samo pri njegovem teritorialnem upravljanju, temveč tudi pri odločanju in političnem procesu, ki usmerja izbiro na tem področju. |
| --- | --- |

4.2

Turizem je področje izrazito transverzalnega značaja, ki obsega skoraj vse proizvodne sektorje in storitve ter zahteva učinkovite ekonomije obsega, ne samo pri njegovem teritorialnem upravljanju, temveč tudi pri odločanju in političnem procesu, ki usmerja izbiro na tem področju.

| 4.3 | Vendar smo predvsem po letu 1999 prisostvovali oživitvi interesa institucij Skupnosti za turizem. (7) EESO je pozorno spremljal to novo težnjo in z velikim zadovoljstvom sprejema uvrstitev ad hoc člena o turizmu v evropsko ustavo. (8) |
| --- | --- |

4.3

Vendar smo predvsem po letu 1999 prisostvovali oživitvi interesa institucij Skupnosti za turizem. (7) EESO je pozorno spremljal to novo težnjo in z velikim zadovoljstvom sprejema uvrstitev ad hoc člena o turizmu v evropsko ustavo. (8)

| 4.4 | Ta napredek končuje dolgo obdobje, v katerem je bil turizem potisnjen na obrobje, in je pogoj, potreben za institucionalno priznanje in vključitev tega sektorja v politike Evropske unije. |
| --- | --- |

4.4

Ta napredek končuje dolgo obdobje, v katerem je bil turizem potisnjen na obrobje, in je pogoj, potreben za institucionalno priznanje in vključitev tega sektorja v politike Evropske unije.

| 4.5 | EESO pozdravlja dejstvo, da bo turizem odslej deležen resnično ciljno usmerjenih in posebnih evropskih ukrepov, pobud in programov. Zato se zavzema za ustanovitev organa za enoten nadzor na ravni Skupnosti, po zgledu evropskih agencij, zadolženih za določene sektorje. (9) |
| --- | --- |

4.5

EESO pozdravlja dejstvo, da bo turizem odslej deležen resnično ciljno usmerjenih in posebnih evropskih ukrepov, pobud in programov. Zato se zavzema za ustanovitev organa za enoten nadzor na ravni Skupnosti, po zgledu evropskih agencij, zadolženih za določene sektorje. (9)

| 4.6 | Seveda je hvalevredno, da se dejavnost Evropske unije usmerja k turistični politiki, ki izhaja iz trajnostnega razvoja v vseh njegovih oblikah. (10) |
| --- | --- |

4.6

Seveda je hvalevredno, da se dejavnost Evropske unije usmerja k turistični politiki, ki izhaja iz trajnostnega razvoja v vseh njegovih oblikah. (10)

| 4.7 | Evropska politika na športnem področju se opira na nekatere temeljne dokumente: med njimi so Evropska listina o športu iz leta 1992, Amsterdamska pogodba, ki je potrdila družbeni pomen športa, in deklaracija, priložena Pogodbi iz Nice, ki je potrdila njegovo posebnost med področji v pristojnosti Skupnosti. |
| --- | --- |

4.7

Evropska politika na športnem področju se opira na nekatere temeljne dokumente: med njimi so Evropska listina o športu iz leta 1992, Amsterdamska pogodba, ki je potrdila družbeni pomen športa, in deklaracija, priložena Pogodbi iz Nice, ki je potrdila njegovo posebnost med področji v pristojnosti Skupnosti.

| 4.8 | Šport je med drugim tudi zaradi spodbude, ki jo je dobil na vrhu v Nici, našel pravo mesto v Ustavi za Evropo, sprejeti junija 2004, ki mu namenja poseben člen. (11) |
| --- | --- |

4.8

Šport je med drugim tudi zaradi spodbude, ki jo je dobil na vrhu v Nici, našel pravo mesto v Ustavi za Evropo, sprejeti junija 2004, ki mu namenja poseben člen. (11)

| 4.9 | Da bi poudarila socialni in vzgojni pomen športa, se je Evropska komisija odločila, da bo leto 2004 proglasila za „Evropsko leto izobraževanja s športom“. S tem želi usmeriti pozornost na ta sektor ter financirati projekte usposabljanja, osveščanja in razvoja v šolskih in obšolskih okoljih po vsej Uniji. |
| --- | --- |

4.9

Da bi poudarila socialni in vzgojni pomen športa, se je Evropska komisija odločila, da bo leto 2004 proglasila za „Evropsko leto izobraževanja s športom“. S tem želi usmeriti pozornost na ta sektor ter financirati projekte usposabljanja, osveščanja in razvoja v šolskih in obšolskih okoljih po vsej Uniji.

| 4.10 | Pobuda je, čeprav z omejenimi sredstvi, omogočila tudi spodbujati mobilnost študentov, ki so tako lahko obiskali druge kraje zunaj kraja porekla ter združili željo po odkrivanju in potovanju z željo po ukvarjanju s svojim najljubšim športom. |
| --- | --- |

4.10

Pobuda je, čeprav z omejenimi sredstvi, omogočila tudi spodbujati mobilnost študentov, ki so tako lahko obiskali druge kraje zunaj kraja porekla ter združili željo po odkrivanju in potovanju z željo po ukvarjanju s svojim najljubšim športom.

| 4.11 | Načini povezovanja med turizmom, športom in kulturo so eden od izzivov, ki jih moramo sprejeti v prihodnjih letih, da bi oživili evropsko gospodarstvo in spodbudili višjo raven socialne blaginje za vse. |
| --- | --- |

4.11

Načini povezovanja med turizmom, športom in kulturo so eden od izzivov, ki jih moramo sprejeti v prihodnjih letih, da bi oživili evropsko gospodarstvo in spodbudili višjo raven socialne blaginje za vse.

| 4.12 | Gre za prednostno nalogo glede na že omenjene cilje lizbonske strategije, ki morajo v vsakem primeru upoštevati tudi razvoj gospodarskega položaja držav Unije, tako da bi zagotovili trajno rast in razvoj. |
| --- | --- |

4.12

Gre za prednostno nalogo glede na že omenjene cilje lizbonske strategije, ki morajo v vsakem primeru upoštevati tudi razvoj gospodarskega položaja držav Unije, tako da bi zagotovili trajno rast in razvoj.

| 4.13 | To inovativno strategijo, usmerjeno k horizontalnemu povezovanju turizma, športa in kulture, se lahko na evropski ravni pripravi na posebnih delavnicah (organiziranih na Evropskem turističnem forumu ali Evropskem športnem forumu) in s podpiranjem inovativnih pobud (naprimer izmenjav študentov, kampanj osveščanja z namenom, da bi „športnega“ turista vključili v kulturno in družbeno življenje v kraju športnega dogodka, pa tudi tečaji za pridobivanje novih veščin itd.) V tem pogledu se zdi bistveno, da se k tem ukrepom prednostno priključi civilno družbo in zasebne partnerje. |
| --- | --- |

4.13

To inovativno strategijo, usmerjeno k horizontalnemu povezovanju turizma, športa in kulture, se lahko na evropski ravni pripravi na posebnih delavnicah (organiziranih na Evropskem turističnem forumu ali Evropskem športnem forumu) in s podpiranjem inovativnih pobud (naprimer izmenjav študentov, kampanj osveščanja z namenom, da bi „športnega“ turista vključili v kulturno in družbeno življenje v kraju športnega dogodka, pa tudi tečaji za pridobivanje novih veščin itd.) V tem pogledu se zdi bistveno, da se k tem ukrepom prednostno priključi civilno družbo in zasebne partnerje.

| 4.14 | Pravno priznanje turističnega in športnega sektorja v evropski ustavi pomeni velik napredek za uresničitev teh ciljev, predvsem za promocijo in razvoj konkurenčnosti evropskih podjetij, ki delujejo v teh dveh sektorjih. |
| --- | --- |

4.14

Pravno priznanje turističnega in športnega sektorja v evropski ustavi pomeni velik napredek za uresničitev teh ciljev, predvsem za promocijo in razvoj konkurenčnosti evropskih podjetij, ki delujejo v teh dveh sektorjih.

5.   Varnost in olimpijsko premirje

| 5.1 | Kot smo videli, bodo prihodnja leta zelo bogata s športnimi dogodki, ki se jih bodo udeležili milijoni ljudi z vsega sveta. |
| --- | --- |

5.1

Kot smo videli, bodo prihodnja leta zelo bogata s športnimi dogodki, ki se jih bodo udeležili milijoni ljudi z vsega sveta.

| 5.2 | To obdobje velikih potovanj, velikih športnih dogodkov in močne medijske pozornosti postavlja vprašanje varnosti. Tega vprašanja se je treba lotiti odgovorno, da ne bi povzročili neutemeljenega preplaha, da se sprejmejo vsi preventivni in nadzorni ukrepi, potrebni za zagotavljanje mirnega poteka različnih športnih prireditev. |
| --- | --- |

5.2

To obdobje velikih potovanj, velikih športnih dogodkov in močne medijske pozornosti postavlja vprašanje varnosti. Tega vprašanja se je treba lotiti odgovorno, da ne bi povzročili neutemeljenega preplaha, da se sprejmejo vsi preventivni in nadzorni ukrepi, potrebni za zagotavljanje mirnega poteka različnih športnih prireditev.

| 5.3 | Sodelovanje in preventivna priprava skupnih strategij posredovanja sta zato temeljna za vodenje velikih športnih prireditev. |
| --- | --- |

5.3

Sodelovanje in preventivna priprava skupnih strategij posredovanja sta zato temeljna za vodenje velikih športnih prireditev.

| 5.4 | Varnost bo v središču strategij organizacije dogodkov v prihodnjih letih in preprečevanje bo moralo biti eden od njihovih stebrov. |
| --- | --- |

5.4

Varnost bo v središču strategij organizacije dogodkov v prihodnjih letih in preprečevanje bo moralo biti eden od njihovih stebrov.

| 5.5 | Združeni narodi so na generalni skupščini 6. septembra 2000 sprejeli deklaracijo, katere točka II določa: „Od vseh držav članic nujno zahtevamo, da posamezno in skupaj spoštujejo olimpijsko premirje sedaj in v prihodnosti ter da podpirajo prizadevanja Mednarodnega olimpijskega komiteja za spodbujanje miru in razumevanja med ljudmi s športom in olimpijskim idealom.“ |
| --- | --- |

5.5

Združeni narodi so na generalni skupščini 6. septembra 2000 sprejeli deklaracijo, katere točka II določa: „Od vseh držav članic nujno zahtevamo, da posamezno in skupaj spoštujejo olimpijsko premirje sedaj in v prihodnosti ter da podpirajo prizadevanja Mednarodnega olimpijskega komiteja za spodbujanje miru in razumevanja med ljudmi s športom in olimpijskim idealom.“

| 5.6 | Evropski svet v Bruslju (12. decembra 2003) in Evropski parlament (1. aprila 2004) sta se izrazila podobno. Predvsem zadnji je pozitivno sprejel, da je MOK (Mednarodni olimpijski komite) ustanovil Mednarodno fundacijo za olimpijsko premirje, organizacijo, katere namen je promocija idealov miru in razumevanja prek športa. |
| --- | --- |

5.6

Evropski svet v Bruslju (12. decembra 2003) in Evropski parlament (1. aprila 2004) sta se izrazila podobno. Predvsem zadnji je pozitivno sprejel, da je MOK (Mednarodni olimpijski komite) ustanovil Mednarodno fundacijo za olimpijsko premirje, organizacijo, katere namen je promocija idealov miru in razumevanja prek športa.

| 5.7 | EESO v svojem prispevku k razpravi o varnosti poudarja, da je treba iz olimpijskega premirja narediti „univerzalno sporočilo“ za vse svetovne športne prireditve v prihodnjih letih. EESO se strinja, da šport lahko prispeva k širjenju kulture dialoga ter omogoča številne priložnosti za srečanja. |
| --- | --- |

5.7

EESO v svojem prispevku k razpravi o varnosti poudarja, da je treba iz olimpijskega premirja narediti „univerzalno sporočilo“ za vse svetovne športne prireditve v prihodnjih letih. EESO se strinja, da šport lahko prispeva k širjenju kulture dialoga ter omogoča številne priložnosti za srečanja.

6.   Integrirana trajnost

| 6.1 | Kot smo že povedali, turizem in šport potegneta za seboj zapletene odnose, ki vplivajo na družbo, gospodarstvo in okolje. Ta zapletenost je še večja ob dogodkih velikih razsežnosti („velikih dogodkih“). |
| --- | --- |

6.1

Kot smo že povedali, turizem in šport potegneta za seboj zapletene odnose, ki vplivajo na družbo, gospodarstvo in okolje. Ta zapletenost je še večja ob dogodkih velikih razsežnosti („velikih dogodkih“).

| 6.2 | Organizacijo teh dogodkov morajo voditi načela trajnosti: družbeno-kulturne, gospodarske in okoljske trajnosti. Smernice za trajnost turizma, ki jih je Evropska komisija sprejela v omenjenem nedavnem sporočilu „Osnovne smernice za trajnost evropskega turizma“
   (12) in ki so ocenjene v mnenju EESO na temo „Vsem dosegljiv in družbeno trajen turizem“
   (13), je treba razširiti na šport in športne destinacije. |
| --- | --- |

6.2

Organizacijo teh dogodkov morajo voditi načela trajnosti: družbeno-kulturne, gospodarske in okoljske trajnosti. Smernice za trajnost turizma, ki jih je Evropska komisija sprejela v omenjenem nedavnem sporočilu „Osnovne smernice za trajnost evropskega turizma“
   (12) in ki so ocenjene v mnenju EESO na temo „Vsem dosegljiv in družbeno trajen turizem“
   (13), je treba razširiti na šport in športne destinacije.

| 6.3 | Z družbenega in kulturnega vidika morajo biti te športne prireditve zlasti priložnost za uveljavljanje identitet in uresničevanje kulturnih izmenjav. Zato predlagamo spodbujanje pobud in dogodkov športno/turistične narave, ki vključujejo več regij iz različnih evropskih držav (po vzoru programa Interreg). |
| --- | --- |

6.3

Z družbenega in kulturnega vidika morajo biti te športne prireditve zlasti priložnost za uveljavljanje identitet in uresničevanje kulturnih izmenjav. Zato predlagamo spodbujanje pobud in dogodkov športno/turistične narave, ki vključujejo več regij iz različnih evropskih držav (po vzoru programa Interreg).

| 6.4 | S socialno-ekonomskega vidika je treba vztrajati pri tem, da je pomembno največjo pozornost nameniti lokalnemu prebivalstvu kot prvemu akterju prireditve. Načrtovanje različnih storitev in infrastruktur mora predvideti možnost, da jih prebivalci v prihodnosti uporabljajo. Lokalno prebivalstvo mora ravno tako biti referenca za oživitev zaposlovanja in izvajanje ukrepov usposabljanja, usmerjenih k prireditvam v ožjem pomenu besede. |
| --- | --- |

6.4

S socialno-ekonomskega vidika je treba vztrajati pri tem, da je pomembno največjo pozornost nameniti lokalnemu prebivalstvu kot prvemu akterju prireditve. Načrtovanje različnih storitev in infrastruktur mora predvideti možnost, da jih prebivalci v prihodnosti uporabljajo. Lokalno prebivalstvo mora ravno tako biti referenca za oživitev zaposlovanja in izvajanje ukrepov usposabljanja, usmerjenih k prireditvam v ožjem pomenu besede.

| 6.5 | Razviti so bili že modeli, da bi ocenili sposobnosti sprejemanja, ki jih imajo destinacije in ustrezne storitve z vidika okoljske trajnosti, in tudi z drugih vidikov. Zdi se zaželeno spodbujati širjenje in uporabo teh modelov tudi na športnih prireditvah, pri čemer se, kot je nakazano zgoraj, podpira celosten pristop, ki upošteva različne vidike v zvezi z družbo, gospodarstvom in okoljem. |
| --- | --- |

6.5

Razviti so bili že modeli, da bi ocenili sposobnosti sprejemanja, ki jih imajo destinacije in ustrezne storitve z vidika okoljske trajnosti, in tudi z drugih vidikov. Zdi se zaželeno spodbujati širjenje in uporabo teh modelov tudi na športnih prireditvah, pri čemer se, kot je nakazano zgoraj, podpira celosten pristop, ki upošteva različne vidike v zvezi z družbo, gospodarstvom in okoljem.

| 6.6 | Torej, določiti in podpreti je treba modele načrtovanja, vodenja in razvijanja teh dogodkov, da bi bilo od njih čim več koristi, zlasti v interesu ozemlja in skupnosti gostiteljice, ki vsekakor doživita negativne posledice in imata le redko od tega izmerljive koristi. |
| --- | --- |

6.6

Torej, določiti in podpreti je treba modele načrtovanja, vodenja in razvijanja teh dogodkov, da bi bilo od njih čim več koristi, zlasti v interesu ozemlja in skupnosti gostiteljice, ki vsekakor doživita negativne posledice in imata le redko od tega izmerljive koristi.

| 6.7 | Športni dogodki velikega pomena so lahko priložnost za razvoj sposobnosti in znanja na visoki ravni, ki lahko srednje- in dolgoročno koristijo turistični/športni destinaciji z vidika kulture gostiteljstva in priprave na srečanje. Poleg tega lahko prispevajo k širjenju boljših praks v okviru povezanega upravljanja turizma in športa. |
| --- | --- |

6.7

Športni dogodki velikega pomena so lahko priložnost za razvoj sposobnosti in znanja na visoki ravni, ki lahko srednje- in dolgoročno koristijo turistični/športni destinaciji z vidika kulture gostiteljstva in priprave na srečanje. Poleg tega lahko prispevajo k širjenju boljših praks v okviru povezanega upravljanja turizma in športa.

| 6.8 | Organizacija zahtevnih prireditev zahteva predhodno dejavnost predvidevanja morebitnih sporov med prebivalci in začasnimi obiskovalci glede uporabe sredstev, storitev, prostorov in njihove kakovosti. |
| --- | --- |

6.8

Organizacija zahtevnih prireditev zahteva predhodno dejavnost predvidevanja morebitnih sporov med prebivalci in začasnimi obiskovalci glede uporabe sredstev, storitev, prostorov in njihove kakovosti.

| 6.9 | Najpomembnejša dejavnost bo „upravljanje“, pri katerem sodelujejo sponzorji prireditev, organizacijske službe, lokalna predstavništva, predstavniki končnih uporabnikov, predstavnikov socialnih interesov in na splošno vsi vključeni akterji. |
| --- | --- |

6.9

Najpomembnejša dejavnost bo „upravljanje“, pri katerem sodelujejo sponzorji prireditev, organizacijske službe, lokalna predstavništva, predstavniki končnih uporabnikov, predstavnikov socialnih interesov in na splošno vsi vključeni akterji.

| 6.10 | Športni dogodki se morajo uvrščati v srednjeročno in dolgoročno načrtovanje kraja in države gostiteljice. Predvsem je treba upoštevati vpliv teh prireditev na splošno podobo turistične/športne destinacije. |
| --- | --- |

6.10

Športni dogodki se morajo uvrščati v srednjeročno in dolgoročno načrtovanje kraja in države gostiteljice. Predvsem je treba upoštevati vpliv teh prireditev na splošno podobo turistične/športne destinacije.

| 6.11 | Znano je, da je sezonski značaj turizma ena od ovir njegovega razvoja. Zato športni dogodki lahko tudi spodbujajo politiko razvoja turizma in njegovega gospodarstva skozi vse leto, saj zagotavljajo optimalno donosnost in jamčijo za dolgoročno stabilnost zaposlovanja. |
| --- | --- |

6.11

Znano je, da je sezonski značaj turizma ena od ovir njegovega razvoja. Zato športni dogodki lahko tudi spodbujajo politiko razvoja turizma in njegovega gospodarstva skozi vse leto, saj zagotavljajo optimalno donosnost in jamčijo za dolgoročno stabilnost zaposlovanja.

| 6.12 | Koristno bi bilo uvesti in podpreti spremljanje današnjih in prihodnjih izkušenj, da bi prispevali k opredelitvi izkustvenega modela načrtovanja in vodenja športnih prireditev ob polnem upoštevanju zgoraj omenjenih družbenih, okoljskih in gospodarskih vidikov. Posebej se zdi koristno podpreti spremljanje, kar se tiče uporabe objektov in poznejše uporabe struktur in storitev, ustvarjenih za dani dogodek. |
| --- | --- |

6.12

Koristno bi bilo uvesti in podpreti spremljanje današnjih in prihodnjih izkušenj, da bi prispevali k opredelitvi izkustvenega modela načrtovanja in vodenja športnih prireditev ob polnem upoštevanju zgoraj omenjenih družbenih, okoljskih in gospodarskih vidikov. Posebej se zdi koristno podpreti spremljanje, kar se tiče uporabe objektov in poznejše uporabe struktur in storitev, ustvarjenih za dani dogodek.

| 6.13 | Na splošno je treba izpostaviti možnost sprejetja ukrepov, dejavnosti in priporočil, zajetih v večletnem evropskem programu za trajnostni razvoj turizma, z oblikovanjem Agende 21 tudi za šport in za destinacije, ki so za organizacijo in gostovanje dogodkov najprimernejše. |
| --- | --- |

6.13

Na splošno je treba izpostaviti možnost sprejetja ukrepov, dejavnosti in priporočil, zajetih v večletnem evropskem programu za trajnostni razvoj turizma, z oblikovanjem Agende 21 tudi za šport in za destinacije, ki so za organizacijo in gostovanje dogodkov najprimernejše.

| 6.14 | Treba je sistematizirati, širiti in deliti dobre prakse in pozitivne izkušnje na področju načrtovanja in vodenja turističnih in športnih dogodkov, tako da se spodbuja optimalno organizacijo velikih prireditev, katerih prizorišče bo kmalu Evropska unija. |
| --- | --- |

6.14

Treba je sistematizirati, širiti in deliti dobre prakse in pozitivne izkušnje na področju načrtovanja in vodenja turističnih in športnih dogodkov, tako da se spodbuja optimalno organizacijo velikih prireditev, katerih prizorišče bo kmalu Evropska unija.

7.   Turizem, šport in usposabljanje

| 7.1 | Težko bi dovolj poudarili primernost, da se na vseh ravneh okrepita usposabljanje in izobraževanje v politikah športa in turizma. |
| --- | --- |

7.1

Težko bi dovolj poudarili primernost, da se na vseh ravneh okrepita usposabljanje in izobraževanje v politikah športa in turizma.

| 7.2 | Takšna je usmeritev, ki jo priporoča tudi deklaracija o športu, priložena sklepom Evropskega vrha v Nici decembra 2000, ki poudarja, da „mora Skupnost upoštevati ... družbeno, izobraževalno in kulturno vlogo športa ..., da bi spoštovali in spodbujali etičnost in solidarnost, ki sta potrebni za ohranitev njegove družbene vloge“. |
| --- | --- |

7.2

Takšna je usmeritev, ki jo priporoča tudi deklaracija o športu, priložena sklepom Evropskega vrha v Nici decembra 2000, ki poudarja, da „mora Skupnost upoštevati ... družbeno, izobraževalno in kulturno vlogo športa ..., da bi spoštovali in spodbujali etičnost in solidarnost, ki sta potrebni za ohranitev njegove družbene vloge“.

| 7.3 | Povezovanje in krepitev pozitivnih vrednot, skupnih turizmu in športu, sta lahko močni orodji povezovanja na ravni prebivalstva, mest in držav. |
| --- | --- |

7.3

Povezovanje in krepitev pozitivnih vrednot, skupnih turizmu in športu, sta lahko močni orodji povezovanja na ravni prebivalstva, mest in držav.

| 7.4 | Vrsta prireditev, ki so se začele leta 2004, se zdi torej toliko pomembnejša zaradi zastavljenega cilja: prenesti elemente in smernice usposabljanja s pomočjo velikih dogodkov, ki bodo deležni ogromne pozornosti v javnosti in pri institucijah. |
| --- | --- |

7.4

Vrsta prireditev, ki so se začele leta 2004, se zdi torej toliko pomembnejša zaradi zastavljenega cilja: prenesti elemente in smernice usposabljanja s pomočjo velikih dogodkov, ki bodo deležni ogromne pozornosti v javnosti in pri institucijah.

| 7.5 | Ta možnost se je še bolj okrepila, s tem ko se je Unija odprla desetim novim državam. Izobraževalni namen boljšega poznavanja Unije in njenih ljudstev ter vzajemna izmenjava vrednot, povezanih s športnim duhom, zvestobo in konkurenčnostjo, se bosta lahko razširila in delila z novimi državami članicami z uporabo velikih sredstev obveščanja. |
| --- | --- |

7.5

Ta možnost se je še bolj okrepila, s tem ko se je Unija odprla desetim novim državam. Izobraževalni namen boljšega poznavanja Unije in njenih ljudstev ter vzajemna izmenjava vrednot, povezanih s športnim duhom, zvestobo in konkurenčnostjo, se bosta lahko razširila in delila z novimi državami članicami z uporabo velikih sredstev obveščanja.

| 7.6 | Med osrednjimi vrednotami, ki jih je treba razvijati in širiti, so tudi strpnost, odprtost, gostoljubnost in pripravljenost za srečanje med različnimi ljudstvi in etničnimi skupinami. Uresničevanje teh vrednot, zlasti v novih državah članicah, zahteva ustrezno šolsko izobrazbo in usposabljanje vseh odraslih, zaposlenih v turizmu in športu, kakor tudi spodbujanje intenzivne izmenjave izkušenj. Turisti povezujejo s potovanji tudi pričakovanja glede zgoraj omenjenih vrednot. |
| --- | --- |

7.6

Med osrednjimi vrednotami, ki jih je treba razvijati in širiti, so tudi strpnost, odprtost, gostoljubnost in pripravljenost za srečanje med različnimi ljudstvi in etničnimi skupinami. Uresničevanje teh vrednot, zlasti v novih državah članicah, zahteva ustrezno šolsko izobrazbo in usposabljanje vseh odraslih, zaposlenih v turizmu in športu, kakor tudi spodbujanje intenzivne izmenjave izkušenj. Turisti povezujejo s potovanji tudi pričakovanja glede zgoraj omenjenih vrednot.

| 7.7 | Na športnih in turističnih dogodkih si bo treba prizadevati za zaščito pravice do ukvarjanja z različnimi disciplinami in do udeležbe na ustreznih dogodkih za vse skupine prebivalstva, zlasti najšibkejše, kot so mladi, starejši in invalidi. |
| --- | --- |

7.7

Na športnih in turističnih dogodkih si bo treba prizadevati za zaščito pravice do ukvarjanja z različnimi disciplinami in do udeležbe na ustreznih dogodkih za vse skupine prebivalstva, zlasti najšibkejše, kot so mladi, starejši in invalidi.

| 7.8 | Iz že omenjene deklaracije o športu, priložene Sklepom Evropskega sveta v Nici decembra 2000, izhaja, da je „ukvarjanje s fizičnimi in športnimi dejavnostmi za invalide, telesno ali duševno prizadete, najprimernejše sredstvo individualnega razvoja, rehabilitacije, socialne vključenosti in solidarnosti ...“. |
| --- | --- |

7.8

Iz že omenjene deklaracije o športu, priložene Sklepom Evropskega sveta v Nici decembra 2000, izhaja, da je „ukvarjanje s fizičnimi in športnimi dejavnostmi za invalide, telesno ali duševno prizadete, najprimernejše sredstvo individualnega razvoja, rehabilitacije, socialne vključenosti in solidarnosti ...“.

| 7.9 | Tovrstne ukrepe v prid najbolj zapostavljenih skupin prebivalstva morajo podpreti državne in lokalne oblasti, nacionalne zveze, športna društva in združenja, neprofesionalni klubi in šole. |
| --- | --- |

7.9

Tovrstne ukrepe v prid najbolj zapostavljenih skupin prebivalstva morajo podpreti državne in lokalne oblasti, nacionalne zveze, športna društva in združenja, neprofesionalni klubi in šole.

| 7.10 | Šolsko okolje je dejansko najplodnejši teren za širjenje pozitivnih vrednot in prispevanje k vzajemnemu poznavanju, saj je obdobje šolanja čas, ko se lahko stkejo tesne vezi med športom, turizmom in izobraževanjem. |
| --- | --- |

7.10

Šolsko okolje je dejansko najplodnejši teren za širjenje pozitivnih vrednot in prispevanje k vzajemnemu poznavanju, saj je obdobje šolanja čas, ko se lahko stkejo tesne vezi med športom, turizmom in izobraževanjem.

| 7.11 | Predlagamo torej, da se še naprej spodbujata mobilnost in izmenjava študentov preko športnih srečanj, ki vključujejo tudi čas za študij in temeljito preučevanje lokalnih stvarnosti in kultur. |
| --- | --- |

7.11

Predlagamo torej, da se še naprej spodbujata mobilnost in izmenjava študentov preko športnih srečanj, ki vključujejo tudi čas za študij in temeljito preučevanje lokalnih stvarnosti in kultur.

| 7.12 | Predlagamo tudi začetek sodelovanja med državami članicami na področju izmenjave informacij o dobrih praksah, zlasti pri vključevanju športnega turista v kulturno in družbeno življenje kraja športne prireditve, z namenom zmanjšati število nasilnih dejanj in nestrpnosti ter spodbuja priložnosti za vzajemni razvoj. |
| --- | --- |

7.12

Predlagamo tudi začetek sodelovanja med državami članicami na področju izmenjave informacij o dobrih praksah, zlasti pri vključevanju športnega turista v kulturno in družbeno življenje kraja športne prireditve, z namenom zmanjšati število nasilnih dejanj in nestrpnosti ter spodbuja priložnosti za vzajemni razvoj.

| 7.13 | Zanimivo bi bilo tudi preučiti primernost uvedbe tečajev, namenjenih razvijanju novih veščin, potrebnih pri organizaciji turistično/športnih prireditev, ki bi zajemala vse vidike turizma v povezavi z družbenim razvojem, integrirano trajnostjo, obveščanjem in trženjem. |
| --- | --- |

7.13

Zanimivo bi bilo tudi preučiti primernost uvedbe tečajev, namenjenih razvijanju novih veščin, potrebnih pri organizaciji turistično/športnih prireditev, ki bi zajemala vse vidike turizma v povezavi z družbenim razvojem, integrirano trajnostjo, obveščanjem in trženjem.

8.   Zaključki

| 8.1 | Turizem in šport lahko dojemamo kot laboratorija za razvoj izmenjavo in delitev pozitivnih vrednost, ki jih navdihuje spoštovanje drugega, in ki so usmerjene v skupno znanje, strpnost in vzajemno sprejemanje. Po svoji naravi sta ta dva sektorja primerna za izvajanje tega poslanstva in njuna vloga vse bolj pomembna v kontekstu vedno bolj dinamične družbe, ki jo zaznamujejo korenite družbene in kulturne, geopolitične in tehnološke spremembe. |
| --- | --- |

8.1

Turizem in šport lahko dojemamo kot laboratorija za razvoj izmenjavo in delitev pozitivnih vrednost, ki jih navdihuje spoštovanje drugega, in ki so usmerjene v skupno znanje, strpnost in vzajemno sprejemanje. Po svoji naravi sta ta dva sektorja primerna za izvajanje tega poslanstva in njuna vloga vse bolj pomembna v kontekstu vedno bolj dinamične družbe, ki jo zaznamujejo korenite družbene in kulturne, geopolitične in tehnološke spremembe.

| 8.2 | Turizem in šport lahko, med drugim, znatno prispevata k doseganju ciljev Lizbonske strategije. Njun vse večji ekonomski vpliv lahko postane pravi vzvod gospodarstva Evropske unije, zlasti če bi dodobra izkoristili vse možnosti za razvijanje in širjenje veščin, povezanih s tema dvema sektorjema. |
| --- | --- |

8.2

Turizem in šport lahko, med drugim, znatno prispevata k doseganju ciljev Lizbonske strategije. Njun vse večji ekonomski vpliv lahko postane pravi vzvod gospodarstva Evropske unije, zlasti če bi dodobra izkoristili vse možnosti za razvijanje in širjenje veščin, povezanih s tema dvema sektorjema.

| 8.3 | Vključitev turizma in športa v končno verzijo evropske ustave pomeni za ta dva sektorja zgodovinski preobrat. EESO upa, da bo Skupnost sedaj začela pomembno delovanje na teh dveh področjih in priporoča uporabo odprte metode usklajevanja, da bi zagotovili izmenjavo kapacitet in znanja ter soočenje na evropskem nivoju. |
| --- | --- |

8.3

Vključitev turizma in športa v končno verzijo evropske ustave pomeni za ta dva sektorja zgodovinski preobrat. EESO upa, da bo Skupnost sedaj začela pomembno delovanje na teh dveh področjih in priporoča uporabo odprte metode usklajevanja, da bi zagotovili izmenjavo kapacitet in znanja ter soočenje na evropskem nivoju.

| 8.4 | Turizem in šport sta dva zapletena in nehomogena sektorja, ki ju je zelo težko obravnavati skupaj in primerjati z gospodarskega in družbenega vidika. EESO predlaga ustanovitev Skupne evropske opazovalnice in banke podatkov, ki bosta sposobni v državah članicah zbirati, združevati in širiti znanja in najboljše prakse s področja razvoja teh dveh sektorjev. |
| --- | --- |

8.4

Turizem in šport sta dva zapletena in nehomogena sektorja, ki ju je zelo težko obravnavati skupaj in primerjati z gospodarskega in družbenega vidika. EESO predlaga ustanovitev Skupne evropske opazovalnice in banke podatkov, ki bosta sposobni v državah članicah zbirati, združevati in širiti znanja in najboljše prakse s področja razvoja teh dveh sektorjev.

| 8.5 | EESO tudi upa, da bo Evropska unija spodbujala študije in raziskave, ki bi omogočile primerjalno analizo družbenega, ekonomskega in okoljskega vpliva dvojice turizem-šport na evropski ravni. |
| --- | --- |

8.5

EESO tudi upa, da bo Evropska unija spodbujala študije in raziskave, ki bi omogočile primerjalno analizo družbenega, ekonomskega in okoljskega vpliva dvojice turizem-šport na evropski ravni.

| 8.6 | Širjenje kulture dostopnosti turizma in športa za vse ljudi ter priprava politik, ki bi takšno kulturo spodbujale, mora biti prednostna naloga vseh razvojnih ukrepov v teh dveh sektorjih, ki morajo upoštevati tudi najšibkejše kategorije prebivalstva, to so mladi, starejši in invalidi, pa tudi tiste z omejenimi finančnimi sredstvi. Zato bi bila dobrodošla kampanja osveščanja o tem, da sta dostopnost in trajnost kriterija, ki prispevata k boljši konkurenčnosti na trgu. |
| --- | --- |

8.6

Širjenje kulture dostopnosti turizma in športa za vse ljudi ter priprava politik, ki bi takšno kulturo spodbujale, mora biti prednostna naloga vseh razvojnih ukrepov v teh dveh sektorjih, ki morajo upoštevati tudi najšibkejše kategorije prebivalstva, to so mladi, starejši in invalidi, pa tudi tiste z omejenimi finančnimi sredstvi. Zato bi bila dobrodošla kampanja osveščanja o tem, da sta dostopnost in trajnost kriterija, ki prispevata k boljši konkurenčnosti na trgu.

| 8.7 | Predlagamo ustanovitev Evropske agencije za turizem, katere naloga bi bila ohranjati posebnosti tega sektorja, analizirati njegove šibke točke, določiti morebitne razvojne smernice in opredeliti inovativne instrumente za trajnostno rast, ki jih je treba vključiti v strukturne ukrepe Evropske unije. |
| --- | --- |

8.7

Predlagamo ustanovitev Evropske agencije za turizem, katere naloga bi bila ohranjati posebnosti tega sektorja, analizirati njegove šibke točke, določiti morebitne razvojne smernice in opredeliti inovativne instrumente za trajnostno rast, ki jih je treba vključiti v strukturne ukrepe Evropske unije.

| 8.8 | Turizem in šport sta vsestranska in kompleksna pojava z velikim razvojnim potencialom. To mnenje poudarja potrebo po horizontalni povezavi teh sektorjev na evropski ravni, da bi se ta potencial lahko uresničil tako na družbenem in ekonomskem področju kot na področju kulture. EESO poudarja tudi to, da bi bilo pri izvajanju predlaganih ukrepov stalno paziti, da bodo trajni, tako z družbeno-gospodarskega, kot kulturnega in okoljskega vidika. |
| --- | --- |

8.8

Turizem in šport sta vsestranska in kompleksna pojava z velikim razvojnim potencialom. To mnenje poudarja potrebo po horizontalni povezavi teh sektorjev na evropski ravni, da bi se ta potencial lahko uresničil tako na družbenem in ekonomskem področju kot na področju kulture. EESO poudarja tudi to, da bi bilo pri izvajanju predlaganih ukrepov stalno paziti, da bodo trajni, tako z družbeno-gospodarskega, kot kulturnega in okoljskega vidika.

| 8.9 | To mnenje je EESO predstavlja pod imenom Rimska deklaracija o turizmu in športu, da bi bilo bolj prepoznavno in bi se ga lažje razširjalo ob velikih prireditvah, povezanih s turizmom in športom, ki se organizirajo na evropski ravni. |
| --- | --- |

8.9

To mnenje je EESO predstavlja pod imenom Rimska deklaracija o turizmu in športu, da bi bilo bolj prepoznavno in bi se ga lažje razširjalo ob velikih prireditvah, povezanih s turizmom in športom, ki se organizirajo na evropski ravni.

V Bruslju, dne 15. decembra 2004

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Mesto Torino dobro prikazuje ta proces, saj so zaradi prihodnjih zimskih olimpijskih in paraolimpijskih iger 2006 zapuščena industrijska območja doživela preporod, uredili so nova predmestna območja, kar je spodbudilo vse sektorje lokalnega gospodarstva.

1

(2)  Javna predstavitev mnenj: Turizem in šport: prihodnji izzivi za Evropo, organizirana 22. aprila 2004 v Rimu v Nacionalnem svetu za gospodarstvo in delo (CNEL).

2

(3)  Glej opombo št. 3.

3

(4)  COM(2001) 665 final.

4

(5)  COM(2003) 716 final.

5

(6)  Lokalna prvenstva po kategorijah, medšolski in amaterski turnirji, regionalne športne prireditve, univerzijade itd.

6

(7)  Od Evropskega akcijskega načrta za zaposlovanje v turizmu iz leta 1999 do sporočila Komisije z naslovom „Skupni pristop za prihodnost evropskega turizma“ z dne 13. novembra 2001, resolucije Evropskega parlamenta z dne 14. maja 2002 ali resolucije Sveta o prihodnosti evropskega turizma z dne 21. maja 2002 ali nazadnje sporočila Komisije z naslovom „Osnovne smernice za trajnost evropskega turizma“ iz novembra 2003.

7

(8)  Člen I-16 in člen III-181(a), Razdelek 3 A.

8

(9)  Na primer Evropska agencija za vrednotenje zdravil, Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu, Evropska agencija za varnost živil, Evropska agencija za okolje itd.

9

(10)  EESO je v tem procesu sodeloval z mnenjem na lastno pobudo „Vsem dosegljiv in socialno zdržen turizem“ (UL C 32 z dne 5. 2. 2004), s katerim je hotel prispevati k prihodnjim ukrepom pomoči.

10

(11)  Člen I-16 in člen III-182, Razdelek 4.

11

(12)  COM(2003) 716 final.

12

(13)  UL C 32 z dne 5. 2. 2004.

13

---

| 28.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/22

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije K evropski strategiji za nanotehnologijo

COM(2004) 338 final

(2005/C 157/03)

Komisija je 12. maja 2004 v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti sklenila, da se z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom posvetuje o poročilu Komisije K evropski strategiji za nanotehnologijo

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, ki je v tej zadevi zadolžena za pripravo dela Odbora, je mnenje sprejela dne 10. novembra 2004 (poročevalec: g. PEZZINI).

Na svojem 413. plenarnem zasedanju (seji z dne 15. decembra 2004) je Evropski ekonomsko-socialni odbor sprejel naslednje mnenje s 150 glasovi za in 1 vzdržanim.

1.   Začetne ugotovitve

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor se zaveda, da se to mnenje nanaša na deloma novo področje, katerega terminologija je v veliki meri nepoznana in se redko uporablja. Zato se je Odboru zdelo koristno v mnenje vključiti nekatere opredelitve pojmov ter predstaviti napredek raziskav in uporabe na področju nanotehnologije v Ameriki in Aziji. |
| --- | --- |

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor se zaveda, da se to mnenje nanaša na deloma novo področje, katerega terminologija je v veliki meri nepoznana in se redko uporablja. Zato se je Odboru zdelo koristno v mnenje vključiti nekatere opredelitve pojmov ter predstaviti napredek raziskav in uporabe na področju nanotehnologije v Ameriki in Aziji.

| 1.2 | Vsebina mnenja
  2.
  3.
  4.
  5.
  6.
  7.
  8. |
| --- | --- |

1.2

Vsebina mnenja

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

2.   Opredelitve pojmov

| 2.1 | Nano: označuje milijardinko enote. Ker govorimo o dimenzijah, v tem primeru predpona „nano“ označuje milijardinko metra. |
| --- | --- |

2.1

Nano: označuje milijardinko enote. Ker govorimo o dimenzijah, v tem primeru predpona „nano“ označuje milijardinko metra.

| 2.2 | Mikro: označuje milijoninko enote. V tem primeru milijoninko metra. |
| --- | --- |

2.2

Mikro: označuje milijoninko enote. V tem primeru milijoninko metra.

| 2.3 | Nanoznanosti: so nov pristop tradicionalnih znanosti (kemije, fizike, biologije, elektronike itd.) do temeljne zgradbe in obnašanja snovi na ravni atomov in molekul. Dejansko gre za znanosti, ki preučujejo zmogljivost atomov na različnih znanstvenih področjih (1). |
| --- | --- |

2.3

Nanoznanosti: so nov pristop tradicionalnih znanosti (kemije, fizike, biologije, elektronike itd.) do temeljne zgradbe in obnašanja snovi na ravni atomov in molekul. Dejansko gre za znanosti, ki preučujejo zmogljivost atomov na različnih znanstvenih področjih (1).

| 2.4 | Nanotehnologije: gre za tehnologije, ki omogočajo manipulacijo atomov in molekul, s katerimi se ustvarjajo nove površine in predmeti, ki imajo zaradi drugačne zgradbe in nove razporeditve atomov posebne lastnosti, ki jih lahko izkoristimo v vsakdanjem življenju (2). Gre torej za tehnologijo, vezano na milijardinko metra. |
| --- | --- |

2.4

Nanotehnologije: gre za tehnologije, ki omogočajo manipulacijo atomov in molekul, s katerimi se ustvarjajo nove površine in predmeti, ki imajo zaradi drugačne zgradbe in nove razporeditve atomov posebne lastnosti, ki jih lahko izkoristimo v vsakdanjem življenju (2). Gre torej za tehnologijo, vezano na milijardinko metra.

| 2.5 | Gornji opredelitvi velja dodati še eno, ki je z znanstvenega vidika še daljnosežnejša: strokovni izraz nanotehnologija označuje multidisciplinaren pristop k ustvarjanju materialov, mehanizmov in sistemov z obvladovanjem snovi v nanometričnem merilu. |
| --- | --- |

2.5

Gornji opredelitvi velja dodati še eno, ki je z znanstvenega vidika še daljnosežnejša: strokovni izraz nanotehnologija označuje multidisciplinaren pristop k ustvarjanju materialov, mehanizmov in sistemov z obvladovanjem snovi v nanometričnem merilu.

| 2.6 | Nanomehanika: dimenzije nekega predmeta postanejo pomembne, kadar je treba določiti njegove lastnosti pri dimenzijah od deset do nekaj deset nanometrov (gre za predmete, ki jih sestavlja od nekaj deset do nekaj tisoč atomov). Pri takšnih dimenzijah so fizikalne in kemične lastnosti predmeta, ki ga sestavlja sto atomov železa, popolnoma drugačne od lastnosti predmeta, ki ga sestavlja dvesto atomov, čeprav sta oba zgrajena iz enakih atomov. Prav tako so mehanske in elektromagnetne lastnosti trdnega telesa, sestavljenega iz nanodelcev, radikalno drugačne od lastnosti tradicionalnega trdnega telesa, ki ima enako kemično sestavo in odražajo lastnosti različnih enot, ki ga tvorijo. |
| --- | --- |

2.6

Nanomehanika: dimenzije nekega predmeta postanejo pomembne, kadar je treba določiti njegove lastnosti pri dimenzijah od deset do nekaj deset nanometrov (gre za predmete, ki jih sestavlja od nekaj deset do nekaj tisoč atomov). Pri takšnih dimenzijah so fizikalne in kemične lastnosti predmeta, ki ga sestavlja sto atomov železa, popolnoma drugačne od lastnosti predmeta, ki ga sestavlja dvesto atomov, čeprav sta oba zgrajena iz enakih atomov. Prav tako so mehanske in elektromagnetne lastnosti trdnega telesa, sestavljenega iz nanodelcev, radikalno drugačne od lastnosti tradicionalnega trdnega telesa, ki ima enako kemično sestavo in odražajo lastnosti različnih enot, ki ga tvorijo.

| 2.7 | Gre za temeljno znanstveno in tehnološko novost, ki spreminja naš način pojmovanja ustvarjanja in manipuliranja materialov na vseh področjih znanosti in tehnologije. Nanotehnologija torej ni nova znanost, ki bi dobila mesto ob kemiji, fiziki ali biologiji, temveč je nov način ukvarjanja s kemijo, fiziko ali biologijo. |
| --- | --- |

2.7

Gre za temeljno znanstveno in tehnološko novost, ki spreminja naš način pojmovanja ustvarjanja in manipuliranja materialov na vseh področjih znanosti in tehnologije. Nanotehnologija torej ni nova znanost, ki bi dobila mesto ob kemiji, fiziki ali biologiji, temveč je nov način ukvarjanja s kemijo, fiziko ali biologijo.

| 2.8 | Iz navedenega izhaja, da je določen nano-strukturirani material ali sistem sestavljen iz nanometričnih delcev (tradicionalne strukture, katerih smo vajeni in ki jih sestavljajo različni atomi, niso več relevantne) in ga torej določajo posebne lastnosti, ki se združujejo in tvorijo kompleksne strukture. Jasno je torej, da je treba enake proizvodne parametre, ki temeljijo na združevanju različnih atomov ali molekul, zamenjati s pristopi, katerih glavni parameter so dimenzije. |
| --- | --- |

2.8

Iz navedenega izhaja, da je določen nano-strukturirani material ali sistem sestavljen iz nanometričnih delcev (tradicionalne strukture, katerih smo vajeni in ki jih sestavljajo različni atomi, niso več relevantne) in ga torej določajo posebne lastnosti, ki se združujejo in tvorijo kompleksne strukture. Jasno je torej, da je treba enake proizvodne parametre, ki temeljijo na združevanju različnih atomov ali molekul, zamenjati s pristopi, katerih glavni parameter so dimenzije.

| 2.9 | Če želimo opredeliti revolucionarni pomen nanotehnologije, lahko trdimo, da je ta primerljiva z odkritjem novega periodičnega sistema elementov, veliko večjega in kompleksnejšega od tega, ki ga poznamo, in da omogoča preseči omejitve, ki jih določajo fazni diagrami (naprimer možnost mešanja dveh snovi). |
| --- | --- |

2.9

Če želimo opredeliti revolucionarni pomen nanotehnologije, lahko trdimo, da je ta primerljiva z odkritjem novega periodičnega sistema elementov, veliko večjega in kompleksnejšega od tega, ki ga poznamo, in da omogoča preseči omejitve, ki jih določajo fazni diagrami (naprimer možnost mešanja dveh snovi).

| 2.10 | Gre torej za tehnologije od spodaj navzgor (bottom-up), ki omogoča iz dinamike posameznih funkcij preiti na celoto. Možnosti njihove uporabe so vse številnejše, predvsem na naslednjih področjih: zdravstvo, informacijske tehnologije, razvoj materialov, industrijska proizvodnja, energetika, varnost, aeronavtične in vesoljske znanosti, optika, akustika, kemija, prehrana, okolje. |
| --- | --- |

2.10

Gre torej za tehnologije od spodaj navzgor (bottom-up), ki omogoča iz dinamike posameznih funkcij preiti na celoto. Možnosti njihove uporabe so vse številnejše, predvsem na naslednjih področjih: zdravstvo, informacijske tehnologije, razvoj materialov, industrijska proizvodnja, energetika, varnost, aeronavtične in vesoljske znanosti, optika, akustika, kemija, prehrana, okolje.

| 2.11 | Na podlagi teh aplikacij, od katerih so mnoge že na voljo državljanom (3), lahko trdimo, da „nanotehnologija lahko občutno izboljša kakovost življenja, konkurenčnost predelovalne industrije in trajnostni razvoj“ (4). |
| --- | --- |

2.11

Na podlagi teh aplikacij, od katerih so mnoge že na voljo državljanom (3), lahko trdimo, da „nanotehnologija lahko občutno izboljša kakovost življenja, konkurenčnost predelovalne industrije in trajnostni razvoj“ (4).

| 2.12 | Mikroelektronika: veja elektronike, ki se ukvarja z razvojem integriranih vezij, proizvedenih na enem samem delu zelo majhnega polprevodnika. Mikroelektronika je trenutno sposobna izdelati različne komponente v velikosti okrog 0,1 mikrometra, kar je 100 nanometrov (5). |
| --- | --- |

2.12

Mikroelektronika: veja elektronike, ki se ukvarja z razvojem integriranih vezij, proizvedenih na enem samem delu zelo majhnega polprevodnika. Mikroelektronika je trenutno sposobna izdelati različne komponente v velikosti okrog 0,1 mikrometra, kar je 100 nanometrov (5).

| 2.13 | Nanoelektronika: znanost, ki se ukvarja s preučevanjem in proizvodnjo vezij na podlagi tehnologije in nesilicijevih materialov, ki delujejo po načelih, bistveno drugačnih od sedanjih (6). |
| --- | --- |

2.13

Nanoelektronika: znanost, ki se ukvarja s preučevanjem in proizvodnjo vezij na podlagi tehnologije in nesilicijevih materialov, ki delujejo po načelih, bistveno drugačnih od sedanjih (6).

| 2.13.1 | Nanoelektronika ima priložnost, da postane ena od gonilnih sil nanotehnologije, tako kot je elektronika trenutno prisotna v vseh znanstvenih sektorjih in industrijskih procesih (7). |
| --- | --- |

2.13.1

Nanoelektronika ima priložnost, da postane ena od gonilnih sil nanotehnologije, tako kot je elektronika trenutno prisotna v vseh znanstvenih sektorjih in industrijskih procesih (7).

| 2.13.2 | Sektor električnih in elektronskih komponent se je razvijal zelo hitro. V samo nekaj desetletjih se je z elektronk prešlo na polprevodnike, čipe in mikročipe, kar je danes privedlo do nanočipov, ki jih tvorijo elementi, ki imajo vsak po nekaj sto atomov. En nanočip lahko vsebuje podatke iz 25 zvezkov Enciklopedije Britannica (8). |
| --- | --- |

2.13.2

Sektor električnih in elektronskih komponent se je razvijal zelo hitro. V samo nekaj desetletjih se je z elektronk prešlo na polprevodnike, čipe in mikročipe, kar je danes privedlo do nanočipov, ki jih tvorijo elementi, ki imajo vsak po nekaj sto atomov. En nanočip lahko vsebuje podatke iz 25 zvezkov Enciklopedije Britannica (8).

| 12.13.3 | Znanstveniki in proizvajalci elektronskih komponent so hitro spoznali, da je hitrost toka podatkov v obratnem sorazmerju z velikostjo čipa (9). Nanoelektronika zato omogoča zelo hitro upravljanje podatkov na izredno majhnih površinah. |
| --- | --- |

12.13.3

Znanstveniki in proizvajalci elektronskih komponent so hitro spoznali, da je hitrost toka podatkov v obratnem sorazmerju z velikostjo čipa (9). Nanoelektronika zato omogoča zelo hitro upravljanje podatkov na izredno majhnih površinah.

| 2.14 | Tunelski mikroskop: naprava, ki je izumiteljem prinesla Nobelovo nagrado, velja tudi za „lečo 21. stoletja“. Z njo lahko „vidimo“ snov na ravni atomov. Delovanje: tipalo mikroskopa se z gibanjem čitalca premika po površini. Elektroni (ne atomi) s površine se zaradi elektronskega učinka premaknejo na tipalo. To ustvari tok, ki z zmanjševanjem razdalje med površino in tipalom narašča. Takšen tok se z vertikalnim izračunom pretvori in dobimo topografijo površine predmeta v nanometričnem merilu. |
| --- | --- |

2.14

Tunelski mikroskop: naprava, ki je izumiteljem prinesla Nobelovo nagrado, velja tudi za „lečo 21. stoletja“. Z njo lahko „vidimo“ snov na ravni atomov. Delovanje: tipalo mikroskopa se z gibanjem čitalca premika po površini. Elektroni (ne atomi) s površine se zaradi elektronskega učinka premaknejo na tipalo. To ustvari tok, ki z zmanjševanjem razdalje med površino in tipalom narašča. Takšen tok se z vertikalnim izračunom pretvori in dobimo topografijo površine predmeta v nanometričnem merilu.

| 2.14.1 | Tunelski učinek: pri klasični mehaniki delec v sprejemniku, ki ima določeno energijo, iz njega ne more izstopiti, če ta energija ni tako velika, da lahko prebije robove tega sprejemnika. V nasprotju s tem je pri kvantni mehaniki zaradi načela nedoločenosti položaj povsem drugačen. Ker je delec v sprejemniku omejen, je nedoločenost njegovega položaja šibka, zato pa je velika nedoločenost njegove hitrosti. Zaradi tega obstaja določena verjetnost, da ima delec zadostno energijo, da lahko izstopi iz sprejemnika, četudi njegova povprečna energija ni zadosti velika, da bi lahko prebil pregrado (10). |
| --- | --- |

2.14.1

Tunelski učinek: pri klasični mehaniki delec v sprejemniku, ki ima določeno energijo, iz njega ne more izstopiti, če ta energija ni tako velika, da lahko prebije robove tega sprejemnika. V nasprotju s tem je pri kvantni mehaniki zaradi načela nedoločenosti položaj povsem drugačen. Ker je delec v sprejemniku omejen, je nedoločenost njegovega položaja šibka, zato pa je velika nedoločenost njegove hitrosti. Zaradi tega obstaja določena verjetnost, da ima delec zadostno energijo, da lahko izstopi iz sprejemnika, četudi njegova povprečna energija ni zadosti velika, da bi lahko prebil pregrado (10).

| 2.15 | Ogljikove nanocevke so posledica posebne združitve atomov ogljika. Nanocevke veljajo za najodpornejše in najlažje materiale, kar jih danes poznamo. Šestkrat lažje in stokrat odpornejše so od jekla. Njihov premer je nekaj nanometrov pri dolžini, ki je lahko precej večja od nekaj mikrometrov (11). |
| --- | --- |

2.15

Ogljikove nanocevke so posledica posebne združitve atomov ogljika. Nanocevke veljajo za najodpornejše in najlažje materiale, kar jih danes poznamo. Šestkrat lažje in stokrat odpornejše so od jekla. Njihov premer je nekaj nanometrov pri dolžini, ki je lahko precej večja od nekaj mikrometrov (11).

| 2.16 | Samozdruževanje makromolekul: gre za laboratorijski postopek posnemanja narave: „vse, kar je živo, je sposobno samozdruževanja“. S postopkom samozdruževanja se med električnimi tokovi in biološkimi tkivi ustvarijo vmesne ploskve, pri čemer se skuša povezati informatiko in biologijo. Cilj, ki se znanstvenikom ne zdi tako nedosegljiv, je gluhim povrniti sluh in slepim vid (12). |
| --- | --- |

2.16

Samozdruževanje makromolekul: gre za laboratorijski postopek posnemanja narave: „vse, kar je živo, je sposobno samozdruževanja“. S postopkom samozdruževanja se med električnimi tokovi in biološkimi tkivi ustvarijo vmesne ploskve, pri čemer se skuša povezati informatiko in biologijo. Cilj, ki se znanstvenikom ne zdi tako nedosegljiv, je gluhim povrniti sluh in slepim vid (12).

| 2.17 | Biomimetika
   (13): znanost, ki preučuje zakone, na katerih temeljijo molekulska združevanja v naravi. Poznavanje teh zakonov bo omogočilo ustvarjanje umetnih nanomotorjev, ki bodo temeljili na istih načelih, kot tisti, ki obstajajo v naravi (14). |
| --- | --- |

2.17

Biomimetika
   (13): znanost, ki preučuje zakone, na katerih temeljijo molekulska združevanja v naravi. Poznavanje teh zakonov bo omogočilo ustvarjanje umetnih nanomotorjev, ki bodo temeljili na istih načelih, kot tisti, ki obstajajo v naravi (14).

3.   Uvod

| 3.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor pozdravlja jasnost sporočila o nanotehnologiji in se strinja z razlogi, ki so Komisijo vzpodbudili k pravočasni predstavitvi utemeljenih predlogov na to temo. Pozdravlja tudi številne objav besedil, vključno s cederomi, namenjenih strokovnjakom in mladim. |
| --- | --- |

3.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor pozdravlja jasnost sporočila o nanotehnologiji in se strinja z razlogi, ki so Komisijo vzpodbudili k pravočasni predstavitvi utemeljenih predlogov na to temo. Pozdravlja tudi številne objav besedil, vključno s cederomi, namenjenih strokovnjakom in mladim.

| 3.1.1 | Še posebej zgoščenke, zasnovane na podlagi pedagoškega pristopa, so kulturni prenašalci, ki so izredno uporabni za razširjanje potrebnih informacij o nanotehnologiji pri širši javnosti, ki s tem nima izkušenj in ki je pogosto mlada. |
| --- | --- |

3.1.1

Še posebej zgoščenke, zasnovane na podlagi pedagoškega pristopa, so kulturni prenašalci, ki so izredno uporabni za razširjanje potrebnih informacij o nanotehnologiji pri širši javnosti, ki s tem nima izkušenj in ki je pogosto mlada.

| 3.2 | Odbor meni, da se mora področje, ki lahko na mnoga področja vsakdanjega življenja državljanov prinese nova in plodna odkritja, razložiti v jeziku, ki je razumljiv kar največjemu številu. Poleg tega morajo raziskave o novih proizvodih znati odgovoriti na zahteve in potrebe potrošnikov, ki so občutljivi za teme, povezane s trajnostnim razvojem. |
| --- | --- |

3.2

Odbor meni, da se mora področje, ki lahko na mnoga področja vsakdanjega življenja državljanov prinese nova in plodna odkritja, razložiti v jeziku, ki je razumljiv kar največjemu številu. Poleg tega morajo raziskave o novih proizvodih znati odgovoriti na zahteve in potrebe potrošnikov, ki so občutljivi za teme, povezane s trajnostnim razvojem.

| 3.2.1 | Novinarji in strokovnjaki za medije, zlasti v specializiranem tisku, imajo lahko posebno vlogo, saj so prvi, ki javnosti razkrijejo uspehe znanstvenikov, ki si prizadevajo, da bi pri znanstvenih izzivih dosegli konkretne rezultate. |
| --- | --- |

3.2.1

Novinarji in strokovnjaki za medije, zlasti v specializiranem tisku, imajo lahko posebno vlogo, saj so prvi, ki javnosti razkrijejo uspehe znanstvenikov, ki si prizadevajo, da bi pri znanstvenih izzivih dosegli konkretne rezultate.

| 3.2.2 | Kazalniki razvoja, povezani z nanotehnologijo, so usmerjeni predvsem na štiri področja: 1) objave (15); 2) patente; 3) zagone novih podjetij (start-up); 4) promet. Pri objavah je EU s 33 % na prvem mestu, sledijo ji Združene države z 28 %. Za Kitajsko ni natančnih podatkov, vendar se zdi, da tudi tam število objav narašča. Pri patentih so z 42 % na prvem mestu Združene države, sledi jim EU s 36 %. Kar zadeva rast novih podjetij, je od 1000 podjetij, ki se dejansko ukvarjajo z nanotehnologijo, 600 ustanovljenih v Združenih državah in 350 v Evropski uniji. V celoti je predvideno povečanje prometa, ki naj bi se s sedanjih 50 milijard evrov v letu 2010 povečal na okrog 350 milijard, v letu 2015 pa na 1000 milijard evrov (16). |
| --- | --- |

3.2.2

Kazalniki razvoja, povezani z nanotehnologijo, so usmerjeni predvsem na štiri področja: 1) objave (15); 2) patente; 3) zagone novih podjetij (start-up); 4) promet. Pri objavah je EU s 33 % na prvem mestu, sledijo ji Združene države z 28 %. Za Kitajsko ni natančnih podatkov, vendar se zdi, da tudi tam število objav narašča. Pri patentih so z 42 % na prvem mestu Združene države, sledi jim EU s 36 %. Kar zadeva rast novih podjetij, je od 1000 podjetij, ki se dejansko ukvarjajo z nanotehnologijo, 600 ustanovljenih v Združenih državah in 350 v Evropski uniji. V celoti je predvideno povečanje prometa, ki naj bi se s sedanjih 50 milijard evrov v letu 2010 povečal na okrog 350 milijard, v letu 2015 pa na 1000 milijard evrov (16).

| 3.3 | Nanotehnologije in nanoznanosti pomenijo nove pristope do znanosti in inženiringa materialov pa tudi in predvsem enega izmed najobetavnejših in najpomembnejših multidisciplinarnih orodij za izdelavo proizvodnih sistemov, visoko inovativnih iznajdb in aplikacij v širokem spektru različnih sektorjev družbe. |
| --- | --- |

3.3

Nanotehnologije in nanoznanosti pomenijo nove pristope do znanosti in inženiringa materialov pa tudi in predvsem enega izmed najobetavnejših in najpomembnejših multidisciplinarnih orodij za izdelavo proizvodnih sistemov, visoko inovativnih iznajdb in aplikacij v širokem spektru različnih sektorjev družbe.

| 3.3.1 | V nanometričnem merilu bodo običajni materiali pridobili lastnosti, ki se razlikujejo od tistih, ki jih imajo v makroskopskem merilu, s tem pa bomo lahko pridobili sisteme z boljšo funkcionalnostjo in učinkovitostjo. Revolucionarna novost pri nanotehnologiji je v dejstvu, da z zmanjšanjem dimenzij kakega materiala spremenimo njegove fizikalne in kemične lastnosti. To omogoča izdelavo proizvodnih strategij, ki posnemajo pristop, ki ga pri uresničitvi zapletenih sistemov uporablja narava, pri tem pa se racionalizira poraba energije in zmanjša količina potrebnih surovin in odpadkov (17). |
| --- | --- |

3.3.1

V nanometričnem merilu bodo običajni materiali pridobili lastnosti, ki se razlikujejo od tistih, ki jih imajo v makroskopskem merilu, s tem pa bomo lahko pridobili sisteme z boljšo funkcionalnostjo in učinkovitostjo. Revolucionarna novost pri nanotehnologiji je v dejstvu, da z zmanjšanjem dimenzij kakega materiala spremenimo njegove fizikalne in kemične lastnosti. To omogoča izdelavo proizvodnih strategij, ki posnemajo pristop, ki ga pri uresničitvi zapletenih sistemov uporablja narava, pri tem pa se racionalizira poraba energije in zmanjša količina potrebnih surovin in odpadkov (17).

| 3.3.2 | Tako mora za proizvodne procese, vezane na nanotehnologijo, veljati nov pristop, ki te nove lastnosti upošteva v celoti, pri tem pa zagotavlja, da evropski ekonomski in socialni sistem iz tega kar največ iztrži. |
| --- | --- |

3.3.2

Tako mora za proizvodne procese, vezane na nanotehnologijo, veljati nov pristop, ki te nove lastnosti upošteva v celoti, pri tem pa zagotavlja, da evropski ekonomski in socialni sistem iz tega kar največ iztrži.

| 3.4 | Nanotehnološki pristop dosega vse proizvodne sektorje in se danes uporablja v nekaterih proizvodnih procesih elektronskega (18), kemijskega (19), farmacevtskega (20), kovinarskega (21), pa tudi avtomobilskega, vesoljskega (22) sektorja, sektorja predelovalne industrije (23) ter kozmetologije. |
| --- | --- |

3.4

Nanotehnološki pristop dosega vse proizvodne sektorje in se danes uporablja v nekaterih proizvodnih procesih elektronskega (18), kemijskega (19), farmacevtskega (20), kovinarskega (21), pa tudi avtomobilskega, vesoljskega (22) sektorja, sektorja predelovalne industrije (23) ter kozmetologije.

| 3.5 | Evropska unija lahko nanotehnologijo izkoristi kot močno spodbudo za uresničevanje ciljev, ki jih je predvidel Evropski svet iz Lizbone, in preko razvoja na znanju temelječe družbe iz Unije naredi najbolj dinamično in konkurenčno svetovno silo, ki spoštuje okolje in za katero je značilna kohezija, ki odpira nova podjetja, bolj kvalificirana delovna mesta ter oblikuje nove strokovne in izobrazbene profile. |
| --- | --- |

3.5

Evropska unija lahko nanotehnologijo izkoristi kot močno spodbudo za uresničevanje ciljev, ki jih je predvidel Evropski svet iz Lizbone, in preko razvoja na znanju temelječe družbe iz Unije naredi najbolj dinamično in konkurenčno svetovno silo, ki spoštuje okolje in za katero je značilna kohezija, ki odpira nova podjetja, bolj kvalificirana delovna mesta ter oblikuje nove strokovne in izobrazbene profile.

| 3.6 | Po trditvah Komisije naj bi Evropska unija v sektorjih nanotehnologije imela ugoden začetni položaj, vendar se mora ta preobraziti v dejanske konkurenčne prednosti za evropsko industrijo in družbo ter zagotoviti učinke, ki bodo v sorazmerju z velikimi vlaganji, ki jih zahtevajo raziskave. |
| --- | --- |

3.6

Po trditvah Komisije naj bi Evropska unija v sektorjih nanotehnologije imela ugoden začetni položaj, vendar se mora ta preobraziti v dejanske konkurenčne prednosti za evropsko industrijo in družbo ter zagotoviti učinke, ki bodo v sorazmerju z velikimi vlaganji, ki jih zahtevajo raziskave.

| 3.6.1 | Bistveno je razumeti strateški pomen teh tehnologij, ki pronicajo v številne ekonomske in družbene sektorje. Prav tako je nujno potrebno razviti resnično integrirano politiko na področju nanotehnologije in nanoznanosti, ki bi imela na voljo izdatna sredstva in ki bi bila deležna vse podpore zasebnega, industrijskega, finančnega in izobraževalnega sektorja. |
| --- | --- |

3.6.1

Bistveno je razumeti strateški pomen teh tehnologij, ki pronicajo v številne ekonomske in družbene sektorje. Prav tako je nujno potrebno razviti resnično integrirano politiko na področju nanotehnologije in nanoznanosti, ki bi imela na voljo izdatna sredstva in ki bi bila deležna vse podpore zasebnega, industrijskega, finančnega in izobraževalnega sektorja.

4.   Povzetek predloga Komisije

| 4.1 | S predložitvijo sporočila v obravnavo je Komisija želela odpreti razpravo na institucionalni ravni, na podlagi katere bi se sprejeli medsebojno povezani ukrepi za:






  — | povečanje vlaganj v raziskave in razvoj ter okrepitev sodelovanja teh dejavnosti za povečanje industrijskega izkoriščanja nanotehnologij ob ohranjanju ravni znanstvene odličnosti in konkurenčnosti; |
| --- | --- | --- |

4.1

S predložitvijo sporočila v obravnavo je Komisija želela odpreti razpravo na institucionalni ravni, na podlagi katere bi se sprejeli medsebojno povezani ukrepi za:

—

povečanje vlaganj v raziskave in razvoj ter okrepitev sodelovanja teh dejavnosti za povečanje industrijskega izkoriščanja nanotehnologij ob ohranjanju ravni znanstvene odličnosti in konkurenčnosti;

| — | vzpostavitev raziskovalno-razvojne infrastrukture („centri odličnosti“), sposobne biti kos svetovni konkurenci, ob upoštevanju potreb industrije in raziskovalnih organizacij; |
| --- | --- |

—

vzpostavitev raziskovalno-razvojne infrastrukture („centri odličnosti“), sposobne biti kos svetovni konkurenci, ob upoštevanju potreb industrije in raziskovalnih organizacij;

| — | spodbujanje interdisciplinarnosti pri usposabljanju in izobraževanju raziskovalnega osebja in večja podpora podjetniškemu razmišljanju; |
| --- | --- |

—

spodbujanje interdisciplinarnosti pri usposabljanju in izobraževanju raziskovalnega osebja in večja podpora podjetniškemu razmišljanju;

| — | ustvarjanje ugodnih pogojev za prenos tehnologij in inovacij, da se tako evropska odličnost na področju raziskav in razvoja izrazi z izdelki in postopki, ki povečujejo blagostanje; |
| --- | --- |

—

ustvarjanje ugodnih pogojev za prenos tehnologij in inovacij, da se tako evropska odličnost na področju raziskav in razvoja izrazi z izdelki in postopki, ki povečujejo blagostanje;

| — | vključitev razmišljanj o posledicah za družbo v začetni fazi procesa raziskav in razvoja; |
| --- | --- |

—

vključitev razmišljanj o posledicah za družbo v začetni fazi procesa raziskav in razvoja;

| — | odkrito opozarjanje na možna tveganja v zvezi z zdravjem ljudi, varnostjo, okoljem ali potrošniki, tako da se priskrbijo podatki, ki so potrebni za oceno takšnih tveganj, da se oceno tveganj vključi v vse faze življenjskega cikla izdelkov, ki temeljijo na nanotehnologiji, ter da se obstoječe metodologije prilagodijo in po potrebi razvijejo nove; |
| --- | --- |

—

odkrito opozarjanje na možna tveganja v zvezi z zdravjem ljudi, varnostjo, okoljem ali potrošniki, tako da se priskrbijo podatki, ki so potrebni za oceno takšnih tveganj, da se oceno tveganj vključi v vse faze življenjskega cikla izdelkov, ki temeljijo na nanotehnologiji, ter da se obstoječe metodologije prilagodijo in po potrebi razvijejo nove;

| — | dopolnjevanje omenjenih dejavnosti z ustreznim sodelovanjem in pobudami na mednarodni ravni. |
| --- | --- |

—

dopolnjevanje omenjenih dejavnosti z ustreznim sodelovanjem in pobudami na mednarodni ravni.

| 4.2 | Komisija še posebej predlaga, da se poudari pomen naslednjih ukrepov:






  — | oblikovanja Evropskega prostora za raziskave na področju nanotehnologij; |
| --- | --- | --- |

4.2

Komisija še posebej predlaga, da se poudari pomen naslednjih ukrepov:

—

oblikovanja Evropskega prostora za raziskave na področju nanotehnologij;

| — | razvoja infrastrukture za temeljne in aplikativne raziskave ter univerzitetne infrastrukture, ki bo visoke kakovosti in odprta za podjetja, še zlasti za mala in srednje velika podjetja; |
| --- | --- |

—

razvoja infrastrukture za temeljne in aplikativne raziskave ter univerzitetne infrastrukture, ki bo visoke kakovosti in odprta za podjetja, še zlasti za mala in srednje velika podjetja;

| — | odločitve za velika vlaganja v človeške vire na ravni EU in držav članic; |
| --- | --- |

—

odločitve za velika vlaganja v človeške vire na ravni EU in držav članic;

| — | okrepitve ukrepov, povezanih z industrijskimi inovacijami, sistemi za patentiranje, metrologijo in standardizacijo, zakonsko ureditvijo varstva, zdravja, okolja, potrošnikov in vlagateljev za dosego odgovornega razvoja; |
| --- | --- |

—

okrepitve ukrepov, povezanih z industrijskimi inovacijami, sistemi za patentiranje, metrologijo in standardizacijo, zakonsko ureditvijo varstva, zdravja, okolja, potrošnikov in vlagateljev za dosego odgovornega razvoja;

| — | utrditve vezi med znanstveno skupnostjo in družbo, ki temelji na zaupanju ter stalnem in preglednem dialogu; |
| --- | --- |

—

utrditve vezi med znanstveno skupnostjo in družbo, ki temelji na zaupanju ter stalnem in preglednem dialogu;

| — | ohranitve in krepitve tesnega in organiziranega mednarodnega sodelovanja, ki temelji na skupnem poimenovanju in kodeksu vedenja, pa tudi na skupnih ukrepih za boj proti izključenosti iz nanotehnološkega razvoja; |
| --- | --- |

—

ohranitve in krepitve tesnega in organiziranega mednarodnega sodelovanja, ki temelji na skupnem poimenovanju in kodeksu vedenja, pa tudi na skupnih ukrepih za boj proti izključenosti iz nanotehnološkega razvoja;

| — | usklajevanja strategij in izvajanja integriranih ukrepov na ravni Skupnosti, s katerimi bi zagotovili razpoložljivost ustreznih človeških in finančnih virov. |
| --- | --- |

—

usklajevanja strategij in izvajanja integriranih ukrepov na ravni Skupnosti, s katerimi bi zagotovili razpoložljivost ustreznih človeških in finančnih virov.

5.   Glavna dogajanja v Ameriki, Aziji in Oceaniji

| 5.1 | Kar zadeva ameriške izkušnje, je Nacionalna nanotehnološka pobuda (NNI — National Nanotechnologies Initiative), leta 2001 uvedena v obliki programa temeljnih in uporabnih raziskav, ki usklajuje delovanje številnih ameriških agencij v tem sektorju, prejela za proračunsko leto 2005 sredstva v višini več kot milijarde ameriških dolarjev, kar je dvakratni začetni proračun iz leta 2001. Ta sredstva so namenjena predvsem za temeljne in uporabne raziskave, za razvoj centrov odličnosti in infrastrukture ter za ocenjevanje in preverjanje posledic za družbo z etičnega, pravnega in varnostnega vidika ter vidika javnega zdravja, pa tudi razvoja človeških virov. |
| --- | --- |

5.1

Kar zadeva ameriške izkušnje, je Nacionalna nanotehnološka pobuda (NNI — National Nanotechnologies Initiative), leta 2001 uvedena v obliki programa temeljnih in uporabnih raziskav, ki usklajuje delovanje številnih ameriških agencij v tem sektorju, prejela za proračunsko leto 2005 sredstva v višini več kot milijarde ameriških dolarjev, kar je dvakratni začetni proračun iz leta 2001. Ta sredstva so namenjena predvsem za temeljne in uporabne raziskave, za razvoj centrov odličnosti in infrastrukture ter za ocenjevanje in preverjanje posledic za družbo z etičnega, pravnega in varnostnega vidika ter vidika javnega zdravja, pa tudi razvoja človeških virov.

| 5.1.1 | NNI neposredno financira deset zveznih agencij in usklajuje financiranje več drugih. Nacionalna znanstvena fundacija (NSF), znanstveni oddelek ministrstva za energijo (DOE), ministrstvo za obrambo in Nacionalni zdravstveni inštitut (NIH) so dobili veliko več sredstev, posebej namenjenih nanotehnologiji. Predvsem ministrstvo za obrambo je precejšnje vsote vložilo v ustanovitev petih pomembnih infrastruktur, namreč raziskovalnih centrov za znanost v nanomerilu, ki so odprti za raziskovalce iz celotne znanstvene skupnosti. Program za nanotehnologije ministrstva za obrambo se je v teku obogatil z različnimi prispevki, ki so prav tako izšli predvsem iz storitev, ki jih je zahtevala vojska Združenih držav. |
| --- | --- |

5.1.1

NNI neposredno financira deset zveznih agencij in usklajuje financiranje več drugih. Nacionalna znanstvena fundacija (NSF), znanstveni oddelek ministrstva za energijo (DOE), ministrstvo za obrambo in Nacionalni zdravstveni inštitut (NIH) so dobili veliko več sredstev, posebej namenjenih nanotehnologiji. Predvsem ministrstvo za obrambo je precejšnje vsote vložilo v ustanovitev petih pomembnih infrastruktur, namreč raziskovalnih centrov za znanost v nanomerilu, ki so odprti za raziskovalce iz celotne znanstvene skupnosti. Program za nanotehnologije ministrstva za obrambo se je v teku obogatil z različnimi prispevki, ki so prav tako izšli predvsem iz storitev, ki jih je zahtevala vojska Združenih držav.

| 5.1.2 | Te pomembne premike je omogočil decembra 2003 sprejeti zakon, ki je bistvenega pomena za ameriško politiko na področju nanotehnologij: zakon, ki se imenuje „21st Century Nanotechnology Research and Development Act“. S tem zakonom je bila predvsem predvidena ustanovitev Nacionalnega usklajevalnega urada za nanotehnologije, katerega naloge so:






  — | ponovna opredelitev ciljev, prednostnih nalog in ocenjevalnih parametrov, |
| --- | --- | --- |

5.1.2

Te pomembne premike je omogočil decembra 2003 sprejeti zakon, ki je bistvenega pomena za ameriško politiko na področju nanotehnologij: zakon, ki se imenuje „21st Century Nanotechnology Research and Development Act“. S tem zakonom je bila predvsem predvidena ustanovitev Nacionalnega usklajevalnega urada za nanotehnologije, katerega naloge so:

—

ponovna opredelitev ciljev, prednostnih nalog in ocenjevalnih parametrov,

| — | usklajevanje agencij in drugih zveznih dejavnosti, |
| --- | --- |

—

usklajevanje agencij in drugih zveznih dejavnosti,

| — | vlaganje v raziskovalno-razvojne programe, nanotehnologije in z njimi povezane znanosti, |
| --- | --- |

—

vlaganje v raziskovalno-razvojne programe, nanotehnologije in z njimi povezane znanosti,

| — | na konkurenčni podlagi vzpostavitev geografsko razpršenih interdisciplinarnih raziskovalnih centrov za nanotehnologije, ne da bi se pri tem izključila udeležba države in industrijskega sektorja, |
| --- | --- |

—

na konkurenčni podlagi vzpostavitev geografsko razpršenih interdisciplinarnih raziskovalnih centrov za nanotehnologije, ne da bi se pri tem izključila udeležba države in industrijskega sektorja,

| — | pospešitev razvoja aplikacij v zasebnem sektorju, vključno z dejavnostmi za zagon podjetij, |
| --- | --- |

—

pospešitev razvoja aplikacij v zasebnem sektorju, vključno z dejavnostmi za zagon podjetij,

| — | zagotovitev šolanja in strokovnega usposabljanja, s katerim bi razvili in utrdili kulturo na področju tehnologije in inženiringa nanoznanosti, |
| --- | --- |

—

zagotovitev šolanja in strokovnega usposabljanja, s katerim bi razvili in utrdili kulturo na področju tehnologije in inženiringa nanoznanosti,

| — | zagotovitev upoštevanja etičnih, pravnih in okoljskih vidikov pri razvoju nanotehnologije ter organiziranje „konferenc za doseganje dogovorov“ ter razprav z državljani in civilno družbo, |
| --- | --- |

—

zagotovitev upoštevanja etičnih, pravnih in okoljskih vidikov pri razvoju nanotehnologije ter organiziranje „konferenc za doseganje dogovorov“ ter razprav z državljani in civilno družbo,

| — | spodbujanje izmenjav informacij med akademskim in industrijskim svetom, državo, centralno vlado in regionalnimi vladami, |
| --- | --- |

—

spodbujanje izmenjav informacij med akademskim in industrijskim svetom, državo, centralno vlado in regionalnimi vladami,

| — | razvoj načrta za uporabo zveznih programov, kot sta „Small Business Innovation Research Programm“ in „Small Business Technology Transfer Research Program“, s katerim bi spodbudili razvejan razvoj nanotehnologij v celotni mreži podjetij, tudi malih. |
| --- | --- |

—

razvoj načrta za uporabo zveznih programov, kot sta „Small Business Innovation Research Programm“ in „Small Business Technology Transfer Research Program“, s katerim bi spodbudili razvejan razvoj nanotehnologij v celotni mreži podjetij, tudi malih.

| 5.1.3 | Nacionalni inštitut za standardizacijo in tehnologijo (NIST) je ob podpori prej omenjenega zakona začel s posebnim programom, namenjenim spodbujanju proizvodnje na področju nanotehnologij. Ta program je usmerjen na metrologijo, zanesljivost in kakovostne standarde, nadzor nad postopki in izboljšanje proizvodnih praks. Zahvaljujoč partnerstvu za razširitev proizvodnje „Manufacturing Extension Partnership“ se lahko rezultati omenjenega programa razširijo tudi na mala in srednje velika podjetja. |
| --- | --- |

5.1.3

Nacionalni inštitut za standardizacijo in tehnologijo (NIST) je ob podpori prej omenjenega zakona začel s posebnim programom, namenjenim spodbujanju proizvodnje na področju nanotehnologij. Ta program je usmerjen na metrologijo, zanesljivost in kakovostne standarde, nadzor nad postopki in izboljšanje proizvodnih praks. Zahvaljujoč partnerstvu za razširitev proizvodnje „Manufacturing Extension Partnership“ se lahko rezultati omenjenega programa razširijo tudi na mala in srednje velika podjetja.

| 5.1.4 | Zakon je predvidel tudi ustanovitev centralnega informacijskega urada, katerega naloga je:






  — | trženje nanotehnologij ter prenos tehnologij in novih zamisli v vojaške izdelke in izdelke za trg, |
| --- | --- | --- |

5.1.4

Zakon je predvidel tudi ustanovitev centralnega informacijskega urada, katerega naloga je:

—

trženje nanotehnologij ter prenos tehnologij in novih zamisli v vojaške izdelke in izdelke za trg,

| — | prepoznavanje najboljših praks univerz ter javnih in zasebnih laboratorijev, ki bi jih lahko prenesli v gospodarstvo. |
| --- | --- |

—

prepoznavanje najboljših praks univerz ter javnih in zasebnih laboratorijev, ki bi jih lahko prenesli v gospodarstvo.

| 5.1.5 | Predvidel je tudi ustanovitev ameriškega centra za priprave na nanotehnologijo, zadolženega za vodenje, usklajevanje in razširjanje študij o posledicah nanotehnologije z etičnega, pravnega, izobraževalnega, okoljskega in zaposlitvenega vidika ter za predvidevanja s tem povezanih težav, da bi lahko preprečili morebitne negativne posledice. |
| --- | --- |

5.1.5

Predvidel je tudi ustanovitev ameriškega centra za priprave na nanotehnologijo, zadolženega za vodenje, usklajevanje in razširjanje študij o posledicah nanotehnologije z etičnega, pravnega, izobraževalnega, okoljskega in zaposlitvenega vidika ter za predvidevanja s tem povezanih težav, da bi lahko preprečili morebitne negativne posledice.

| 5.1.6 | Navsezadnje organizacijski okvir, ki ga predvideva zakon, dopolnjuje vzpostavitev industrijskega centra za nanomateriale, katerega namen je vzpodbujati, voditi in usklajevati raziskave o novih industrijskih tehnologijah ter zbirati in razširjati njihove dosežke ter tako olajšati prenos v ameriško industrijo. |
| --- | --- |

5.1.6

Navsezadnje organizacijski okvir, ki ga predvideva zakon, dopolnjuje vzpostavitev industrijskega centra za nanomateriale, katerega namen je vzpodbujati, voditi in usklajevati raziskave o novih industrijskih tehnologijah ter zbirati in razširjati njihove dosežke ter tako olajšati prenos v ameriško industrijo.

| 5.1.7 | Zakon tudi določa finančno podporo glavnim zveznim agencijam in ministrstvom, kot so NSF, DOE, NASA in NIST (24) za obdobje 2005 do 2008. |
| --- | --- |

5.1.7

Zakon tudi določa finančno podporo glavnim zveznim agencijam in ministrstvom, kot so NSF, DOE, NASA in NIST (24) za obdobje 2005 do 2008.

| 5.2 | Objava ameriške pobude NNI je povzročila korenite spremembe v znanstveni politiki raziskav in tehnološkega razvoja azijskih in pacifiških držav. Te so se namreč odločile, da njihovo območje prevzame vodilno vlogo pri razvoju nanotehnologij, ki so postale „glavna prednostna naloga“ v številnih azijskih in pacifiških državah, ki so v letu 2003 temu sektorju skupaj namenile več kot 1,4 milijarde dolarjev. 70 % tega zneska odpade na Japonsko, velika sredstva pa so namenili tudi na Kitajskem, v Južni Koreji, na Tajvanu, v Hong Kongu, Indiji, Maleziji, na Tajskem, v Vietnamu, Singapurju ter seveda Avstraliji in Novi Zelandiji. |
| --- | --- |

5.2

Objava ameriške pobude NNI je povzročila korenite spremembe v znanstveni politiki raziskav in tehnološkega razvoja azijskih in pacifiških držav. Te so se namreč odločile, da njihovo območje prevzame vodilno vlogo pri razvoju nanotehnologij, ki so postale „glavna prednostna naloga“ v številnih azijskih in pacifiških državah, ki so v letu 2003 temu sektorju skupaj namenile več kot 1,4 milijarde dolarjev. 70 % tega zneska odpade na Japonsko, velika sredstva pa so namenili tudi na Kitajskem, v Južni Koreji, na Tajvanu, v Hong Kongu, Indiji, Maleziji, na Tajskem, v Vietnamu, Singapurju ter seveda Avstraliji in Novi Zelandiji.

| 5.3 | Japonska je od sredine osemdesetih let naprej na področju nanoznanosti in nanotehnologije uvedla različne večletne programe (5-10 let). Leta 2003 je bilo za raziskovalno-razvojni program za nanotehnologijo in materiale namenjenih 900 milijonov dolarjev, vendar različne teme, povezane z nanotehnologijo, srečamo tudi v programih o bioloških in okoljskih znanostih ter o znanostih informacijske družbe, tako da v letu 2003 znaša skupni znesek sredstev, namenjenih temu področju, skoraj 1,5 milijarde dolarjev, ta pa se bo v letu 2004 povečal še za okrog 20 %. Tudi japonski zasebni sektor je z dvema velikima podjetjema, kot sta Mitsui & Co in Mitsubishi Corporation, opazno prisoten na tem področju. Vodilna japonska podjetja, kot so NEC, Hitachi, Fujitsu, NTT, Toshiba, Sony, Sumitomo Electric, Fuji Xerox in druga, v nanotehnologije vlagajo precejšnja sredstva. |
| --- | --- |

5.3

Japonska je od sredine osemdesetih let naprej na področju nanoznanosti in nanotehnologije uvedla različne večletne programe (5-10 let). Leta 2003 je bilo za raziskovalno-razvojni program za nanotehnologijo in materiale namenjenih 900 milijonov dolarjev, vendar različne teme, povezane z nanotehnologijo, srečamo tudi v programih o bioloških in okoljskih znanostih ter o znanostih informacijske družbe, tako da v letu 2003 znaša skupni znesek sredstev, namenjenih temu področju, skoraj 1,5 milijarde dolarjev, ta pa se bo v letu 2004 povečal še za okrog 20 %. Tudi japonski zasebni sektor je z dvema velikima podjetjema, kot sta Mitsui & Co in Mitsubishi Corporation, opazno prisoten na tem področju. Vodilna japonska podjetja, kot so NEC, Hitachi, Fujitsu, NTT, Toshiba, Sony, Sumitomo Electric, Fuji Xerox in druga, v nanotehnologije vlagajo precejšnja sredstva.

| 5.3.1 | Kitajska je v okviru trenutnega petletnega načrta 2001-2005 predvidela, da v nanotehnologije vloži okrog 300 milijonov dolarjev. Po podatkih kitajskega ministrstva za znanost in tehnologijo je v tem sektorju dejavnih okrog 50 univerz, 20 inštitutov in več kot 100 podjetij. Da bi zagotovili ustrezno podlago za razširjanje nanotehnologije, sta bila med Pekingom in Šanghajem ustanovljena center za inženiring in baza za nanotehnološko industrijo. Poleg tega je kitajska vlada namenila 33 milijonov dolarjev za ustanovitev nacionalnega raziskovalnega centra za nanoznanosti in tehnologije, da bi tako izboljšala usklajenost znanstvenih in raziskovalnih prizadevanj v tem sektorju. |
| --- | --- |

5.3.1

Kitajska je v okviru trenutnega petletnega načrta 2001-2005 predvidela, da v nanotehnologije vloži okrog 300 milijonov dolarjev. Po podatkih kitajskega ministrstva za znanost in tehnologijo je v tem sektorju dejavnih okrog 50 univerz, 20 inštitutov in več kot 100 podjetij. Da bi zagotovili ustrezno podlago za razširjanje nanotehnologije, sta bila med Pekingom in Šanghajem ustanovljena center za inženiring in baza za nanotehnološko industrijo. Poleg tega je kitajska vlada namenila 33 milijonov dolarjev za ustanovitev nacionalnega raziskovalnega centra za nanoznanosti in tehnologije, da bi tako izboljšala usklajenost znanstvenih in raziskovalnih prizadevanj v tem sektorju.

| 5.3.2 | Leta 2002 je Kitajska znanstvena akademija (CAS) ustanovila Casnec (inženirski center za nanotehnologije CAS-a, ki mu je bila namenjena skupna finančna podpora v višini 6 milijonov dolarjev). Temu centru je bila dodeljena vloga temelja, ki bi pospešil prihod nanoznanosti in nanotehnologij na trg. Glavna vira financiranja nanotehnologij v Hong Kongu sta Grant Research Council in Innovation and Technology Fund, katerih skupna finančna podpora za obdobje 1998 do 2002 znaša 20, 6 milijona dolarjev. Univerza Hkust in Tehnični inštitut sta za obdobje 2003 do 2004 svojim centrom za nanotehnologijo namenila približno 9 milijonov dolarjev. |
| --- | --- |

5.3.2

Leta 2002 je Kitajska znanstvena akademija (CAS) ustanovila Casnec (inženirski center za nanotehnologije CAS-a, ki mu je bila namenjena skupna finančna podpora v višini 6 milijonov dolarjev). Temu centru je bila dodeljena vloga temelja, ki bi pospešil prihod nanoznanosti in nanotehnologij na trg. Glavna vira financiranja nanotehnologij v Hong Kongu sta Grant Research Council in Innovation and Technology Fund, katerih skupna finančna podpora za obdobje 1998 do 2002 znaša 20, 6 milijona dolarjev. Univerza Hkust in Tehnični inštitut sta za obdobje 2003 do 2004 svojim centrom za nanotehnologijo namenila približno 9 milijonov dolarjev.

| 5.3.3 | V Avstraliji in Novi Zelandiji je Australia Research Council (ARC) v petih letih podvojil svoja sredstva, namenjena financiranju konkurenčnih projektov, in namerava ustanoviti osem centrov odličnosti, porazdeljenih po različnih regijah, katerih poslanstvo bo poglabljanje tematik v zvezi s tehnologijo kvantnih računalnikov, kvantno atomsko optiko, fotogalvanizacijo, napredno fotoniko in naprednimi optičnimi sistemi. |
| --- | --- |

5.3.3

V Avstraliji in Novi Zelandiji je Australia Research Council (ARC) v petih letih podvojil svoja sredstva, namenjena financiranju konkurenčnih projektov, in namerava ustanoviti osem centrov odličnosti, porazdeljenih po različnih regijah, katerih poslanstvo bo poglabljanje tematik v zvezi s tehnologijo kvantnih računalnikov, kvantno atomsko optiko, fotogalvanizacijo, napredno fotoniko in naprednimi optičnimi sistemi.

| 5.3.4 | Novozelandski inštitut MacDiarmid for advanced materials and nanotechnology usklajuje raziskave in vrhunsko usposabljanje v znanostih o materialih in nanotehnologiji Nove Zelandije, vse v tesnem sodelovanju z univerzami in različnimi partnerji, med katerimi sta Industry Research Ltd (IRL) in Inštitut za geološke in jedrske znanosti (IGNS). |
| --- | --- |

5.3.4

Novozelandski inštitut MacDiarmid for advanced materials and nanotechnology usklajuje raziskave in vrhunsko usposabljanje v znanostih o materialih in nanotehnologiji Nove Zelandije, vse v tesnem sodelovanju z univerzami in različnimi partnerji, med katerimi sta Industry Research Ltd (IRL) in Inštitut za geološke in jedrske znanosti (IGNS).

| 5.3.5 | Inštitut MacDiarmid svoje dejavnosti usmerja predvsem na naslednja področja: nano-inženiring materialov, optoelektronika (25), superprevodniki, ogljikove nanocevke, lahki materiali in kompleksni fluidi, senzorski in slikovni sistemi, novi materiali za shranjevanje energije. |
| --- | --- |

5.3.5

Inštitut MacDiarmid svoje dejavnosti usmerja predvsem na naslednja področja: nano-inženiring materialov, optoelektronika (25), superprevodniki, ogljikove nanocevke, lahki materiali in kompleksni fluidi, senzorski in slikovni sistemi, novi materiali za shranjevanje energije.

6.   Splošne ugotovitve

| 6.1 | Velik razmah nanotehnologij v svetovnem merilu, tako v Ameriki, Aziji kakor tudi v Oceaniji, pomeni, da je prišel čas za začetek organiziranega in usklajenega evropskega delovanja, s katerim bi zagotovili potrebna finančna sredstva za temeljne in uporabne raziskave na ravni Skupnosti in držav, pa tudi hiter prenos rezultatov v nove proizvode, postopke in storitve. |
| --- | --- |

6.1

Velik razmah nanotehnologij v svetovnem merilu, tako v Ameriki, Aziji kakor tudi v Oceaniji, pomeni, da je prišel čas za začetek organiziranega in usklajenega evropskega delovanja, s katerim bi zagotovili potrebna finančna sredstva za temeljne in uporabne raziskave na ravni Skupnosti in držav, pa tudi hiter prenos rezultatov v nove proizvode, postopke in storitve.

| 6.2 | Skupna strategija na evropski ravni bi morala vključevati naslednje elemente:






  — | z okrepitvijo skupnih prizadevanj na področju raziskav in tehnološkega razvoja, predstavitve ter znanstvenega in tehnološkega usposabljanja v okviru uresničevanja Evropskega prostora za inovacije in raziskave; |
| --- | --- | --- |

6.2

Skupna strategija na evropski ravni bi morala vključevati naslednje elemente:

—

z okrepitvijo skupnih prizadevanj na področju raziskav in tehnološkega razvoja, predstavitve ter znanstvenega in tehnološkega usposabljanja v okviru uresničevanja Evropskega prostora za inovacije in raziskave;

| — | z izboljšanjem medsebojne povezanosti industrije in univerz (raziskave, izobraževanje in vrhunsko usposabljanje); |
| --- | --- |

—

z izboljšanjem medsebojne povezanosti industrije in univerz (raziskave, izobraževanje in vrhunsko usposabljanje);

| — | s pospešitvijo razvoja industrijskih in večsektorskih uporab ter ekonomsko-socialnega, pravnega, davčnega in finančnega okvirja, v katerega se morajo vključiti pobude glede novih podjetij in inovativnih strokovnih profilov; |
| --- | --- |

—

s pospešitvijo razvoja industrijskih in večsektorskih uporab ter ekonomsko-socialnega, pravnega, davčnega in finančnega okvirja, v katerega se morajo vključiti pobude glede novih podjetij in inovativnih strokovnih profilov;

| — | z ohranitvijo etičnih in okoljskih vidikov, povezanih z zdravjem in varnostjo vzdolž celotnega življenjskega cikla znanstvenih aplikacij, upoštevanje povezav s civilno družbo ter upoštevanje pravil na področju metrologije in tehnične standardizacije; |
| --- | --- |

—

z ohranitvijo etičnih in okoljskih vidikov, povezanih z zdravjem in varnostjo vzdolž celotnega življenjskega cikla znanstvenih aplikacij, upoštevanje povezav s civilno družbo ter upoštevanje pravil na področju metrologije in tehnične standardizacije;

| — | z večjo usklajenostjo politik, ukrepov, struktur in omrežij udeležencev na ravni Skupnosti, da se ohrani in poveča trenutna raven konkurenčnosti znanstvenega in tehnološkega razvoja ter njegovih aplikacij; |
| --- | --- |

—

z večjo usklajenostjo politik, ukrepov, struktur in omrežij udeležencev na ravni Skupnosti, da se ohrani in poveča trenutna raven konkurenčnosti znanstvenega in tehnološkega razvoja ter njegovih aplikacij;

| — | s takojšnjo udeležbo novih držav članic pri proučevanju in uporabi nanoznanosti pri ciljno usmerjenih ukrepih, porabi finančnih sredstev, ki jih predvidevata Evropski sklad za regionalni razvoj (26) in Evropski socialni sklad, in pri skupnih programih, vodenih z odobrenimi raziskovalnimi centri EU (27). |
| --- | --- |

—

s takojšnjo udeležbo novih držav članic pri proučevanju in uporabi nanoznanosti pri ciljno usmerjenih ukrepih, porabi finančnih sredstev, ki jih predvidevata Evropski sklad za regionalni razvoj (26) in Evropski socialni sklad, in pri skupnih programih, vodenih z odobrenimi raziskovalnimi centri EU (27).

| 6.3 | Ustvarjanje velike kritične mase z veliko dodano vrednostjo, bi moralo privesti do uresničitve in razvoja resničnega skupne strategije. Industrijska in storitvena podjetja, predvsem mala, bi morala znati izkoristiti rezultate takšne strategije za razvoj svojih inovativnih sposobnosti in svoje konkurenčnosti ter hkrati k njej prispevati z vzpodbujanjem vseevropskih mrež odličnosti, ki združujejo univerze, javne in zasebne raziskovalne centre ter finančne organizacije. |
| --- | --- |

6.3

Ustvarjanje velike kritične mase z veliko dodano vrednostjo, bi moralo privesti do uresničitve in razvoja resničnega skupne strategije. Industrijska in storitvena podjetja, predvsem mala, bi morala znati izkoristiti rezultate takšne strategije za razvoj svojih inovativnih sposobnosti in svoje konkurenčnosti ter hkrati k njej prispevati z vzpodbujanjem vseevropskih mrež odličnosti, ki združujejo univerze, javne in zasebne raziskovalne centre ter finančne organizacije.

| 6.4 | Razvoj takšne strategije mora biti tesno povezan z razvojem družbe. To pomeni, da mora svojo glavno potrditev najti v pomembnem prispevku, ki ga lahko prinese konkurenčnosti evropskega gospodarstva, temelječega na znanju, pa tudi in predvsem zdravju, okolju, varnosti in kakovosti življenja evropskih državljanov. To hkrati pomeni, da je treba odgovoriti na zahteve glede nanotehnologij, ki prihajajo s strani državljanov, podjetij in organizacij, kajti prav na te zahteve je treba konkretno odgovoriti. |
| --- | --- |

6.4

Razvoj takšne strategije mora biti tesno povezan z razvojem družbe. To pomeni, da mora svojo glavno potrditev najti v pomembnem prispevku, ki ga lahko prinese konkurenčnosti evropskega gospodarstva, temelječega na znanju, pa tudi in predvsem zdravju, okolju, varnosti in kakovosti življenja evropskih državljanov. To hkrati pomeni, da je treba odgovoriti na zahteve glede nanotehnologij, ki prihajajo s strani državljanov, podjetij in organizacij, kajti prav na te zahteve je treba konkretno odgovoriti.

| 6.5 | S preglednim in zanesljivim razvojnim procesom nanotehnologij je treba celotno družbo pritegniti s stopnje temeljnih raziskav na uporabo rezultatov ter njihove predstavitve in pretvorbe v inovativne tržne proizvode in storitve. Takšen proces zahteva sporazume, ki so jasni in razumljivi vsem državljanom in ki dokazujejo, da je možno zagotoviti nadzor in stalno ocenjevanje tveganj vzdolž celotnega življenjskega cikla izdelkov, ki temeljijo na nanotehnologiji, vključno z njihovo odstranitvijo. |
| --- | --- |

6.5

S preglednim in zanesljivim razvojnim procesom nanotehnologij je treba celotno družbo pritegniti s stopnje temeljnih raziskav na uporabo rezultatov ter njihove predstavitve in pretvorbe v inovativne tržne proizvode in storitve. Takšen proces zahteva sporazume, ki so jasni in razumljivi vsem državljanom in ki dokazujejo, da je možno zagotoviti nadzor in stalno ocenjevanje tveganj vzdolž celotnega življenjskega cikla izdelkov, ki temeljijo na nanotehnologiji, vključno z njihovo odstranitvijo.

| 6.6 | Za razliko od tega, kar je prinesel nedavni razmah drugih novih tehnologij, je treba na področju nanotehnologije vzpostaviti pozitiven odnos med znanstveno skupnostjo in družbo ter tako odstraniti vse ovire za njen razvoj ali preprečiti njegovo stagnacijo. |
| --- | --- |

6.6

Za razliko od tega, kar je prinesel nedavni razmah drugih novih tehnologij, je treba na področju nanotehnologije vzpostaviti pozitiven odnos med znanstveno skupnostjo in družbo ter tako odstraniti vse ovire za njen razvoj ali preprečiti njegovo stagnacijo.

| 6.7 | Prav tako je nujno oblikovati evropsko infrastrukturo in razviti nove multidisciplinarne znanstvene in univerzitetne profile. Da bi bilo to izvedljivo, je nujno treba pridobiti zaupanje davkoplačevalcev in nosilcev političnih odločitev ter jih ozavestiti o pozitivnih možnostih, ki jih prinaša nanotehnološka revolucija. |
| --- | --- |

6.7

Prav tako je nujno oblikovati evropsko infrastrukturo in razviti nove multidisciplinarne znanstvene in univerzitetne profile. Da bi bilo to izvedljivo, je nujno treba pridobiti zaupanje davkoplačevalcev in nosilcev političnih odločitev ter jih ozavestiti o pozitivnih možnostih, ki jih prinaša nanotehnološka revolucija.

| 6.8 | Razvoj nanotehnologij pomeni ne samo velik intelektualni in znanstveni izziv, ampak tudi in predvsem izziv za celotno družbo. Dejansko so pojavi, katerih znanstvena načela so poznana v makroskopskem merilu, v nanoskopskem merilu spremenjeni, razširjeni, zmanjšani ali odpravljeni, kar lahko z razvojem novih industrijskih tehnologij, novih pristopov, različnih vrst storitev in novih poklicev za njihovo vodenje včasih tudi radikalno vpliva na uporabe. |
| --- | --- |

6.8

Razvoj nanotehnologij pomeni ne samo velik intelektualni in znanstveni izziv, ampak tudi in predvsem izziv za celotno družbo. Dejansko so pojavi, katerih znanstvena načela so poznana v makroskopskem merilu, v nanoskopskem merilu spremenjeni, razširjeni, zmanjšani ali odpravljeni, kar lahko z razvojem novih industrijskih tehnologij, novih pristopov, različnih vrst storitev in novih poklicev za njihovo vodenje včasih tudi radikalno vpliva na uporabe.

| 6.8.1 | Takšna hitra preobrazba zahteva strategijo za usposabljanje in/ali recikliranje vodstvenega kadra, ki bo sposoben izvesti prehod, uvesti novo upravljanje tovrstnega procesa, sprožiti nove poklicne kvalitete ter pritegniti v svetovnem merilu največje možgane. |
| --- | --- |

6.8.1

Takšna hitra preobrazba zahteva strategijo za usposabljanje in/ali recikliranje vodstvenega kadra, ki bo sposoben izvesti prehod, uvesti novo upravljanje tovrstnega procesa, sprožiti nove poklicne kvalitete ter pritegniti v svetovnem merilu največje možgane.

| 6.9 | Finančne perspektive Skupnosti za obdobje 2007-2013, ki jih je pred nedavnim predstavila Komisija, je treba oceniti in preoblikovati glede na izzive, ki jih prinaša ta nova tehnološka revolucija. Ameriški kongres je samo za proračunsko leto 2004 odobril proračun v višini več kot 700 milijonov evrov. Po ocenah National Science Fondation (NSF), ameriške vladne agencije za financiranje raziskav, so v letu 2003 civilne investicije različnih državnih ustanov po vsem svetu znašale več kot 2700 milijonov eurov. Razporeditev je bila naslednja:






  — | okrog 700 milijonov evrov v Združenih državah (čemur je treba prišteti 250 milijonov, s katerimi razpolaga ministrstvo za obrambo, DoD); |
| --- | --- | --- |

6.9

Finančne perspektive Skupnosti za obdobje 2007-2013, ki jih je pred nedavnim predstavila Komisija, je treba oceniti in preoblikovati glede na izzive, ki jih prinaša ta nova tehnološka revolucija. Ameriški kongres je samo za proračunsko leto 2004 odobril proračun v višini več kot 700 milijonov evrov. Po ocenah National Science Fondation (NSF), ameriške vladne agencije za financiranje raziskav, so v letu 2003 civilne investicije različnih državnih ustanov po vsem svetu znašale več kot 2700 milijonov eurov. Razporeditev je bila naslednja:

—

okrog 700 milijonov evrov v Združenih državah (čemur je treba prišteti 250 milijonov, s katerimi razpolaga ministrstvo za obrambo, DoD);

| — | 720 milijonov evrov na Japonskem; |
| --- | --- |

—

720 milijonov evrov na Japonskem;

| — | manj kot 600 milijonov v Evropi, vključno s Švico; |
| --- | --- |

—

manj kot 600 milijonov v Evropi, vključno s Švico;

| — | okrog 720 milijonov evrov v preostalem delu sveta. |
| --- | --- |

—

okrog 720 milijonov evrov v preostalem delu sveta.

| 6.10 | Svetovna rast industrijske proizvodnje v sektorju nanotehnologij se v prihodnjih desetih do dvanajstih letih ocenjuje na približno 1000 milijard evrov, kar je v tem sektorju povezano s potrebami po novih in kvalificiranih človeških virih, to pa pomeni več kot dva milijona oseb. |
| --- | --- |

6.10

Svetovna rast industrijske proizvodnje v sektorju nanotehnologij se v prihodnjih desetih do dvanajstih letih ocenjuje na približno 1000 milijard evrov, kar je v tem sektorju povezano s potrebami po novih in kvalificiranih človeških virih, to pa pomeni več kot dva milijona oseb.

| 6.10.1 | Veljavnost aksioma „nanotehnologija = napredek strategije za zaposlovanje“ (28) se potrjuje tudi s tega vidika: razvoj družbe, temelječe na znanju, se dejansko ocenjuje predvsem po njeni sposobnosti, da zavestno in opazno odpira nove možnosti za zaposlovanje in napredek. |
| --- | --- |

6.10.1

Veljavnost aksioma „nanotehnologija = napredek strategije za zaposlovanje“ (28) se potrjuje tudi s tega vidika: razvoj družbe, temelječe na znanju, se dejansko ocenjuje predvsem po njeni sposobnosti, da zavestno in opazno odpira nove možnosti za zaposlovanje in napredek.

| 6.11 | Če Evropska unija želi zagotoviti uspeh strategije Skupnosti na tem področju, mora nujno povečati finančne in človeške vire ter okrepiti njihovo usklajenost na ravni Skupnosti. |
| --- | --- |

6.11

Če Evropska unija želi zagotoviti uspeh strategije Skupnosti na tem področju, mora nujno povečati finančne in človeške vire ter okrepiti njihovo usklajenost na ravni Skupnosti.

| 6.12 | V Aziji in Ameriki se je skupen pristop različnih politik, ki so neposredno ali posredno povezane s tem sektorjem, izkazal kot nujen, če se želi proaktivno zadovoljiti potrebe po novih podjetjih, novem usposabljanju, novih pravnih in zakonskih okvirjih ter tehničnih predpisih. |
| --- | --- |

6.12

V Aziji in Ameriki se je skupen pristop različnih politik, ki so neposredno ali posredno povezane s tem sektorjem, izkazal kot nujen, če se želi proaktivno zadovoljiti potrebe po novih podjetjih, novem usposabljanju, novih pravnih in zakonskih okvirjih ter tehničnih predpisih.

| 6.13 | Kot navajajo številne dosedanje študije (29), z nanotehnologijo lahko proizvajamo, manipuliramo in premeščamo predmete, kar zagotavlja tehnološki pristop, ki je proaktiven v velikem merilu, ter konkurenčne cene proizvodnje in postopka. |
| --- | --- |

6.13

Kot navajajo številne dosedanje študije (29), z nanotehnologijo lahko proizvajamo, manipuliramo in premeščamo predmete, kar zagotavlja tehnološki pristop, ki je proaktiven v velikem merilu, ter konkurenčne cene proizvodnje in postopka.

| 6.14 | Dolgoročno bo znanost sposobna ponuditi instrumente za združevanje nano-predmetov, da bo mogoče oblikovati kompleksne sisteme, sposobne izvajati funkcije, ki jih različne komponente vsaka zase ne morejo. Takšen je oddaljeni cilj, za katerega še ni gotovo, kdaj bo dosegel trg, a ga z ustreznimi podpornimi ukrepi kljub temu velja doseči. |
| --- | --- |

6.14

Dolgoročno bo znanost sposobna ponuditi instrumente za združevanje nano-predmetov, da bo mogoče oblikovati kompleksne sisteme, sposobne izvajati funkcije, ki jih različne komponente vsaka zase ne morejo. Takšen je oddaljeni cilj, za katerega še ni gotovo, kdaj bo dosegel trg, a ga z ustreznimi podpornimi ukrepi kljub temu velja doseči.

| 6.15 | Izdelani so bili razni „inteligentni“ (30) materiali, ki so že na voljo potrošnikom:






  — | trajni materiali za avtomobilski in vesoljski sektor, |
| --- | --- | --- |

6.15

Izdelani so bili razni „inteligentni“ (30) materiali, ki so že na voljo potrošnikom:

—

trajni materiali za avtomobilski in vesoljski sektor,

| — | visoko zmogljiva maziva, |
| --- | --- |

—

visoko zmogljiva maziva,

| — | nanodelci, ki omogočajo zmanjšanje trenja; |
| --- | --- |

—

nanodelci, ki omogočajo zmanjšanje trenja;

| — | obdelava površin strojnih delov, |
| --- | --- |

—

obdelava površin strojnih delov,

| — | Intelligent Stick, zelo majhen in s spominom 1000 MB (31), |
| --- | --- |

—

Intelligent Stick, zelo majhen in s spominom 1000 MB (31),

| — | mehki CD-ji, ki lahko vsebujejo 20 ur glasbe, |
| --- | --- |

—

mehki CD-ji, ki lahko vsebujejo 20 ur glasbe,

| — | tkanine, keramika ali stekla s samočistilno površino (32), |
| --- | --- |

—

tkanine, keramika ali stekla s samočistilno površino (32),

| — | stekla, katerih prozornost se nastavlja elektronsko, |
| --- | --- |

—

stekla, katerih prozornost se nastavlja elektronsko,

| — | stekla, ki so nadpovprečno odporna na toploto, tudi na izjemno visoke temperature, |
| --- | --- |

—

stekla, ki so nadpovprečno odporna na toploto, tudi na izjemno visoke temperature,

| — | pločevine z nanostrukturo, odporne na praske in korozijo, |
| --- | --- |

—

pločevine z nanostrukturo, odporne na praske in korozijo,

| — | diagnostični sistemi, |
| --- | --- |

—

diagnostični sistemi,

| — | posebni premazi, prilagojeni za zaščito zidov in stavb, |
| --- | --- |

—

posebni premazi, prilagojeni za zaščito zidov in stavb,

| — | protigrafitni premazi za zidove, železniške vagone in druge predmete. |
| --- | --- |

—

protigrafitni premazi za zidove, železniške vagone in druge predmete.

| 6.15.1 | Poleg zgoraj omenjenih aplikacij se lahko številne druge nove aplikacije že uporabljajo ali se trenutno izboljšujejo in bodo kmalu del našega vsakdanjega življenja. Predstavljale bodo razvoj in/ali revolucijo v „domotiki“ (33) in prispevale k izboljšanju kakovosti življenja državljanov. |
| --- | --- |

6.15.1

Poleg zgoraj omenjenih aplikacij se lahko številne druge nove aplikacije že uporabljajo ali se trenutno izboljšujejo in bodo kmalu del našega vsakdanjega življenja. Predstavljale bodo razvoj in/ali revolucijo v „domotiki“ (33) in prispevale k izboljšanju kakovosti življenja državljanov.

| 6.16 | Po zaslugi biomimetike, ki proučuje možnost postavitve vmesnikov med elektronska vezja in biološka tkiva, bomo lahko v bližnji prihodnosti ponovno okrepili vid in sluh oseb, pri katerih so ti organi oslabeli. |
| --- | --- |

6.16

Po zaslugi biomimetike, ki proučuje možnost postavitve vmesnikov med elektronska vezja in biološka tkiva, bomo lahko v bližnji prihodnosti ponovno okrepili vid in sluh oseb, pri katerih so ti organi oslabeli.

| 6.16.1 | Razne vrste mikromotorjev (34), izdelanih v laboratoriju, so sposobne zadeti vnaprej določeno tarčo, na primer okuženo celico, ki jo je treba odstraniti, da bi preprečili okužbo drugih celic. Sedaj posegi, opravljeni na bolnih celicah, prizadenejo tudi zdrave celice, tako da so organi pogosto močno poškodovani. |
| --- | --- |

6.16.1

Razne vrste mikromotorjev (34), izdelanih v laboratoriju, so sposobne zadeti vnaprej določeno tarčo, na primer okuženo celico, ki jo je treba odstraniti, da bi preprečili okužbo drugih celic. Sedaj posegi, opravljeni na bolnih celicah, prizadenejo tudi zdrave celice, tako da so organi pogosto močno poškodovani.

| 6.16.2 | Tehnika, uporabljena v znanosti, je že sposobna dati številne konkretne rezultate, ki bi se jih lahko neposredno uporabljalo v vsakdanjem življenju, čeprav ostajajo stroški žal visoki. Da bi bile nove možnosti lahko dosegljive, je treba zagotoviti njihovo širjenje, tako da postanejo kulturna dediščina vseh nas in omogočijo spremembo zelo dolgo zakoreninjenih postopkov in navad, ki večino časa ovirajo in zavlačujejo vsakršno spremembo. |
| --- | --- |

6.16.2

Tehnika, uporabljena v znanosti, je že sposobna dati številne konkretne rezultate, ki bi se jih lahko neposredno uporabljalo v vsakdanjem življenju, čeprav ostajajo stroški žal visoki. Da bi bile nove možnosti lahko dosegljive, je treba zagotoviti njihovo širjenje, tako da postanejo kulturna dediščina vseh nas in omogočijo spremembo zelo dolgo zakoreninjenih postopkov in navad, ki večino časa ovirajo in zavlačujejo vsakršno spremembo.

| 6.17 | Tekstilni, konfekcijski in obutveni sektorji so po vsej Evropski uniji v krizi, predvsem zato, ker njihovim tradicionalnim proizvodnjam delajo konkurenco izdelki iz držav, ki ne spoštujejo osnovnih delovnih standardov in ki ne upoštevajo stroškov za zaščito okolja niti stroškov zdravja in varnosti pri delu. |
| --- | --- |

6.17

Tekstilni, konfekcijski in obutveni sektorji so po vsej Evropski uniji v krizi, predvsem zato, ker njihovim tradicionalnim proizvodnjam delajo konkurenco izdelki iz držav, ki ne spoštujejo osnovnih delovnih standardov in ki ne upoštevajo stroškov za zaščito okolja niti stroškov zdravja in varnosti pri delu.

| 6.17.1 | Pametne in tehnične tkanine, narejene s pomočjo nanotehnološkega prahu dosegajo številne evropske države in beležijo 30 % letno rast. Med temi tkaninami igrajo zlasti pomembno vlogo tiste, ki so namenjene vsem vidikom varnosti (35) (varnosti v prometu, varnosti pred onesnaženjem, kemikalijami, alergeni, atmosfernimi učinkovinami itd.) |
| --- | --- |

6.17.1

Pametne in tehnične tkanine, narejene s pomočjo nanotehnološkega prahu dosegajo številne evropske države in beležijo 30 % letno rast. Med temi tkaninami igrajo zlasti pomembno vlogo tiste, ki so namenjene vsem vidikom varnosti (35) (varnosti v prometu, varnosti pred onesnaženjem, kemikalijami, alergeni, atmosfernimi učinkovinami itd.)

| 6.18 | Nanotehnologije prinašajo revolucijo tudi v medicino, zlasti pri diagnozi in zgodnjem zdravljenju težkih patologij, tumorjev in nevrodegenerativnih bolezni, vezanih na starost. Nanodelci, ki se pravilno uporabljajo kot markerji za učinkovito diagnosticiranje infektov ali metaboličnih posebnosti, kakor tudi kot vektorji za zdravila za posebna območja ali organe, ki so oboleli na zelo omejenem območju. Takšni sistemi se že uporabljajo v okviru raznih poskusov. |
| --- | --- |

6.18

Nanotehnologije prinašajo revolucijo tudi v medicino, zlasti pri diagnozi in zgodnjem zdravljenju težkih patologij, tumorjev in nevrodegenerativnih bolezni, vezanih na starost. Nanodelci, ki se pravilno uporabljajo kot markerji za učinkovito diagnosticiranje infektov ali metaboličnih posebnosti, kakor tudi kot vektorji za zdravila za posebna območja ali organe, ki so oboleli na zelo omejenem območju. Takšni sistemi se že uporabljajo v okviru raznih poskusov.

7.   Posebne ugotovitve

| 7.1 | Nanotehnološki pristop do novih materialov je v ustvarjanju novih možnosti z uporabo komponent nanometričnih dimenzij. Tehnologije proizvodnje in preoblikovanja trajnih in učinkovitih materialov za avtomobilski in aeronavtični sektor, v katerih ima Evropa v primerjavi z glavnimi tekmeci ugoden položaj, so lep primer tega. V veliki meri se je pokazalo, da nanostrukturirani sistemi lahko občutno zmanjšajo trenje med dvema površinama, ki se stikata, in zato tudi njuno obrabo. |
| --- | --- |

7.1

Nanotehnološki pristop do novih materialov je v ustvarjanju novih možnosti z uporabo komponent nanometričnih dimenzij. Tehnologije proizvodnje in preoblikovanja trajnih in učinkovitih materialov za avtomobilski in aeronavtični sektor, v katerih ima Evropa v primerjavi z glavnimi tekmeci ugoden položaj, so lep primer tega. V veliki meri se je pokazalo, da nanostrukturirani sistemi lahko občutno zmanjšajo trenje med dvema površinama, ki se stikata, in zato tudi njuno obrabo.

| 7.1.1 | Navedemo lahko primer, nikakor pa ne vseh možnosti, različnih področij komercialne rabe nanotehnologij: naprimer razvoj nanostrukturiranih površin in materialov, ki omogočajo manjše trenje in obrabo. Ti sistemi igrajo bistveno vlogo pri razvoju novih, zelo učinkovitih industrijskih postopkov, ki imajo majhen vpliv na okolje. Okrog 25 % energije, ki se porabi v svetu, se izgubi zaradi učinkov trenja (36), ocene izgub zaradi obrabe mehanskih sestavnih delov pa se gibljejo med 1,3 in 1,6 % bruto domačega proizvoda (BDP) industrijske države. Letni stroški, povezani s težavami zaradi trenja, obrabe in mazanja, se ocenjujejo na približno 350 milijard evrov, ki so porazdeljeni med naslednje sektorje: kopenski promet (46,6 %), industrijski proizvodni postopki (33 %), dobava energije (6, 8 %), aeronavtika (2, 8 %), domača poraba (0,5 %), drugo (10,3 %) (37). |
| --- | --- |

7.1.1

Navedemo lahko primer, nikakor pa ne vseh možnosti, različnih področij komercialne rabe nanotehnologij: naprimer razvoj nanostrukturiranih površin in materialov, ki omogočajo manjše trenje in obrabo. Ti sistemi igrajo bistveno vlogo pri razvoju novih, zelo učinkovitih industrijskih postopkov, ki imajo majhen vpliv na okolje. Okrog 25 % energije, ki se porabi v svetu, se izgubi zaradi učinkov trenja (36), ocene izgub zaradi obrabe mehanskih sestavnih delov pa se gibljejo med 1,3 in 1,6 % bruto domačega proizvoda (BDP) industrijske države. Letni stroški, povezani s težavami zaradi trenja, obrabe in mazanja, se ocenjujejo na približno 350 milijard evrov, ki so porazdeljeni med naslednje sektorje: kopenski promet (46,6 %), industrijski proizvodni postopki (33 %), dobava energije (6, 8 %), aeronavtika (2, 8 %), domača poraba (0,5 %), drugo (10,3 %) (37).

| 7.1.2 | Zato je treba oblikovati nove tehnološke platforme, temelječe na pristopih, ki upoštevajo specifičnost nanotehnologij ter predvsem dejstvo, da funkcije in dimenzije sovpadajo, to pomeni, da nadzor dimenzij sovpada z nadzorom funkcij. Nazoren je primer mazanja: če v določeno površino dodamo nanometrične delce ustreznih dimenzij, uporaba maziv ni več potrebna, to funkcijo zaradi novih dimenzij namreč opravljajo nanodelci. |
| --- | --- |

7.1.2

Zato je treba oblikovati nove tehnološke platforme, temelječe na pristopih, ki upoštevajo specifičnost nanotehnologij ter predvsem dejstvo, da funkcije in dimenzije sovpadajo, to pomeni, da nadzor dimenzij sovpada z nadzorom funkcij. Nazoren je primer mazanja: če v določeno površino dodamo nanometrične delce ustreznih dimenzij, uporaba maziv ni več potrebna, to funkcijo zaradi novih dimenzij namreč opravljajo nanodelci.

| 7.1.3 | Nanostrukturirani materiali in prevleke, torej tisti, ki vsebujejo komponente nanometričnih dimenzij, lahko občutno zmanjšajo omenjene odstotke. Na primer, 20-odstotno znižanje količnika trenja v menjalniku vozila, lahko za 0,64 % do 0,8 % zmanjša energijske izgube, kar samo za prometni sektor pomeni za 26 milijonov evrov prihrankov letno. |
| --- | --- |

7.1.3

Nanostrukturirani materiali in prevleke, torej tisti, ki vsebujejo komponente nanometričnih dimenzij, lahko občutno zmanjšajo omenjene odstotke. Na primer, 20-odstotno znižanje količnika trenja v menjalniku vozila, lahko za 0,64 % do 0,8 % zmanjša energijske izgube, kar samo za prometni sektor pomeni za 26 milijonov evrov prihrankov letno.

| 7.1.4 | Nadzor in inženiring površin je ključna tehnologija za uresničevanje trajne rasti. Ministrstvo za trgovino in industrijo Združenega kraljestva je izdelalo poročilo, ki opisuje stanje industrije, povezane z inženiringom površin v obdobju od leta 1995 do 2005 in v letu 2010 (38). Iz poročila izhaja, da je angleški trg postopkov za spreminjanje površin v letu 1995 obsegal okrog 15 milijard evrov, proizvedeno blago je doseglo približno 150 milijard evrov, od katerih je bilo 7 milijard povezanih z razvojem tehnologij za zaščito površin pred obrabo. Poročilo predvideva, da bo v letu 2005 ta sektor dosegel okrog 32 milijard evrov, industrijski postopki pa okrog 215 milijard evrov. |
| --- | --- |

7.1.4

Nadzor in inženiring površin je ključna tehnologija za uresničevanje trajne rasti. Ministrstvo za trgovino in industrijo Združenega kraljestva je izdelalo poročilo, ki opisuje stanje industrije, povezane z inženiringom površin v obdobju od leta 1995 do 2005 in v letu 2010 (38). Iz poročila izhaja, da je angleški trg postopkov za spreminjanje površin v letu 1995 obsegal okrog 15 milijard evrov, proizvedeno blago je doseglo približno 150 milijard evrov, od katerih je bilo 7 milijard povezanih z razvojem tehnologij za zaščito površin pred obrabo. Poročilo predvideva, da bo v letu 2005 ta sektor dosegel okrog 32 milijard evrov, industrijski postopki pa okrog 215 milijard evrov.

| 7.1.5 | Če te številke prenesemo na evropski trg, dobimo 240 milijard evrov za obdelovanje površin, s posledicami za druge proizvodne sektorje v višini 1600 milijard evrov. |
| --- | --- |

7.1.5

Če te številke prenesemo na evropski trg, dobimo 240 milijard evrov za obdelovanje površin, s posledicami za druge proizvodne sektorje v višini 1600 milijard evrov.

| 7.2 | Da bi industrijski razvoj lahko izkoristil nanotehnologije (39), mora tradicionalne industrijske in tehnološke postopke (od zgoraj navzdol) znati združiti z novimi postopki ustvarjanja, manipuliranja in vključevanja novih komponent nanometričnih dimenzij v obstoječe ali nove platforme. |
| --- | --- |

7.2

Da bi industrijski razvoj lahko izkoristil nanotehnologije (39), mora tradicionalne industrijske in tehnološke postopke (od zgoraj navzdol) znati združiti z novimi postopki ustvarjanja, manipuliranja in vključevanja novih komponent nanometričnih dimenzij v obstoječe ali nove platforme.

| 7.2.1 | Pristop, ki temelji na upravljanju, je temeljnega pomena. Poleg splošnih ukrepov v prid potrošnikov bi bilo primerno razviti pobude, usmerjene na sektorske organizacije, lokalne uprave in neprofitne organizacije, tako da bi v celoti združili ekonomsko, politično in socialno tkivo. V tem pogledu bi lahko imeli pristojni centri pomembno vlogo (40) s postavljanjem temeljev za izboljšanje usklajenosti lokalnih pobud in pobud Skupnosti ter oblikovanjem kulture, naklonjene inovacijam, ki temeljijo na nanotehnologiji. Prav tako je treba v ta okvir vključiti pobude za oceno vplivov nanotehnologij na zdravje in okolje, tako da se povežejo pobude, ki jih podpira EU (pristop od zgoraj navzdol), in druge pobude, ki se določijo in spodbujajo na lokalni ravni (pristop od spodaj navzgor). |
| --- | --- |

7.2.1

Pristop, ki temelji na upravljanju, je temeljnega pomena. Poleg splošnih ukrepov v prid potrošnikov bi bilo primerno razviti pobude, usmerjene na sektorske organizacije, lokalne uprave in neprofitne organizacije, tako da bi v celoti združili ekonomsko, politično in socialno tkivo. V tem pogledu bi lahko imeli pristojni centri pomembno vlogo (40) s postavljanjem temeljev za izboljšanje usklajenosti lokalnih pobud in pobud Skupnosti ter oblikovanjem kulture, naklonjene inovacijam, ki temeljijo na nanotehnologiji. Prav tako je treba v ta okvir vključiti pobude za oceno vplivov nanotehnologij na zdravje in okolje, tako da se povežejo pobude, ki jih podpira EU (pristop od zgoraj navzdol), in druge pobude, ki se določijo in spodbujajo na lokalni ravni (pristop od spodaj navzgor).

| 7.3 | Evropski ekonomsko-socialni odbor se zaveda, in pri tem to znova poudarja, velikih možnosti, ki jih za uresničitev lizbonske strategije ponuja razvoj nanotehnologije in nanoznanosti. Z združevanjem znanstvenih disciplin okrog nanoskopskega pristopa do materialne enote narave bi lahko postavili nove temelje za povezovanje znanja, inovacij, tehnologije in razvoja. |
| --- | --- |

7.3

Evropski ekonomsko-socialni odbor se zaveda, in pri tem to znova poudarja, velikih možnosti, ki jih za uresničitev lizbonske strategije ponuja razvoj nanotehnologije in nanoznanosti. Z združevanjem znanstvenih disciplin okrog nanoskopskega pristopa do materialne enote narave bi lahko postavili nove temelje za povezovanje znanja, inovacij, tehnologije in razvoja.

| 7.4 | Uskladitev na evropski ravni ostaja bolj ali manj razpršena, ne glede na dosežke, dosežene v okviru šestega okvirnega programa. Zdi se, da so prizadevanja usmerjena na racionalizacijo porabe sredstev. Čeprav so temeljne raziskave in razvoj novih postopkov deležni velike podpore, sta spodbujanje in podpora ukrepov za napredovanje tehnologij množične proizvodnje še vedno nezadostna. Podpora, namenjena prizadevanjem za razvoj evropskega upravljanja, je še na začetku. |
| --- | --- |

7.4

Uskladitev na evropski ravni ostaja bolj ali manj razpršena, ne glede na dosežke, dosežene v okviru šestega okvirnega programa. Zdi se, da so prizadevanja usmerjena na racionalizacijo porabe sredstev. Čeprav so temeljne raziskave in razvoj novih postopkov deležni velike podpore, sta spodbujanje in podpora ukrepov za napredovanje tehnologij množične proizvodnje še vedno nezadostna. Podpora, namenjena prizadevanjem za razvoj evropskega upravljanja, je še na začetku.

| 7.5 | Bistvenega pomena bi bila resnična usklajenost na ravni držav članic, do katere še ni prišlo, zlasti na ravni uporabe raziskav. V številnih evropskih državah se podjetja, predvsem mala in srednje velika, spopadajo zlasti z naslednjimi težavami:






  — | nezadostno temeljno znanje o nanoznanosti in nanotehnologiji, |
| --- | --- | --- |

7.5

Bistvenega pomena bi bila resnična usklajenost na ravni držav članic, do katere še ni prišlo, zlasti na ravni uporabe raziskav. V številnih evropskih državah se podjetja, predvsem mala in srednje velika, spopadajo zlasti z naslednjimi težavami:

—

nezadostno temeljno znanje o nanoznanosti in nanotehnologiji,

| — | pomanjkanje strokovnih akterjev, ki bi bili sposobni vzpostaviti povezavo s potrebami podjetij, |
| --- | --- |

—

pomanjkanje strokovnih akterjev, ki bi bili sposobni vzpostaviti povezavo s potrebami podjetij,

| — | nezmožnost ocene vplivov novih tehnologij na tehnološki proces in trg; |
| --- | --- |

—

nezmožnost ocene vplivov novih tehnologij na tehnološki proces in trg;

| — | težave pri odkrivanju in vrednotenju „nanostrukturiranih“ surovin; |
| --- | --- |

—

težave pri odkrivanju in vrednotenju „nanostrukturiranih“ surovin;

| — | nezmožnost za vključitev nanotehnoloških postopkov v tradicionalne proizvodne postopke; |
| --- | --- |

—

nezmožnost za vključitev nanotehnoloških postopkov v tradicionalne proizvodne postopke;

| — | težava z ocenjevanjem razvoja trga „nano“ proizvodov; |
| --- | --- |

—

težava z ocenjevanjem razvoja trga „nano“ proizvodov;

| — | nezadostne povezave z univerzami in inovacijskimi centri. |
| --- | --- |

—

nezadostne povezave z univerzami in inovacijskimi centri.

| 7.6 | Odbor meni, da so raziskave nujno potrebne za oblikovanje sistemov, uporabnih na področjih javnega zdravja in vsakdanjega življenja državljanov, pri čemer je treba še bolj izhajati iz načela posnemanja narave. |
| --- | --- |

7.6

Odbor meni, da so raziskave nujno potrebne za oblikovanje sistemov, uporabnih na področjih javnega zdravja in vsakdanjega življenja državljanov, pri čemer je treba še bolj izhajati iz načela posnemanja narave.

| 7.7 | Odbor izraža zadovoljstvo z ustanovitvijo tematskega omrežja „Nanoforum“ (41) in upa, da bodo njegove objave prevedene in razposlane v vse države članice. Jezik teh objav mora biti kar se da preprost in razumljiv široki javnosti. Univerze in raziskovalni centri bodo morali imeti možnost, da uporabijo rezultate tega tematskega omrežja. |
| --- | --- |

7.7

Odbor izraža zadovoljstvo z ustanovitvijo tematskega omrežja „Nanoforum“ (41) in upa, da bodo njegove objave prevedene in razposlane v vse države članice. Jezik teh objav mora biti kar se da preprost in razumljiv široki javnosti. Univerze in raziskovalni centri bodo morali imeti možnost, da uporabijo rezultate tega tematskega omrežja.

| 7.7.1 | Sicer pa je Odbor prepričan, da bodo „Platforma za evropsko tehnologijo o nanoelektroniki“, ki jih je predlagala skupina na visoki ravni (42), imela toliko več uspeha, kot se bodo s tesnim sodelovanjem s Komisijo sposobna izogniti nepotrebnim in dragim prekrivanjem raziskav. |
| --- | --- |

7.7.1

Sicer pa je Odbor prepričan, da bodo „Platforma za evropsko tehnologijo o nanoelektroniki“, ki jih je predlagala skupina na visoki ravni (42), imela toliko več uspeha, kot se bodo s tesnim sodelovanjem s Komisijo sposobna izogniti nepotrebnim in dragim prekrivanjem raziskav.

| 7.8 | Odbor tudi meni, da bi se morale naložbe, ki jih je v teh sektorjih odobrila EU, od danes pa do leta 2008 povečati s sedanjih treh milijard evrov letno na osem milijard, če bo Komisija redno preverjala naslednje vidike:






  — | povečanje tržnih deležev; |
| --- | --- | --- |

7.8

Odbor tudi meni, da bi se morale naložbe, ki jih je v teh sektorjih odobrila EU, od danes pa do leta 2008 povečati s sedanjih treh milijard evrov letno na osem milijard, če bo Komisija redno preverjala naslednje vidike:

—

povečanje tržnih deležev;

| — | javne in zasebne naložbe za raziskave; |
| --- | --- |

—

javne in zasebne naložbe za raziskave;

| — | povečanje števila študentov, ki se odločijo za sektor nanotehnologije. |
| --- | --- |

—

povečanje števila študentov, ki se odločijo za sektor nanotehnologije.

8.   Zaključki

| 8.1 | EESO se v celot strinja z zaključki Sveta za „Konkurenco“ z dne 24. septembra 2004 glede pomembne vloge in potenciala nanoznanosti in nanotehnologij. Iz do sedaj dobljenih rezultatov sledi, da je pomembno izboljšati znanje in izdelati orodja, ki omogočajo posege v atome, da bi proizvedli nove strukture in spremenili značilnosti obstoječih. |
| --- | --- |

8.1

EESO se v celot strinja z zaključki Sveta za „Konkurenco“ z dne 24. septembra 2004 glede pomembne vloge in potenciala nanoznanosti in nanotehnologij. Iz do sedaj dobljenih rezultatov sledi, da je pomembno izboljšati znanje in izdelati orodja, ki omogočajo posege v atome, da bi proizvedli nove strukture in spremenili značilnosti obstoječih.

| 8.2 | S tem v zvezi EESO priporoča takojšnjo uvedbo skupne, celovite in odgovorne evropske strategije, ki bo usmerjena zlasti v naslednje cilje: razvijanje združenih moči na področju R&R; znanstvene in tehnološke prireditve in izobraževanja; skupne projekti med industrijo in univerzami; pospešen razvoj industrijskih in večsektorskih uporab; okrepitev evropskega „odprtega usklajevanja“ politik, ukrepov, struktur in mrež udeležencev. V okviru te strategije bi morali, že od samega začetka in ves čas njenega trajanja tudi na mednarodni ravni zagotoviti predvsem zaščito etičnih, okoljskih, zdravstvenih in varnostnih vidikov znanstvenih aplikacij ter opredeliti primerne tehnične standarde. |
| --- | --- |

8.2

S tem v zvezi EESO priporoča takojšnjo uvedbo skupne, celovite in odgovorne evropske strategije, ki bo usmerjena zlasti v naslednje cilje: razvijanje združenih moči na področju R&R; znanstvene in tehnološke prireditve in izobraževanja; skupne projekti med industrijo in univerzami; pospešen razvoj industrijskih in večsektorskih uporab; okrepitev evropskega „odprtega usklajevanja“ politik, ukrepov, struktur in mrež udeležencev. V okviru te strategije bi morali, že od samega začetka in ves čas njenega trajanja tudi na mednarodni ravni zagotoviti predvsem zaščito etičnih, okoljskih, zdravstvenih in varnostnih vidikov znanstvenih aplikacij ter opredeliti primerne tehnične standarde.

| 8.3 | EESO poudarja, da mora biti takšna strategija trdno zasidrana v razvoj družbe, da bi pozitivno prispevala ne le h konkurenčnosti evropskega gospodarstva, ampak tudi in predvsem k zdravju ljudi, okolja ter varnosti in kakovosti življenja državljanov. |
| --- | --- |

8.3

EESO poudarja, da mora biti takšna strategija trdno zasidrana v razvoj družbe, da bi pozitivno prispevala ne le h konkurenčnosti evropskega gospodarstva, ampak tudi in predvsem k zdravju ljudi, okolja ter varnosti in kakovosti življenja državljanov.

| 8.3.1 | EESO zato poudarja, da je pomembno zagotoviti, odgovoren in trajnosten razvoj nanotehnologij že od samega začetka, da bi lahko izpolnili upravičena pričakovanja civilne družbe s področja okolja, zdravja, etike, industrije in ekonomije. |
| --- | --- |

8.3.1

EESO zato poudarja, da je pomembno zagotoviti, odgovoren in trajnosten razvoj nanotehnologij že od samega začetka, da bi lahko izpolnili upravičena pričakovanja civilne družbe s področja okolja, zdravja, etike, industrije in ekonomije.

| 8.3.2 | EESO priporoča znatno povečanje finančnih sredstev za temeljne raziskave, glede na to, da tehnološka in industrijska odličnost vedno temelji na znanstveni. |
| --- | --- |

8.3.2

EESO priporoča znatno povečanje finančnih sredstev za temeljne raziskave, glede na to, da tehnološka in industrijska odličnost vedno temelji na znanstveni.

| 8.3.3 | V Barceloni zastavljen cilj 3 %
   (43) bi bilo treba doseči tako, da bi ustrezen delež sredstev usmerili v področje nanoznanosti, njihov razvoj za razne uporabe ter konvergenco nano- in biotehnologije ter informacijske tehnologije in tehnologije znanja. |
| --- | --- |

8.3.3

V Barceloni zastavljen cilj 3 %
   (43) bi bilo treba doseči tako, da bi ustrezen delež sredstev usmerili v področje nanoznanosti, njihov razvoj za razne uporabe ter konvergenco nano- in biotehnologije ter informacijske tehnologije in tehnologije znanja.

| 8.3.4 | Razporeditev finančnih perspektiv Skupnosti za obdobje 2007-2013, ki jih je nedavno predstavila Komisija, bi morala biti ocenjena in preoblikovana v skladu z izzivi, ki jih prinaša ta nova nanotehnološka revolucija. |
| --- | --- |

8.3.4

Razporeditev finančnih perspektiv Skupnosti za obdobje 2007-2013, ki jih je nedavno predstavila Komisija, bi morala biti ocenjena in preoblikovana v skladu z izzivi, ki jih prinaša ta nova nanotehnološka revolucija.

| 8.3.5 | Verjetno povečanje sredstev se mora odražati v dodelitvi primerne finančne dotacije za prihodnji sedmi okvirni program. Znesek bi se moral nanašati na zneske, predvidene v drugih državah, naprimer v ZDA. |
| --- | --- |

8.3.5

Verjetno povečanje sredstev se mora odražati v dodelitvi primerne finančne dotacije za prihodnji sedmi okvirni program. Znesek bi se moral nanašati na zneske, predvidene v drugih državah, naprimer v ZDA.

| 8.4 | Odbor je prepričan, da bi Unija morala sprejeti ambiciozen akcijski načrt, ki bi ga spremljal natančen program in terminski plan in ki bi temeljil na integriranem pristopu. Takšen načrt bi moral omogočiti pridobitev soglasja vseh akterjev civilne družbe in njihovo združitev okrog skupne vizije, za katero bi bili značilni jasni in pregledni cilji, ki lahko na kratki, srednji ali dolgi rok odgovorijo na potrebe ekonomskega in socialnega napredka, kakovosti življenja ter varnosti in zdravja vseh državljanov. |
| --- | --- |

8.4

Odbor je prepričan, da bi Unija morala sprejeti ambiciozen akcijski načrt, ki bi ga spremljal natančen program in terminski plan in ki bi temeljil na integriranem pristopu. Takšen načrt bi moral omogočiti pridobitev soglasja vseh akterjev civilne družbe in njihovo združitev okrog skupne vizije, za katero bi bili značilni jasni in pregledni cilji, ki lahko na kratki, srednji ali dolgi rok odgovorijo na potrebe ekonomskega in socialnega napredka, kakovosti življenja ter varnosti in zdravja vseh državljanov.

| 8.5 | Po mnenju Odbora je treba vzpostaviti evropske tehnološke platforme z veliko kritično maso in veliko dodano vrednostjo, ki bodo združevale javne in zasebne akterje: znanstvenike, industrijalce, finančnike, upravne delavce, ki delujejo na različnih specifičnih sektorjih uporabe. |
| --- | --- |

8.5

Po mnenju Odbora je treba vzpostaviti evropske tehnološke platforme z veliko kritično maso in veliko dodano vrednostjo, ki bodo združevale javne in zasebne akterje: znanstvenike, industrijalce, finančnike, upravne delavce, ki delujejo na različnih specifičnih sektorjih uporabe.

| 8.6 | Odbor opozarja, da je nujno ustanoviti evropske infrastrukture na visokem nivoju, povečati število Centrov znanja in sposobnosti, katerih uvedba in specializacija bi se morali določiti na podlagi tesnega sodelovanja med evropskimi in lokalnimi organi, tako da bi izbrali homogena industrijska območja, ki so lokalno specializirana za družino izdelkov in ki že izvajajo raziskovalno-razvojne dejavnosti, ki pomenijo določeno kritično maso. |
| --- | --- |

8.6

Odbor opozarja, da je nujno ustanoviti evropske infrastrukture na visokem nivoju, povečati število Centrov znanja in sposobnosti, katerih uvedba in specializacija bi se morali določiti na podlagi tesnega sodelovanja med evropskimi in lokalnimi organi, tako da bi izbrali homogena industrijska območja, ki so lokalno specializirana za družino izdelkov in ki že izvajajo raziskovalno-razvojne dejavnosti, ki pomenijo določeno kritično maso.

| 8.6.1 | Centri znanja in sposobnosti bi morali biti sposobni izvajati in prenašati kakovostne raziskovalne dejavnosti, usmerjene na uporabo in inovacije v sektorju nanotehnologij, zlasti na področja nanoelektronike, nanobiotehnologij in nanomedicine. |
| --- | --- |

8.6.1

Centri znanja in sposobnosti bi morali biti sposobni izvajati in prenašati kakovostne raziskovalne dejavnosti, usmerjene na uporabo in inovacije v sektorju nanotehnologij, zlasti na področja nanoelektronike, nanobiotehnologij in nanomedicine.

| 8.7 | Zlasti na tako občutljivem področju je treba nuditi jamstva in zaščititi intelektualno lastnino raziskovalcev. Odbor je prepričan, da je bistveno najti jasno in zadovoljivo rešitev vprašanja patentov, če hočemo zagotoviti uspeh raziskav, uporabljenih v sektorju nanotehnologij. Zato meni, da je potrebno v bližnji prihodnosti predvideti ustanovitev evropske „službe za pomoč na področju pravic intelektualne lastnine“, ki bo specializirana za ta sektor, da bi tako izpolnili zahteve raziskovalcev, podjetij in raziskovalnih centrov. |
| --- | --- |

8.7

Zlasti na tako občutljivem področju je treba nuditi jamstva in zaščititi intelektualno lastnino raziskovalcev. Odbor je prepričan, da je bistveno najti jasno in zadovoljivo rešitev vprašanja patentov, če hočemo zagotoviti uspeh raziskav, uporabljenih v sektorju nanotehnologij. Zato meni, da je potrebno v bližnji prihodnosti predvideti ustanovitev evropske „službe za pomoč na področju pravic intelektualne lastnine“, ki bo specializirana za ta sektor, da bi tako izpolnili zahteve raziskovalcev, podjetij in raziskovalnih centrov.

| 8.8 | Komisija mora v soglasju z državami članicami okrepiti svoja prizadevanja in spodbuditi univerze in raziskovalne centre k izvedbi študij, da bi bilo zlasti v tako inovativnem sektorju patente mogoče prijaviti po preprostem in poceni postopku. |
| --- | --- |

8.8

Komisija mora v soglasju z državami članicami okrepiti svoja prizadevanja in spodbuditi univerze in raziskovalne centre k izvedbi študij, da bi bilo zlasti v tako inovativnem sektorju patente mogoče prijaviti po preprostem in poceni postopku.

| 8.8.1 | Na področju mednarodnega sodelovanja je treba skupaj s tretjimi državami okrepiti prizadevanja glede varnosti in standardizacije mer ter postopkov. Posebno pozornost je treba nameniti Kitajski, ki znatno povečuje naložbe v sektor nanotehnologij. Tudi ZDA in Japonska izvajajo zalo agresivno politiko v tem sektorju (na to kaže sporazum med Kitajsko in Kalifornijo o razvoju centrov odličnosti za biomedicinske nanotehnologije). |
| --- | --- |

8.8.1

Na področju mednarodnega sodelovanja je treba skupaj s tretjimi državami okrepiti prizadevanja glede varnosti in standardizacije mer ter postopkov. Posebno pozornost je treba nameniti Kitajski, ki znatno povečuje naložbe v sektor nanotehnologij. Tudi ZDA in Japonska izvajajo zalo agresivno politiko v tem sektorju (na to kaže sporazum med Kitajsko in Kalifornijo o razvoju centrov odličnosti za biomedicinske nanotehnologije).

| 8.8.2 | Odbor meni, da si je treba dodatno prizadevati tudi za Pobudo v prid rasti, lansirano decembra 2003, da bi povečali število nanotehnoloških podjetij v Uniji. Zato velja nenehno spodbujati in izboljševati odnose med univerzami, nanotehnološkimi inovacijskimi centri in podjetji. |
| --- | --- |

8.8.2

Odbor meni, da si je treba dodatno prizadevati tudi za Pobudo v prid rasti, lansirano decembra 2003, da bi povečali število nanotehnoloških podjetij v Uniji. Zato velja nenehno spodbujati in izboljševati odnose med univerzami, nanotehnološkimi inovacijskimi centri in podjetji.

| 8.8.3 | V teku so akcije, katerih namen je razvijati industrijske postopke, ki temeljijo na nanotehnologijah (od nanotehnologije do nanoporizvodnje) za velika podjetja kot tudi za mala in srednje-velika podjetja: Evropa bi morala posnemati ameriški primer razvoja načrta, namenjenega uporabi zveznih programov kot so „Small Business Innovation Research Program“, da bi spodbudila širši nanotehnološki razvoj v celotnem omrežju podjetij, vključno z najmanjšimi. |
| --- | --- |

8.8.3

V teku so akcije, katerih namen je razvijati industrijske postopke, ki temeljijo na nanotehnologijah (od nanotehnologije do nanoporizvodnje) za velika podjetja kot tudi za mala in srednje-velika podjetja: Evropa bi morala posnemati ameriški primer razvoja načrta, namenjenega uporabi zveznih programov kot so „Small Business Innovation Research Program“, da bi spodbudila širši nanotehnološki razvoj v celotnem omrežju podjetij, vključno z najmanjšimi.

| 8.8.4 | Sektorska združenja imajo lahko nezanemarljivo vlogo na nacionalni in lokalni ravni. Generalni direktorat za raziskave in generalni direktorat za podjetja bi lahko skupaj spodbujala določene projekte „intenzivnega“ osveščanja ter tako združila vse ekonomske in socialne akterje, po pozitivnem zgledu Trsta (44). |
| --- | --- |

8.8.4

Sektorska združenja imajo lahko nezanemarljivo vlogo na nacionalni in lokalni ravni. Generalni direktorat za raziskave in generalni direktorat za podjetja bi lahko skupaj spodbujala določene projekte „intenzivnega“ osveščanja ter tako združila vse ekonomske in socialne akterje, po pozitivnem zgledu Trsta (44).

| 8.8.5 | Po mnenju EESO bi na evropskem nivoju pomemben mehanizem pomenila ustanovitev Evropskega centra za izmenjavo informacij (45), ki bi lajšal:






  — | trženje nanotehnologij in prenos teh tehnologij in novih konceptov v tržne proizvode in proizvode v vojaškem sektorju, |
| --- | --- | --- |

8.8.5

Po mnenju EESO bi na evropskem nivoju pomemben mehanizem pomenila ustanovitev Evropskega centra za izmenjavo informacij (45), ki bi lajšal:

—

trženje nanotehnologij in prenos teh tehnologij in novih konceptov v tržne proizvode in proizvode v vojaškem sektorju,

| — | razširjanje najboljših praks univerz in javnih in zasebnih laboratorijev, z namenom, da bi jih prenesli v komercialno uporabo. |
| --- | --- |

—

razširjanje najboljših praks univerz in javnih in zasebnih laboratorijev, z namenom, da bi jih prenesli v komercialno uporabo.

| 8.9 | Poleg evropskih platform in v povezavi z njimi velja oblikovati svetovne platforme, ki bi se sklicevale na države članice OZN in bi bile sposobne ukvarjati se z vprašanji, kot so:






  — | patenti, |
| --- | --- | --- |

8.9

Poleg evropskih platform in v povezavi z njimi velja oblikovati svetovne platforme, ki bi se sklicevale na države članice OZN in bi bile sposobne ukvarjati se z vprašanji, kot so:

—

patenti,

| — | etična pravila, |
| --- | --- |

—

etična pravila,

| — | upravljanje družbenega soglasja, |
| --- | --- |

—

upravljanje družbenega soglasja,

| — | okoljski vidiki, |
| --- | --- |

—

okoljski vidiki,

| — | trajnostni razvoj |
| --- | --- |

—

trajnostni razvoj

| — | varstvo potrošnikov. |
| --- | --- |

—

varstvo potrošnikov.

| 8.10 | Evropska investicijska banka (EIB) bi morala zlasti s konkretno pomočjo Evropskega investicijskega sklada (EIF) oblikovati poenostavljeno kreditno linijo, ki bi jo upravljale finančne institucije, regionalni finančni organi, specializirani za podjetniška posojila, družbe za naložbeni kapital in jamstvene zadruge. To bi olajšalo nastanek in razvoj podjetij, katerih proizvodnja je usmerjena k nanotehnološkim proizvodom. |
| --- | --- |

8.10

Evropska investicijska banka (EIB) bi morala zlasti s konkretno pomočjo Evropskega investicijskega sklada (EIF) oblikovati poenostavljeno kreditno linijo, ki bi jo upravljale finančne institucije, regionalni finančni organi, specializirani za podjetniška posojila, družbe za naložbeni kapital in jamstvene zadruge. To bi olajšalo nastanek in razvoj podjetij, katerih proizvodnja je usmerjena k nanotehnološkim proizvodom.

| 8.10.1 | Za spodbujanje razvoja novih proizvodov na osnovi nanotehnologij bi se lahko zgledovali po programu„Rast in okolje“ (46), ki je dal v preteklosti odlične rezultate, čeprav predvsem na okoljskem področju. |
| --- | --- |

8.10.1

Za spodbujanje razvoja novih proizvodov na osnovi nanotehnologij bi se lahko zgledovali po programu„Rast in okolje“ (46), ki je dal v preteklosti odlične rezultate, čeprav predvsem na okoljskem področju.

| 8.11 | Raziskave in njihove posledice za proizvode se morajo opredeliti predvsem ob upoštevanju zahtev državljanov in trajnostnega razvoja. V tem okviru bi morali združiti pobude, katerih namen je oceniti vpliv nanotehnologij na zdravje in okolje, tako da bi približali pobude, ki jih promovira EU (pristop od zgoraj navzdol), tisti, ki jih promovirajo lokalno (od spodaj navzgor). |
| --- | --- |

8.11

Raziskave in njihove posledice za proizvode se morajo opredeliti predvsem ob upoštevanju zahtev državljanov in trajnostnega razvoja. V tem okviru bi morali združiti pobude, katerih namen je oceniti vpliv nanotehnologij na zdravje in okolje, tako da bi približali pobude, ki jih promovira EU (pristop od zgoraj navzdol), tisti, ki jih promovirajo lokalno (od spodaj navzgor).

| 8.12 | Z javnim mnenjem velja vzpostaviti stalen dialog na znanstvenih temeljih. Nove tehnologije, ki izhajajo iz uporabe atomov, morajo biti pregledne in državljanom zagotoviti, da ne prinašajo morebitnega tveganja za zdravje in okolje. Zgodovina nas uči, da so strahovi in zadržki glede novih proizvodov pogosto bolj plod nevednosti kot stvarnosti. |
| --- | --- |

8.12

Z javnim mnenjem velja vzpostaviti stalen dialog na znanstvenih temeljih. Nove tehnologije, ki izhajajo iz uporabe atomov, morajo biti pregledne in državljanom zagotoviti, da ne prinašajo morebitnega tveganja za zdravje in okolje. Zgodovina nas uči, da so strahovi in zadržki glede novih proizvodov pogosto bolj plod nevednosti kot stvarnosti.

| 8.12.1 | Odbor zlasti zaradi tega želi, da se oblikuje tesen in nepretrgan odnos med rezultati raziskav in splošno priznanimi etičnimi načeli, glede katerih bo potreben mednarodni dialog. |
| --- | --- |

8.12.1

Odbor zlasti zaradi tega želi, da se oblikuje tesen in nepretrgan odnos med rezultati raziskav in splošno priznanimi etičnimi načeli, glede katerih bo potreben mednarodni dialog.

| 8.13 | Zlasti v fazi vzpostavitve in razvoja tehnoloških platform (47) velja posebno pozornost nameniti novim državam članicam Evropske unije, da bi zagotovili njihovo množično zastopanost in tesno sodelovanje v evropskih raziskovalnih centrih. |
| --- | --- |

8.13

Zlasti v fazi vzpostavitve in razvoja tehnoloških platform (47) velja posebno pozornost nameniti novim državam članicam Evropske unije, da bi zagotovili njihovo množično zastopanost in tesno sodelovanje v evropskih raziskovalnih centrih.

| 8.14 | Odbor meni, da mora biti koordinacija raziskav v širokem sektorju nanotehnologij — nanoznanosti — pri čemer naj bi temeljne raziskave vsekakor ostale v rokah pristojnega neodvisnega Evropskega raziskovalnega sveta (European Research Counci) — še naprej v pristojnosti Komisije, ki lahko v soglasju z Evropskim parlamentom in Svetom evropskim državljanom zagotavlja najboljšo možno dodano vrednost vključno s širšo, podrobnejšo in objektivnejšo uporabo rezultatov raziskav. |
| --- | --- |

8.14

Odbor meni, da mora biti koordinacija raziskav v širokem sektorju nanotehnologij — nanoznanosti — pri čemer naj bi temeljne raziskave vsekakor ostale v rokah pristojnega neodvisnega Evropskega raziskovalnega sveta (European Research Counci) — še naprej v pristojnosti Komisije, ki lahko v soglasju z Evropskim parlamentom in Svetom evropskim državljanom zagotavlja najboljšo možno dodano vrednost vključno s širšo, podrobnejšo in objektivnejšo uporabo rezultatov raziskav.

| 8.15 | CESE prosi Komisijo, da mu vsaki dve leti pošlje poročilo o razvoju nanotehnologij, da bi preveril stanje napredka sprejetega akcijskega načrta ter predlagal morebitne spremembe ali posodobitve. |
| --- | --- |

8.15

CESE prosi Komisijo, da mu vsaki dve leti pošlje poročilo o razvoju nanotehnologij, da bi preveril stanje napredka sprejetega akcijskega načrta ter predlagal morebitne spremembe ali posodobitve.

V Bruslju, 15. decembra 2004

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Intervju s komisarjem BUSQUINOM (povzet v dokumentu IP/04/829 z dne 29. junija 2004).

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  Glej točko 6.15 sklepnih ugotovitev.

3

(4)  Glej opombo št. 1.

4

(5)  Center za mikro- in nanoelektroniko Tehničnega inštituta iz Milana, profesor Alessandro Spinelli

5

(6)  Prav tam.

6

(7)  Naložbe v nanoelektroniko trenutno obsegajo 6 milijard evrov, od katerih je namenjena: 1/3 za nano in mikro delce, 1/3 za diagnostiko in 1/3 za materiale (vir: Evropska komisija, Generalni direktorat za raziskave).

7

(8)  Vir: Evropska komisija, GD Raziskave - 2003.

8

(9)  Glej odstavek 3.3.1.

9

(10)  Tullio REGGE: „Il vuoto dei fisici“, L'Astronomia, št. 18, september-oktober 1982.

10

(11)  Vir: Evropska komisija, GD Raziskave - 2003.

11

(12)  Različni eksperimenti so že daleč in vmesni „dialog“ med nevronom in elektronskim čipom je bil že vzpostavljen.

12

(13)  Iz gr. mimesis, posnemati naravo.

13

mimesis

(14)  Na primer neodvisno gibanje spermatozoidov.

14

(15)  Gre za kvantitativen in ne kvalitativen podatek : bilo bi zanimivo narediti bolj poglobljeno oceno od tiste, ki jo ponuja Britanska kraljeva družba.

15

(16)  Vir: Evropska komisija, GD Raziskave.

16

(17)  Vir: Univerza iz Milana, Oddelek za fiziko, Interdisciplinarni center za materiale in nanostrukturirane vmesnike.

17

(18)  Prim. Technology Roadmap for Nanoelectronics, European Commission IST Programme Future and emergine technologies, druga izdaja 2000.

18

(19)  Nanostrukturirani dodatki za polimere, lake in maziva.

19

(20)  Nanostrukturirani prenašalci aktivnih sestavin, diagnostičnih sistemov.

20

(21)  Obdelave površin mehanskih sestavnih delov za večjo trajnost in učinkovitost.

21

(22)  Pnevmatike, strukturni materiali, kontrolni in nadzorni sistemi.

22

(23)  Tehnične in inteligentne tkanine.

23

(24)  Večletna finančna sredstva, ki jih predvideva zakon z dne 3.12.2003, so razporejena kot sledi

24

| (a) | National Science Foundation







  (1) | 385.000.000 dolarjev za leto 2005; |
| --- | --- | --- |

(a)

National Science Foundation

National Science Foundation

(1)

385.000.000 dolarjev za leto 2005;

| (2) | 424.000.000 dolarjev za leto 2006; |
| --- | --- |

(2)

424.000.000 dolarjev za leto 2006;

| (3) | 449.000.000 dolarjev za leto 2007; |
| --- | --- |

(3)

449.000.000 dolarjev za leto 2007;

| (4) | 476.000.000 dolarjev za leto 2008. |
| --- | --- |

(4)

476.000.000 dolarjev za leto 2008.

| (b) | Department of Energy







  (1) | 317.000.000 dolarjev za proračunsko leto 2005; |
| --- | --- | --- |

(b)

Department of Energy

Department of Energy

(1)

317.000.000 dolarjev za proračunsko leto 2005;

| (2) | 347.000.000 dolarjev za proračunsko leto 2006; |
| --- | --- |

(2)

347.000.000 dolarjev za proračunsko leto 2006;

| (3) | 380.000.000 dolarjev za proračunsko leto 2007; |
| --- | --- |

(3)

380.000.000 dolarjev za proračunsko leto 2007;

| (4) | 415.000.000 dolarjev za proračunsko leto 2008; |
| --- | --- |

(4)

415.000.000 dolarjev za proračunsko leto 2008;

| (c) | National Aeronautics and Space Administration







  (1) | 34.100.000 dolarjev za leto 2005; |
| --- | --- | --- |

(c)

National Aeronautics and Space Administration

National Aeronautics and Space Administration

(1)

34.100.000 dolarjev za leto 2005;

| (2) | 37.500.000 dolarjev za leto 2006; |
| --- | --- |

(2)

37.500.000 dolarjev za leto 2006;

| (3) | 40.000.000 dolarjev za leto 2007; |
| --- | --- |

(3)

40.000.000 dolarjev za leto 2007;

| (4) | 42.300.000 dolarjev za leto 2008. |
| --- | --- |

(4)

42.300.000 dolarjev za leto 2008.

| (d) | National Institute of Standards and Technology







  (1) | 68.200.000 dolarjev za leto 2005; |
| --- | --- | --- |

(d)

National Institute of Standards and Technology

National Institute of Standards and Technology

(1)

68.200.000 dolarjev za leto 2005;

| (2) | 75.000.000 dolarjev za leto 2006; |
| --- | --- |

(2)

75.000.000 dolarjev za leto 2006;

| (3) | 80.000.000 dolarjev za leto 2007; |
| --- | --- |

(3)

80.000.000 dolarjev za leto 2007;

| (4) | 84.000.000 dolarjev za leto 2008. |
| --- | --- |

(4)

84.000.000 dolarjev za leto 2008.

| (e) | Environmental Protection Agency







  (1) | 5.500.000 dolarjev za proračunsko leto 2005; |
| --- | --- | --- |

(e)

Environmental Protection Agency

Environmental Protection Agency

(1)

5.500.000 dolarjev za proračunsko leto 2005;

| (2) | 6.050.000 dolarjev za proračunsko leto 2006; |
| --- | --- |

(2)

6.050.000 dolarjev za proračunsko leto 2006;

| (3) | 6.413.000 dolarjev za proračunsko leto 2007; |
| --- | --- |

(3)

6.413.000 dolarjev za proračunsko leto 2007;

| (4) | 6.800.000 dolarjev za proračunsko leto 2008; |
| --- | --- |

(4)

6.800.000 dolarjev za proračunsko leto 2008;

(25)  Optoelektronika: tehnika, ki združuje dve disciplini: optiko in elektroniko. Preučuje sredstva za pretvorbo električnih signalov v optične in obratno (čitalci CD-jev, laserski sistemi itd.).

25

(26)  ESRR, Evropski sklad za regionalni razvoj: eden od strukturnih skladov, ki se znotraj 4. splošne smernice (lokalni razvojni sistemi) lahko aktivira za financiranje infrastrukture in naprav, namenjenih za raziskave.

26

ESS, Evropski socialni sklad, drugi strukturni sklad, ki se znotraj 3. splošne usmeritve (človeški viri) lahko aktivira za financiranje usposabljanja raziskovalcev in prešolanja podjetnikov.

(27)  CD-romi in nedavne objave GD Raziskave omogočajo celovit pregled nad evropskimi raziskovalnimi centri in njihovimi specializacijami. Več informacij je na voljo na spletni strani:

27

http://cordis.lu/nanotechnology.

(28)  Glej proces iz Luksemburga (1997), Cardiffa (1998), Kölna ( 1999), Lizbone (2000) glede teme uporabe razvoja s ciljem izboljšati in povečati zaposlovanje.

28

(29)  Evropska komisija, GD Raziskave.

29

(30)  Gre za površine z nanostrukturo, ki imajo drugačne značilnosti kot tradicionalne površine.

30

(31)  Gre za izredno uporabne izdelke, ki omogočajo shranjevanje velikega števila podatkov, fotografij in glasbe.

31

(32)  Posebna struktura površine obogatena s posebnimi vrstami atomov, preprečuje umazaniji in prahu neposreden stik s tkanino, keramiko ali steklom.

32

(33)  Iz latinske besede domus; znanost, ki proučuje razvoj bivališča z vseh njegovih vidikov.

33

domus

(34)  Univerza v Grenoblu je delala poskuse s številnimi vrstami mikromotorjev na osnovi kinezina.

34

(35)  Glej mnenje CESE 967/2004 (UL C 302 z dne 7. 12. 2004) in študije Univerz iz Genta in Bergama (tekstilni sektor).

35

(36)  Vir: Nacionalni laboratoriji Oakridge, Združene države.

36

(37)  Prav tam.

37

(38)  A. Matthews, R. Artley et P. Holiday, 2005 Revisited: The UK Surface Engineering Industry to 2010, NASURF, Dera, 1998.

38

(39)  OPOMBA: v zvezi s tem ne moremo govoriti o industrijskem razvoju nanotehnologij, ampak o razvoju, ki slednje izkorišča.

39

(40)  Prim. predvsem izkušnjo Serviteca, storitvene družbe za tehnološke inovacije iz Dalmina (Bergamo).

40

(41)  Omrežje Nanoforum sestavljajo naslednji organi: Institute of Nanotechnology (RU), zadolžen za uskladitev; UDI Technolgiezentrum (DE); CEA-LETI (FR); CMP Cientifica (ES); Nordic Nanotech (DK); Malsch Technovalutation (NL).

41

http://www.nanoforum.org.

(42)  Prim. prejšnjo opombo: poročilo „Vision 2020“, objavljeno 29. junija 2004.

42

(43)  3 % evropskega bruto nacionalnega proizvoda bi morali porabiti za raziskave in razvoj iz javnega sektorja (države članice in Skupnost) ter industrije.

43

(44)  Nanoforum, organiziran v Trstu leta 2003, ki se ga je udeležilo 1000 ljudi.

44

(45)  Glej „Clearing House“ v ameriškem zakonu o nanotehnologijah z decembra 2003.

45

(46)  Program „Rast in okolje“, ki ga vodi Evropski investicijski sklad skupaj z raznimi evropskimi finančnimi institucijami, je s sofinanciranjem in poenostavljenimi posojili prispeval k izboljšanju okoljskih vidikov mikro, malih in srednje velikih podjetij.

46

(47)  Glej točko 6.3.

47

---

| 28.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/34

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o „Cestnoprometnem zakoniku in evropskem avtomobilskem registru“ (mnenje na lastno pobudo)

(2005/C 157/04)

Evropski ekonomsko-socialni odbor se je 29. januarja 2004 v skladu z 2. odstavkom 29. člena svojega poslovnika odločil, da bo na lastno pobudo pripravil mnenje o: „Cestnoprometnem zakoniku in avtomobilskem registru“

Strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo, ki je bila zadolžena, da pripravi delo Odbora na tem področju, je sprejela svoje mnenje 5. oktobra 2004 (poročevalec: g. Jorge PEGADO LIZ).

Na svojem 413. plenarnem zasedanju z dne 15. in 16. decembra 2004 (seja z dne 15. decembra 2004) je Evropski ekonomsko-socialni odbor sprejel to mnenje s 147 glasovi za, 1 glasom proti in 3 vzdržanimi.

1.   Uvod: predmet mnenja in obrazložitev

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor je na zasedanju dne 29. januarja 2004 odobril zahtevo skupine TEN, da pripravi mnenje na lastno pobudo v zvezi z evropskim cestnoprometnim zakonikom. |
| --- | --- |

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor je na zasedanju dne 29. januarja 2004 odobril zahtevo skupine TEN, da pripravi mnenje na lastno pobudo v zvezi z evropskim cestnoprometnim zakonikom.

| 1.2 | Ob upoštevanju, da je prost pretok oseb (1) ena od temeljnih svoboščin, utemeljenih v Pogodbi, da je odprava mej med državami članicami (2) eden od ciljev Evropske unije, kar je še bolj okrepilo vključitev schengenskega pravnega reda v njen okvir (3), in da je promet področje, ki je predmet skupne politike Skupnosti (4), se zdi, da je približevanje zakonodaj na področju cestnega prometa, zlasti z vidika posledic, ki ga bo imelo za uresničevanje enotnega trga (5), ključnega pomena. |
| --- | --- |

1.2

Ob upoštevanju, da je prost pretok oseb (1) ena od temeljnih svoboščin, utemeljenih v Pogodbi, da je odprava mej med državami članicami (2) eden od ciljev Evropske unije, kar je še bolj okrepilo vključitev schengenskega pravnega reda v njen okvir (3), in da je promet področje, ki je predmet skupne politike Skupnosti (4), se zdi, da je približevanje zakonodaj na področju cestnega prometa, zlasti z vidika posledic, ki ga bo imelo za uresničevanje enotnega trga (5), ključnega pomena.

| 1.3 | Na tem mestu velja poudariti pomen cestnega potniškega in tovornega prometa v Evropi petnajsterice ter njegovo eksponentno rast v zadnjih letih.
  Najnovejši statistični podatki, ki so na voljo, zlasti navajajo, da:






  — | je bilo leta 2001 v sektorju kopenskega prometa zaposlenih 3,9 milijona oseb; |
| --- | --- | --- |

1.3

Na tem mestu velja poudariti pomen cestnega potniškega in tovornega prometa v Evropi petnajsterice ter njegovo eksponentno rast v zadnjih letih.

Najnovejši statistični podatki, ki so na voljo, zlasti navajajo, da:

—

je bilo leta 2001 v sektorju kopenskega prometa zaposlenih 3,9 milijona oseb;

| — | je prevoz blaga po cesti znašal 45 odstotkov vsega tovornega prometa s 120-odstotno rastjo od leta 1970 naprej; |
| --- | --- |

—

je prevoz blaga po cesti znašal 45 odstotkov vsega tovornega prometa s 120-odstotno rastjo od leta 1970 naprej;

| — | je cestni potniški promet znašal 86,8 odstotka skupnega potniškega prometa s 128-odstotno rastjo od leta 1970 naprej; |
| --- | --- |

—

je cestni potniški promet znašal 86,8 odstotka skupnega potniškega prometa s 128-odstotno rastjo od leta 1970 naprej;

| — | promet (podatki za leto 2000) kopenskega potniškega (55.455 milijonov evrov) in tovornega prometa (220.787 milijonov evrov) znašal okoli 49 odstotkov skupnega prometa prometnega sektorja (566.193 milijonov evrov) (podatki za Grčijo niso na voljo) (6). |
| --- | --- |

—

promet (podatki za leto 2000) kopenskega potniškega (55.455 milijonov evrov) in tovornega prometa (220.787 milijonov evrov) znašal okoli 49 odstotkov skupnega prometa prometnega sektorja (566.193 milijonov evrov) (podatki za Grčijo niso na voljo) (6).

| 1.4 | Cestni potniški in tovorni promet je urejen s številnimi različnimi nacionalnimi predpisi, in to tudi glede osnovnih pravil in načel, ki urejajo vožnjo motornih vozil. |
| --- | --- |

1.4

Cestni potniški in tovorni promet je urejen s številnimi različnimi nacionalnimi predpisi, in to tudi glede osnovnih pravil in načel, ki urejajo vožnjo motornih vozil.

| 1.4.1 | Poleg tega prav tako velja več mednarodnih konvencij z različnimi področji uporabe in včasih zelo razhajajočimi se določbami. |
| --- | --- |

1.4.1

Poleg tega prav tako velja več mednarodnih konvencij z različnimi področji uporabe in včasih zelo razhajajočimi se določbami.

| 1.4.2 | Zato mora voznik pri običajnem potovanju z avtomobilom po Evropi upoštevati različne pravne ureditve, zaradi česar je izpostavljen različnim, celo nasprotujočim si pravilom. |
| --- | --- |

1.4.2

Zato mora voznik pri običajnem potovanju z avtomobilom po Evropi upoštevati različne pravne ureditve, zaradi česar je izpostavljen različnim, celo nasprotujočim si pravilom.

| 1.4.3 | Ta položaj je postal še bolj zapleten z nedavno širitvijo Evropske unije, saj so se pridružile nove države članice, ki imajo tudi same svoja pravila vožnje z motornimi vozili. |
| --- | --- |

1.4.3

Ta položaj je postal še bolj zapleten z nedavno širitvijo Evropske unije, saj so se pridružile nove države članice, ki imajo tudi same svoja pravila vožnje z motornimi vozili.

| 1.5 | Cilj tega mnenja na lastno pobudo je Komisijo spodbuditi, da preuči potrebo in možnost zakonodajne pobude, ki bi uskladila pravila vožnje v Evropski uniji in hkrati upoštevala upravičenost nekaterih izjem. Z analizo primerjalnega prava bodo v njem predstavljene razlike, ki obstajajo med pravnimi ureditvami cestnoprometnih zakonikov različnih držav članic, in predlagale verjetne rešitve za njihovo uskladitev na evropski ravni. |
| --- | --- |

1.5

Cilj tega mnenja na lastno pobudo je Komisijo spodbuditi, da preuči potrebo in možnost zakonodajne pobude, ki bi uskladila pravila vožnje v Evropski uniji in hkrati upoštevala upravičenost nekaterih izjem. Z analizo primerjalnega prava bodo v njem predstavljene razlike, ki obstajajo med pravnimi ureditvami cestnoprometnih zakonikov različnih držav članic, in predlagale verjetne rešitve za njihovo uskladitev na evropski ravni.

| 1.6 | Pri pripravi tega mnenja je bilo nujno slišati mnenja glavnih zainteresiranih strani (predstavnikov uporabnikov cest, proizvajalcev avtomobilov in upravnih organov), zato je bilo organizirano javno zaslišanje, ki je potekalo vzporedno z drugim sestankom študijske skupine z dne 17. maja 2004, na katerem so sodelovale ugledne osebe omenjenga sektorja. |
| --- | --- |

1.6

Pri pripravi tega mnenja je bilo nujno slišati mnenja glavnih zainteresiranih strani (predstavnikov uporabnikov cest, proizvajalcev avtomobilov in upravnih organov), zato je bilo organizirano javno zaslišanje, ki je potekalo vzporedno z drugim sestankom študijske skupine z dne 17. maja 2004, na katerem so sodelovale ugledne osebe omenjenga sektorja.

| 1.6.1 | Da bi spodbudili razprave in zbrali informacije, so člani študijske skupine prejeli vprašalnik, da o njem razmislijo. |
| --- | --- |

1.6.1

Da bi spodbudili razprave in zbrali informacije, so člani študijske skupine prejeli vprašalnik, da o njem razmislijo.

2.   Ozadje mnenja na lastno pobudo

| 2.1 | Zamisel, da bi sestavili univerzalni cestnoprometni zakonik, ni nova; že samo na evropski ravni obstajajo pobude, zlasti v želji, ki je bila izražena na VIII. Mednarodnem pravnem kongresu o avtomobilskem prometu (7), da bi to področje kodificirali. |
| --- | --- |

2.1

Zamisel, da bi sestavili univerzalni cestnoprometni zakonik, ni nova; že samo na evropski ravni obstajajo pobude, zlasti v želji, ki je bila izražena na VIII. Mednarodnem pravnem kongresu o avtomobilskem prometu (7), da bi to področje kodificirali.

| 2.2 | Januarja 2000 je delovna skupina IV med 38. konferenco Nemškega sveta organov, zadolženih za promet, sklenila, da je uskladitev evropskih prometnih pravil pomemben cilj (8). |
| --- | --- |

2.2

Januarja 2000 je delovna skupina IV med 38. konferenco Nemškega sveta organov, zadolženih za promet, sklenila, da je uskladitev evropskih prometnih pravil pomemben cilj (8).

| 2.3 | Komisija je predlagala več pobud, ki želijo odgovoriti na iste skrbi in težijo za istim ciljem, vendar do danes še ni razmišljala, da bi uresničila zamisel o evropskem cestnoprometnem zakoniku kot takem (9). |
| --- | --- |

2.3

Komisija je predlagala več pobud, ki želijo odgovoriti na iste skrbi in težijo za istim ciljem, vendar do danes še ni razmišljala, da bi uresničila zamisel o evropskem cestnoprometnem zakoniku kot takem (9).

| 2.4 | Posebno pozornost je treba posvetiti sklepnim ugotovitvam študije, ki jo je nedavno izvedel generalni direktorat za energetiko in promet Evropske komisije, v kateri so predstavljeni razlogi, da bi se priznala potreba po „uskladitvi prometnih pravil in ukrepov za njihovo dejansko uporabo“ z uporabo „prihodnjih zakonodajnih pobud“ na ravni EU (10). |
| --- | --- |

2.4

Posebno pozornost je treba posvetiti sklepnim ugotovitvam študije, ki jo je nedavno izvedel generalni direktorat za energetiko in promet Evropske komisije, v kateri so predstavljeni razlogi, da bi se priznala potreba po „uskladitvi prometnih pravil in ukrepov za njihovo dejansko uporabo“ z uporabo „prihodnjih zakonodajnih pobud“ na ravni EU (10).

| 2.5 | EESO je nato v več svojih mnenjih opozoril, da je treba povečati „prost pretok vozil“ in odgovornost prenesti na „nacionalne oblasti, da se odpravijo nekatere domače določbe, ki njihovim državljanom otežujejo uporabo vozil, ki so registrirana v drugi državi članici“
   (11). |
| --- | --- |

2.5

EESO je nato v več svojih mnenjih opozoril, da je treba povečati „prost pretok vozil“ in odgovornost prenesti na „nacionalne oblasti, da se odpravijo nekatere domače določbe, ki njihovim državljanom otežujejo uporabo vozil, ki so registrirana v drugi državi članici“
   (11).

3.   Povzetek konvencijske zakonodaje in njenega področja uporabe

| 3.1 | Mednarodni predpisi o cestnem prometu so zapisani v številnih konvencijah, med katerimi so Pariška konvencija (1926), Ženevska konvencija (1949) in Dunajska konvencija (1968). |
| --- | --- |

3.1

Mednarodni predpisi o cestnem prometu so zapisani v številnih konvencijah, med katerimi so Pariška konvencija (1926), Ženevska konvencija (1949) in Dunajska konvencija (1968).

| 3.2 | Mednarodno konvencijo o avtomobilskem prometu
  je 24. aprila 1926 v Parizu podpisalo 40 držav, da bi pospešile mednarodni turizem. Danes velja v več kot 50 državah. |
| --- | --- |

3.2

Mednarodno konvencijo o avtomobilskem prometu
  je 24. aprila 1926 v Parizu podpisalo 40 držav, da bi pospešile mednarodni turizem. Danes velja v več kot 50 državah.

| 3.2.1 | Glavni cilji konvencije so:






  a) | opredeliti minimalne tehnične zahteve za avtomobile, njihovo registracijo in njihove luči kakor tudi njihovo identifikacijo v vsaki od obiskanih držav; |
| --- | --- | --- |

3.2.1

Glavni cilji konvencije so:

a)

opredeliti minimalne tehnične zahteve za avtomobile, njihovo registracijo in njihove luči kakor tudi njihovo identifikacijo v vsaki od obiskanih držav;

| b) | določiti pravila glede izdaje in veljavnosti mednarodnih potrdil za avtomobile, s katerimi lahko vozniki zakonito vstopajo na območje uporabe konvencije in na njem vozijo; |
| --- | --- |

b)

določiti pravila glede izdaje in veljavnosti mednarodnih potrdil za avtomobile, s katerimi lahko vozniki zakonito vstopajo na območje uporabe konvencije in na njem vozijo;

| c) | priznati nekatera vozniška dovoljenja in opredeliti značilnosti mednarodnih dovoljenj, ki dovoljujejo vožnjo avtomobilov (mednarodna vozniška dovoljenja) in veljajo v državah pogodbenicah, v katerih navedena dovoljenja niso priznana, vendar so vseeno potrebna; |
| --- | --- |

c)

priznati nekatera vozniška dovoljenja in opredeliti značilnosti mednarodnih dovoljenj, ki dovoljujejo vožnjo avtomobilov (mednarodna vozniška dovoljenja) in veljajo v državah pogodbenicah, v katerih navedena dovoljenja niso priznana, vendar so vseeno potrebna;

| d) | določiti več (šest) znakov za nevarnost, ki jih morajo države pogodbenice uporabljati na svojih cestah; |
| --- | --- |

d)

določiti več (šest) znakov za nevarnost, ki jih morajo države pogodbenice uporabljati na svojih cestah;

| e) | vzpostaviti sistem za izmenjavo podatkov o voznikih, ki imajo mednarodna potrdila in dovoljenja ter so bili vpleteni v hujše nezgode ali so kršili domače pravne določbe o cestnem prometu. |
| --- | --- |

e)

vzpostaviti sistem za izmenjavo podatkov o voznikih, ki imajo mednarodna potrdila in dovoljenja ter so bili vpleteni v hujše nezgode ali so kršili domače pravne določbe o cestnem prometu.

| 3.2.2 | Ta konvencija je poenostavila carinske postopke, vendar vozniki niso bili oproščeni poznavanja in upoštevanja domačih cestnih predpisov. |
| --- | --- |

3.2.2

Ta konvencija je poenostavila carinske postopke, vendar vozniki niso bili oproščeni poznavanja in upoštevanja domačih cestnih predpisov.

| 3.2.3 | Konvencija je začela veljati šele, ko jo je posamezna država ratificirala in ratifikacijski instrument deponirala. Poleg tega se konvencija uporablja samo v matični državi pogodbenici, medtem ko je njen začetek veljavnosti na ozemljih, ki so pod katero koli drugo upravo, pogojen s posebnim obvestilom. |
| --- | --- |

3.2.3

Konvencija je začela veljati šele, ko jo je posamezna država ratificirala in ratifikacijski instrument deponirala. Poleg tega se konvencija uporablja samo v matični državi pogodbenici, medtem ko je njen začetek veljavnosti na ozemljih, ki so pod katero koli drugo upravo, pogojen s posebnim obvestilom.

| 3.3 | Konvencija o cestnem prometu, ki jo je 19. septembra 1949 v Ženevi podpisalo 17 držav, danes velja v več kot 120 državah. Med državami pogodbenicami in podpisnicami nadomešča Konvencijo iz leta 1926. |
| --- | --- |

3.3

Konvencija o cestnem prometu, ki jo je 19. septembra 1949 v Ženevi podpisalo 17 držav, danes velja v več kot 120 državah. Med državami pogodbenicami in podpisnicami nadomešča Konvencijo iz leta 1926.

| 3.3.1 | Ta konvencija je razvila načela, ki so bila utemeljena v prejšnji konvenciji, v skladu z razvojem, zabeleženim v avtomobilski industriji. V njej je izkazana večja skrb za varnost na cestah. |
| --- | --- |

3.3.1

Ta konvencija je razvila načela, ki so bila utemeljena v prejšnji konvenciji, v skladu z razvojem, zabeleženim v avtomobilski industriji. V njej je izkazana večja skrb za varnost na cestah.

| 3.3.2 | Medtem ko v konvenciji ni določena uporaba prometnih znakov, pa je opredeljeno, da morajo države članice uskladiti svojo prometno signalizacijo in jo uporabljati samo, kadar je nujno potrebna. |
| --- | --- |

3.3.2

Medtem ko v konvenciji ni določena uporaba prometnih znakov, pa je opredeljeno, da morajo države članice uskladiti svojo prometno signalizacijo in jo uporabljati samo, kadar je nujno potrebna.

| 3.3.3 | Konvencija vsebuje zelo malo prometnih pravil in od drugih področij zajema samo previdnostne ukrepe, ki jih je treba upoštevati pri srečanju vozil, prednost na cesti in uporabo luči. |
| --- | --- |

3.3.3

Konvencija vsebuje zelo malo prometnih pravil in od drugih področij zajema samo previdnostne ukrepe, ki jih je treba upoštevati pri srečanju vozil, prednost na cesti in uporabo luči.

| 3.3.4 | Za začetek veljavnosti konvencije so veljali isti mehanizmi, kot so bili opisani zgoraj; njen cilj uskladitve je bil pogojen z možnostjo držav, da se izognejo nekaterim od teh določb in da ne sprejmejo možnih sprememb konvencije. |
| --- | --- |

3.3.4

Za začetek veljavnosti konvencije so veljali isti mehanizmi, kot so bili opisani zgoraj; njen cilj uskladitve je bil pogojen z možnostjo držav, da se izognejo nekaterim od teh določb in da ne sprejmejo možnih sprememb konvencije.

| 3.4 | Konvencija o cestnem prometu,
  ki jo je 8. novembra 1968 na Dunaju podpisalo 37 držav, trenutno velja v približno 100 državah. Ko je ratificirana in ratifikacijska listina deponirana, se razveljavita konvenciji iz leta 1926 in 1949 med temi državami. |
| --- | --- |

3.4

Konvencija o cestnem prometu,
  ki jo je 8. novembra 1968 na Dunaju podpisalo 37 držav, trenutno velja v približno 100 državah. Ko je ratificirana in ratifikacijska listina deponirana, se razveljavita konvenciji iz leta 1926 in 1949 med temi državami.

| 3.4.1 | Gre za standardno besedilo, ki je najbolj dognano z vidika predpisov o cestnem prometu, saj vsebuje trideset členov na to temo in določbe v zvezi z vožnjo, ki so glavno jedro sodobnih zakonikov. Konvencija iz leta 1968 gre še dlje od minimalističnih skrbi predhodnih konvencij, ki so bile omejene na srečanja vozil in z njimi povezano prometno signalizacijo: ne določa samo načel, ki jih morajo vozniki upoštevati med najbolj nevarnimi manevri (na primer prehitevanjem, spreminjanjem smeri, previdnostni ukrepi, ki jih je treba upoštevati v zvezi s pešci), ampak predpisuje ustavljanje vozil, parkiranje, vstopanje in izstopanje potnikov v vozilo, vožnjo v tunelih oz. na kratko vse značilne okoliščine pri vožnji z avtomobili. |
| --- | --- |

3.4.1

Gre za standardno besedilo, ki je najbolj dognano z vidika predpisov o cestnem prometu, saj vsebuje trideset členov na to temo in določbe v zvezi z vožnjo, ki so glavno jedro sodobnih zakonikov. Konvencija iz leta 1968 gre še dlje od minimalističnih skrbi predhodnih konvencij, ki so bile omejene na srečanja vozil in z njimi povezano prometno signalizacijo: ne določa samo načel, ki jih morajo vozniki upoštevati med najbolj nevarnimi manevri (na primer prehitevanjem, spreminjanjem smeri, previdnostni ukrepi, ki jih je treba upoštevati v zvezi s pešci), ampak predpisuje ustavljanje vozil, parkiranje, vstopanje in izstopanje potnikov v vozilo, vožnjo v tunelih oz. na kratko vse značilne okoliščine pri vožnji z avtomobili.

| 3.4.2 | Dunajska konvencija gre dlje od prejšnjih besedil: od držav pogodbenic in podpisnic zahteva, da vsebino svojih pravnih določb uskladijo s prometnimi pravili, ki jih določa konvencija, kar je za voznike, ki potujejo v drugih državah podpisnicah, prednost, da so seznanjeni z glavnimi prometnimi pravili. |
| --- | --- |

3.4.2

Dunajska konvencija gre dlje od prejšnjih besedil: od držav pogodbenic in podpisnic zahteva, da vsebino svojih pravnih določb uskladijo s prometnimi pravili, ki jih določa konvencija, kar je za voznike, ki potujejo v drugih državah podpisnicah, prednost, da so seznanjeni z glavnimi prometnimi pravili.

| 3.4.3 | Vendar so države še vedno imele možnost zavrniti spremembe h konvenciji. |
| --- | --- |

3.4.3

Vendar so države še vedno imele možnost zavrniti spremembe h konvenciji.

| 3.5 | Na podlagi tega povzetka konvencij lahko ugotovimo, da na območju Evropske unije, ki je sedaj razširjena na deset dodatnih držav, veljajo tri mednarodne konvencije, ki pa ne veljajo vedno enako (12), kar pomeni, da smo še zelo oddaljeni od zakonodajne uskladitve na področju cestnega prometa, še zlasti, če v besedilo konvencij dodamo 25 nacionalnih zakonodaj, ki se stalno spreminjajo (13). |
| --- | --- |

3.5

Na podlagi tega povzetka konvencij lahko ugotovimo, da na območju Evropske unije, ki je sedaj razširjena na deset dodatnih držav, veljajo tri mednarodne konvencije, ki pa ne veljajo vedno enako (12), kar pomeni, da smo še zelo oddaljeni od zakonodajne uskladitve na področju cestnega prometa, še zlasti, če v besedilo konvencij dodamo 25 nacionalnih zakonodaj, ki se stalno spreminjajo (13).

| 3.6 | Nekatere ovire so že bile ali bodo pravkar odpravljene, kot so odprava mej, pogoji za homologacijo vozil in njihovih delov ter vzajemno priznavanje vozniških dovoljenj in uskladitev pravil, ki jih urejajo. Vendar glavno jedro težav na področju cestnega prometa vseeno ostajajo: pravila o prometni signalizaciji. |
| --- | --- |

3.6

Nekatere ovire so že bile ali bodo pravkar odpravljene, kot so odprava mej, pogoji za homologacijo vozil in njihovih delov ter vzajemno priznavanje vozniških dovoljenj in uskladitev pravil, ki jih urejajo. Vendar glavno jedro težav na področju cestnega prometa vseeno ostajajo: pravila o prometni signalizaciji.

| 3.7 | V primerjavi s preostalim svetom konvencije poenostavljajo carinske postopke in možnost vožnje vozil na območju Skupnosti, vendar se državljani tretjih držav, ki obiščejo Evropsko unijo, še vedno srečujejo s takim številom cestnoprometnih zakonodaj, kot je držav v Uniji. |
| --- | --- |

3.7

V primerjavi s preostalim svetom konvencije poenostavljajo carinske postopke in možnost vožnje vozil na območju Skupnosti, vendar se državljani tretjih držav, ki obiščejo Evropsko unijo, še vedno srečujejo s takim številom cestnoprometnih zakonodaj, kot je držav v Uniji.

4.   Nekaj očitnih razlik med nacionalnimi zakonodajami

| 4.1 | Kratka primerjava zakonodaj jasno razkriva, da na pomembnih področjih obstajajo občutne razlike med nacionalnimi zakonodajami, ki urejajo cestni promet, kar močno ovira prost pretok in lahko ogroža varnost ljudi in blaga ter prispeva k višji stopnji nezgod na evropski ravni. |
| --- | --- |

4.1

Kratka primerjava zakonodaj jasno razkriva, da na pomembnih področjih obstajajo občutne razlike med nacionalnimi zakonodajami, ki urejajo cestni promet, kar močno ovira prost pretok in lahko ogroža varnost ljudi in blaga ter prispeva k višji stopnji nezgod na evropski ravni.

| 4.2 | Tukaj se bodo zlasti, vendar ne izključno, upoštevale ugotovitve, ki so navedene v zgoraj navedeni študiji, ki jo je pripravila Komisija, v kateri so ti vidiki podrobneje obravnavani (14). |
| --- | --- |

4.2

Tukaj se bodo zlasti, vendar ne izključno, upoštevale ugotovitve, ki so navedene v zgoraj navedeni študiji, ki jo je pripravila Komisija, v kateri so ti vidiki podrobneje obravnavani (14).

| 4.3 | Za zgled navedimo samo nekaj od številnih primerov, ki bi jih lahko našteli, ki so včasih za trenutne razmere izredno pomembni in zaskrbljujoči zaradi razlik v pravni ureditvi:
  Najvišja hitrost zunaj naselij na cestah, na katerih so vozni pasovi fizično ločeni






  Belgija | 120 km/h |
| --- | --- | --- |
| Portugalska | 90 km/h |
| Združeno kraljestvo | 70 milj/h (112 km/h) |

4.3

Za zgled navedimo samo nekaj od številnih primerov, ki bi jih lahko našteli, ki so včasih za trenutne razmere izredno pomembni in zaskrbljujoči zaradi razlik v pravni ureditvi:

Najvišja hitrost zunaj naselij na cestah, na katerih so vozni pasovi fizično ločeni

Belgija

120 km/h

Portugalska

90 km/h

Združeno kraljestvo

70 milj/h (112 km/h)

Hujši prekrški

| Belgija | + 10 km/h |
| --- | --- |
| Portugalska | + 30 km/h |

Belgija

- 10 km/h

Portugalska

- 30 km/h

Alkohol

| Švedska | 0,2 |
| --- | --- |
| Združeno kraljestvo | 0,8 |

Švedska

0,2

Združeno kraljestvo

0,8

Obvezna oprema za prvo pomoč v lažjih vozilih

| Grčija | Da |
| --- | --- |
| Francija | Ne |

Grčija

Da

Francija

Ne

Rdeča in rumena luč: pripravite se za speljevanje

| Danska/Finska | Da |
| --- | --- |
| Nizozemska/Španija | Ne |

Danska/Finska

Da

Nizozemska/Španija

Ne

V krožišču je prednost obvezno treba dati kolesarjem

| Nemčija | Da |
| --- | --- |
| Portugalska | Ne |

Nemčija

Da

Portugalska

Ne

Obvezna oprema za prvo pomoč v lažjih vozilih

| Grčija | Da |
| --- | --- |
| Francija | Ne |

Grčija

Da

Francija

Ne

Prednost javnih prevoznih sredstev, ko zapuščajo postajališče

| Španija | Da |
| --- | --- |
| Italija | Ne |

Španija

Da

Italija

Ne

Obvezna vožnja s prižganimi lučmi podnevi zunaj naselij

| Italija | Da |
| --- | --- |
| Luksemburg | Ne |

Italija

Da

Luksemburg

Ne

Prometni znak za prepoved parkiranja

| Irska | Belo ozadje in rdeč rob |
| --- | --- |
| Druge države | Modro ozadje in rdeč rob |

Irska

Belo ozadje in rdeč rob

Druge države

Modro ozadje in rdeč rob

Prepovedano izstopanje pešcev iz vozila na vozišče

| Portugalska | Da |
| --- | --- |
| Italija | Ne |

Portugalska

Da

Italija

Ne

| 4.4 | Vendar lahko podobne razlike, kot je to podrobneje predstavljeno v zgoraj navedeni študiji, opazimo na področjih, kot so zahteve za pridobitev vozniškega dovoljenja, cestna signalizacija, obvezna varnostna oprema, prehodi čez cestišče za pešce, pravila o prednosti, uporaba luči, vstopanje in izstopanje potnikov, uporaba posebnih voznih pasov, prehitevanje, razvrščanje vozil, vrste pnevmatik, uporaba vlečnih kablov, prometni znaki itd. Navedena študija poudarja skupaj 45 razlik med osnovnimi in pogosto rabljenimi vsakdanjimi prometnimi pravili. |
| --- | --- |

4.4

Vendar lahko podobne razlike, kot je to podrobneje predstavljeno v zgoraj navedeni študiji, opazimo na področjih, kot so zahteve za pridobitev vozniškega dovoljenja, cestna signalizacija, obvezna varnostna oprema, prehodi čez cestišče za pešce, pravila o prednosti, uporaba luči, vstopanje in izstopanje potnikov, uporaba posebnih voznih pasov, prehitevanje, razvrščanje vozil, vrste pnevmatik, uporaba vlečnih kablov, prometni znaki itd. Navedena študija poudarja skupaj 45 razlik med osnovnimi in pogosto rabljenimi vsakdanjimi prometnimi pravili.

| 4.5 | Dodajmo, da so kljub velikim razlikam, ki obstajajo na ravni opredelitve osnovnih prometnih pravil, razmere še slabše, kar zadeva njihovo razlago in uporabo v različnih državah članicah, saj gre za položaj, ki je plod različnih ocen glede kršitev, vendar tudi številnih zelo različnih kazni za prekrške. |
| --- | --- |

4.5

Dodajmo, da so kljub velikim razlikam, ki obstajajo na ravni opredelitve osnovnih prometnih pravil, razmere še slabše, kar zadeva njihovo razlago in uporabo v različnih državah članicah, saj gre za položaj, ki je plod različnih ocen glede kršitev, vendar tudi številnih zelo različnih kazni za prekrške.

5.   Kratek pregled zaslišanja z dne 17. maja 2004

| 5.1 | Na javnem zaslišanju z dne 17. maja 2004 so sodelovali predstavniki več zasebnih organizacij, ki so zastopali interese avtomobilistov, avtomobilske industrije, zavarovanj in varnosti na cesti, urada podjetja AIT/FIA in TIS-PT, ki je koordinacijsko podjetje za zgoraj navedeno študijo (15). Zahvaljujoč ustreznosti prispevkov, ki jih je ta študija omogočila zbrati, je bilo mogoče razjasniti in razrešiti več točk, ki so pomembne za to mnenje, v katerem se odražajo stališča glavnih zainteresiranih strani civilne družbe.
  Njihove izjave je dopolnilo več ustanov tako, da so poslale pisne odgovore na vprašalnik, ki jim je bil predhodno poslan. |
| --- | --- |

5.1

Na javnem zaslišanju z dne 17. maja 2004 so sodelovali predstavniki več zasebnih organizacij, ki so zastopali interese avtomobilistov, avtomobilske industrije, zavarovanj in varnosti na cesti, urada podjetja AIT/FIA in TIS-PT, ki je koordinacijsko podjetje za zgoraj navedeno študijo (15). Zahvaljujoč ustreznosti prispevkov, ki jih je ta študija omogočila zbrati, je bilo mogoče razjasniti in razrešiti več točk, ki so pomembne za to mnenje, v katerem se odražajo stališča glavnih zainteresiranih strani civilne družbe.

Njihove izjave je dopolnilo več ustanov tako, da so poslale pisne odgovore na vprašalnik, ki jim je bil predhodno poslan.

| 5.2 | Iz vseh izjav in sporočil, ki izhajajo iz zaslišanja, lahko vidimo, da sta vsebina in primernost pobude Evropskega ekonomsko-socialnega odbora splošno sprejeta, da bi se dosegla določena stopnja uskladitve cestnoprometnih pravil na evropski ravni. Prav tako je bilo nekaj sodelujočih odprtih za možno in zaželeno približevanje sistemov za registracijo avtomobilov. |
| --- | --- |

5.2

Iz vseh izjav in sporočil, ki izhajajo iz zaslišanja, lahko vidimo, da sta vsebina in primernost pobude Evropskega ekonomsko-socialnega odbora splošno sprejeta, da bi se dosegla določena stopnja uskladitve cestnoprometnih pravil na evropski ravni. Prav tako je bilo nekaj sodelujočih odprtih za možno in zaželeno približevanje sistemov za registracijo avtomobilov.

| 5.3 | V tem okviru so bile zlasti izpostavljene naslednje točke:






  a) | okvirna odločitev EU z dne 8. maja 2003 o vzajemnem priznavanju in čezmejnem izvrševanju finančnih kazni zaradi kršitev cestnoprometnega zakonika predvideva in zahteva poenotenje cestnoprometnih pravil v Evropi; |
| --- | --- | --- |

5.3

V tem okviru so bile zlasti izpostavljene naslednje točke:

a)

okvirna odločitev EU z dne 8. maja 2003 o vzajemnem priznavanju in čezmejnem izvrševanju finančnih kazni zaradi kršitev cestnoprometnega zakonika predvideva in zahteva poenotenje cestnoprometnih pravil v Evropi;

| b) | hkrati je treba upoštevati postopkovna pravila za določanje in uporabo glob ter kazni kakor tudi možnosti, da se lahko uporabniki cest zatečejo k pravnim sredstvom; |
| --- | --- |

b)

hkrati je treba upoštevati postopkovna pravila za določanje in uporabo glob ter kazni kakor tudi možnosti, da se lahko uporabniki cest zatečejo k pravnim sredstvom;

| c) | prometna pravila za vožnjo z avtomobili so dejansko zelo različna od države do države, kar povzroča večje nevarnosti za voznike, ki vozijo v drugi državi, kot je njihova država porekla; |
| --- | --- |

c)

prometna pravila za vožnjo z avtomobili so dejansko zelo različna od države do države, kar povzroča večje nevarnosti za voznike, ki vozijo v drugi državi, kot je njihova država porekla;

| d) | glavne izpostavljene razlike, poleg razlik, ki so bile navedene v študiji svetovalnega podjetja TIS-PT, se nanašajo na:






  — | stopnje alkohola v krvi, |
| --- | --- | --- |

d)

glavne izpostavljene razlike, poleg razlik, ki so bile navedene v študiji svetovalnega podjetja TIS-PT, se nanašajo na:

—

stopnje alkohola v krvi,

| — | omejitve hitrosti, |
| --- | --- |

—

omejitve hitrosti,

| — | prometno signalizacijo, signale policistov, ki urejajo promet, in označbe cestišč, |
| --- | --- |

—

prometno signalizacijo, signale policistov, ki urejajo promet, in označbe cestišč,

| — | kazni zaradi kršitev in postopkovna pravila za njihovo uporabo, |
| --- | --- |

—

kazni zaradi kršitev in postopkovna pravila za njihovo uporabo,

| — | zahtevano varnostno opremo; |
| --- | --- |

—

zahtevano varnostno opremo;

| e) | v okviru postopka zakonodajnega približevanja za možno uskladitev cestnoprometnih pravil na ravni Skupnosti je treba slediti postopni metodologiji; |
| --- | --- |

e)

v okviru postopka zakonodajnega približevanja za možno uskladitev cestnoprometnih pravil na ravni Skupnosti je treba slediti postopni metodologiji;

| f) | zdi se, da popolna uskladitev ni možna takoj, razen če ne zadeva pomembnih in osnovnih področij; |
| --- | --- |

f)

zdi se, da popolna uskladitev ni možna takoj, razen če ne zadeva pomembnih in osnovnih področij;

| g) | ta področja bi morala obvezno vključevati:






  — | vse različne vidike varnosti v cestnem prometu, |
| --- | --- | --- |

g)

ta področja bi morala obvezno vključevati:

—

vse različne vidike varnosti v cestnem prometu,

| — | obvezno opremo v avtomobilih (na primer rezervne žarnice, varnostni trikotnik, prostoročne telefone, zračne blazine itd.), |
| --- | --- |

—

obvezno opremo v avtomobilih (na primer rezervne žarnice, varnostni trikotnik, prostoročne telefone, zračne blazine itd.),

| — | cestno signalizacijo in označbe, |
| --- | --- |

—

cestno signalizacijo in označbe,

| — | merila za izdajanje vozniških dovoljenj, |
| --- | --- |

—

merila za izdajanje vozniških dovoljenj,

| — | vozniško dovoljenje z enotnimi kazenskimi točkami, |
| --- | --- |

—

vozniško dovoljenje z enotnimi kazenskimi točkami,

| — | vrsto kazni za najhujše prekrške; |
| --- | --- |

—

vrsto kazni za najhujše prekrške;

| h) | referenca, ki jo je treba uporabiti za to zakonodajno približevanje, mora biti Dunajska konvencija; |
| --- | --- |

h)

referenca, ki jo je treba uporabiti za to zakonodajno približevanje, mora biti Dunajska konvencija;

| i) | pred vsakim predlogom je treba izvesti študije o stroških in koristih, ki so podobne že opravljenim študijam za nekatere prometne sektorje ali za nekatere pobude na področju varnosti v cestnem prometu (16); |
| --- | --- |

i)

pred vsakim predlogom je treba izvesti študije o stroških in koristih, ki so podobne že opravljenim študijam za nekatere prometne sektorje ali za nekatere pobude na področju varnosti v cestnem prometu (16);

| j) | posebno pozornost bo treba posvetiti učinkoviti uporabi prometnih pravil, spremljanju njihovega upoštevanja in kaznim za prekrške. |
| --- | --- |

j)

posebno pozornost bo treba posvetiti učinkoviti uporabi prometnih pravil, spremljanju njihovega upoštevanja in kaznim za prekrške.

| 5.4 | Med podobnimi in dodatnimi vidiki vsake pobude na področju preiskave je bilo zlasti izpostavljeno naslednje:






  a) | uskladitev sistemov avtomatskega plačevanja cestnin na avtocestah in mostovih (17); |
| --- | --- | --- |

5.4

Med podobnimi in dodatnimi vidiki vsake pobude na področju preiskave je bilo zlasti izpostavljeno naslednje:

a)

uskladitev sistemov avtomatskega plačevanja cestnin na avtocestah in mostovih (17);

| b) | standardizacija opredelitev teže in velikosti vozil ter z njimi povezanih omejitev; |
| --- | --- |

b)

standardizacija opredelitev teže in velikosti vozil ter z njimi povezanih omejitev;

| c) | najmanjše število ur usposabljanja voznikov glede na vrsto vozil; |
| --- | --- |

c)

najmanjše število ur usposabljanja voznikov glede na vrsto vozil;

| d) | vključitev poglobljenih pojmov o prvi pomoči in oskrbi v usposabljanje; |
| --- | --- |

d)

vključitev poglobljenih pojmov o prvi pomoči in oskrbi v usposabljanje;

| e) | opredelitev najnižjih standardov kakovosti za gradnjo cestnih infrastruktur; |
| --- | --- |

e)

opredelitev najnižjih standardov kakovosti za gradnjo cestnih infrastruktur;

| f) | organizacija izobraževalnih akcij o cestnem prometu in preprečevanju nezgod na različnih stopnjah izobraževanja kakor tudi za odrasle. |
| --- | --- |

f)

organizacija izobraževalnih akcij o cestnem prometu in preprečevanju nezgod na različnih stopnjah izobraževanja kakor tudi za odrasle.

6.   Področje uporabe in pomen evropskega cestnoprometnega zakonika

| 6.1 | Z zaslišanjem, ki je omenjeno v prejšnjem odstavku, je bila jasno prikazana želja po približanju k uskladitvi cestnoprometnih predpisov, ne da bi se to omejilo na promet, nasprotno, zajemati mora tudi, na primer, cestno infrastrukturo in varnost. |
| --- | --- |

6.1

Z zaslišanjem, ki je omenjeno v prejšnjem odstavku, je bila jasno prikazana želja po približanju k uskladitvi cestnoprometnih predpisov, ne da bi se to omejilo na promet, nasprotno, zajemati mora tudi, na primer, cestno infrastrukturo in varnost.

| 6.2 | V teku svojega obstoja je Evropska unija izdelala nešteto zakonodajnih instrumentov, povezanih s cestnim prometom: o vozniških dovoljenjih, homologaciji vozil in njihovih delov, pravilih v zvezi s prevozom, avtomobilskem zavarovanju itd. Tu gre za določitev prometnih predpisov in njihovo uskladitev, kar bi lahko pripomoglo k doseganju drugih ciljev, predvsem k cestni varnosti, zahvaljujoč gotovosti in varnosti, ki ju prinaša poznavanje primernega ravnanja na cesti. |
| --- | --- |

6.2

V teku svojega obstoja je Evropska unija izdelala nešteto zakonodajnih instrumentov, povezanih s cestnim prometom: o vozniških dovoljenjih, homologaciji vozil in njihovih delov, pravilih v zvezi s prevozom, avtomobilskem zavarovanju itd. Tu gre za določitev prometnih predpisov in njihovo uskladitev, kar bi lahko pripomoglo k doseganju drugih ciljev, predvsem k cestni varnosti, zahvaljujoč gotovosti in varnosti, ki ju prinaša poznavanje primernega ravnanja na cesti.

| 6.3 | Kakor je bilo že omenjeno, vsebuje Dunajska konvencija iz leta 1968 najbolj dognano besedilo v zvezi s cestnim prometom. Izjemno natančno opredeljuje in zahteva — glede na to, da je mednarodna listina, ki so jo sprejele vse evropske države — od držav podpisnic, da prilagodijo svojo nacionalno zakonodajo v skladu z določbami konvencije. Glede na to, da gre za besedilo, ki je med evropskimi državami najbolje poznano in sprejeto, bi bila lahko ta konvencija podlaga za širšo obravnavo evropskega cestnoprometnega zakonika. |
| --- | --- |

6.3

Kakor je bilo že omenjeno, vsebuje Dunajska konvencija iz leta 1968 najbolj dognano besedilo v zvezi s cestnim prometom. Izjemno natančno opredeljuje in zahteva — glede na to, da je mednarodna listina, ki so jo sprejele vse evropske države — od držav podpisnic, da prilagodijo svojo nacionalno zakonodajo v skladu z določbami konvencije. Glede na to, da gre za besedilo, ki je med evropskimi državami najbolje poznano in sprejeto, bi bila lahko ta konvencija podlaga za širšo obravnavo evropskega cestnoprometnega zakonika.

| 6.4 | Ta predlog torej želi uskladiti prometne predpise, ki tvorijo bistvo najsodobnejših evropskih cestnoprometnih zakonikov, in sicer predvsem, vendar ne izključno:






  a) | splošne predpise za vožnjo motornih vozil, speljevanje in vključevanje v promet, hitrost vožnje in razdaljo med vozili; |
| --- | --- | --- |

6.4

Ta predlog torej želi uskladiti prometne predpise, ki tvorijo bistvo najsodobnejših evropskih cestnoprometnih zakonikov, in sicer predvsem, vendar ne izključno:

a)

splošne predpise za vožnjo motornih vozil, speljevanje in vključevanje v promet, hitrost vožnje in razdaljo med vozili;

| b) | opozorilne znake voznikov; |
| --- | --- |

b)

opozorilne znake voznikov;

| c) | hitrost vožnje (ne nujno omejitev hitrosti); |
| --- | --- |

c)

hitrost vožnje (ne nujno omejitev hitrosti);

| d) | prednost (splošna pravila, pri srečanju, na križiščih, na krožnih križiščih in med vozili); |
| --- | --- |

d)

prednost (splošna pravila, pri srečanju, na križiščih, na krožnih križiščih in med vozili);

| e) | prehitevanje; |
| --- | --- |

e)

prehitevanje;

| f) | spremembo smeri; |
| --- | --- |

f)

spremembo smeri;

| g) | vzvratno vožnjo; |
| --- | --- |

g)

vzvratno vožnjo;

| h) | obračanje; |
| --- | --- |

h)

obračanje;

| i) | ustavitev in parkiranje; |
| --- | --- |

i)

ustavitev in parkiranje;

| j) | obremenitev in dimenzije vozil, prevoz oseb in tovora, vstopanje in izstopanje potnikov, nalaganje in razlaganje; |
| --- | --- |

j)

obremenitev in dimenzije vozil, prevoz oseb in tovora, vstopanje in izstopanje potnikov, nalaganje in razlaganje;

| k) | luči na vozilu in uporabo luči; |
| --- | --- |

k)

luči na vozilu in uporabo luči;

| l) | promet vozil s prednostjo in na posebnih pasovih (npr. na avtocestah in podobnih cestah, nivojskih prehodih in pasovih, rezerviranih za posebna vozila, tirna ali druga); |
| --- | --- |

l)

promet vozil s prednostjo in na posebnih pasovih (npr. na avtocestah in podobnih cestah, nivojskih prehodih in pasovih, rezerviranih za posebna vozila, tirna ali druga);

| m) | alkohol in psihotropne snovi; |
| --- | --- |

m)

alkohol in psihotropne snovi;

| n) | uporabo varnostne opreme (varnostnih pasov in otroških sedežev); |
| --- | --- |

n)

uporabo varnostne opreme (varnostnih pasov in otroških sedežev);

| o) | obveznih dokumentov; |
| --- | --- |

o)

obveznih dokumentov;

| p) | ravnanje ob nezgodi ali okvari; |
| --- | --- |

p)

ravnanje ob nezgodi ali okvari;

| q) | enotno opredelitev in veljavne predpise za različne uporabnike javnih poti, še posebej za voznike motorjev, štirikoles, trikoles, koles z motorjem in koles ter rolarje in deskarje, kakor tudi za ljudi z omejenimi gibalnimi sposobnostmi; |
| --- | --- |

q)

enotno opredelitev in veljavne predpise za različne uporabnike javnih poti, še posebej za voznike motorjev, štirikoles, trikoles, koles z motorjem in koles ter rolarje in deskarje, kakor tudi za ljudi z omejenimi gibalnimi sposobnostmi;

| r) | promet pešcev in previdnostne ukrepe voznikov; |
| --- | --- |

r)

promet pešcev in previdnostne ukrepe voznikov;

| s) | posebne predpise za voznike vozil v zvezi z javnim prevozom ter izrednim prevozom in posebnimi vozili; |
| --- | --- |

s)

posebne predpise za voznike vozil v zvezi z javnim prevozom ter izrednim prevozom in posebnimi vozili;

| t) | prevoz živali. |
| --- | --- |

t)

prevoz živali.

| 6.5 | Prometni znaki morajo dopolnjevati in pojasnjevati prometne predpise ter pojasnjevati izjeme od teh predpisov. Vsebujejo lahko več informacij, da bi se povečala varnost cestnega prometa. Zato je treba poenotiti tudi signalizacijo, tako glede oblike kot glede vsebine ter njeno postavitev in pomen v skladu s prometnimi predpisi, da bi zagotovili boljše upravljanje njene količine in vidljivosti. |
| --- | --- |

6.5

Prometni znaki morajo dopolnjevati in pojasnjevati prometne predpise ter pojasnjevati izjeme od teh predpisov. Vsebujejo lahko več informacij, da bi se povečala varnost cestnega prometa. Zato je treba poenotiti tudi signalizacijo, tako glede oblike kot glede vsebine ter njeno postavitev in pomen v skladu s prometnimi predpisi, da bi zagotovili boljše upravljanje njene količine in vidljivosti.

| 6.6 | Signalizacija ni omejena samo na prometne znake. Uskladiti je treba tudi znake, ki jih uporablja prometna policija, svetlobne znake, opozorilne znake voznikov in označevanje cest. |
| --- | --- |

6.6

Signalizacija ni omejena samo na prometne znake. Uskladiti je treba tudi znake, ki jih uporablja prometna policija, svetlobne znake, opozorilne znake voznikov in označevanje cest.

| 6.7 | Neupoštevanje določil predpisov in prometne signalizacije pomeni kršitev, kar vključuje enotne predpise za postopke nadzora, predvsem v zvezi s hitrostjo ter količino alkohola in psihotropnih snovi v krvi. Poleg tega se morajo države članice strinjati v zvezi z nedovoljenimi dejanji, ki veljajo za prekrške, da bi se izognili primerom, ko je neka zadeva prekršek v eni državi, v drugi pa ne. Poenotiti je treba torej opredelitev prekrška. |
| --- | --- |

6.7

Neupoštevanje določil predpisov in prometne signalizacije pomeni kršitev, kar vključuje enotne predpise za postopke nadzora, predvsem v zvezi s hitrostjo ter količino alkohola in psihotropnih snovi v krvi. Poleg tega se morajo države članice strinjati v zvezi z nedovoljenimi dejanji, ki veljajo za prekrške, da bi se izognili primerom, ko je neka zadeva prekršek v eni državi, v drugi pa ne. Poenotiti je treba torej opredelitev prekrška.

| 6.8 | Zato je treba preučiti in uresničiti poenostavljene mehanizme za spodbujanje enotne interpretacije evropskega cestnoprometnega zakonika, saj morajo biti postopki v zvezi s prometnimi prekrški hitri, če želimo, da bodo učinkoviti (cilj je v bistvu poenostavljen postopek za predhodna vprašanja, naslovljena na Sodišče). |
| --- | --- |

6.8

Zato je treba preučiti in uresničiti poenostavljene mehanizme za spodbujanje enotne interpretacije evropskega cestnoprometnega zakonika, saj morajo biti postopki v zvezi s prometnimi prekrški hitri, če želimo, da bodo učinkoviti (cilj je v bistvu poenostavljen postopek za predhodna vprašanja, naslovljena na Sodišče).

7.   Enotna evropska registracija avtomobilov

| 7.1 | Zahteve, listine in postopki v zvezi z registracijo avtomobilov se ravno tako zelo razlikujejo med posameznimi državami članicami, zato je bila na zaslišanju predstavljena tudi možnost ustanovitve enotne evropske registracije, ki je prejela precej ugodnih mnenj. |
| --- | --- |

7.1

Zahteve, listine in postopki v zvezi z registracijo avtomobilov se ravno tako zelo razlikujejo med posameznimi državami članicami, zato je bila na zaslišanju predstavljena tudi možnost ustanovitve enotne evropske registracije, ki je prejela precej ugodnih mnenj.

| 7.2 | Obravnavane so bile še prednosti in pomanjkljivosti centralnega evropskega registra lastništva avtomobilov, kjer bi bilo treba ponovno preučiti glavne elemente v zvezi s pravicami, stroški in obveznostmi v zvezi z vozili ter različnimi načini njihovega lastništva oziroma uporabe. Na zaslišanju so bile poudarjene prednosti takšne rešitve za zakonito trgovino z avtomobili znotraj Skupnosti, preprečevanje prevar in kraj avtomobilov ter kaznovanje kršitev voznikov iz drugih držav članic. |
| --- | --- |

7.2

Obravnavane so bile še prednosti in pomanjkljivosti centralnega evropskega registra lastništva avtomobilov, kjer bi bilo treba ponovno preučiti glavne elemente v zvezi s pravicami, stroški in obveznostmi v zvezi z vozili ter različnimi načini njihovega lastništva oziroma uporabe. Na zaslišanju so bile poudarjene prednosti takšne rešitve za zakonito trgovino z avtomobili znotraj Skupnosti, preprečevanje prevar in kraj avtomobilov ter kaznovanje kršitev voznikov iz drugih držav članic.

| 7.3 | Zdi se, da obstajajo ugodne razmere za nadaljevanje z uvajanjem enotnega avtomobilskega registra, ki se nanaša na avtomobile in ne na njihove lastnike ali uporabnike. Pri tem so uporabne izkušnje iz informacijskega sistema v zvezi z registrsko številko in identifikacijo lastnika v okviru avtomobilskega zavarovanja (3. direktiva). |
| --- | --- |

7.3

Zdi se, da obstajajo ugodne razmere za nadaljevanje z uvajanjem enotnega avtomobilskega registra, ki se nanaša na avtomobile in ne na njihove lastnike ali uporabnike. Pri tem so uporabne izkušnje iz informacijskega sistema v zvezi z registrsko številko in identifikacijo lastnika v okviru avtomobilskega zavarovanja (3. direktiva).

| 7.4 | Tako nastale priložnosti za nakup, zavarovanje in registracijo vozila v katerikoli državi članici bodo odločno prispevale k povečanju čezmejnih transakcij vozil, večji mobilnosti državljanov, živahnejšemu turizmu in razvoju notranjega trga (18). |
| --- | --- |

7.4

Tako nastale priložnosti za nakup, zavarovanje in registracijo vozila v katerikoli državi članici bodo odločno prispevale k povečanju čezmejnih transakcij vozil, večji mobilnosti državljanov, živahnejšemu turizmu in razvoju notranjega trga (18).

| 7.5 | Poleg tega je evropski sistem avtomobilske registracije izredno zaželen in uresničljiv brez pretiranih stroškov, s tem da sta v prvi fazi predvidena tesnejša koordinacija in sodelovanje med obstoječimi nacionalnimi registri. Prinesel bi ogromno koristi, kar zadeva točno poznavanje lastništva (oziroma drugega pravnega dogovora) nad vozilom, pravno varnost pri transakcijah vozil, preprečevanje kraj in prevar, olajšal pa bi tudi nadzor in kaznovanje kršitev v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

7.5

Poleg tega je evropski sistem avtomobilske registracije izredno zaželen in uresničljiv brez pretiranih stroškov, s tem da sta v prvi fazi predvidena tesnejša koordinacija in sodelovanje med obstoječimi nacionalnimi registri. Prinesel bi ogromno koristi, kar zadeva točno poznavanje lastništva (oziroma drugega pravnega dogovora) nad vozilom, pravno varnost pri transakcijah vozil, preprečevanje kraj in prevar, olajšal pa bi tudi nadzor in kaznovanje kršitev v vseh državah članicah.

8.   Pravna podlaga in ustrezni instrument Skupnosti

| 8.1 | Glede na trenutno stanje EESO meni, da bi bil najbolj primeren pravni instrument za izvedbo pobude s takšnim obsegom direktiva z minimalno uskladitvijo. |
| --- | --- |

8.1

Glede na trenutno stanje EESO meni, da bi bil najbolj primeren pravni instrument za izvedbo pobude s takšnim obsegom direktiva z minimalno uskladitvijo.

| 8.2 | Pravna podlaga za njeno sprejetje mora upoštevati vpliv pobude kot sredstva za uresničitev notranjega trga in kot instrumenta za povečanje svobode gibanja evropskih državljanov znotraj območja Skupnosti. |
| --- | --- |

8.2

Pravna podlaga za njeno sprejetje mora upoštevati vpliv pobude kot sredstva za uresničitev notranjega trga in kot instrumenta za povečanje svobode gibanja evropskih državljanov znotraj območja Skupnosti.

9.   Sklepi in priporočila

A)   v zvezi z evropskim cestnoprometnim zakonikom

| 9.1 | EESO meni, da je določena stopnja usklajenosti zakonodaje s področja cestnoprometnih predpisov učinkovit način za pospešeno uresničitev notranjega trga in za zagotovitev varnejšega avtomobilskega prometa v njem. |
| --- | --- |

9.1

EESO meni, da je določena stopnja usklajenosti zakonodaje s področja cestnoprometnih predpisov učinkovit način za pospešeno uresničitev notranjega trga in za zagotovitev varnejšega avtomobilskega prometa v njem.

| 9.2 | Poleg tega Odbor ocenjuje, da lahko ta uskladitev odločno pripomore k povečanju varnosti v cestnem prometu, preprečevanju nezgod in k večji svobodi gibanja evropskih državljanov. |
| --- | --- |

9.2

Poleg tega Odbor ocenjuje, da lahko ta uskladitev odločno pripomore k povečanju varnosti v cestnem prometu, preprečevanju nezgod in k večji svobodi gibanja evropskih državljanov.

| 9.3 | Odbor meni, da obstajajo ugodne razmere za začetek pripravljalnih del za evropsko zakonodajno pobudo z zgoraj navedenimi cilji, ki upošteva različne poglede in težave, ki so predstavljeni v tem mnenju. |
| --- | --- |

9.3

Odbor meni, da obstajajo ugodne razmere za začetek pripravljalnih del za evropsko zakonodajno pobudo z zgoraj navedenimi cilji, ki upošteva različne poglede in težave, ki so predstavljeni v tem mnenju.

| 9.4 | Odbor meni, da je treba glede na trenutno stanje predvideti uporabo direktive z minimalno uskladitvijo in za podlago vzeti Dunajsko konvencijo. Direktiva bi opredelila osnovne predpise v zvezi s prometom in signalizacijo, pogoje za vožnjo vozil in izdajo vozniških dovoljenj, vrsto kršitev in njihovo kaznovanje, kar bi bil prvi korak k uvedbi evropskega cestnoprometnega zakonika. |
| --- | --- |

9.4

Odbor meni, da je treba glede na trenutno stanje predvideti uporabo direktive z minimalno uskladitvijo in za podlago vzeti Dunajsko konvencijo. Direktiva bi opredelila osnovne predpise v zvezi s prometom in signalizacijo, pogoje za vožnjo vozil in izdajo vozniških dovoljenj, vrsto kršitev in njihovo kaznovanje, kar bi bil prvi korak k uvedbi evropskega cestnoprometnega zakonika.

B)   v zvezi z enotnim evropskim avtomobilskim registrom

| 9.5 | EESO meni, da bi se z lažjim sledenjem avtomobilov veliko prispevalo tudi k varni uporabi avtomobilov, če bi se ustvaril enotni evropski avtomobilski register, ki bi bil omejen na avtomobile. |
| --- | --- |

9.5

EESO meni, da bi se z lažjim sledenjem avtomobilov veliko prispevalo tudi k varni uporabi avtomobilov, če bi se ustvaril enotni evropski avtomobilski register, ki bi bil omejen na avtomobile.

| 9.6 | Odbor poleg tega meni, da bi lahko zavezujoč instrument Skupnosti opredelil podlago za ustanovitev sistema za enotno evropsko avtomobilsko registracijo, kjer bi si lahko veliko pomagali z izkušnjami s področja sodelovanja pristojnih nacionalnih služb. |
| --- | --- |

9.6

Odbor poleg tega meni, da bi lahko zavezujoč instrument Skupnosti opredelil podlago za ustanovitev sistema za enotno evropsko avtomobilsko registracijo, kjer bi si lahko veliko pomagali z izkušnjami s področja sodelovanja pristojnih nacionalnih služb.

| 9.7 | V zvezi s tem Odbor poziva Komisijo, da začne s potrebno uvodno študijo za analizo stroškov in koristi na različnih področjih, kjer bo potrebno usklajevanje. |
| --- | --- |

9.7

V zvezi s tem Odbor poziva Komisijo, da začne s potrebno uvodno študijo za analizo stroškov in koristi na različnih področjih, kjer bo potrebno usklajevanje.

C)   Povzetek

| 9.8 | Odbor predlaga Komisiji, da na podlagi zelene knjige odpre javno razpravo na temo tega mnenja, da bi se zbrali pogledi in pripombe čim več zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

9.8

Odbor predlaga Komisiji, da na podlagi zelene knjige odpre javno razpravo na temo tega mnenja, da bi se zbrali pogledi in pripombe čim več zainteresiranih strani.

| 9.9 | Odbor poziva Komisijo, naj medtem nadaljuje s svojimi študijami za čedalje večjo usklajenost na področju avtomobilske vožnje na splošno ter tudi za večjo varnost vozil. |
| --- | --- |

9.9

Odbor poziva Komisijo, naj medtem nadaljuje s svojimi študijami za čedalje večjo usklajenost na področju avtomobilske vožnje na splošno ter tudi za večjo varnost vozil.

| 9.10 | Odbor opozarja države članice na nujnost in priložnost, da neprestano sprejemajo ukrepe za večje sodelovanje in koordinacijo na področju cestnoprometnih predpisov, preprečevanja nezgod, takojšnjega reševanja in odškodnin za žrtve nezgod. |
| --- | --- |

9.10

Odbor opozarja države članice na nujnost in priložnost, da neprestano sprejemajo ukrepe za večje sodelovanje in koordinacijo na področju cestnoprometnih predpisov, preprečevanja nezgod, takojšnjega reševanja in odškodnin za žrtve nezgod.

| 9.11 | Odbor upa, da bo Evropski parlament brezpogojno podprl to mnenje in spodbuja Komisijo in Svet k izvedbi tu omenjenih ciljev. |
| --- | --- |

9.11

Odbor upa, da bo Evropski parlament brezpogojno podprl to mnenje in spodbuja Komisijo in Svet k izvedbi tu omenjenih ciljev.

V Bruslju, 5. oktobra 2004.

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  39. in nadaljnji členi Pogodbe ES.

1

(2)  Četrta alinea 2. člena in 61. ter nadaljnji členi Pogodbe ES.

2

(3)  Protokol št. 2 k Pogodbi EU.

3

(4)  70. in nadaljnji členi Pogodbe ES.

4

(5)  95. in nadaljnji členi Pogodbe ES.

5

(6)  Primerjaj „Energy & Transport in figures“, Generalni direktorat za energetiko in promet v sodelovanju z Eurostatom (2003).

6

(7)  Splošni prokurist Argante RIGHETTI, Bellinzona – Tessin, „Criteri di applicazione delle norme di circolazione per i veicoli stranieri in caso di difformità fra la Convenzione di Ginevra e la legislazione interna degli Stati aderenti“, Automobile Club di Perugia, 8. – 10. september 1961.

7

Criteri di applicazione delle norme di circolazione per i veicoli stranieri in caso di difformità fra la Convenzione di Ginevra e la legislazione interna degli Stati aderenti“,

(8)  To vprašanje bo treba sprožiti tako ob 5. evropskih dnevih o zakonu o cestnem prometu, ki bodo potekali oktobra 2004 v mestu Trèves, kot v okviru 1. evropskega kongresa o cestah, ki bo potekalo od 24. do 26. novembra 2004 v Lizboni, na temo „Mobilnost v razširjeni Evropi: izzivi in odgovornosti prometnega sektorja“.

8

(9)  V zvezi s tem je treba izpostaviti naslednje instrumente: Akt Sveta z dne 17. junija 1998 o sestavitvi konvencije o prepovedi vožnje (UL C 216 z dne 10. 7. 1998), Uredbo (ES) št. 2411/98 z dne 3. novembra 1998 (UL L 229 z dne 10. 11. 1998) o priznavanju razlikovalne oznake države članice, v kateri so motorna vozila in njihovi priklopniki registrirani, v prometu znotraj Skupnosti, direktiv 1999/37/ES in 2003/127/ES z dne 29. aprila 1999 in 23. decembra 2003 o dokumentih za registracijo vozil (UL L 138 z dne 1. 6. 1999 in L 10 z dne 16. 1. 2004), Resolucijo Sveta z dne 26. junija 2000 o izboljšanju varnosti v cestnem prometu (UL C 218 z dne 31. 7. 2000), Priporočilo Komisije z dne 6. aprila 2004 o izvrševanju predpisov na področju varnosti v cestnem prometu (UL L 111 z dne 17. 4. 2004), Odločbo Komisije z dne 23. decembra 2003 o tehničnih predpisih za izvajanje Direktive 2003/102/ES o zaščiti pešcev in drugih ranljivih uporabnikov cest (UL L 31 z dne 4. 2. 2004), Direktivo 2004/11/ES z dne 11. februarja 2004 o pripravah za omejevanje hitrosti, nameščenih na nekaterih kategorijah motornih vozil (UL L 44 z dne 14. 2. 2004), Odločbo Komisije z dne 2. aprila 2004 o uporabi Direktive 72/166/EGS Sveta v zvezi kontrolami zavarovanj za civilnopravno odgovornost v zvezi z uporabo motornih vozil (UL L 105 z dne 14. 4. 2004), predlog direktive z dne 21. oktobra 2003 o evropskem vozniškem dovoljenju (KOM (2003) 621 končna verzija), predlog direktive o vzpostavitvi skupnih pravil za nekatere vrste tovornega cestnega prometa (KOM (2004) 47 končna verzija z dne 2. 2. 2004) in predlog uredbe o dostopu služb držav članic, zadolženih za izdajanje potrdil o registraciji vozil, do schengenskega informacijskega sistema (KOM (2003) 510 končna verzija z dne 21. avgusta 2003). Prav tako imajo uredbe št. 39, 60, 62, 71, 73, 78, 101 in 103 Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo (ECE/ZN) enak cilj zagotavljanja informacij (UL L 95 z dne 31. 3 2004).

9

(10)  „Comparative Study of Road Traffic Rules and corresponding enforcement actions in the Member States of the European Union“, študija, ki jo je opravilo svetovalno podjetje na področju prometa, inovacij in sistemov TIS.PT ter se je končala februarja 2004.

10

(11)  Glej mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (UL C 110, 30.4.2004) o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Konvencije o izvajanju schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1995 o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah v zvezi z dostopom služb držav članic, zadolženih za izdajanje potrdil o registraciji vozil, do schengenskega informacijskega sistema (KOM (2003) 510 končna verzija, poročevalec: Barros Vale. Glej med drugim tudi mnenje (UL C 112, 30.4.2004) o predlogu direktive o vozniškem dovoljenju (poročevalec: g. Simons) in mnenje (UL C 108, 30.4.2004) o sporočilu Komisije – Informacijske in komunikacijske tehnologije za varna in pametna vozila (poročevalec: g. Ranocchiari).

11

(12)  Na primer med Portugalsko in Nemčijo velja konvencija iz leta 1926; med Portugalsko in Belgijo velja konvencija iz leta 1949; med Nemčijo in Belgijo velja konvencija iz leta 1968. Paleta možnosti je še širša, če upoštevamo države, ki se pripravljajo, da se bodo pridružile Evropski uniji. Med drugim, konvencija iz leta 1926 velja med Nemčijo, Irsko in Nizozemsko, konvencija iz leta 1949 med Nizozemsko, Portugalsko in Švedsko ter konvencija iz leta 1968 med Finsko, Italijo, Avstrijo in Latvijo. Vzrok za to raznolikost leži v pristopi ali nepristopu držav k najnovejšemu instrumentu. Kadar tako dve ali več držav pristopi k najnovejšemu instrumentu, prejšnje konvencije prenehajo urejati njihove odnose, vendar se še naprej uporabljajo v državah, katere niso pristopile k najnovejši konvenciji.

12

(13)  Na primer, Portugalska je pravkar opravila revizijo cestnoprometnega zakonika, Italija pa bo kmalu dokončala enak postopek.

13

(14)  Prim. opombo št. 10 zgoraj.

14

(15)  Glej 2., 3. in 4. odstavek.

15

(16)  Glej poročilo Evropskega sveta za varnost v prometu „Cost Effective EU Transport Safety Measures“ (2003) in končno poročilo „Cost-Benefit Analysis of Road Safety Improvements“ podjetja ICF Consulting, Ltd, London 12. junij 2003.

16

(17)  Primerjaj Direktivo 2004/52/ES z dne 29. aprila 2004 o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov v Skupnosti (UL L 166 z dne 30. 4. 2004).

17

(18)  Nekateri člani študijske skupine so podprli idejo, da bi že sedaj uvedli režim, ki bi omogočal čezmejni nakup in registracijo vozil za vse primere, v katerih se osebe v državo članico začasno preselijo zaradi službenih razlogov ali morajo v njej redno bivati.

18

---

| 28.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/42 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/42

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o spodbujanju pomorskega prometa ter zaposlovanju in usposabljanju pomorščakov (mnenje na lastno pobudo)

(2005/C 157/05)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 29. januarja 2004 sklenil, da v skladu s členom 29(2) svojega poslovnika na lastno pobudo pripravi mnenje o: spodbujanju pomorskega prometa ter zaposlovanju in usposabljanju pomorščakov.

Strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo, ki je bila odgovorna za pripravo dela Odbora v zvezi s to tematiko, je sprejela mnenje 5. oktobra 2004. Poročevalec je bil g. Chagas.

Na svojem 413. plenarnem zasedanju dne 15. in 16. decembra 2004 (seja z dne 15. decembra 2004) je Evropski ekonomsko-socialni odbor sprejel to mnenje s 137 glasovi za, 1 proti in 5 vzdržanimi.

1.   Uvod

| 1.1 | Leta 1996 sta Evropska komisija in irsko predsedstvo Sveta ministrov EU v Dublinu organizirala mednarodno konferenco z naslovom Ali je pomorščak Evropske Unije ogrožena vrsta? Konferenca je potrdila, da so bili evropski pomorščaki bistvenega pomena za trajnost evropske pomorske industrije. Pripravljenih je bilo več predlogov za obnovitev dovolj številnih, visoko usposobljenih pomorščakov. Komisija je istega leta predstavila analizo v svojem sporočilu Na poti k novi strategiji za pomorstvo (1). To je bilo izraženo tudi v resoluciji z dne 24. marca 1997 o novi strategiji za povečanje konkurenčnosti ladijskega prometa Skupnosti (2). Svet ministrov Evropske unije je potrdil sporočilo Komisije in med drugim priznal, da so potrebni učinkoviti ukrepi za povečanje zaposlenosti pomorščakov Skupnosti. |
| --- | --- |

1.1

Leta 1996 sta Evropska komisija in irsko predsedstvo Sveta ministrov EU v Dublinu organizirala mednarodno konferenco z naslovom Ali je pomorščak Evropske Unije ogrožena vrsta? Konferenca je potrdila, da so bili evropski pomorščaki bistvenega pomena za trajnost evropske pomorske industrije. Pripravljenih je bilo več predlogov za obnovitev dovolj številnih, visoko usposobljenih pomorščakov. Komisija je istega leta predstavila analizo v svojem sporočilu Na poti k novi strategiji za pomorstvo (1). To je bilo izraženo tudi v resoluciji z dne 24. marca 1997 o novi strategiji za povečanje konkurenčnosti ladijskega prometa Skupnosti (2). Svet ministrov Evropske unije je potrdil sporočilo Komisije in med drugim priznal, da so potrebni učinkoviti ukrepi za povečanje zaposlenosti pomorščakov Skupnosti.

| 1.2 | Komisija je v Sporočilu o usposabljanju in zaposlovanju pomorščakov (3) ugotovila, da se je ponudba ustrezno usposobljenega osebja, zlasti častnikov, v zadnjih dveh desetletjih močno zmanjšala. Od začetka 80. let prejšnjega stoletja se je izrazito zmanjšalo tako ladjevje kot število pomorščakov EU. Izjema je prevoz s potniškimi ladjami in trajekti na rednih linijah v EU, ki ga še naprej v glavnem izvajajo plovila pod zastavo EU, katerih posadke sestavljajo predvsem državljani EU. Industrijske panoge, države članice in Komisija so večkrat obravnavale vprašanje zmanjševanja števila pomorščakov EU skupaj s pomanjkanjem ustrezno usposobljenih pomorščakov, vendar so bili ukrepi, določeni za ustavitev in preusmeritev trenda upadanja, v glavnem neučinkoviti. |
| --- | --- |

1.2

Komisija je v Sporočilu o usposabljanju in zaposlovanju pomorščakov (3) ugotovila, da se je ponudba ustrezno usposobljenega osebja, zlasti častnikov, v zadnjih dveh desetletjih močno zmanjšala. Od začetka 80. let prejšnjega stoletja se je izrazito zmanjšalo tako ladjevje kot število pomorščakov EU. Izjema je prevoz s potniškimi ladjami in trajekti na rednih linijah v EU, ki ga še naprej v glavnem izvajajo plovila pod zastavo EU, katerih posadke sestavljajo predvsem državljani EU. Industrijske panoge, države članice in Komisija so večkrat obravnavale vprašanje zmanjševanja števila pomorščakov EU skupaj s pomanjkanjem ustrezno usposobljenih pomorščakov, vendar so bili ukrepi, določeni za ustavitev in preusmeritev trenda upadanja, v glavnem neučinkoviti.

| 1.3 | Izvedene so bile številne študije in raziskovalni projekti, ki so skušali ugotoviti in raziskati problem upadanja števila pomorščakov EU. Sem spadajo:






  — | študija iz leta 1996 o pomorskih poklicih v Evropski uniji (ki jo je financirala Komisija); |
| --- | --- | --- |

1.3

Izvedene so bile številne študije in raziskovalni projekti, ki so skušali ugotoviti in raziskati problem upadanja števila pomorščakov EU. Sem spadajo:

—

študija iz leta 1996 o pomorskih poklicih v Evropski uniji (ki jo je financirala Komisija);

| — | skupna študija FST/ECSA leta 1998 (ki jo je financirala Komisija) (4); |
| --- | --- |

—

skupna študija FST/ECSA leta 1998 (ki jo je financirala Komisija) (4);

| — | raziskovalni projekt METHAR (5) in raziskovalni projekt METNET (6) (oba je financirala Evropska komisija na podlagi programa RTR za promet iz 4. oziroma 5. okvira). |
| --- | --- |

—

raziskovalni projekt METHAR (5) in raziskovalni projekt METNET (6) (oba je financirala Evropska komisija na podlagi programa RTR za promet iz 4. oziroma 5. okvira).

| 1.4 | Posodobljeno poročilo o delovni sili iz leta 2000 (7), ki sta ga aprila 2000 objavila BIMCO/ISF, je verjetno najbolj izčrpna študija svetovne ponudbe in povpraševanja po pomorščakih za trgovsko mornarico do danes. Po njeni oceni primanjkuje 16.000 častnikov ali 40 % delovne sile. Po izvedeni občutljivostni analizi napovedi za leto 2010 kažejo približno 11-odstotni presežek častnikov ali 24-odstotni primanjkljaj, odvisno od rasti, usposobljenosti posadk, osipa in povečanega usposabljanja. Naslednja posodobitev, ki se pričakuje leta 2005, bo verjetno pokazala primanjkljaj. Po podatkih iz skupne študije FST/ECSA iz leta 1998 (8) je EU resneje prizadeta, saj znaša njen ocenjeni primanjkljaj približno 13.000 častnikov v letu 2001, leta 2006 pa naj bi se povečal na približno 36.000 častnikov. |
| --- | --- |

1.4

Posodobljeno poročilo o delovni sili iz leta 2000 (7), ki sta ga aprila 2000 objavila BIMCO/ISF, je verjetno najbolj izčrpna študija svetovne ponudbe in povpraševanja po pomorščakih za trgovsko mornarico do danes. Po njeni oceni primanjkuje 16.000 častnikov ali 40 % delovne sile. Po izvedeni občutljivostni analizi napovedi za leto 2010 kažejo približno 11-odstotni presežek častnikov ali 24-odstotni primanjkljaj, odvisno od rasti, usposobljenosti posadk, osipa in povečanega usposabljanja. Naslednja posodobitev, ki se pričakuje leta 2005, bo verjetno pokazala primanjkljaj. Po podatkih iz skupne študije FST/ECSA iz leta 1998 (8) je EU resneje prizadeta, saj znaša njen ocenjeni primanjkljaj približno 13.000 častnikov v letu 2001, leta 2006 pa naj bi se povečal na približno 36.000 častnikov.

| 1.5 | Nedavna študija (9), ki jo je v Združenem kraljestvu po naročilu ministrstva za promet, zbornice za pomorstvo in pomorskega društva Marine Society izvedla Univerza v Cardiffu, je pokazala velik primanjkljaj števila ustrezno usposobljenih pomorščakov, ki so v Združenem kraljestvu na voljo za zapolnitev delovnih mest v pomorskih zaposlitvah na kopnem. |
| --- | --- |

1.5

Nedavna študija (9), ki jo je v Združenem kraljestvu po naročilu ministrstva za promet, zbornice za pomorstvo in pomorskega društva Marine Society izvedla Univerza v Cardiffu, je pokazala velik primanjkljaj števila ustrezno usposobljenih pomorščakov, ki so v Združenem kraljestvu na voljo za zapolnitev delovnih mest v pomorskih zaposlitvah na kopnem.

| 1.6 | Komisija je priznala, da je ladijski promet sestavni del komunikacijske infrastrukture (10). Čeprav so bile za pospeševanje pomorskega prometa sprejete številne spodbude, te niso prinesle bistvene izboljšave pri zaposlovanju pomorščakov EU. Registrska tonaža EU se je prenehala zmanjševati v nekaterih državah članicah, nekatere so zabeležile celo povečanje. Vendar število pomorščakov EU še naprej upada. |
| --- | --- |

1.6

Komisija je priznala, da je ladijski promet sestavni del komunikacijske infrastrukture (10). Čeprav so bile za pospeševanje pomorskega prometa sprejete številne spodbude, te niso prinesle bistvene izboljšave pri zaposlovanju pomorščakov EU. Registrska tonaža EU se je prenehala zmanjševati v nekaterih državah članicah, nekatere so zabeležile celo povečanje. Vendar število pomorščakov EU še naprej upada.

2.   Priporočila Komisije za spodbujanje zaposlovanja in usposabljanja pomorščakov ter pospeševanje pomorstva (11)

| 2.1 | Komisija je ob potrditvi, da sta zaposlovanje in usposabljanje dve vprašanji, za kateri so v glavnem odgovorne države članice, določila in pripravila priporočila za naslednje prednostne ukrepe:






  a) | pravilna uporaba veljavne zakonodaje Skupnosti in mednarodne zakonodaje o življenjskih razmerah in delovnih pogojih ter kakovosti dela na ladji, da se izboljšajo socialne razmere kot sredstvo za zaposlitev in zadržanje vrhunsko usposobljenega osebja; |
| --- | --- | --- |

2.1

Komisija je ob potrditvi, da sta zaposlovanje in usposabljanje dve vprašanji, za kateri so v glavnem odgovorne države članice, določila in pripravila priporočila za naslednje prednostne ukrepe:

a)

pravilna uporaba veljavne zakonodaje Skupnosti in mednarodne zakonodaje o življenjskih razmerah in delovnih pogojih ter kakovosti dela na ladji, da se izboljšajo socialne razmere kot sredstvo za zaposlitev in zadržanje vrhunsko usposobljenega osebja;

| b) | priznanje povečane konkurence cenejše delovne sile iz držav, ki niso članice EU, na rednih potniških in trajektnih linijah v Evropski uniji. Med iskanjem rešitve tega vprašanja je treba opredeliti potrebo po vzporednih dogovorih s socialnimi partnerji; |
| --- | --- |

b)

priznanje povečane konkurence cenejše delovne sile iz držav, ki niso članice EU, na rednih potniških in trajektnih linijah v Evropski uniji. Med iskanjem rešitve tega vprašanja je treba opredeliti potrebo po vzporednih dogovorih s socialnimi partnerji;

| (c) | države članice in socialni partnerji organizirajo usklajene dejavnosti za spodbujanje zavesti na nacionalni in evropski ravni, da se povrne ugled sektorju pomorskih prevozov in mladim zagotovi podatke o možnostih in posledicah pomorskega poklica; |
| --- | --- |

(c)

države članice in socialni partnerji organizirajo usklajene dejavnosti za spodbujanje zavesti na nacionalni in evropski ravni, da se povrne ugled sektorju pomorskih prevozov in mladim zagotovi podatke o možnostih in posledicah pomorskega poklica;

| (d) | ladjarji raziščejo možnosti za izboljšanje življenjskih razmer in delovnih pogojev, vključno z delovnim časom in plačilom; |
| --- | --- |

(d)

ladjarji raziščejo možnosti za izboljšanje življenjskih razmer in delovnih pogojev, vključno z delovnim časom in plačilom;

| e) | zagotoviti ohranitev visokokakovostnega sistema pomorskega usposabljanja v EU, države članice in socialni partnerji pa zagotovijo zadostno število mest za usposabljanje na ladjah; |
| --- | --- |

e)

zagotoviti ohranitev visokokakovostnega sistema pomorskega usposabljanja v EU, države članice in socialni partnerji pa zagotovijo zadostno število mest za usposabljanje na ladjah;

| f) | države članice in socialni partnerji raziščejo in izkoristijo možnosti, ki jih dajejo instrumenti Skupnosti za finančno podporo pomorskega usposabljanja; |
| --- | --- |

f)

države članice in socialni partnerji raziščejo in izkoristijo možnosti, ki jih dajejo instrumenti Skupnosti za finančno podporo pomorskega usposabljanja;

| g) | priznati, da Skupnost lahko podpre prizadevanja te gospodarske panoge za preobrnitev trenutnega pomanjkanja pomorščakov v EU s sponzoriranjem številnih priložnostnih raziskovalnih projektov prek šestega okvirnega programa. |
| --- | --- |

g)

priznati, da Skupnost lahko podpre prizadevanja te gospodarske panoge za preobrnitev trenutnega pomanjkanja pomorščakov v EU s sponzoriranjem številnih priložnostnih raziskovalnih projektov prek šestega okvirnega programa.

| 2.1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor je izrazil mnenje (12), da se morajo vsi tisti, katerim je bilo namenjeno sporočilo Komisije o usposabljanju in zaposlovanju pomorščakov, temeljito seznaniti z njegovimi priporočili. Zlasti je pozval države članice, da v celoti izkoristijo državne pomoči za pomorski promet in druge veljavne ukrepe pomoči EU. Odbor je opozoril, da je treba izboljšati življenjske razmere in delovne pogoje na ladjah, ratificirati in uveljavljati ustrezne mednarodne standarde in po potrebi sprejeti ustrezne ukrepe za povečanje socialnega zadovoljstva, ugleda in zadovoljstva na delovnem mestu v pomorskih poklicih. Odbor je tudi opozoril, da morajo države članice in socialni partnerji sodelovati pri spodbujanju tega poklica. |
| --- | --- |

2.1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor je izrazil mnenje (12), da se morajo vsi tisti, katerim je bilo namenjeno sporočilo Komisije o usposabljanju in zaposlovanju pomorščakov, temeljito seznaniti z njegovimi priporočili. Zlasti je pozval države članice, da v celoti izkoristijo državne pomoči za pomorski promet in druge veljavne ukrepe pomoči EU. Odbor je opozoril, da je treba izboljšati življenjske razmere in delovne pogoje na ladjah, ratificirati in uveljavljati ustrezne mednarodne standarde in po potrebi sprejeti ustrezne ukrepe za povečanje socialnega zadovoljstva, ugleda in zadovoljstva na delovnem mestu v pomorskih poklicih. Odbor je tudi opozoril, da morajo države članice in socialni partnerji sodelovati pri spodbujanju tega poklica.

| 2.2 | Komisija je ob potrditvi, da je pomorski promet vprašanje, za katerega so v glavnem odgovorne države članice, določila in pripravila priporočila za prednostne ukrepe. Čeprav je bil bistven poudarek na prevozih po morju na kratkih razdaljah, ukrepi niso omejeni samo na to področje:






  a) | zakonodajni ukrepi vključujejo izvajanje direktive o določenih formalnostih za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic in/ali iz njih izplujejo (IMO-FAL), izvajanje Marca Pola, standardizacijo in usklajevanje intermodalnih nakladalnih enot, pomorske avtoceste in izboljšanje okoljske učinkovitosti ladijskega prometa; |
| --- | --- | --- |

2.2

Komisija je ob potrditvi, da je pomorski promet vprašanje, za katerega so v glavnem odgovorne države članice, določila in pripravila priporočila za prednostne ukrepe. Čeprav je bil bistven poudarek na prevozih po morju na kratkih razdaljah, ukrepi niso omejeni samo na to področje:

a)

zakonodajni ukrepi vključujejo izvajanje direktive o določenih formalnostih za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic in/ali iz njih izplujejo (IMO-FAL), izvajanje Marca Pola, standardizacijo in usklajevanje intermodalnih nakladalnih enot, pomorske avtoceste in izboljšanje okoljske učinkovitosti ladijskega prometa;

| b) | tehnični ukrepi vključujejo Priročnik o carinskih postopkih za prevoze po morju na kratkih razdaljah, ugotavljanje in odpravljanje ovir, ki preprečujejo, da bi bili prevozi po morju na kratkih razdaljah uspešnejši, usklajevanje nacionalnih prijav in uvajanje računalnikov v carinske postopke Skupnosti ter raziskovalno dejavnost in tehnološki razvoj; |
| --- | --- |

b)

tehnični ukrepi vključujejo Priročnik o carinskih postopkih za prevoze po morju na kratkih razdaljah, ugotavljanje in odpravljanje ovir, ki preprečujejo, da bi bili prevozi po morju na kratkih razdaljah uspešnejši, usklajevanje nacionalnih prijav in uvajanje računalnikov v carinske postopke Skupnosti ter raziskovalno dejavnost in tehnološki razvoj;

| (c) | operativni ukrepi vključujejo poslovalnice, kjer se vse ureja na enem mestu (One-Stop Administrative Shops), ki zagotavljajo ključno vlogo kontaktnih točk za prevoze po morju na kratkih razdaljah, ki zagotavljajo dobro delovanje centrov za spodbujanje prevozov po morju na kratkih razdaljah in napotitev vanje, ki krepijo ugled prevozov po morju na kratkih razdaljah kot uspešne možnosti prevoza ter spodbujajo zbiranje statističnih podatkov. |
| --- | --- |

(c)

operativni ukrepi vključujejo poslovalnice, kjer se vse ureja na enem mestu (One-Stop Administrative Shops), ki zagotavljajo ključno vlogo kontaktnih točk za prevoze po morju na kratkih razdaljah, ki zagotavljajo dobro delovanje centrov za spodbujanje prevozov po morju na kratkih razdaljah in napotitev vanje, ki krepijo ugled prevozov po morju na kratkih razdaljah kot uspešne možnosti prevoza ter spodbujajo zbiranje statističnih podatkov.

| 2.2.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor je podprl sporočilo Komisije v mnenju (13) o programu ukrepov za spodbujanje prevozov po morju na kratkih razdaljah. Vendar je Odbor opozoril na potrebo po odpravljanju ozkih grl, kar bo omogočilo, da bodo prevozi po morju na kratkih razdaljah lahko postali intermodalni. Izrazil je svojo zaskrbljenost v zvezi s številnimi, s tem povezanimi vprašanji. Odbor je tudi poudaril pomen nenehnega spremljanja izvajanja ukrepov, ki jih je treba sprejeti. |
| --- | --- |

2.2.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor je podprl sporočilo Komisije v mnenju (13) o programu ukrepov za spodbujanje prevozov po morju na kratkih razdaljah. Vendar je Odbor opozoril na potrebo po odpravljanju ozkih grl, kar bo omogočilo, da bodo prevozi po morju na kratkih razdaljah lahko postali intermodalni. Izrazil je svojo zaskrbljenost v zvezi s številnimi, s tem povezanimi vprašanji. Odbor je tudi poudaril pomen nenehnega spremljanja izvajanja ukrepov, ki jih je treba sprejeti.

3.   Priporočila Sveta za spodbujanje zaposlovanja in usposabljanja pomorščakov ter pospeševanje pomorstva

| 3.1 | Svet je potrdil (14) splošno sestavo in politične usmeritve iz Sporočila Komisije o usposabljanju in zaposlovanju pomorščakov (15). Hkrati je potrdil pomen ladijskega prometa v svetovni trgovini in trgovini med državami Evropske skupnosti. Nadalje je potrdil, da je pomorski promet najbolj učinkovit, okolju prijazen in poceni način prevoza. |
| --- | --- |

3.1

Svet je potrdil (14) splošno sestavo in politične usmeritve iz Sporočila Komisije o usposabljanju in zaposlovanju pomorščakov (15). Hkrati je potrdil pomen ladijskega prometa v svetovni trgovini in trgovini med državami Evropske skupnosti. Nadalje je potrdil, da je pomorski promet najbolj učinkovit, okolju prijazen in poceni način prevoza.

| 3.2 | Svet je ob priznanju konkurenčne narave ladijskega prometa tudi poudaril pomen preprečevanja podstandardnega ladijskega prometa, tako z vključitvijo mednarodnih standardov kot z zapolnitvijo vrzeli v mednarodni zakonodaji, s tem pa je poudaril pomen izvajanja in uveljavljanja ustrezne zakonodaje, vključno z zakonodajo, ki se nanaša na življenjske razmere in delovne pogoje, saj so pomorščaki temelj varnosti na ladjah. |
| --- | --- |

3.2

Svet je ob priznanju konkurenčne narave ladijskega prometa tudi poudaril pomen preprečevanja podstandardnega ladijskega prometa, tako z vključitvijo mednarodnih standardov kot z zapolnitvijo vrzeli v mednarodni zakonodaji, s tem pa je poudaril pomen izvajanja in uveljavljanja ustrezne zakonodaje, vključno z zakonodajo, ki se nanaša na življenjske razmere in delovne pogoje, saj so pomorščaki temelj varnosti na ladjah.

| 3.3 | Posebej je potrdil pomen človeškega dejavnika za kakovost ladijskega prometa in potrebo po pozitivnem vplivu na javno mnenje tako glede ugleda kot glede privlačnosti pomorstva kot poklica. |
| --- | --- |

3.3

Posebej je potrdil pomen človeškega dejavnika za kakovost ladijskega prometa in potrebo po pozitivnem vplivu na javno mnenje tako glede ugleda kot glede privlačnosti pomorstva kot poklica.

| 3.4 | Nadalje je potrdil ugoden učinek smernic Skupnosti za državno pomoč na področju pomorstva ter njihovega pomena pri ohranjanju konkurenčnosti ladjevja držav članic in povečevanju števila plovil, vpisanih v registre držav članic. |
| --- | --- |

3.4

Nadalje je potrdil ugoden učinek smernic Skupnosti za državno pomoč na področju pomorstva ter njihovega pomena pri ohranjanju konkurenčnosti ladjevja držav članic in povečevanju števila plovil, vpisanih v registre držav članic.

| 3.5 | Svet je ob priznanju pomena pomorskega prometa med drugim določil in sprejel priporočila za naslednja posebna vprašanja:






  a) | čimprejšnja priprava popravljenih smernic Skupnosti za državno pomoč na področju pomorstva, da se zagotovi ohranjanje konkurenčnosti ter širjenje pomorskega znanja in spodbujanje zaposlovanja evropskih pomorščakov; |
| --- | --- | --- |

3.5

Svet je ob priznanju pomena pomorskega prometa med drugim določil in sprejel priporočila za naslednja posebna vprašanja:

a)

čimprejšnja priprava popravljenih smernic Skupnosti za državno pomoč na področju pomorstva, da se zagotovi ohranjanje konkurenčnosti ter širjenje pomorskega znanja in spodbujanje zaposlovanja evropskih pomorščakov;

| b) | povečanje ugleda ladijskega prometa v državah članicah; |
| --- | --- |

b)

povečanje ugleda ladijskega prometa v državah članicah;

| (c) | nadaljnje spodbujanje kakovostnega ladijskega prometa s strožjim upoštevanjem pravnih instrumentov Mednarodne pomorske organizacije (IMO) in Mednarodne organizacije dela (ILO) kakor tudi zakonodaje Skupnosti v okviru izvajanja nadzora države zastave in pristanišča (Flag State Implementation — FSI, Port State Control — PSC). |
| --- | --- |

(c)

nadaljnje spodbujanje kakovostnega ladijskega prometa s strožjim upoštevanjem pravnih instrumentov Mednarodne pomorske organizacije (IMO) in Mednarodne organizacije dela (ILO) kakor tudi zakonodaje Skupnosti v okviru izvajanja nadzora države zastave in pristanišča (Flag State Implementation — FSI, Port State Control — PSC).

| (d) | preučitev možnosti za vzpostavitev evropskega sistema priznanj za kakovost, ki bo priznal kakovostne prevoznike, ki bodo med drugim upoštevali standarde varnosti, življenjske razmere in delovne pogoje za pomorščake ter varnost in varstvo okolja kot pobudo za spodbujanje kakovostnega ladijskega prometa; |
| --- | --- |

(d)

preučitev možnosti za vzpostavitev evropskega sistema priznanj za kakovost, ki bo priznal kakovostne prevoznike, ki bodo med drugim upoštevali standarde varnosti, življenjske razmere in delovne pogoje za pomorščake ter varnost in varstvo okolja kot pobudo za spodbujanje kakovostnega ladijskega prometa;

| e) | odobravanje namere Komisije, da zagotovi poročilo o možnem razvoju posebnih postopkov za priznavanje spričeval o usposobljenosti v okviru Skupnosti na podlagi upoštevanja zahtev STCW (standardov za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov); |
| --- | --- |

e)

odobravanje namere Komisije, da zagotovi poročilo o možnem razvoju posebnih postopkov za priznavanje spričeval o usposobljenosti v okviru Skupnosti na podlagi upoštevanja zahtev STCW (standardov za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov);

| f) | spodbujanje socialnih partnerjev, da si skupaj z državami članicami in Komisijo prizadevajo za pritegnitev mladih v pomorski poklic, vključno z ustvarjanjem privlačnih delovnih pogojev in plač. Sem je treba prišteti tudi spodbujanje zaposlovanja žensk, tako na morju kot na kopnem; |
| --- | --- |

f)

spodbujanje socialnih partnerjev, da si skupaj z državami članicami in Komisijo prizadevajo za pritegnitev mladih v pomorski poklic, vključno z ustvarjanjem privlačnih delovnih pogojev in plač. Sem je treba prišteti tudi spodbujanje zaposlovanja žensk, tako na morju kot na kopnem;

| g) | pozvati ladjarje, da zagotovijo in ohranijo zadovoljivo raven zaposlovanja državljanov EU na svojih ladjah in v svojih podjetjih. Sem spada zlasti promocija poklica z možnostmi za mobilnost, napredovanje in zaposlitev v prihodnje s podpisom delovnih pogodb z mladimi častniki. To mora dopolnjevati izboljšanje delovnih pogojev in življenjskih razmer s tem, da se izkoristijo sodobna tehnološka in komunikacijska sredstva; |
| --- | --- |

g)

pozvati ladjarje, da zagotovijo in ohranijo zadovoljivo raven zaposlovanja državljanov EU na svojih ladjah in v svojih podjetjih. Sem spada zlasti promocija poklica z možnostmi za mobilnost, napredovanje in zaposlitev v prihodnje s podpisom delovnih pogodb z mladimi častniki. To mora dopolnjevati izboljšanje delovnih pogojev in življenjskih razmer s tem, da se izkoristijo sodobna tehnološka in komunikacijska sredstva;

| h) | pomen konvencij o delovnih standardih, npr. konvencije ILO. |
| --- | --- |

h)

pomen konvencij o delovnih standardih, npr. konvencije ILO.

4.   Mnenja Evropskega parlamenta o spodbujanju zaposlovanja in usposabljanja pomorščakov ter pospeševanja pomorstva

| 4.1 | Evropski parlament je večkrat obravnaval vprašanje spodbujanja pomorskega prometa in pomorskih poklicev. Zlasti v svoji zadnji resoluciji o izboljšanju varnosti na morju (P5_TA_PROV(2004)0350), ki je sledila nesreči tankerja Prestige na španski obali Galicije, je navedel številne predloge, ki bi, če bi se uresničili, bistveno prispevali, bodisi neposredno bodisi posredno, k spodbujanju ladijskega prometa EU, od česar bi imeli koristi tako ladjarji EU kot njeni pomorščaki. |
| --- | --- |

4.1

Evropski parlament je večkrat obravnaval vprašanje spodbujanja pomorskega prometa in pomorskih poklicev. Zlasti v svoji zadnji resoluciji o izboljšanju varnosti na morju (P5_TA_PROV(2004)0350), ki je sledila nesreči tankerja Prestige na španski obali Galicije, je navedel številne predloge, ki bi, če bi se uresničili, bistveno prispevali, bodisi neposredno bodisi posredno, k spodbujanju ladijskega prometa EU, od česar bi imeli koristi tako ladjarji EU kot njeni pomorščaki.

| 4.2 | Med drugimi je EESO z zanimanjem sprejel na znanje naslednja priporočila, ki jih vsebuje omenjeno poročilo: |
| --- | --- |

4.2

Med drugimi je EESO z zanimanjem sprejel na znanje naslednja priporočila, ki jih vsebuje omenjeno poročilo:

| 4.2.1 | „[EP] poziva k celoviti in povezovalni pomorski politiki, ki bi imela za cilj oblikovanje evropskega območja varnosti v pomorskem prometu, in meni, da bi morala ta politika temeljiti na naslednjih ukrepih:






  — | prepoved podstandardnih plovil; |
| --- | --- | --- |

4.2.1

„[EP] poziva k celoviti in povezovalni pomorski politiki, ki bi imela za cilj oblikovanje evropskega območja varnosti v pomorskem prometu, in meni, da bi morala ta politika temeljiti na naslednjih ukrepih:

—

prepoved podstandardnih plovil;

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | izboljšanje življenjskih razmer in delovnih pogojev ter usposabljanja pomorščakov...“ |
| --- | --- |

—

izboljšanje življenjskih razmer in delovnih pogojev ter usposabljanja pomorščakov...“

| 4.2.2 | „[EP] poudarja, da je za varnost na morju bistveno, da pomorščaki prejemajo plačo, ki ustrezno ovrednoti njihovo delo, in da je treba dokončno odpraviti prekomerno izkoriščanje, ki še obstaja na mnogih ladjah; poziva Komisijo, da si v evropskem merilu s pravnimi sredstvi prizadeva za uskladitev tega poklica in njegov višji status ter da v ta namen deluje v okviru IMO“. |
| --- | --- |

4.2.2

„[EP] poudarja, da je za varnost na morju bistveno, da pomorščaki prejemajo plačo, ki ustrezno ovrednoti njihovo delo, in da je treba dokončno odpraviti prekomerno izkoriščanje, ki še obstaja na mnogih ladjah; poziva Komisijo, da si v evropskem merilu s pravnimi sredstvi prizadeva za uskladitev tega poklica in njegov višji status ter da v ta namen deluje v okviru IMO“.

| 4.2.3 | „[EP] poziva k sprejetju ukrepov, da se poveča ugled pomorskih poklicev in se jih naredi privlačnejše za mlade na splošno, zlasti pa za mlade Evropejce.“ |
| --- | --- |

4.2.3

„[EP] poziva k sprejetju ukrepov, da se poveča ugled pomorskih poklicev in se jih naredi privlačnejše za mlade na splošno, zlasti pa za mlade Evropejce.“

5.   Splošne pripombe in ugotovitve

| 5.1 | Ugotavlja se, da ima ladijski promet pomembno vlogo kot sestavni del potekajočega programa trajnostnega razvoja v okviru EU. Pomen pomorskega prometa je bil določen v beli knjigi Komisije z naslovom Evropska prometna politika za leto 2010: čas za odločitev (16) in opisan v dokumentu o pomorski politiki z naslovom Zakonodaja Evropske unije in cilji pomorskega prometa (17). |
| --- | --- |

5.1

Ugotavlja se, da ima ladijski promet pomembno vlogo kot sestavni del potekajočega programa trajnostnega razvoja v okviru EU. Pomen pomorskega prometa je bil določen v beli knjigi Komisije z naslovom Evropska prometna politika za leto 2010: čas za odločitev (16) in opisan v dokumentu o pomorski politiki z naslovom Zakonodaja Evropske unije in cilji pomorskega prometa (17).

| 5.2 | Z ladijskim prometom se prepelje po vrednosti 40,7 % in po masi 69,9 % izvoza/uvoza EU (18). Ta odstotek je še bistveno višji za države članice z otoško lego. Pomorski promet je najpomembnejši način prevoza za zunanjo trgovino EU. |
| --- | --- |

5.2

Z ladijskim prometom se prepelje po vrednosti 40,7 % in po masi 69,9 % izvoza/uvoza EU (18). Ta odstotek je še bistveno višji za države članice z otoško lego. Pomorski promet je najpomembnejši način prevoza za zunanjo trgovino EU.

| 5.3 | Z ladijskim prometom se prepelje po vrednosti 12 % in po masi 19,7 % blagovne menjave med državami članicami Evropske skupnosti (19). Za odmaknjene otoke in nekatere regije je ta odstotek še bistveno višji, zlasti za Združeno kraljestvo in Irsko, ki sta glede svoje gospodarske blaginje in napredka skoraj v celoti odvisni od pomorskega prometa. |
| --- | --- |

5.3

Z ladijskim prometom se prepelje po vrednosti 12 % in po masi 19,7 % blagovne menjave med državami članicami Evropske skupnosti (19). Za odmaknjene otoke in nekatere regije je ta odstotek še bistveno višji, zlasti za Združeno kraljestvo in Irsko, ki sta glede svoje gospodarske blaginje in napredka skoraj v celoti odvisni od pomorskega prometa.

| 5.4 | Trden in močan sektor pomorskih prevozov prispeva k ohranjanju drugih oblik prevozov. Razen tega uspešnost ladijskih prevozov podpira vzdrževanje in blaginjo celotnega pomorskega sektorja. Zlasti je treba izpolniti zahtevo po visoko usposobljenih pomorščakih, da se preselijo v storitveni, finančni, prostočasni in proizvodni podsektor. Medtem ko obstaja možnost nekaterih elementov nadomestitve, nadomestne metode usposabljanja niso vedno zaželene ali možne. |
| --- | --- |

5.4

Trden in močan sektor pomorskih prevozov prispeva k ohranjanju drugih oblik prevozov. Razen tega uspešnost ladijskih prevozov podpira vzdrževanje in blaginjo celotnega pomorskega sektorja. Zlasti je treba izpolniti zahtevo po visoko usposobljenih pomorščakih, da se preselijo v storitveni, finančni, prostočasni in proizvodni podsektor. Medtem ko obstaja možnost nekaterih elementov nadomestitve, nadomestne metode usposabljanja niso vedno zaželene ali možne.

| 5.5 | Treba je razlikovati med mornarji in častniki. Zdi se, da ladjarji kljub višjim stroškom dela raje zaposlujejo častnike EU. |
| --- | --- |

5.5

Treba je razlikovati med mornarji in častniki. Zdi se, da ladjarji kljub višjim stroškom dela raje zaposlujejo častnike EU.

| 5.6 | Veliko število častnikov EU, zaposlenih na morju, dela na zelo tveganih območjih visoke vrednosti na višjih položajih po vsem sektorju in na različnih ladjah na morju. Izkušnje teh posameznikov izčrpno uporabljajo tako v ladjarskih družbah kot pri upravljanju ladjevja v EU in zunaj nje. |
| --- | --- |

5.6

Veliko število častnikov EU, zaposlenih na morju, dela na zelo tveganih območjih visoke vrednosti na višjih položajih po vsem sektorju in na različnih ladjah na morju. Izkušnje teh posameznikov izčrpno uporabljajo tako v ladjarskih družbah kot pri upravljanju ladjevja v EU in zunaj nje.

| 5.7 | Mornarje EU so na plovilih, registriranih v EU, v velikem številu nadomestili pomorščaki iz držav, ki niso članice EU. Povečano zaposlovanje mornarjev EU je omejeno samo na posebna plovila, vključno s tistimi v energetskem sektorju na morju. To je posledica ukrepov za znižanje stroškov, ki so jih sprejeli ladjarji za znižanje svojih stroškov delovne sile, tako da bi ostali konkurenčni in/ali povečali svojo rentabilnost. |
| --- | --- |

5.7

Mornarje EU so na plovilih, registriranih v EU, v velikem številu nadomestili pomorščaki iz držav, ki niso članice EU. Povečano zaposlovanje mornarjev EU je omejeno samo na posebna plovila, vključno s tistimi v energetskem sektorju na morju. To je posledica ukrepov za znižanje stroškov, ki so jih sprejeli ladjarji za znižanje svojih stroškov delovne sile, tako da bi ostali konkurenčni in/ali povečali svojo rentabilnost.

| 5.8 | Priznava se, da so obmorska pristanišča pomembna vozlišča, ki so ključna za pospeševanje trgovine in gospodarskega razvoja držav članic. Pomen obmorskih pristanišč kot prometnih vozlišč, podprt s statističnimi podatki, je vključen v letno poročilo Evropske organizacije obmorskih pristanišč za leto 2003 (20). Obmorska pristanišča EU se na številnih delovnih mestih opirajo na visoko usposobljene in izkušene pomorščake. Pomorski piloti in pristaniški poveljniki so zlahka prepoznavna skupina, izkušeni pomorščaki pa so zaposleni v pristaniških upravah in logistiki. |
| --- | --- |

5.8

Priznava se, da so obmorska pristanišča pomembna vozlišča, ki so ključna za pospeševanje trgovine in gospodarskega razvoja držav članic. Pomen obmorskih pristanišč kot prometnih vozlišč, podprt s statističnimi podatki, je vključen v letno poročilo Evropske organizacije obmorskih pristanišč za leto 2003 (20). Obmorska pristanišča EU se na številnih delovnih mestih opirajo na visoko usposobljene in izkušene pomorščake. Pomorski piloti in pristaniški poveljniki so zlahka prepoznavna skupina, izkušeni pomorščaki pa so zaposleni v pristaniških upravah in logistiki.

| 5.9 | Velik del prihodka se v EU ustvari z izvajanjem posebnih storitev ladijskega prometa. Poleg neposrednega upravljanja in vodenja ladjevja te segajo še na področja, kot so posredovanje ter pravne in finančne storitve. |
| --- | --- |

5.9

Velik del prihodka se v EU ustvari z izvajanjem posebnih storitev ladijskega prometa. Poleg neposrednega upravljanja in vodenja ladjevja te segajo še na področja, kot so posredovanje ter pravne in finančne storitve.

| 5.10 | Izdelovanje opreme, vključno z varnostno opremo za ladje in prostočasno dejavnost, je v EU pomembna dejavnost. Številni nekdanji pomorščaki so zaposleni v tem podsektorju, tako v razvoju kot v prodaji. |
| --- | --- |

5.10

Izdelovanje opreme, vključno z varnostno opremo za ladje in prostočasno dejavnost, je v EU pomembna dejavnost. Številni nekdanji pomorščaki so zaposleni v tem podsektorju, tako v razvoju kot v prodaji.

| 5.11 | Medtem ko je ladjedelništvo zelo ogroženo zaradi konkurence, zlasti z Daljnega vzhoda, pa je pomembno za gospodarstva nekaterih držav članic in regij. Usmerjeno je predvsem v vojne in potniške ladje ter visoko specializirana plovila. Pomembna dejavnost je tudi popravilo ladij in oskrba energetskega sektorja na morju. |
| --- | --- |

5.11

Medtem ko je ladjedelništvo zelo ogroženo zaradi konkurence, zlasti z Daljnega vzhoda, pa je pomembno za gospodarstva nekaterih držav članic in regij. Usmerjeno je predvsem v vojne in potniške ladje ter visoko specializirana plovila. Pomembna dejavnost je tudi popravilo ladij in oskrba energetskega sektorja na morju.

| 5.12 | Veliko je tudi povpraševanje po visoko usposobljenih in izkušenih pomorščakih v upravnih organih držav članic EU. Takšno osebje je bistveno za zagotovitev ustreznega nadzora države zastave in pristanišča (FSI, PSC) nad plovili, da se zagotovi varnost življenja na morju in varstvo morskega okolja. |
| --- | --- |

5.12

Veliko je tudi povpraševanje po visoko usposobljenih in izkušenih pomorščakih v upravnih organih držav članic EU. Takšno osebje je bistveno za zagotovitev ustreznega nadzora države zastave in pristanišča (FSI, PSC) nad plovili, da se zagotovi varnost življenja na morju in varstvo morskega okolja.

| 5.13 | Visoke šole za pomorstvo v Skupnosti zagotavljajo visok standard izobraževanja/usposabljanja nedržavljanov EU in tako pripomorejo k varni plovbi, varnemu življenju na morju in varstvu morskega okolja. |
| --- | --- |

5.13

Visoke šole za pomorstvo v Skupnosti zagotavljajo visok standard izobraževanja/usposabljanja nedržavljanov EU in tako pripomorejo k varni plovbi, varnemu življenju na morju in varstvu morskega okolja.

| 5.14 | Trajnosten razvoj pomorske infrastrukture in podsektorjev, ki so z njim storitveno povezani, zahteva visoko usposobljene in izkušene pomorščake EU. Skupni predlog ECSA/ETF za projekt (21) o izdelavi načrta poklicnih poti v pomorski industriji je bil sprejet, njegovi zaključki pa bi morali biti na voljo leta 2005. |
| --- | --- |

5.14

Trajnosten razvoj pomorske infrastrukture in podsektorjev, ki so z njim storitveno povezani, zahteva visoko usposobljene in izkušene pomorščake EU. Skupni predlog ECSA/ETF za projekt (21) o izdelavi načrta poklicnih poti v pomorski industriji je bil sprejet, njegovi zaključki pa bi morali biti na voljo leta 2005.

| 5.15 | Ni dovolj dokazov, ki bi kazali na to, da se mladi državljani EU ne želijo odločiti za poklic v sektorju pomorskih prevozov. Z izvajanjem učinkovitih promocijskih dejavnosti, ki ponujajo priložnosti v sektorju ladijskih prevozov, se pritegne veliko število kandidatov. |
| --- | --- |

5.15

Ni dovolj dokazov, ki bi kazali na to, da se mladi državljani EU ne želijo odločiti za poklic v sektorju pomorskih prevozov. Z izvajanjem učinkovitih promocijskih dejavnosti, ki ponujajo priložnosti v sektorju ladijskih prevozov, se pritegne veliko število kandidatov.

6.   Pomorski poklic

| 6.1 | Ugotavlja se, da se delovna sila vse bolj stara, trenutna raven zaposlovanja pa ne zadostuje za nadomestilo trenutnega števila pomorščakov EU. To zlasti velja za višje častnike, ki niso zaposleni samo na plovilih pod zastavo EU, temveč se po njih povprašuje tudi na ladjah pod tujimi zastavami. Glede na čas, ki je potreben, da se takšni posamezniki usposobijo in pridobijo potrebne izkušnje, je treba priznati, da v nekaterih državah članicah razmere postajajo kritične. |
| --- | --- |

6.1

Ugotavlja se, da se delovna sila vse bolj stara, trenutna raven zaposlovanja pa ne zadostuje za nadomestilo trenutnega števila pomorščakov EU. To zlasti velja za višje častnike, ki niso zaposleni samo na plovilih pod zastavo EU, temveč se po njih povprašuje tudi na ladjah pod tujimi zastavami. Glede na čas, ki je potreben, da se takšni posamezniki usposobijo in pridobijo potrebne izkušnje, je treba priznati, da v nekaterih državah članicah razmere postajajo kritične.

| 6.2 | Zdi se, da je privlačnost pomorskega poklica v posameznih državah članicah EU precej različna. Temu so lahko vzrok različne gospodarske razmere, geografski položaj ali kultura. |
| --- | --- |

6.2

Zdi se, da je privlačnost pomorskega poklica v posameznih državah članicah EU precej različna. Temu so lahko vzrok različne gospodarske razmere, geografski položaj ali kultura.

| 6.3 | Ugotovljeno je bilo, da so mladi vse manj pripravljeni preživeti dolgo časa na morju, saj se jim to zdi socialno in finančno neprivlačno. Vendar pa je le malo poklicev s podaljšanim dopustom, ki omogoča rekreativno dejavnost in potovanja. |
| --- | --- |

6.3

Ugotovljeno je bilo, da so mladi vse manj pripravljeni preživeti dolgo časa na morju, saj se jim to zdi socialno in finančno neprivlačno. Vendar pa je le malo poklicev s podaljšanim dopustom, ki omogoča rekreativno dejavnost in potovanja.

| 6.4 | Izkušnje v Združenem kraljestvu kažejo, da se ob učinkoviti promocijski dejavnosti, ki povečuje zavest o poklicu v sektorju ladijskih prevozov, zadostno število mladih prijavi za ponujena mesta usposabljanja. |
| --- | --- |

6.4

Izkušnje v Združenem kraljestvu kažejo, da se ob učinkoviti promocijski dejavnosti, ki povečuje zavest o poklicu v sektorju ladijskih prevozov, zadostno število mladih prijavi za ponujena mesta usposabljanja.

| 6.5 | Za trajnost industrije pomorske infrastrukture in kot sestavni del promocijske dejavnosti za spodbujanje mladih, da se odločijo za pomorski poklic, je bistveno ponuditi „poklic v pomorskih prevozih“ in ne „poklic na morju“. Tako se ponazorijo širše možnosti, ki so na voljo, ter zmanjša odpor mladih in njihovih staršev do poklica v tem sektorju. |
| --- | --- |

6.5

Za trajnost industrije pomorske infrastrukture in kot sestavni del promocijske dejavnosti za spodbujanje mladih, da se odločijo za pomorski poklic, je bistveno ponuditi „poklic v pomorskih prevozih“ in ne „poklic na morju“. Tako se ponazorijo širše možnosti, ki so na voljo, ter zmanjša odpor mladih in njihovih staršev do poklica v tem sektorju.

| 6.6 | Pomorsko izobraževanje in usposabljanje morata hkrati z izpolnjevanjem določb Konvencije STCW in Kodeksa ISM (Mednarodni kodeks ravnanja za varno upravljanje ladij) zagotoviti, da gredo tečaji v korak s časom, da izpolnjujejo potrebe sektorja in da posameznika pripravijo na tehnološke spremembe. |
| --- | --- |

6.6

Pomorsko izobraževanje in usposabljanje morata hkrati z izpolnjevanjem določb Konvencije STCW in Kodeksa ISM (Mednarodni kodeks ravnanja za varno upravljanje ladij) zagotoviti, da gredo tečaji v korak s časom, da izpolnjujejo potrebe sektorja in da posameznika pripravijo na tehnološke spremembe.

| 6.7 | Pomorščaki iz ribiške industrije in vojne mornarice zagotavljajo koristen, čeprav številčno omejeno rezervo dodatne delovne sile za sektor ladijskih prevozov. Z upadom ribiške industrije in z zmanjševanjem vojnih mornaric EU se znižuje število tistih, ki so na voljo za zaposlovanje v sektorju ladijskih prevozov, bodisi na morju bodisi na kopnem. Zaradi starajoče se delovne sile je malo verjetno, da bo bistveno zmanjšanje ribiškega ladjevja EU dalo na voljo pomembno število pomorščakov. |
| --- | --- |

6.7

Pomorščaki iz ribiške industrije in vojne mornarice zagotavljajo koristen, čeprav številčno omejeno rezervo dodatne delovne sile za sektor ladijskih prevozov. Z upadom ribiške industrije in z zmanjševanjem vojnih mornaric EU se znižuje število tistih, ki so na voljo za zaposlovanje v sektorju ladijskih prevozov, bodisi na morju bodisi na kopnem. Zaradi starajoče se delovne sile je malo verjetno, da bo bistveno zmanjšanje ribiškega ladjevja EU dalo na voljo pomembno število pomorščakov.

| 6.8 | Pomembno je obdržati mornarje EU tudi zato, da se zadržijo osnove znanja v pomorskih spretnostih. Razen tega lahko s pomočjo ustreznega usposabljanja predstavljajo dragocen vir za zaposlovanje na oficirskih položajih. |
| --- | --- |

6.8

Pomembno je obdržati mornarje EU tudi zato, da se zadržijo osnove znanja v pomorskih spretnostih. Razen tega lahko s pomočjo ustreznega usposabljanja predstavljajo dragocen vir za zaposlovanje na oficirskih položajih.

7.   Pomorski promet

| 7.1 | Ugotavlja se, da so bile v državah članicah sprejete številne pobude za spodbujanje prevozov po morju na kratkih razdaljah. V nekaterih primerih so te še v povojih, učinke pa bo treba še določiti. Vendar se zdi, da države članice med seboj malo sodelujejo. Pobude, kot je uvedba blagovne znamke „Pomorske avtoceste“, so koristne za povečanje profila ladijskega prometa. K skupnim ukrepom je treba pritegniti vse države članice, da se v celoti izkoristi pomorski promet. |
| --- | --- |

7.1

Ugotavlja se, da so bile v državah članicah sprejete številne pobude za spodbujanje prevozov po morju na kratkih razdaljah. V nekaterih primerih so te še v povojih, učinke pa bo treba še določiti. Vendar se zdi, da države članice med seboj malo sodelujejo. Pobude, kot je uvedba blagovne znamke „Pomorske avtoceste“, so koristne za povečanje profila ladijskega prometa. K skupnim ukrepom je treba pritegniti vse države članice, da se v celoti izkoristi pomorski promet.

| 7.2 | Ob priznanju, da so smernice za državno pomoč podpornim ukrepom za ladijski promet ključne za zagotavljanje lojalne konkurence med državami članicami in večjo konkurenčnost, pa je učinkovitost takšnih ukrepov vprašljiva, saj se zaposlovanje pomorščakov EU še naprej zmanjšuje. |
| --- | --- |

7.2

Ob priznanju, da so smernice za državno pomoč podpornim ukrepom za ladijski promet ključne za zagotavljanje lojalne konkurence med državami članicami in večjo konkurenčnost, pa je učinkovitost takšnih ukrepov vprašljiva, saj se zaposlovanje pomorščakov EU še naprej zmanjšuje.

| 7.3 | Dokazi kažejo, da nekatere države članice ne izkoriščajo v celoti določb, sprejetih na podlagi smernic za državno pomoč. Poleg tega se zdi, da primanjkuje volje za izvajanje sprememb tam, kjer omejitve obstajajo ali jih je mogoče zaznati. |
| --- | --- |

7.3

Dokazi kažejo, da nekatere države članice ne izkoriščajo v celoti določb, sprejetih na podlagi smernic za državno pomoč. Poleg tega se zdi, da primanjkuje volje za izvajanje sprememb tam, kjer omejitve obstajajo ali jih je mogoče zaznati.

| 7.4 | Ob priznanju, da je spodbujanje ladijskega prometa odgovornost držav članic, se zdi da pomanjkanje centralnega usklajevanja zavira razvoj. Zato doslej še ni bilo časa, da bi se razvil učinek pobud, kot sta projekta Marco Polo in Pomorske avtoceste, zasnovana za spodbujanje prevozov po morju na kratkih razdaljah. |
| --- | --- |

7.4

Ob priznanju, da je spodbujanje ladijskega prometa odgovornost držav članic, se zdi da pomanjkanje centralnega usklajevanja zavira razvoj. Zato doslej še ni bilo časa, da bi se razvil učinek pobud, kot sta projekta Marco Polo in Pomorske avtoceste, zasnovana za spodbujanje prevozov po morju na kratkih razdaljah.

8.   Priporočila

| 8.1 | Komisija mora ustrezno ukrepati in sprejeti priporočila za:






  a) | oceno obstoječih ukrepov, ki so jih države članice sprejele za spodbujanje pomorskega prometa; |
| --- | --- | --- |

8.1

Komisija mora ustrezno ukrepati in sprejeti priporočila za:

a)

oceno obstoječih ukrepov, ki so jih države članice sprejele za spodbujanje pomorskega prometa;

| b) | oceno obstoječih ukrepov, sprejetih za spodbujanje zaposlovanja in usposabljanja pomorščakov v državah članicah; |
| --- | --- |

b)

oceno obstoječih ukrepov, sprejetih za spodbujanje zaposlovanja in usposabljanja pomorščakov v državah članicah;

| (c) | oceno števila pomorščakov EU, potrebnega za ohranitev pomorske infrastructure in sorodnih industrijskih panog; |
| --- | --- |

(c)

oceno števila pomorščakov EU, potrebnega za ohranitev pomorske infrastructure in sorodnih industrijskih panog;

| (d) | preučitev izvajanja in ustreznosti veljavnih določb iz smernic za državno pomoč glede na usposobljenost 1. stopnje. Poleg tega je treba preučiti določbe o povezavi usposabljanja z 2. in 3. stopnjo spričevala STCW za storitev/usposabljanje med zaposlitvijo na ladji; |
| --- | --- |

(d)

preučitev izvajanja in ustreznosti veljavnih določb iz smernic za državno pomoč glede na usposobljenost 1. stopnje. Poleg tega je treba preučiti določbe o povezavi usposabljanja z 2. in 3. stopnjo spričevala STCW za storitev/usposabljanje med zaposlitvijo na ladji;

| e) | zagotovitev, da se določijo prednostne naloge za spodbujanje zaposlovanja, usposabljanja in zadržanja državljanov EU kot pomorščakov. |
| --- | --- |

e)

zagotovitev, da se določijo prednostne naloge za spodbujanje zaposlovanja, usposabljanja in zadržanja državljanov EU kot pomorščakov.

| 8.2 | Države članice morajo ustrezno ukrepati in sprejeti priporočila za:






  a) | zagotovitev, da se temeljne konvencije Mednarodne organizacije dela in konsolidirane konvencije ter konvencije Mednarodne pomorske organizacije, kot so bile spremenjene, in direktive EU izvajajo, da se omogoči ustrezno zaposlitev in življenjske razmere; |
| --- | --- | --- |

8.2

Države članice morajo ustrezno ukrepati in sprejeti priporočila za:

a)

zagotovitev, da se temeljne konvencije Mednarodne organizacije dela in konsolidirane konvencije ter konvencije Mednarodne pomorske organizacije, kot so bile spremenjene, in direktive EU izvajajo, da se omogoči ustrezno zaposlitev in življenjske razmere;

| b) | zagotovitev ustrezne finančne podpore za usposabljanje, ob tem pa v celoti izkoristiti obstoječe smernice za državno pomoč. Sem spada, kjer je ustrezno, tudi uporaba davčnih sistemov in programov socialne varnosti; |
| --- | --- |

b)

zagotovitev ustrezne finančne podpore za usposabljanje, ob tem pa v celoti izkoristiti obstoječe smernice za državno pomoč. Sem spada, kjer je ustrezno, tudi uporaba davčnih sistemov in programov socialne varnosti;

| c) | določitev vseh nadaljnjih potrebnih ukrepov za spodbujanje zaposlovanja in usposabljanja pomorščakov EU; |
| --- | --- |

c)

določitev vseh nadaljnjih potrebnih ukrepov za spodbujanje zaposlovanja in usposabljanja pomorščakov EU;

| d) | sodelovanje s socialnimi partnerji, da se uvedejo učinkovite promocijske dejavnosti za spodbujanje mladih, da se odločijo za poklic v sektorju ladijskih prevozov; |
| --- | --- |

d)

sodelovanje s socialnimi partnerji, da se uvedejo učinkovite promocijske dejavnosti za spodbujanje mladih, da se odločijo za poklic v sektorju ladijskih prevozov;

| e) | zagotovitev, da so na voljo ustrezna finančna sredstva za zagotavljanje visoko kakovostnih izobraževalnih ustanov/ustanov za usposabljanje strokovnjakov za pomorstvo; |
| --- | --- |

e)

zagotovitev, da so na voljo ustrezna finančna sredstva za zagotavljanje visoko kakovostnih izobraževalnih ustanov/ustanov za usposabljanje strokovnjakov za pomorstvo;

| f) | spodbujanje širše podpore za usposabljanje pomorščakov iz pomorske industrije; |
| --- | --- |

f)

spodbujanje širše podpore za usposabljanje pomorščakov iz pomorske industrije;

| g) | zagotovitev potrebne prometne infrastrukture, da se omogoči in razširi uporaba ladijskega prometa; |
| --- | --- |

g)

zagotovitev potrebne prometne infrastrukture, da se omogoči in razširi uporaba ladijskega prometa;

| h) | spodbujanje uporabe pomorskega prometa kot okolju prijaznega načina prevoza; |
| --- | --- |

h)

spodbujanje uporabe pomorskega prometa kot okolju prijaznega načina prevoza;

| i) | zagotovitev izbora ladij, ki bo na voljo za zadovoljitev strateških in gospodarskih potreb; |
| --- | --- |

i)

zagotovitev izbora ladij, ki bo na voljo za zadovoljitev strateških in gospodarskih potreb;

| j) | preprečitev sprejema ukrepov, ki bi razvrednotili pomorski poklic, in ukinitev trenutno veljavnih ukrepov, ki skušajo razvrednotiti ugled pomorščakov, zlasti kapitanov. |
| --- | --- |

j)

preprečitev sprejema ukrepov, ki bi razvrednotili pomorski poklic, in ukinitev trenutno veljavnih ukrepov, ki skušajo razvrednotiti ugled pomorščakov, zlasti kapitanov.

| 8.3 | Evropski parlament in Svet morata:






  a) | ugodno vplivati na predloge Komisije glede ukrepov za spodbujanje pomorskega prometa; |
| --- | --- | --- |

8.3

Evropski parlament in Svet morata:

a)

ugodno vplivati na predloge Komisije glede ukrepov za spodbujanje pomorskega prometa;

| b) | ugodno vplivati na predloge Komisije glede ukrepov za spodbujanje zaposlovanja in usposabljanja pomorščakov; |
| --- | --- |

b)

ugodno vplivati na predloge Komisije glede ukrepov za spodbujanje zaposlovanja in usposabljanja pomorščakov;

| c) | spremljati delo Komisije v zvezi z ukrepi, namenjenimi za spodbujanje pomorskega prometa; |
| --- | --- |

c)

spremljati delo Komisije v zvezi z ukrepi, namenjenimi za spodbujanje pomorskega prometa;

| d) | spremljati delo Komisije v zvezi z ukrepi, namenjenimi za spodbujanje zaposlovanja in usposabljanja pomorščakov. |
| --- | --- |

d)

spremljati delo Komisije v zvezi z ukrepi, namenjenimi za spodbujanje zaposlovanja in usposabljanja pomorščakov.

| 8.4 | Ladjarji morajo sprejeti ustrezne ukrepe za:






  a) | zagotovitev ustrezne zaposlitve in socialnih razmer, ki bodo spodbujale zaposlovanje vrhunskih pomorščakov EU in jih zadržale; |
| --- | --- | --- |

8.4

Ladjarji morajo sprejeti ustrezne ukrepe za:

a)

zagotovitev ustrezne zaposlitve in socialnih razmer, ki bodo spodbujale zaposlovanje vrhunskih pomorščakov EU in jih zadržale;

| b) | prizadevanja, da se zaposlijo vrhunski posamezniki in zagotovi ustrezno usposabljanje; |
| --- | --- |

b)

prizadevanja, da se zaposlijo vrhunski posamezniki in zagotovi ustrezno usposabljanje;

| c) | zagotovitev ustreznega števila mest za usposabljanje in kasneje mest za zaposlitev, da se zagotovi ponudba višjih častnikov EU; |
| --- | --- |

c)

zagotovitev ustreznega števila mest za usposabljanje in kasneje mest za zaposlitev, da se zagotovi ponudba višjih častnikov EU;

| d) | preučitev načinov razvoja ladijskega prometa za trgovino med državami članicami EU in za zunanjo trgovino. |
| --- | --- |

d)

preučitev načinov razvoja ladijskega prometa za trgovino med državami članicami EU in za zunanjo trgovino.

| 8.5 | Sindikati morajo sprejeti ustrezne ukrepe za:






  a) | spodbujanje poklicev v sektorju pomorskih prevozov; |
| --- | --- | --- |

8.5

Sindikati morajo sprejeti ustrezne ukrepe za:

a)

spodbujanje poklicev v sektorju pomorskih prevozov;

| b) | prizadevanja, da se zagotovi visok poklicni ugled pomorščakov EU; |
| --- | --- |

b)

prizadevanja, da se zagotovi visok poklicni ugled pomorščakov EU;

| c) | sodelovanje pri spodbujanju sektorja pomorskih prevozov, vključno s prevozi po morju na kratkih razdaljah. |
| --- | --- |

c)

sodelovanje pri spodbujanju sektorja pomorskih prevozov, vključno s prevozi po morju na kratkih razdaljah.

V Bruslju, 15. decembra 2004

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  COM(96) 81, final z dne 8.4.1997

1

(2)  UL C 109, 8.4.1997, str. 1

2

(3)  COM(2001) 188, final z dne 6.4.2001. Mnenje EESO: UL C 80, 3.4.2002, str. 9

3

(4)  Vir: skupna študija Federacije sindikatov delavcev v prometu Evropske unije (FST) in Združenja ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA): „Izboljšanje možnosti za zaposlitev pomorščakov EU: Poizvedovanje za določitev prednostnih nalog pri usposabljanju in izobraževanju pomorščakov“ (1998)

4

(5)  METHAR: uskladitev evropskih programov pomorskega izobraževanja in usposabljanja

5

(6)  METNET: tematska mreža o pomorskem izobraževanju in usposabljanju ter mobilnosti pomorščakov

6

(7)  Posodobljeno poročilo BIMCO (Baltiški in mednarodni svet za pomorstvo)/ ISF (Mednarodna federacija za pomorski promet) o delovni sili – povpraševanje in ponudba pomorščakov – april 2000

7

(8)  Glej opombo 4

8

(9)  Vir: študija z naslovom „Zahteve gospodarstva Velike Britanije po ljudeh z delovnimi izkušnjami iz pomorstva v letu 2003“, ki jo je naročilo ministrstvo za promet, zbornica za pomorstvo in pomorsko društvo Marine Society v Združenem kraljestvu, izvedla pa Univerza v Cardiffu

9

(10)  COM(2003) 155, final z dne 7.4.2003.

10

(11)  Glej opombo 3

11

(12)  Mnenje EESO UL C 80 z dne 3.4.2002, str. 9

12

(13)  Mnenje EESO UL C 32 z dne 5.2.2004, str. 67.

13

(14)  2515. zasedanje Sveta 5.6.2003, 9686/03 (Presse 146)

14

(15)  Glej opombo 3

15

(16)  Bela knjiga „Evropska prometna politika za leto 2010: čas za odločitev“ –Evropska komisija 2001

16

(17)  Pomorska politika „Zakonodaja Evropske unije in cilji za pomorski promet“ –Evropska komisija 2002

17

(18)  EU Energy and Transport in Figures Statistical Pocketbook 2003 – Evropska komisija

18

(19)  Glej opombo 16

19

(20)  Letno poročilo Evropske organizacije obmorskih pristanišč za leto 2003

20

(21)  Predlog za skupni projekt ECSA/ETF za izdelavo načrta poklicnih poti v pomorski industriji za leto 2004

21

---

| 28.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/48 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/48

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o „Osnutku sklepa Komisije o izvajanju določb člena 86 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti v primeru državnih pomoči v obliki nadomestil za javne storitve, dodeljenih nekaterim podjetjem za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena“ ter o „Osnutku direktive Komisije, ki spreminja direktivo 80/723/EGS o preglednosti finančnih razmerij med državami članicami ter javnimi podjetji“

(2005/C 157/06)

19. marca 2004 je Komisija, v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti, sklenila Evropski ekonomsko-socialno odbor zaprositi za mnenje o „Osnutku sklepa Komisije o izvajanju določb člena 86 Pogodbe o ustanovitvi ES v primeru državnih pomoči v obliki nadomestil za javne storitve, dodeljenih nekaterim podjetjem za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena“. ter o „Osnutku direktive Komisije ki spreminja direktivo 80/723/EGS o preglednosti finančnih razmerij med državami članicami ter javnimi podjetji“.

Strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo, ki je zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je pripravila mnenje dne 5. oktobra 2004 (poročevalec: g. HERNÁNDEZ BATALLER — soporočevalec: g. BURANI).

Na 413. plenarnem zasedanju dne 15. in 16. decembra (seja z dne 15. decembra 2004), je Evropski ekonomsko-socialni odbor sprejel naslednje mnenje s 140 glasovi za in 9 vzdržanimi.

1.   Uvod

| 1.1 | V skladu s členom 3 g) Pogodbe o ustanovitvi EGS delovanje Skupnosti vključuje „sistem, ki zagotavlja, da na notranjem trgu ni izkrivljanja konkurence“. Bistveni element tega sistema je ohranjanje učinkovitega nadzora z namenom preprečevati, da bi pomoči, ki jih dajejo države članice, izkrivljale konkurenco. |
| --- | --- |

1.1

V skladu s členom 3 g) Pogodbe o ustanovitvi EGS delovanje Skupnosti vključuje „sistem, ki zagotavlja, da na notranjem trgu ni izkrivljanja konkurence“. Bistveni element tega sistema je ohranjanje učinkovitega nadzora z namenom preprečevati, da bi pomoči, ki jih dajejo države članice, izkrivljale konkurenco.

| 1.2 | Potreba po nadzoru državnih pomoči se je omenjala na številnih Evropskih svetih. Evropski svet v Stockholmu je v zaključkih z dne 24. marca 2001 poudaril pomen „zmanjšanja stopenj javnih pomoči v Evropski uniji ter povečanje preglednosti sistema (...). Zato morajo države članice do leta 2003 dokazati zmanjšanje državnih pomoči glede na BDP in upoštevati potrebo, da se pomoči usmerijo v horizontalne cilje splošnega pomena, vključno s kohezijskimi cilji“ . |
| --- | --- |

1.2

Potreba po nadzoru državnih pomoči se je omenjala na številnih Evropskih svetih. Evropski svet v Stockholmu je v zaključkih z dne 24. marca 2001 poudaril pomen „zmanjšanja stopenj javnih pomoči v Evropski uniji ter povečanje preglednosti sistema (...). Zato morajo države članice do leta 2003 dokazati zmanjšanje državnih pomoči glede na BDP in upoštevati potrebo, da se pomoči usmerijo v horizontalne cilje splošnega pomena, vključno s kohezijskimi cilji“ .

| 1.3 | Evropska komisija predstavlja predlog, katerega cilj je urediti področje državnih pomoči v obliki nadomestil za javne storitve, dodeljenih nekaterim podjetjem za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (SSGP). Predlog sestavljajo sklep, „ad hoc“ okvir Skupnosti ter sprememba direktive 80/723/EGS o preglednosti finančnih razmerij med državami članicami ter javnimi podjetji (1). |
| --- | --- |

1.3

Evropska komisija predstavlja predlog, katerega cilj je urediti področje državnih pomoči v obliki nadomestil za javne storitve, dodeljenih nekaterim podjetjem za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (SSGP). Predlog sestavljajo sklep, „ad hoc“ okvir Skupnosti ter sprememba direktive 80/723/EGS o preglednosti finančnih razmerij med državami članicami ter javnimi podjetji (1).

| 1.4 | Cilj tega predloga je finančna nadomestila — ki jo nekatere države članice dajejo določenim storitvam splošnega gospodarskega pomena s tem, ko prevzamejo celoto ali del posebnih stroškov, ki izhajajo iz obveznosti javne storitve — uveljavljati z določbami pogodbe, zlasti tistimi o konkurenci. |
| --- | --- |

1.4

Cilj tega predloga je finančna nadomestila — ki jo nekatere države članice dajejo določenim storitvam splošnega gospodarskega pomena s tem, ko prevzamejo celoto ali del posebnih stroškov, ki izhajajo iz obveznosti javne storitve — uveljavljati z določbami pogodbe, zlasti tistimi o konkurenci.

| 1.4.1 | Vendar pa predlog razlikuje različne kategorije nadomestil in na ta način omejuje področje uporabe. Tako naj bi bila iz novih določb izključena nadomestila, ki izpolnjujejo štiri kriterije, ki jih je opredelilo Sodišče v Evropskih skupnosti v sodbah Altmark
   (2) in Enirisorse
   (3), ti pa so naslednji: podjetje, ki prejme pomoč, mora biti dejansko zadolženo za izvedbo jasno opredeljenih obveznosti javne storitve; parametri za izračun nadomestila morajo biti objektivno in pregledno določeni vnaprej; nadomestilo ne sme presegati vsote, potrebne za kritje celote ali dela stroškov izvedbe obveznosti javne storitve, upoštevajoč nanjo vezane prejemke, kakor tudi razumen dobiček; kadar izbira podjetja za izvedbo teh obveznosti ne poteka preko optimalnega javnega natečaja, se višina potrebnega nadomestila določi na osnovi analize stroškov, ki bi jih imelo povprečno, dobro vodeno in s prevoznimi sredstvi ustrezno opremljeno podjetje, pri izvedbi teh obveznosti, z dodatnim zmernim dobičkom. Sodišče ocenjuje, da takšna nadomestila ne spadajo v okvir določb Pogodbe o „državnih pomočeh“. |
| --- | --- |

1.4.1

Vendar pa predlog razlikuje različne kategorije nadomestil in na ta način omejuje področje uporabe. Tako naj bi bila iz novih določb izključena nadomestila, ki izpolnjujejo štiri kriterije, ki jih je opredelilo Sodišče v Evropskih skupnosti v sodbah Altmark
   (2) in Enirisorse
   (3), ti pa so naslednji: podjetje, ki prejme pomoč, mora biti dejansko zadolženo za izvedbo jasno opredeljenih obveznosti javne storitve; parametri za izračun nadomestila morajo biti objektivno in pregledno določeni vnaprej; nadomestilo ne sme presegati vsote, potrebne za kritje celote ali dela stroškov izvedbe obveznosti javne storitve, upoštevajoč nanjo vezane prejemke, kakor tudi razumen dobiček; kadar izbira podjetja za izvedbo teh obveznosti ne poteka preko optimalnega javnega natečaja, se višina potrebnega nadomestila določi na osnovi analize stroškov, ki bi jih imelo povprečno, dobro vodeno in s prevoznimi sredstvi ustrezno opremljeno podjetje, pri izvedbi teh obveznosti, z dodatnim zmernim dobičkom. Sodišče ocenjuje, da takšna nadomestila ne spadajo v okvir določb Pogodbe o „državnih pomočeh“.

| 1.4.2 | Prav tako so iz področja uporabe izključene „de minimis“ gospodarske pomoči, ki jih ureja uredba Komisije (ES) št. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 (4) ter pomoči, namenjene nekaterim javnim službam za radiodifuzijo (5). |
| --- | --- |

1.4.2

Prav tako so iz področja uporabe izključene „de minimis“ gospodarske pomoči, ki jih ureja uredba Komisije (ES) št. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 (4) ter pomoči, namenjene nekaterim javnim službam za radiodifuzijo (5).

| 1.4.3 | Prav tako so, v skladu z določbami člena 73 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter uredb (EGS) št. 1191/69 (6) in 1107/70 (7) Sveta, iz področja uporabe predloga izključene nekatere pomoči, namenjene sektorju kopenskega prometa — po železnici, cesti in plovni poti — zlasti v primeru podjetij, ki se ukvarjajo izključno z mestnimi, primestnimi in regionalnimi prevozi. |
| --- | --- |

1.4.3

Prav tako so, v skladu z določbami člena 73 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter uredb (EGS) št. 1191/69 (6) in 1107/70 (7) Sveta, iz področja uporabe predloga izključene nekatere pomoči, namenjene sektorju kopenskega prometa — po železnici, cesti in plovni poti — zlasti v primeru podjetij, ki se ukvarjajo izključno z mestnimi, primestnimi in regionalnimi prevozi.

| 1.4.4 | Na koncu so tudi na osnovi tega kar je ugotovila že sama Evropska komisija, upoštevajoč specifične cilje skupne prometne politike, iz področja uporabe predloga izključena tudi nadomestila za javne storitve v sektorju letalskega in pomorskega prometa (8), kadar gre za storitev povezav z otoki in promet, ki je manjši od 100.000 potnikov letno. |
| --- | --- |

1.4.4

Na koncu so tudi na osnovi tega kar je ugotovila že sama Evropska komisija, upoštevajoč specifične cilje skupne prometne politike, iz področja uporabe predloga izključena tudi nadomestila za javne storitve v sektorju letalskega in pomorskega prometa (8), kadar gre za storitev povezav z otoki in promet, ki je manjši od 100.000 potnikov letno.

| 1.4.5 | Področje uporabe predloga, ki ga določa prvi člen sklepa, zajema, poleg zgoraj navedene storitve povezav z otoki, nadomestila za javne storitve, ki so državne pomoči podjetjem, ki delujejo v vseh sektorjih, ki jih ureja Pogodba o ustanovitvi ES in ki izpolnjujejo naslednje pogoje:






  1) | da so dodeljena podjetjem, katerih letni promet, brez davka, od vseh dejavnosti skupaj, v dveh poslovnih letih pred dodelitvijo SSGP ne presega „pragu, ki ga bo treba določiti“ (9), in pri katerih je letni znesek nadomestila za storitev nižji od „pragu, ki ga bo treba določiti“ (10); pri kreditnih ustanovah pa se ta „prag, ki ga bo treba določiti,“ opredeli kot delež skupne bilance; |
| --- | --- | --- |

1.4.5

Področje uporabe predloga, ki ga določa prvi člen sklepa, zajema, poleg zgoraj navedene storitve povezav z otoki, nadomestila za javne storitve, ki so državne pomoči podjetjem, ki delujejo v vseh sektorjih, ki jih ureja Pogodba o ustanovitvi ES in ki izpolnjujejo naslednje pogoje:

1)

da so dodeljena podjetjem, katerih letni promet, brez davka, od vseh dejavnosti skupaj, v dveh poslovnih letih pred dodelitvijo SSGP ne presega „pragu, ki ga bo treba določiti“ (9), in pri katerih je letni znesek nadomestila za storitev nižji od „pragu, ki ga bo treba določiti“ (10); pri kreditnih ustanovah pa se ta „prag, ki ga bo treba določiti,“ opredeli kot delež skupne bilance;

| 2) | da so dodeljena bolnišnicam, ki izvajajo dejavnosti SSGP; |
| --- | --- |

2)

da so dodeljena bolnišnicam, ki izvajajo dejavnosti SSGP;

| 3) | da so dodeljena podjetjem, zadolženim za socialna stanovanja, ki izvajajo dejavnosti SSGP. |
| --- | --- |

3)

da so dodeljena podjetjem, zadolženim za socialna stanovanja, ki izvajajo dejavnosti SSGP.

| 1.4.6 | Uporaba sklepa v teh sektorjih še ne pomeni, da gre za državne pomoči iz druge točke člena 86 Pogodbe o ustanovitvi ES. Zato Komisija predlaga razlikovanje med tistimi državnimi pomočmi, katerih visok znesek lahko povzroči veliko izkrivljanje konkurence ter drugimi, katerih znesek je skromnejši. |
| --- | --- |

1.4.6

Uporaba sklepa v teh sektorjih še ne pomeni, da gre za državne pomoči iz druge točke člena 86 Pogodbe o ustanovitvi ES. Zato Komisija predlaga razlikovanje med tistimi državnimi pomočmi, katerih visok znesek lahko povzroči veliko izkrivljanje konkurence ter drugimi, katerih znesek je skromnejši.

| 1.4.7 | Predlog dodatno krepi zahtevo po zagotavljanju preglednosti finančnih razmerij med državami članicami ter javnimi podjetji ali podjetji, poverjenemi z obveznostmi javnih storitev, s spreminjanjem veljavne direktive 80/723/EGS glede opredelitve „podjetij, ki so dolžna imeti ločene račune“ na ta način, da zahteva vodenje ločenih računov kadar podjetja, ki prejemajo nadomestila za SSGP, ne glede na pravno razvrstitev le teh, izvajajo tudi druge dejavnosti, ki niso SSGP. |
| --- | --- |

1.4.7

Predlog dodatno krepi zahtevo po zagotavljanju preglednosti finančnih razmerij med državami članicami ter javnimi podjetji ali podjetji, poverjenemi z obveznostmi javnih storitev, s spreminjanjem veljavne direktive 80/723/EGS glede opredelitve „podjetij, ki so dolžna imeti ločene račune“ na ta način, da zahteva vodenje ločenih računov kadar podjetja, ki prejemajo nadomestila za SSGP, ne glede na pravno razvrstitev le teh, izvajajo tudi druge dejavnosti, ki niso SSGP.

| 1.4.8 | Na koncu se bodo določbe predloga izvajale brez vpliva na posebne, še strožje določbe sektorskih predpisov in določb Skupnosti o obveznostih javnih storitev ter na določbe Skupnosti, ki veljajo za javna naročila. |
| --- | --- |

1.4.8

Na koncu se bodo določbe predloga izvajale brez vpliva na posebne, še strožje določbe sektorskih predpisov in določb Skupnosti o obveznostih javnih storitev ter na določbe Skupnosti, ki veljajo za javna naročila.

| 1.4.9 | Predlog v vsakem primeru omejuje področje uporabe na storitve, ki so splošnega gospodarskega pomena v smislu druge točke člena 86 Pogodbe o ustanovitvi ES, vendar pa tega pojma ne opredeli. |
| --- | --- |

1.4.9

Predlog v vsakem primeru omejuje področje uporabe na storitve, ki so splošnega gospodarskega pomena v smislu druge točke člena 86 Pogodbe o ustanovitvi ES, vendar pa tega pojma ne opredeli.

| 1.4.10 | Ostale določbe predloga, naprimer tiste, ki se nanašajo na knjigovodstvo in na oprostitev obveščanja o pomočeh, na zahteve naloge javne storitve ter na izračun nadomestila, so konkretnejše. |
| --- | --- |

1.4.10

Ostale določbe predloga, naprimer tiste, ki se nanašajo na knjigovodstvo in na oprostitev obveščanja o pomočeh, na zahteve naloge javne storitve ter na izračun nadomestila, so konkretnejše.

| 1.4.11 | Tako člen 2 osnutka sklepa določa, da so nadomestila za javne storitve, ki izpolnjujejo pogoje, ki jih določa isto besedilo, združljiva s skupnim trgom ter oproščena obveznosti predhodnega obveščanja, predvidenega v tretji točki člena 88 Pogodbe. |
| --- | --- |

1.4.11

Tako člen 2 osnutka sklepa določa, da so nadomestila za javne storitve, ki izpolnjujejo pogoje, ki jih določa isto besedilo, združljiva s skupnim trgom ter oproščena obveznosti predhodnega obveščanja, predvidenega v tretji točki člena 88 Pogodbe.

| 1.4.12 | V skladu s členom 4 predloga sklepa mora biti naloga javne storitve zaupana v obliki uradnega dokumenta (zakonskega ali podzakonskega akta ali pogodbe), ki določa natančno naravo obveznosti javne storitve, kakor tudi vključena podjetja in ozemlja. |
| --- | --- |

1.4.12

V skladu s členom 4 predloga sklepa mora biti naloga javne storitve zaupana v obliki uradnega dokumenta (zakonskega ali podzakonskega akta ali pogodbe), ki določa natančno naravo obveznosti javne storitve, kakor tudi vključena podjetja in ozemlja.

| 1.4.13 | Vprašanje nadomestila je obravnavano zelo natančno, tako v členu 5 sklepa, kakor tudi v točkah 12 do 23 okvira skupnosti. Te določbe predvidevajo, da znesek nadomestila za izvedbo obveznosti ne more presegati stroškov izvedbe obveznosti javne storitve, upoštevajoč nanjo vezane prejemke, kakor tudi razumen dobiček. |
| --- | --- |

1.4.13

Vprašanje nadomestila je obravnavano zelo natančno, tako v členu 5 sklepa, kakor tudi v točkah 12 do 23 okvira skupnosti. Te določbe predvidevajo, da znesek nadomestila za izvedbo obveznosti ne more presegati stroškov izvedbe obveznosti javne storitve, upoštevajoč nanjo vezane prejemke, kakor tudi razumen dobiček.

| 1.4.14 | Stroški namenjeni SSGP lahko krijejo vse spremenljive stroške, nastale zaradi izvajanja SSGP, ustrezen prispevek za nespremenljive stroške ter primerno plačilo za lastna sredstva, kadar so ta namenjena SSGP (11). Stroškov za dejavnosti izven SSGP nikakor ne moremo pripisati SSGP. Na splošno mora biti izračun stroškov „narejen v skladu s sprejetimi knjigovodskimi načeli“. |
| --- | --- |

1.4.14

Stroški namenjeni SSGP lahko krijejo vse spremenljive stroške, nastale zaradi izvajanja SSGP, ustrezen prispevek za nespremenljive stroške ter primerno plačilo za lastna sredstva, kadar so ta namenjena SSGP (11). Stroškov za dejavnosti izven SSGP nikakor ne moremo pripisati SSGP. Na splošno mora biti izračun stroškov „narejen v skladu s sprejetimi knjigovodskimi načeli“.

| 1.4.15 | Prejemki morajo vključevati vsaj vse prejemke od SSGP. Za razumen dobiček šteje višina plačila sredstev, ki mora upoštevati tveganje, ki ga prevzema ali ne prevzema podjetje zaradi posega države (12). |
| --- | --- |

1.4.15

Prejemki morajo vključevati vsaj vse prejemke od SSGP. Za razumen dobiček šteje višina plačila sredstev, ki mora upoštevati tveganje, ki ga prevzema ali ne prevzema podjetje zaradi posega države (12).

| 1.4.16 | Na koncu mora država redno kontrolirati, da nadomestila niso prevelika, torej večja o teh, ki so potrebna za izvajanje SSGP, saj takšna državna pomoč ni združljiva s skupnim trgom. Vendar pa se lahko, kadar znesek viška nadomestila ne presega 10 % zneska letnega nadomestila, višek prenese v naslednje leto.Stroški določenih SSGP lahko letno toliko nihajo, da je za njihovo izvedbo potrebno celo več od 10 % viška nadomestila. V takšnih primerih mora država narediti sektorske bilance za daljša obdobja, vendar ne več kot za tri leta, ter zahtevati povračilo viška nadomestila, ugotovljenega na koncu obdobja. |
| --- | --- |

1.4.16

Na koncu mora država redno kontrolirati, da nadomestila niso prevelika, torej večja o teh, ki so potrebna za izvajanje SSGP, saj takšna državna pomoč ni združljiva s skupnim trgom. Vendar pa se lahko, kadar znesek viška nadomestila ne presega 10 % zneska letnega nadomestila, višek prenese v naslednje leto.Stroški določenih SSGP lahko letno toliko nihajo, da je za njihovo izvedbo potrebno celo več od 10 % viška nadomestila. V takšnih primerih mora država narediti sektorske bilance za daljša obdobja, vendar ne več kot za tri leta, ter zahtevati povračilo viška nadomestila, ugotovljenega na koncu obdobja.

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | Pričujoči predlog odraža zavzemanja — ki jih je Komisija izrazila na Evropskem svetu v Laeknu decembra 2001 — za izboljšanje pravne varnosti na področju nadomestil za javne storitve ter, konkretneje, za vzpostavitev okvira Skupnosti za podporo državnim pomočem, dodeljenim podjetjem, ki so zadolžena za opravljanje SSGP (13). |
| --- | --- |

2.1

Pričujoči predlog odraža zavzemanja — ki jih je Komisija izrazila na Evropskem svetu v Laeknu decembra 2001 — za izboljšanje pravne varnosti na področju nadomestil za javne storitve ter, konkretneje, za vzpostavitev okvira Skupnosti za podporo državnim pomočem, dodeljenim podjetjem, ki so zadolžena za opravljanje SSGP (13).

| 2.2 | Na področju predpisov o financiranju storitev splošnega pomena, predvsem pri uporabi predpisov o državnih pomočeh, vlada neizpodbitna pravna negotovost, kljub sodni praksi Evropskega sodišča (že omenjeni sodbi v zadevah Altmark in Enirisorse), ki določa pravne kriterije, ki jih je na tem področju treba obvezno upoštevati. |
| --- | --- |

2.2

Na področju predpisov o financiranju storitev splošnega pomena, predvsem pri uporabi predpisov o državnih pomočeh, vlada neizpodbitna pravna negotovost, kljub sodni praksi Evropskega sodišča (že omenjeni sodbi v zadevah Altmark in Enirisorse), ki določa pravne kriterije, ki jih je na tem področju treba obvezno upoštevati.

| 2.3 | Kljub temu pa bi bilo treba te kriterije razjasniti, posebej metode izračuna stroškov (preglednost, parametri) ter naravo obveznosti javne storitve, ki ji je nadomestilo namenjeno (14). |
| --- | --- |

2.3

Kljub temu pa bi bilo treba te kriterije razjasniti, posebej metode izračuna stroškov (preglednost, parametri) ter naravo obveznosti javne storitve, ki ji je nadomestilo namenjeno (14).

| 2.4 | V tem smislu bo predlog koristil zlasti podjetjem, namreč: dokler pravni okvir ne začne veljati in Komisija ne bo obveščena o javni pomoči, ki jo prejemajo izvajalci storitev splošnega gospodarskega pomena, ne glede na njeno količino, bo ta pomoč lahko nezakonita. |
| --- | --- |

2.4

V tem smislu bo predlog koristil zlasti podjetjem, namreč: dokler pravni okvir ne začne veljati in Komisija ne bo obveščena o javni pomoči, ki jo prejemajo izvajalci storitev splošnega gospodarskega pomena, ne glede na njeno količino, bo ta pomoč lahko nezakonita.

| 2.5 | Njihova zakonitost bi se tako lahko spodbijala s tožbami na sodiščih držav članic. |
| --- | --- |

2.5

Njihova zakonitost bi se tako lahko spodbijala s tožbami na sodiščih držav članic.

| 2.6 | Tveganje je še večje, saj obstajata dve področji — financiranje in sklepanje pogodb — kjer pristojnost držav članic za opredeljevanje in razvijanje nalog SSGP pogosto trči ob določena temeljna pravila prava Skupnosti. |
| --- | --- |

2.6

Tveganje je še večje, saj obstajata dve področji — financiranje in sklepanje pogodb — kjer pristojnost držav članic za opredeljevanje in razvijanje nalog SSGP pogosto trči ob določena temeljna pravila prava Skupnosti.

| 2.7 | Države članice imajo veliko manevrskega prostora pri odločanju o primernosti izvajanja SSGP ter o sredstvih za njihovo financiranje, saj je zaradi pomanjkanja usklajenosti na nivoju Skupnosti ta njihova pristojnost omejena le s spoštovanjem evropskega konkurenčnega prava (15) brez škode za njihove socialne naloge ter ob upoštevanju načela subsidiarnosti, ki je obvezujoča pravna norma ustavne narave, ki jo morajo spoštovati Unija in države članice in ki ne sme pripeljati do tega, da se postavi pod vprašaj evropski pravni red. |
| --- | --- |

2.7

Države članice imajo veliko manevrskega prostora pri odločanju o primernosti izvajanja SSGP ter o sredstvih za njihovo financiranje, saj je zaradi pomanjkanja usklajenosti na nivoju Skupnosti ta njihova pristojnost omejena le s spoštovanjem evropskega konkurenčnega prava (15) brez škode za njihove socialne naloge ter ob upoštevanju načela subsidiarnosti, ki je obvezujoča pravna norma ustavne narave, ki jo morajo spoštovati Unija in države članice in ki ne sme pripeljati do tega, da se postavi pod vprašaj evropski pravni red.

| 2.8 | Bilo bi dobro, če bi Komisija, kot zgled dobre prakse in skladno s protokolom o izvajanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti, preučila kako jasno predstaviti razloge zakaj je določen predlog podan (pravna osnova, potreba, sorazmernost) in zakaj ga je treba izvajati na nivoju Skupnosti (kriteriji subsidiarnosti, kvalitativni in/ali kvantitativni kazalniki). |
| --- | --- |

2.8

Bilo bi dobro, če bi Komisija, kot zgled dobre prakse in skladno s protokolom o izvajanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti, preučila kako jasno predstaviti razloge zakaj je določen predlog podan (pravna osnova, potreba, sorazmernost) in zakaj ga je treba izvajati na nivoju Skupnosti (kriteriji subsidiarnosti, kvalitativni in/ali kvantitativni kazalniki).

| 2.9 | Poleg že navedenih, obstajajo še mnogi drugi razlogi za to, da bi pozitivno sprejeli predlog Komisije, katerega glavni cilj je države članice voditi pri izvajanju temeljnih obveznosti, kot je pregledno izvajanje postopkov javnih naročil ter opreznost glede morebitnih škodljivih vplivov na prosto konkurenco, v primerih, ko podjetja neučinkovito izvajajo naloge SSGP (16). |
| --- | --- |

2.9

Poleg že navedenih, obstajajo še mnogi drugi razlogi za to, da bi pozitivno sprejeli predlog Komisije, katerega glavni cilj je države članice voditi pri izvajanju temeljnih obveznosti, kot je pregledno izvajanje postopkov javnih naročil ter opreznost glede morebitnih škodljivih vplivov na prosto konkurenco, v primerih, ko podjetja neučinkovito izvajajo naloge SSGP (16).

| 2.10 | EESO izraža podporo zakonodajnemu predlogu, ki vodi k razširjanju kriterijev, ki jih je postavilo Evropsko sodišče, za to, da se nadomestila za obveznosti javnih storitev izločijo iz področja uporabe določb Pogodbe o državnih pomočeh. |
| --- | --- |

2.10

EESO izraža podporo zakonodajnemu predlogu, ki vodi k razširjanju kriterijev, ki jih je postavilo Evropsko sodišče, za to, da se nadomestila za obveznosti javnih storitev izločijo iz področja uporabe določb Pogodbe o državnih pomočeh.

3.   Posebne ugotovitve

| 3.1 | Vseeno pa je potrebno poudariti, da se ob analizi predloga zastavlja določeno število formalnih in vsebinskih vprašanj. |
| --- | --- |

3.1

Vseeno pa je potrebno poudariti, da se ob analizi predloga zastavlja določeno število formalnih in vsebinskih vprašanj.

| 3.2 | Trije glavni cilji predloga so naslednji: zagotoviti, da so s skupnim trgom združljive tiste državne pomoči, katerih vsota je „relativno omejena“ in so namenjene podjetjem za opravljanje SSGP; utrditi pravno varnost tistih nadomestil za izvajanje SSGP, ki presegajo takšno vsoto, s pomočjo okvira Skupnosti, ki bi določil ocenjevalne kriterije; določiti kriterije, ki omogočajo opredeliti ali je takšno nadomestilo državna pomoč. |
| --- | --- |

3.2

Trije glavni cilji predloga so naslednji: zagotoviti, da so s skupnim trgom združljive tiste državne pomoči, katerih vsota je „relativno omejena“ in so namenjene podjetjem za opravljanje SSGP; utrditi pravno varnost tistih nadomestil za izvajanje SSGP, ki presegajo takšno vsoto, s pomočjo okvira Skupnosti, ki bi določil ocenjevalne kriterije; določiti kriterije, ki omogočajo opredeliti ali je takšno nadomestilo državna pomoč.

| 3.3 | EESO ocenjuje, da bi bilo treba razširiti določbe predloga na vsa nadomestila, dodeljena za obveznosti jasno opredeljene in stalne javne storitve, ki, brez viška, krijejo vse stroške, s tem da podjetje, ki nadomestilo prejema, vodi ločene račune in da ga Komisija in Evropsko sodišče vedno lahko naknadno kontrolirata in sankcionirata. |
| --- | --- |

3.3

EESO ocenjuje, da bi bilo treba razširiti določbe predloga na vsa nadomestila, dodeljena za obveznosti jasno opredeljene in stalne javne storitve, ki, brez viška, krijejo vse stroške, s tem da podjetje, ki nadomestilo prejema, vodi ločene račune in da ga Komisija in Evropsko sodišče vedno lahko naknadno kontrolirata in sankcionirata.

| 3.4 | Predlog ne opredeljuje dovolj natančno področja uporabe, ki je, zlasti v primeru sklepa, opredeljeno z neenotnimi kriteriji, ki bodisi izključujejo določene situacije ali sektorje (glej točko 1.4.2 — 1.4.4 zgoraj), bodisi jih splošno omejujejo, po kriterijih, ki so bolj kvantitativni kot kvalitativni (glej točko 1.4.5zgoraj). |
| --- | --- |

3.4

Predlog ne opredeljuje dovolj natančno področja uporabe, ki je, zlasti v primeru sklepa, opredeljeno z neenotnimi kriteriji, ki bodisi izključujejo določene situacije ali sektorje (glej točko 1.4.2 — 1.4.4 zgoraj), bodisi jih splošno omejujejo, po kriterijih, ki so bolj kvantitativni kot kvalitativni (glej točko 1.4.5zgoraj).

| 3.5 | Enako lahko očitamo nekaterim določbam predloga, kjer so uporabljeni določeni nejasni pravni koncepti, kot je izračun stroškov, namenjenih SSGP, „v skladu s sprejetimi knjigovodskimi načeli“ ali navedba, da se sklep lahko uporablja za „storitve, ki so storitve splošnega gospodarskega pomena v smislu 2. točke člena 86 Pogodbe“, čeprav ta pojem, kot vemo, ni opredeljen ne v Pogodbah ne v sekundarnih pravnih virih EU. |
| --- | --- |

3.5

Enako lahko očitamo nekaterim določbam predloga, kjer so uporabljeni določeni nejasni pravni koncepti, kot je izračun stroškov, namenjenih SSGP, „v skladu s sprejetimi knjigovodskimi načeli“ ali navedba, da se sklep lahko uporablja za „storitve, ki so storitve splošnega gospodarskega pomena v smislu 2. točke člena 86 Pogodbe“, čeprav ta pojem, kot vemo, ni opredeljen ne v Pogodbah ne v sekundarnih pravnih virih EU.

| 3.6 | EESO meni, da bi prav tako kot ostale vrste prevozov, otoška pomorska kabotaža kakršnekoli vrste morala biti izključena iz področja uporabe predloga, razen če Komisija to ustrezno upraviči. |
| --- | --- |

3.6

EESO meni, da bi prav tako kot ostale vrste prevozov, otoška pomorska kabotaža kakršnekoli vrste morala biti izključena iz področja uporabe predloga, razen če Komisija to ustrezno upraviči.

| 3.7 | V tem smislu, in glede na očitno tehnično in instrumentalno naravnanost ciljev predloga, se zdi smiselno od Komisije zahtevati, da se potrudi in opredeli pojem SSGP v razmerju do ostalih pojmov, ki se v ustavnih tradicijah držav članic prekrivajo, kot naprimer pojma javna storitev ter storitev splošnega pomena (17). Dejansko splošni pojmi, s katerimi Komisija opredeljuje SSGP, izključujejo iz področja uporabe predloga tiste dejavnosti, ki imajo znaten socialni pomen, kot je financiranje raziskav, vezanih na napredek v zdravstvu ali pri zaščiti potrošnikov (18). |
| --- | --- |

3.7

V tem smislu, in glede na očitno tehnično in instrumentalno naravnanost ciljev predloga, se zdi smiselno od Komisije zahtevati, da se potrudi in opredeli pojem SSGP v razmerju do ostalih pojmov, ki se v ustavnih tradicijah držav članic prekrivajo, kot naprimer pojma javna storitev ter storitev splošnega pomena (17). Dejansko splošni pojmi, s katerimi Komisija opredeljuje SSGP, izključujejo iz področja uporabe predloga tiste dejavnosti, ki imajo znaten socialni pomen, kot je financiranje raziskav, vezanih na napredek v zdravstvu ali pri zaščiti potrošnikov (18).

| 3.8 | Glede tega je potrebno poudariti, da, če je že potrebno na nadnacionalnem nivoju pravno razjasniti pojma „storitev splošnega pomena“ in „storitev splošnega gospodarskega pomena“, pa vendar ni tako nujno na istem nivoju opredeliti socialne storitve in to vsaj iz dveh razlogov. Prvič: te storitve sodijo v okvir Skupnosti le tedaj, kadar izvajalcu prinašajo ekonomski dobiček. In drugič: pod to predpostavko bi bile nedvomno zajete v enega od prej omenjenih pojmov. |
| --- | --- |

3.8

Glede tega je potrebno poudariti, da, če je že potrebno na nadnacionalnem nivoju pravno razjasniti pojma „storitev splošnega pomena“ in „storitev splošnega gospodarskega pomena“, pa vendar ni tako nujno na istem nivoju opredeliti socialne storitve in to vsaj iz dveh razlogov. Prvič: te storitve sodijo v okvir Skupnosti le tedaj, kadar izvajalcu prinašajo ekonomski dobiček. In drugič: pod to predpostavko bi bile nedvomno zajete v enega od prej omenjenih pojmov.

| 3.9 | Poleg tega predlog ne omenja niti statusa, ki naj bi ga imele določene oblike financiranja SSGP, kot je financiranje na temelju solidarnosti, ki ga zadevajo problemi dostopa do določenih nacionalnih trgov (primer so zavarovalnice), niti določitve kriterijev za ocenjevanje dobrih praks na nivoju Skupnosti, kar bi bilo med drugim dobrodošlo pri razjasnjevanju zakonitosti prakse znane kot „pobiranje smetane“ (19). |
| --- | --- |

3.9

Poleg tega predlog ne omenja niti statusa, ki naj bi ga imele določene oblike financiranja SSGP, kot je financiranje na temelju solidarnosti, ki ga zadevajo problemi dostopa do določenih nacionalnih trgov (primer so zavarovalnice), niti določitve kriterijev za ocenjevanje dobrih praks na nivoju Skupnosti, kar bi bilo med drugim dobrodošlo pri razjasnjevanju zakonitosti prakse znane kot „pobiranje smetane“ (19).

| 3.10 | Predlog vsem nalaga enake kriterije spoštovanja temeljnega pravnega okvira notranjega trga in ne dela razlik med sektorji niti ne pretehta odziva operaterjev. |
| --- | --- |

3.10

Predlog vsem nalaga enake kriterije spoštovanja temeljnega pravnega okvira notranjega trga in ne dela razlik med sektorji niti ne pretehta odziva operaterjev.

| 3.11 | Predlog torej temelji zmotnem načelu enakega obravnavanja v različnih situacijah. Iz takšne perspektive je oskrba s pitno vodo, odvodnja komunalnih voda ali reciklaža odpadkov primerljiva z oskrbo z elektriko ali plinom, četudi gre za sektorje, ki ne delujejo v enakih pogojih (varovanje okolja, infrastrukture itd.) in katerih trgi niso isti (na eni strani imamo lokalne in regionalne trge, na drugi pa nacionalne, čeznacionalne ali mednarodne). Teh sektorjev ne moremo obravnavati enako ter jih podrejati istim nadnacionalnim pravilom financiranja. |
| --- | --- |

3.11

Predlog torej temelji zmotnem načelu enakega obravnavanja v različnih situacijah. Iz takšne perspektive je oskrba s pitno vodo, odvodnja komunalnih voda ali reciklaža odpadkov primerljiva z oskrbo z elektriko ali plinom, četudi gre za sektorje, ki ne delujejo v enakih pogojih (varovanje okolja, infrastrukture itd.) in katerih trgi niso isti (na eni strani imamo lokalne in regionalne trge, na drugi pa nacionalne, čeznacionalne ali mednarodne). Teh sektorjev ne moremo obravnavati enako ter jih podrejati istim nadnacionalnim pravilom financiranja.

| 3.12 | Vsi sektorji prav tako niso enako zanimivi za izvajalce SSGP.Določene storitve zahtevajo posebno infrastrukturo in za njihovo izvajanje je potrebna oprema, ki, logično, pomeni večje stroške, in ti lahko celo odvračajo zasebne investitorje, saj kratkoročno in srednjeročno niso rentabilni. |
| --- | --- |

3.12

Vsi sektorji prav tako niso enako zanimivi za izvajalce SSGP.Določene storitve zahtevajo posebno infrastrukturo in za njihovo izvajanje je potrebna oprema, ki, logično, pomeni večje stroške, in ti lahko celo odvračajo zasebne investitorje, saj kratkoročno in srednjeročno niso rentabilni.

| 3.13 | Poleg tega predlog, katerega pravni temelj je 3. točka člena 86 Pogodbe o ustanovitvi ES, ohranja neskladje, ki obstaja že v pogodbah, med interpretacijo konkurenčnega prava (kjer SSGP šteje kot odstopanje od določb 2. točke člena 86 Pogodbe) ter pozitivnim priznavanjem v členu 16 iste pogodbe ter v členu 36 Listine temeljnih pravic. Takšen pristop zmanjšuje bistveno vlogo SSGP, tako pri političnem ukrepanju EU (socialna in ozemeljska kohezija) kot pri zagotavljanju državljanom, da lahko uživajo temeljne pravice, kot je naprimer prosto gibanje. |
| --- | --- |

3.13

Poleg tega predlog, katerega pravni temelj je 3. točka člena 86 Pogodbe o ustanovitvi ES, ohranja neskladje, ki obstaja že v pogodbah, med interpretacijo konkurenčnega prava (kjer SSGP šteje kot odstopanje od določb 2. točke člena 86 Pogodbe) ter pozitivnim priznavanjem v členu 16 iste pogodbe ter v členu 36 Listine temeljnih pravic. Takšen pristop zmanjšuje bistveno vlogo SSGP, tako pri političnem ukrepanju EU (socialna in ozemeljska kohezija) kot pri zagotavljanju državljanom, da lahko uživajo temeljne pravice, kot je naprimer prosto gibanje.

| 3.14 | Problemi, ki jih odpira predlog, se dotikajo temeljev zakonodajne tehnike, ki jo uporablja Komisija, vsaj glede dveh vprašanj: njegove instrumentalne namembnosti in njegove pravne učinkovitosti. Glede prvega vprašanja tehnika predloga spominja na iz uredb dobro znano tipologijo oproščanja po kategorijah, ki je pogosta praksa v pravnem sistemu skupnosti, ki ureja konkurenco na notranjem trgu. Kadar „de facto“ združujemo različne situacije, tvegamo prikrito usklajevanje, ki v predpisih zakrije kompleksnost SSGP, namesto da bi izbrali natančnejši in daljnosežnejši pravni pristop. |
| --- | --- |

3.14

Problemi, ki jih odpira predlog, se dotikajo temeljev zakonodajne tehnike, ki jo uporablja Komisija, vsaj glede dveh vprašanj: njegove instrumentalne namembnosti in njegove pravne učinkovitosti. Glede prvega vprašanja tehnika predloga spominja na iz uredb dobro znano tipologijo oproščanja po kategorijah, ki je pogosta praksa v pravnem sistemu skupnosti, ki ureja konkurenco na notranjem trgu. Kadar „de facto“ združujemo različne situacije, tvegamo prikrito usklajevanje, ki v predpisih zakrije kompleksnost SSGP, namesto da bi izbrali natančnejši in daljnosežnejši pravni pristop.

| 3.15 | Ta ugotovitev pa nas privede še do naslednje, vezane na drugo vprašanje: vprašanje pravne učinkovitosti. Ker ni bilo podanega predhodnega predloga okvirne direktive — ki jo je Odbor močno priporočal (20) — ki bi utrdil temeljne pravne cilje in načela glede SSGP ter natančneje opredelil pojme, ki se uporabljajo v pogodbah ter v sektorskih direktivah in pogoje za vključitev različnih izvajalcev (21), pričujoči predlog sam po sebi ne zagotavlja nivoja pravne varnosti, ki ga zahteva ta sektor notranjega trga. |
| --- | --- |

3.15

Ta ugotovitev pa nas privede še do naslednje, vezane na drugo vprašanje: vprašanje pravne učinkovitosti. Ker ni bilo podanega predhodnega predloga okvirne direktive — ki jo je Odbor močno priporočal (20) — ki bi utrdil temeljne pravne cilje in načela glede SSGP ter natančneje opredelil pojme, ki se uporabljajo v pogodbah ter v sektorskih direktivah in pogoje za vključitev različnih izvajalcev (21), pričujoči predlog sam po sebi ne zagotavlja nivoja pravne varnosti, ki ga zahteva ta sektor notranjega trga.

| 3.16 | Dokler nimamo omenjene pravne infrastrukture, se lahko nadejamo številnih sporov glede uporabe in tolmačenja, ki bodo ohromili delo pristojnih sodnih organov. Izvajanje predloga bi lahko privedlo do kršitev načela subsidiarnosti, ki v sedanjem kontekstu procesa integracije uživa visok nivo zaščite, kot je razvidno iz člena I-9 ter iz priložnostnega protokola, priloženega osnutku Pogodbe o Ustavi za Evropo, ki ga je pripravila Evropska konvencija. |
| --- | --- |

3.16

Dokler nimamo omenjene pravne infrastrukture, se lahko nadejamo številnih sporov glede uporabe in tolmačenja, ki bodo ohromili delo pristojnih sodnih organov. Izvajanje predloga bi lahko privedlo do kršitev načela subsidiarnosti, ki v sedanjem kontekstu procesa integracije uživa visok nivo zaščite, kot je razvidno iz člena I-9 ter iz priložnostnega protokola, priloženega osnutku Pogodbe o Ustavi za Evropo, ki ga je pripravila Evropska konvencija.

| 3.17 | EESO si želi, da izvajanje predvidenega okvira ne bi oviralo prizadevanj za krepitev ekonomske, socialne in ozemeljske kohezije. Pomoči, namenjene spodbujanju gospodarskega razvoja regij, kjer je življenjski standard neobičajno nizek ali tistih, kjer vlada zaskrbljujoč položaj zaradi pomanjkanja zaposlitev, kakor tudi pomoči, namenjene spodbujanju razvoja določenih dejavnosti in gospodarskih regij, je treba ohraniti in preusmeriti v kohezijske cilje. |
| --- | --- |

3.17

EESO si želi, da izvajanje predvidenega okvira ne bi oviralo prizadevanj za krepitev ekonomske, socialne in ozemeljske kohezije. Pomoči, namenjene spodbujanju gospodarskega razvoja regij, kjer je življenjski standard neobičajno nizek ali tistih, kjer vlada zaskrbljujoč položaj zaradi pomanjkanja zaposlitev, kakor tudi pomoči, namenjene spodbujanju razvoja določenih dejavnosti in gospodarskih regij, je treba ohraniti in preusmeriti v kohezijske cilje.

| 3.18 | Morda bi bilo treba ponovno preučiti izvajanje politike državnih pomoči na nivoju skupnosti, zlasti glede na to, da odnosi med Komisijo in regionalnimi in/ali lokalnimi oblastmi, s katerimi mora Komisija neposredno obravnavati vse zadeve, vezane na pomoči, ki jih te oblasti dajejo, postajajo vse bolj zapleteni. |
| --- | --- |

3.18

Morda bi bilo treba ponovno preučiti izvajanje politike državnih pomoči na nivoju skupnosti, zlasti glede na to, da odnosi med Komisijo in regionalnimi in/ali lokalnimi oblastmi, s katerimi mora Komisija neposredno obravnavati vse zadeve, vezane na pomoči, ki jih te oblasti dajejo, postajajo vse bolj zapleteni.

V Bruslju, 15. decembra 2004

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Osnutek direktive, ki spreminja direktivo 2000/52/ES (UL L 193 z dne 29. julija 2000, str. 75).

1

(2)  Sodba z dne 24. julija 2003 v zadevi C-280/00, ki še ni bila objavljena v Zbirki.

2

(3)  Sodba z dne 27. novembra 2003 v združenih zadevah C-34/01 do C-38/01, ki še ni bila objavljena v Zbirki.

3

(4)  UL L 10 z dne 13. januarja 2001, str. 30. Gre za finančne podpore, katerih znesek presega 100.000 evrov na podjetje v obdobju treh let. Treba je poudariti, da se ta uredba ne uporablja več v sektorju prevozov niti pri dejavnostih, vezanih na predelavo ali trženje izdelkov, naštetih v Prilogi 1 Pogodbe.

4

(5)  Konkretneje, gre za storitve naštete v točkah 49 do 56 sporočila Komisije, ki je bilo objavljeno v UL C 320 z dne 15. novembra 2001.

5

(6)  UL L 156 z dne 28. junija 1969. Zadnjič spremenjena z uredbo (EGS) št. 1893/91 (UL L 169 z dne 29. junija 1991, str.1).

6

(7)  UL L 130 z dne 15. junija 1970. Zadnjič spremenjena z uredbo (ES) št. 543/97 (UL L 84 z dne 26. marca 1997, str. 6).

7

(8)  Predpise, ki se uporabljajo v tem sektorju najdemo v Uredbi Sveta (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 (UL L 240 z dne 24. avgusta 1992, str. 8, o dostopu letalskih prevoznikov do zračnih poti v skupnosti, zadnjič spremenjeno z Uredbo ES št. 1882/2003 Evropskega Parlamenta in Sveta (UL L 284 z dne 31. oktobra 2003, str. 1), ter z Uredbo Sveta (EGS) št. 3577/92 z dne 7. decembra 1992 (UL L 364 z dne 12. decembra 1992, str. 7) o pomorski kabotaži.

8

(9)  Ti zneski bodo dokončno določeni ob upoštevanju rezultatov odprtega posvetovanja, ki ga bo izvedla Komisija glede vsebine predloga.

9

(10)  Ta prag se lahko določi upoštevajoč letno povprečje ažuriranega zneska nadomestil, dodeljenih v pogodbenem obdobju ali v obdobju petih let.

10

(11)  Glej sodbo Evropskega sodišča z dne 3. julija 2003, Chronopost, združene zadeve C-83/01P, C-93/01P in C-94/01P, ki še ni bila objavljena v Zbirki.

11

(12)  V skladu s 4. točko člena 5 slepa, je treba nameniti posebno pozornost ugotavljanju razumnega dobička pri dodeljevanju izključnih ali posebnih pravic, država članica lahko uvede tudi spodbujevalne kriterije, glede na kakovost opravljenega dela.

12

(13)  COM(2001) 598 final.

13

(14)  Komisija ES, Delovni dokument služb Komisije „Poročilo o javnem posvetovanju o Zeleni knjigi o storitvah splošnega pomena“, Bruselj, 29. marec 2004, SEC (2004) 326, str. 27-28.

14

(15)  Države članice uporabljajo različne mehanizme financiranja: neposredno finančno pomoč iz državnega proračuna, posebne in izjemne pravice, prispevki tržnih operaterjev, določitev povprečne tarife in financiranje na osnovi solidarnosti; glej Komisija ES, COM(2004) 374, str. 13.

15

(16)  Glej dokument Evropskega parlamenta „Poročilo o zeleni knjigi o storitvah splošnega pomena“, Bruselj, 17. december 2003, doc. A5-0484/2003 final, PE 323.188, str. 11-13, ter dokument Odbora regij „Mnenje o zeleni knjigi o storitvah splošnega pomena“, UL C 73 z dne 23. marca 2004, str. 7, in zlasti strani 10-11.

16

(17)  Tega vprašanja se je Evropski ekonomsko-socialni odbor večkrat lotil, pred kratkim tudi v mnenju o zeleni knjigi o storitveh splošnega pomena z dne 11. decembra 2003, UL C 80 z dne 30. marca 2004, str. 66.

17

(18)  Glej prilogo I („Opredelitev pojmov“) bele knjige o storitvah splošnega pomena, COM (2004) 374, cit. str. 23.

18

(19)  Ta ima lahko negativne učinke zlasti v liberaliziranih sektorjih, v primeru določanja povprečnih tarif ter navzkrižnega financiranja med donosnimi in deficitarnimi storitvami.

19

(20)  UL C 241 z dne 7. oktobra 2002, točka 4.4.

20

(21)  Glej točke 3.1 do 3.5 mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. decembra 2003 (glej zgoraj).

21

---

| 28.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/53 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/53

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o priznavanju spričeval pomorščakov, ki jih izdajajo države članice, in o spremembi Direktive 2001/25/ES

COM(2004) 311 final — 2004/0098 (COD)

(2005/C 157/07)

Dne 6. maja 2004 je Svet sklenil, da se bo v skladu z odstavkom 2 člena 80 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti posvetoval z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom o predlogu za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o priznavanju spričeval pomorščakov, ki jih izdajajo države članice, in o spremembi Direktive 2001/25/ES

Strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo, ki je bila odgovorna za pripravo dela Odbora v zvezi s to zadevo, je sprejela svoje mnenje dne 24. novembra 2004. Poročevalec je bil g. Chagas.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je na 413. plenarnem zasedanju dne 15. in 16. decembra 2004 (seja 15. decembra 2004) sprejel naslednje mnenje s 140 glasovi za in 4 vzdržanimi.

1.   Ozadje

| 1.1 | Komisija je 26. aprila 2004 predstavila predlog za direktivo o priznavanju spričeval pomorščakov, ki jih izdajajo države članice, in o spremembi Direktive 2001/25/ES (1), da bi tako zagotovila poenostavljen postopek za priznavanje spričeval, ki jih izdajajo države članice. |
| --- | --- |

1.1

Komisija je 26. aprila 2004 predstavila predlog za direktivo o priznavanju spričeval pomorščakov, ki jih izdajajo države članice, in o spremembi Direktive 2001/25/ES (1), da bi tako zagotovila poenostavljen postopek za priznavanje spričeval, ki jih izdajajo države članice.

| 1.2 | Zahteve glede usposabljanja, izdajanja spričeval in ladijskega stražarjenja pomorščakov je določila Konvencija Mednarodne pomorske organizacije o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov iz leta 1978, kot je bila spremenjena (Konvencija STCW). Konvencija med drugim določa posebna merila za priznavanje spričeval pomorščakov, ki jih pogodbenice izdajajo poveljniku ladje, častniku ali pomorskemu radiotelefonistu. |
| --- | --- |

1.2

Zahteve glede usposabljanja, izdajanja spričeval in ladijskega stražarjenja pomorščakov je določila Konvencija Mednarodne pomorske organizacije o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov iz leta 1978, kot je bila spremenjena (Konvencija STCW). Konvencija med drugim določa posebna merila za priznavanje spričeval pomorščakov, ki jih pogodbenice izdajajo poveljniku ladje, častniku ali pomorskemu radiotelefonistu.

| 1.3 | Te mednarodne zahteve so bile prenesene v zakonodajo Skupnosti z Direktivo 2001/25/ES (2) Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila, kot je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/103/ES (3) o minimalni ravni usposabljanja pomorščakov (v nadaljnjem besedilu direktiva). Države članice morajo zato pomorščakom izdati spričevala o usposobljenosti, ki so v skladu s temi standardi. |
| --- | --- |

1.3

Te mednarodne zahteve so bile prenesene v zakonodajo Skupnosti z Direktivo 2001/25/ES (2) Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila, kot je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/103/ES (3) o minimalni ravni usposabljanja pomorščakov (v nadaljnjem besedilu direktiva). Države članice morajo zato pomorščakom izdati spričevala o usposobljenosti, ki so v skladu s temi standardi.

| 1.4 | V zvezi s priznavanjem spričeval med državami članicami Direktiva 2001/25/ES določa, da je priznavanje spričeval pomorščakov, ki so ali niso državljani držav članic, predmet določb direktiv 89/48/EGS (4) in 92/51/EGS (5) o splošnem sistemu priznavanja strokovne izobrazbe in usposabljanja. Splošni sistem določa postopek za priznavanje dokazil o poklicnih kvalifikacijah pomorščakov, ki vključuje primerjavo opravljene izobrazbe in usposabljanja ter ustrezne kvalifikacije. V primeru velikih razlik bodo za te pomorščake morda veljali posebni kompenzacijski ukrepi. Trenutne razmere glede tega so v Evropski uniji paradoksalne, saj je vzajemno priznavanje med državami članicami težje od priznavanja spričeval tretjih držav. |
| --- | --- |

1.4

V zvezi s priznavanjem spričeval med državami članicami Direktiva 2001/25/ES določa, da je priznavanje spričeval pomorščakov, ki so ali niso državljani držav članic, predmet določb direktiv 89/48/EGS (4) in 92/51/EGS (5) o splošnem sistemu priznavanja strokovne izobrazbe in usposabljanja. Splošni sistem določa postopek za priznavanje dokazil o poklicnih kvalifikacijah pomorščakov, ki vključuje primerjavo opravljene izobrazbe in usposabljanja ter ustrezne kvalifikacije. V primeru velikih razlik bodo za te pomorščake morda veljali posebni kompenzacijski ukrepi. Trenutne razmere glede tega so v Evropski uniji paradoksalne, saj je vzajemno priznavanje med državami članicami težje od priznavanja spričeval tretjih držav.

| 1.5 | Komisija predlaga, da države članice samodejno sprejmejo vsa spričevala, ki jih je pomorščakom izdala druga država članica v skladu z direktivo. Glavni cilj predlaganih ukrepov je vsem pomorščakom, ki so kvalificirani v državi članici in imajo taka spričevala, zagotoviti, da lahko delajo na krovu ladij, ki plujejo pod zastavo druge države članice, brez kakršnih koli dodatnih pogojev. |
| --- | --- |

1.5

Komisija predlaga, da države članice samodejno sprejmejo vsa spričevala, ki jih je pomorščakom izdala druga država članica v skladu z direktivo. Glavni cilj predlaganih ukrepov je vsem pomorščakom, ki so kvalificirani v državi članici in imajo taka spričevala, zagotoviti, da lahko delajo na krovu ladij, ki plujejo pod zastavo druge države članice, brez kakršnih koli dodatnih pogojev.

| 1.6 | Poleg tega Komisija meni, da je v zakonodajo Skupnosti primerno uvesti zahteve Konvencije STCW o jezikovnih spretnostih za pomorščake. Take zahteve bi omogočile učinkovito sporazumevanje na krovu ladij, poleg tega pa bi tudi olajšale prosto gibanje poklicnih pomorščakov. |
| --- | --- |

1.6

Poleg tega Komisija meni, da je v zakonodajo Skupnosti primerno uvesti zahteve Konvencije STCW o jezikovnih spretnostih za pomorščake. Take zahteve bi omogočile učinkovito sporazumevanje na krovu ladij, poleg tega pa bi tudi olajšale prosto gibanje poklicnih pomorščakov.

| 1.7 | Komisija si s svojimi predlogi prizadeva spremeniti Direktivo 2001/25/ES in tudi predpisati:






  — | obveznost držav članic, da sprejmejo ukrepe za preprečevanje in kaznovanje goljufivih praks, povezanih s spričevali pomorščakov, in |
| --- | --- | --- |

1.7

Komisija si s svojimi predlogi prizadeva spremeniti Direktivo 2001/25/ES in tudi predpisati:

—

obveznost držav članic, da sprejmejo ukrepe za preprečevanje in kaznovanje goljufivih praks, povezanih s spričevali pomorščakov, in

| — | redno oceno skladnosti držav članic z zahtevami Direktive 2001/25/ES. |
| --- | --- |

—

redno oceno skladnosti držav članic z zahtevami Direktive 2001/25/ES.

2.   Splošne opombe

| 2.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor priznava potrebo po postopku, ki bo vsem državam članicam olajšal priznavanje spričeval pomorščakov, izdanih v Evropski uniji v skladu z minimalnimi zahtevami Direktive 2001/25/ES, kot je bila spremenjena. |
| --- | --- |

2.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor priznava potrebo po postopku, ki bo vsem državam članicam olajšal priznavanje spričeval pomorščakov, izdanih v Evropski uniji v skladu z minimalnimi zahtevami Direktive 2001/25/ES, kot je bila spremenjena.

| 2.2 | Evropski ekonomsko-socialni odbor nadalje priznava potrebo, da se zagotovi temeljito in stalno skladnost z obstoječimi zahtevami ter tako izpolnijo mednarodne obveznosti. |
| --- | --- |

2.2

Evropski ekonomsko-socialni odbor nadalje priznava potrebo, da se zagotovi temeljito in stalno skladnost z obstoječimi zahtevami ter tako izpolnijo mednarodne obveznosti.

| 2.3 | Evropski ekonomsko-socialni odbor ugotavlja v svojih sklepnih ugotovitvah z dne 5. junija 2003, da je Svet poudaril potrebo po spodbujanju mobilnosti pomorščakov v Evropski uniji (6). |
| --- | --- |

2.3

Evropski ekonomsko-socialni odbor ugotavlja v svojih sklepnih ugotovitvah z dne 5. junija 2003, da je Svet poudaril potrebo po spodbujanju mobilnosti pomorščakov v Evropski uniji (6).

| 2.4 | Evropski ekonomsko-socialni odbor ugotavlja, da je sedanji splošni sistem priznavanja strokovne izobrazbe in usposabljanja nekoliko okoren in izključuje vzajemno priznavanje spričeval, izdanih med državami članicami, od uporabe zadevnih določb Konvencije. |
| --- | --- |

2.4

Evropski ekonomsko-socialni odbor ugotavlja, da je sedanji splošni sistem priznavanja strokovne izobrazbe in usposabljanja nekoliko okoren in izključuje vzajemno priznavanje spričeval, izdanih med državami članicami, od uporabe zadevnih določb Konvencije.

| 2.5 | Evropski ekonomsko-socialni odbor priznava, da je postopek, nedavno uveden za priznavanje spričeval zunaj Evropske unije, preprostejši, in da bi bili lahko odslej pomorščaki, kvalificirani v državi članici, zaradi tega prikrajšani. Predlagane spremembe, skladne z mednarodnimi zahtevami, bi morale odpraviti to možno prikrajšanost. |
| --- | --- |

2.5

Evropski ekonomsko-socialni odbor priznava, da je postopek, nedavno uveden za priznavanje spričeval zunaj Evropske unije, preprostejši, in da bi bili lahko odslej pomorščaki, kvalificirani v državi članici, zaradi tega prikrajšani. Predlagane spremembe, skladne z mednarodnimi zahtevami, bi morale odpraviti to možno prikrajšanost.

| 2.6 | Evropski ekonomsko-socialni odbor nadalje priznava, da nekatere države članice rezervirajo delovni mesti poveljnika ladje in glavnega častnika za svoje državljane, kot sta potrdila sodna primera C-47/02 in C-405/01 na Sodišču Evropskih skupnosti; to se šteje kot potrditev, da lahko države članice preprečijo prosto gibanje pomorščakov in tako rezervirajo delovna mesta za svoje državljane. Nizozemska in Združeno kraljestvo imata med vsemi državami članicami najmanj omejevalni politiki zaposlovanja nedržavljanov. |
| --- | --- |

2.6

Evropski ekonomsko-socialni odbor nadalje priznava, da nekatere države članice rezervirajo delovni mesti poveljnika ladje in glavnega častnika za svoje državljane, kot sta potrdila sodna primera C-47/02 in C-405/01 na Sodišču Evropskih skupnosti; to se šteje kot potrditev, da lahko države članice preprečijo prosto gibanje pomorščakov in tako rezervirajo delovna mesta za svoje državljane. Nizozemska in Združeno kraljestvo imata med vsemi državami članicami najmanj omejevalni politiki zaposlovanja nedržavljanov.

| 2.7 | Evropski ekonomsko-socialni odbor razume potrebo po skupnem delovnem jeziku, ki ga morajo razumeti in se v njem sporazumevati vsi pomorščaki. To je zlasti pomembno v izrednih razmerah in pri izboljšanju socialnih razmer na krovu ladij. |
| --- | --- |

2.7

Evropski ekonomsko-socialni odbor razume potrebo po skupnem delovnem jeziku, ki ga morajo razumeti in se v njem sporazumevati vsi pomorščaki. To je zlasti pomembno v izrednih razmerah in pri izboljšanju socialnih razmer na krovu ladij.

| 2.8 | Evropski ekonomsko-socialni odbor pozdravlja, da je Komisija v nedavni študiji Mednarodne pomorske organizacije (7) opozorila na naraščanje števila lažnih spričeval, ter države članice poziva, da sprejmejo in okrepijo vse potrebne ukrepe, s katerimi bi preprečili goljufivo pridobivanje, goljufivo izdajanje in ponarejanje spričeval pomorščakov. |
| --- | --- |

2.8

Evropski ekonomsko-socialni odbor pozdravlja, da je Komisija v nedavni študiji Mednarodne pomorske organizacije (7) opozorila na naraščanje števila lažnih spričeval, ter države članice poziva, da sprejmejo in okrepijo vse potrebne ukrepe, s katerimi bi preprečili goljufivo pridobivanje, goljufivo izdajanje in ponarejanje spričeval pomorščakov.

| 2.9 | Evropski ekonomsko-socialni odbor se sicer strinja s tem, da je potreben učinkovitejši in manj okoren sistem vzajemnega priznavanja spričeval med državami članicami, vendar meni, da so potrebni redni postopki za aktiven boj proti goljufivemu izdajanju spričeval. Države članice gostiteljice morajo imeti ustrezne postopke za zagotovitev, da se lahko spričevala, ki jih je izdala druga država članica, uporabljajo na ladji države članice gostiteljice. |
| --- | --- |

2.9

Evropski ekonomsko-socialni odbor se sicer strinja s tem, da je potreben učinkovitejši in manj okoren sistem vzajemnega priznavanja spričeval med državami članicami, vendar meni, da so potrebni redni postopki za aktiven boj proti goljufivemu izdajanju spričeval. Države članice gostiteljice morajo imeti ustrezne postopke za zagotovitev, da se lahko spričevala, ki jih je izdala druga država članica, uporabljajo na ladji države članice gostiteljice.

| 2.10 | Evropski ekonomsko-socialni odbor meni, da mora država članica gostiteljica, čeprav od imetnikov spričeval pri jezikovnih spretnostih zahteva izpolnitev zgolj minimalnih standardov, izpolniti zahteve glede poznavanja pomorskega prava te države članice. Zaradi tega se zahteva izdaja dokumenta o ''priznavanju''. |
| --- | --- |

2.10

Evropski ekonomsko-socialni odbor meni, da mora država članica gostiteljica, čeprav od imetnikov spričeval pri jezikovnih spretnostih zahteva izpolnitev zgolj minimalnih standardov, izpolniti zahteve glede poznavanja pomorskega prava te države članice. Zaradi tega se zahteva izdaja dokumenta o ''priznavanju''.

| 2.11 | Evropski ekonomsko-socialni odbor se strinja, da ima Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA) pomembno vlogo pri zagotavljanju skladnosti in doslednosti v državah članicah ter da mora biti administrativna obremenitev kar se da majhna. To je bistveno pri zagotavljanju visokega poklicnega ugleda pomorščakov, ki so jim v državah članicah izdana spričevala. |
| --- | --- |

2.11

Evropski ekonomsko-socialni odbor se strinja, da ima Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA) pomembno vlogo pri zagotavljanju skladnosti in doslednosti v državah članicah ter da mora biti administrativna obremenitev kar se da majhna. To je bistveno pri zagotavljanju visokega poklicnega ugleda pomorščakov, ki so jim v državah članicah izdana spričevala.

| 2.12 | Evropski ekonomsko-socialni odbor se sicer strinja, da ima Evropska agencija za pomorsko varnost pomembno vlogo, vendar se zaveda tudi njenih omejitev. Evropski ekonomsko-socialni odbor pa Komisijo opozarja na potrebo po ustreznih finančnih, človeških in tehničnih virih. |
| --- | --- |

2.12

Evropski ekonomsko-socialni odbor se sicer strinja, da ima Evropska agencija za pomorsko varnost pomembno vlogo, vendar se zaveda tudi njenih omejitev. Evropski ekonomsko-socialni odbor pa Komisijo opozarja na potrebo po ustreznih finančnih, človeških in tehničnih virih.

| 2.13 | Evropski ekonomsko-socialni odbor opozarja Komisijo na škodljive učinke, ki bi lahko nastali, če bi neomejenemu številu državljanov ene države članice dovolili, da plujejo na ladjah druge države članice. Evropski ekonomsko-socialni odbor sicer priznava, da je to v skladu s prostim gibanjem delavcev in da je v nekaterih primerih potrebno, vendar ugotavlja, da pomanjkanje vsakršnih omejitev glede števila izdanih spričeval lahko škodljivo vpliva na nadaljnjo zaposlitev pomorščakov v nekaterih državah članicah. Končno lahko to vpliva na trajnost in povečanje kvalificiranega pomorskega kadra v Evropski uniji. |
| --- | --- |

2.13

Evropski ekonomsko-socialni odbor opozarja Komisijo na škodljive učinke, ki bi lahko nastali, če bi neomejenemu številu državljanov ene države članice dovolili, da plujejo na ladjah druge države članice. Evropski ekonomsko-socialni odbor sicer priznava, da je to v skladu s prostim gibanjem delavcev in da je v nekaterih primerih potrebno, vendar ugotavlja, da pomanjkanje vsakršnih omejitev glede števila izdanih spričeval lahko škodljivo vpliva na nadaljnjo zaposlitev pomorščakov v nekaterih državah članicah. Končno lahko to vpliva na trajnost in povečanje kvalificiranega pomorskega kadra v Evropski uniji.

| 2.14 | Evropski ekonomsko-socialni odbor poziva države članice k sodelovanju z njihovimi socialnimi partnerji, da bi skupaj vzpostavili uravnovešen režim zaposlovanja, ki bi zagotovil trajnost in povečanje kvalificiranega pomorskega kadra v Evropski uniji. |
| --- | --- |

2.14

Evropski ekonomsko-socialni odbor poziva države članice k sodelovanju z njihovimi socialnimi partnerji, da bi skupaj vzpostavili uravnovešen režim zaposlovanja, ki bi zagotovil trajnost in povečanje kvalificiranega pomorskega kadra v Evropski uniji.

| 2.15 | Evropski ekonomsko-socialni odbor izraža svoje razočaranje, ker si Komisija, čeprav je pred tem obravnavala priznavanje državljanov tretjih držav in zdaj vzajemno priznavanje spričeval pomorščakov Evropske unije, trenutno ne prizadeva za uvedbo splošno uporabnih zaščitnih socialnih določb za vse pomorščake, zaposlene na plovilih, ki plujejo pod zastavami držav Evropske unije. |
| --- | --- |

2.15

Evropski ekonomsko-socialni odbor izraža svoje razočaranje, ker si Komisija, čeprav je pred tem obravnavala priznavanje državljanov tretjih držav in zdaj vzajemno priznavanje spričeval pomorščakov Evropske unije, trenutno ne prizadeva za uvedbo splošno uporabnih zaščitnih socialnih določb za vse pomorščake, zaposlene na plovilih, ki plujejo pod zastavami držav Evropske unije.

3.   Posebne opombe

3.1   Člen 1

Priznava se, da se direktiva uporablja za pomorske poklice, ki jih opravljajo državljani države članice in nedržavljani, ki imajo spričevalo o usposobljenosti, izdano v državi članici. Pomembno je, da se uporaba direktive ne razširi toliko, da bi vključevala spričevala, ki jih je prvotno izdala tretja država in odobrila država članica.

3.2   Člen 3

Čeprav je v odstavku 2 priznano, da je vsakemu pomorščaku, ki ima ustrezno spričevalo ali katero koli drugo spričevalo, kot je opredeljeno v odstavku 1, dovoljeno služiti na krovu ladij, ki plujejo pod zastavo druge države članice, je to mogoče samo z izdajo uradnega dokumenta o priznavanju. Tak dokument se zahteva, da se prepreči goljufivo uporabo spričeval ter dokažejo jezikovne spretnosti in poznavanje pomorskega prava države članice gostiteljice.

3.3   Člen 4

Evropski ekonomsko-socialni odbor priznava potrebo po tem, da pomorščaki pridobijo ustrezno jezikovno znanje, kot je določeno v oddelkih A-II/1, A-III/1, A-IV/2 in A-II/4 Kodeksa STCW. Vendar je položaj v zvezi s tem nekoliko nejasen, saj država članica težko zagotovi, da je bila določba izpolnjena, ter je v skladu s Kodeksom STCW država članica gostiteljica tista, ki mora zagotoviti, da imajo pomorščaki ustrezno jezikovno znanje. Šele ko je to zagotovljeno, lahko država članica gostiteljica podeli ustrezno priznanje.

3.4   Člen 5

Evropski ekonomsko-socialni odbor pozdravlja določbe o preprečevanju goljufij. Uporaba lažnih spričeval o usposobljenosti lahko ogrozi varnost človeškega življenja na morju, povzroči hudo škodo morskemu okolju in razvrednoti ugled pomorskega poklica. Izdaja ustreznega dokumenta o priznanju bi pomagala pri preprečevanju goljufive uporabe spričeval.

3.5   Člen 6

Evropski ekonomsko-socialni odbor pozdravlja vlogo, ki jo ima Evropska agencija za pomorsko varnost pri zagotavljanju, da države članice sprejmejo in okrepijo ustrezne ukrepe za preprečevanje in kaznovanje goljufive uporabe spričeval.

3.6   Člen 7

Evropski ekonomsko-socialni odbor priznava in pozdravlja dejstvo, da bo Komisija ob pomoči Agencije v časovnih razmikih, ki ne bodo daljši od pet let, preverjala skladnost držav članic z uporabo zahtev glede usposabljanja in izdajanja spričeval, določenih v Direktivi 2001/25/ES,

4.   Sklep

| 4.1 | Brez poseganja v zgornje opombe Evropski ekonomsko-socialni odbor priznava in pozdravlja predlog Komisije. |
| --- | --- |

4.1

Brez poseganja v zgornje opombe Evropski ekonomsko-socialni odbor priznava in pozdravlja predlog Komisije.

| 4.2 | Evropski ekonomsko-socialni odbor se strinja, da morajo države članice vzpostaviti manj okoren sistem priznavanja spričeval. Vendar pa samodejno priznavanje ne sme izključiti potrebe po zagotavljanju ustreznih jezikovnih spretnosti, poznavanju pomorskega prava države članice gostiteljice in preprečevanju goljufive uporabe spričeval. Zaradi tega mora država članica gostiteljica pripraviti ustrezne postopke. |
| --- | --- |

4.2

Evropski ekonomsko-socialni odbor se strinja, da morajo države članice vzpostaviti manj okoren sistem priznavanja spričeval. Vendar pa samodejno priznavanje ne sme izključiti potrebe po zagotavljanju ustreznih jezikovnih spretnosti, poznavanju pomorskega prava države članice gostiteljice in preprečevanju goljufive uporabe spričeval. Zaradi tega mora država članica gostiteljica pripraviti ustrezne postopke.

| 4.3 | Evropski ekonomsko-socialni odbor se sicer strinja, da je zaželen učinkovit in zanesljiv sistem priznavanja spričeval o usposobljenosti, izdanih v državah članicah, vendar izraža zaskrbljenost, ker Komisija do zdaj še ni začela obravnavati zadev, kot so zaposlovanje državljanov Evropske unije v prihodnosti ter ohranitev in povečanje evropskega kvalificiranega pomorskega kadra. |
| --- | --- |

4.3

Evropski ekonomsko-socialni odbor se sicer strinja, da je zaželen učinkovit in zanesljiv sistem priznavanja spričeval o usposobljenosti, izdanih v državah članicah, vendar izraža zaskrbljenost, ker Komisija do zdaj še ni začela obravnavati zadev, kot so zaposlovanje državljanov Evropske unije v prihodnosti ter ohranitev in povečanje evropskega kvalificiranega pomorskega kadra.

| 4.4 | Evropski ekonomsko-socialni odbor priznava predvidene vloge, ki jih bo Komisija ob pomoči Evropske agencije za pomorsko varnost imela pri zagotavljanju celovitosti postopkov, ter zahteva, da Komisija zagotovi ustrezne vire na ravni držav članic in na evropski ravni. |
| --- | --- |

4.4

Evropski ekonomsko-socialni odbor priznava predvidene vloge, ki jih bo Komisija ob pomoči Evropske agencije za pomorsko varnost imela pri zagotavljanju celovitosti postopkov, ter zahteva, da Komisija zagotovi ustrezne vire na ravni držav članic in na evropski ravni.

| 4.5 | Evropski ekonomsko-socialni odbor se strinja s Komisijo, da sta pomorska izobrazba in usposabljanje zelo pomembna s stališča varstva človeškega življenja na morju in varstva morskega okolja, vendar izraža zaskrbljenost, ker niso bili sprejeti nobeni dodatni ukrepi, ki bi zagotovili, da se na ladjah držav članic ne bo izkoriščalo državljanov tretjih držav in državljanov Evropske unije. |
| --- | --- |

4.5

Evropski ekonomsko-socialni odbor se strinja s Komisijo, da sta pomorska izobrazba in usposabljanje zelo pomembna s stališča varstva človeškega življenja na morju in varstva morskega okolja, vendar izraža zaskrbljenost, ker niso bili sprejeti nobeni dodatni ukrepi, ki bi zagotovili, da se na ladjah držav članic ne bo izkoriščalo državljanov tretjih držav in državljanov Evropske unije.

V Bruslju, 15. decembra 2004

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Direktiva 2001/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. 4. 2001 o minimalni ravni usposabljanja pomorščakov.

1

(2)  Glej opombo 1 pod črto.

2

(3)  Direktiva 2003/103/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. 11. 2003 o spremembi Direktive 2001/25/ES o minimalni ravni usposabljanja pomorščakov.

3

(4)  Direktiva Sveta 89/48/EGS o splošnem sistemu priznavanja višješolskih diplom, dodeljenih ob uspešno zaključeni strokovni izobrazbi in usposabljanju.

4

(5)  Direktiva Sveta 92/51/EGS o drugem splošnem sistemu priznavanja izobrazbe in usposabljanja, ki dopolnjuje Direktivo 89/48/EGS.

5

(6)  O spodbujanju področja pomorskih prevozov in pomorskih poklicev v Evropski uniji.

6

(7)  Študija goljufivih praks, povezanih s spričevali o usposobljenosti in overitvah, Mednarodni center za pomorske raziskave (SIRC), 2001.

7

---

| 28.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/56 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/56

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o usklajenih rečnoprometnih informacijskih storitvah na celinskih plovnih poteh v Skupnosti

COM(2004) 392 final — 2004/0123 (COD)

(2005/C 157/08)

Dne 8. junija 2004 se je Evropski svet odločil, da se bo z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom v skladu s členom 71 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti posvetoval o predlogu za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o usklajenih rečnoprometnih informacijskih storitvah na celinskih plovnih poteh v Skupnosti

Strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo, ki je bila odgovorna za pripravo dela Odbora v tej zadevi, je mnenje sprejela dne 24. novembra 2004. Poročevalec je bil g. Simons.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je na 413. plenarnem zasedanju dne 15. in 16. decembra 2004 (seja z dne 15. decembra) sprejel naslednje mnenje s 144 glasovi za in 1 proti.

1.   Uvod

| 1.1 | Evropska komisija je 25. maja 2004 predložila predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o usklajenih rečnoprometnih informacijskih storitvah na celinskih plovnih poteh v Skupnosti. Komisija želi s predložitvijo tega predloga podpreti prihodnji razvoj prevoza po celinskih plovnih poteh z vključitvijo in uskladitvijo trenutnih nacionalnih telematskih storitev, ki so bile v zadnjih nekaj letih uvedene ali se uvajajo v različnih državah članicah. |
| --- | --- |

1.1

Evropska komisija je 25. maja 2004 predložila predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o usklajenih rečnoprometnih informacijskih storitvah na celinskih plovnih poteh v Skupnosti. Komisija želi s predložitvijo tega predloga podpreti prihodnji razvoj prevoza po celinskih plovnih poteh z vključitvijo in uskladitvijo trenutnih nacionalnih telematskih storitev, ki so bile v zadnjih nekaj letih uvedene ali se uvajajo v različnih državah članicah.

| 1.2 | Predlog je del pobude oblikovanja politike za spodbujanje drugih načinov prevoza, kot so nadomestni načini za cestni promet, da bi se tako razrešile težave, ki jih v zadnjih nekaj letih povzroča neskladna prometna politika, kar naj bi bil izvor glavnih težav, s katerimi se trenutno srečuje evropski prometni sistem.
  Sektor prevoza po celinskih plovnih poteh ima zadovoljivo infrastrukturo in zmogljivosti ladijskega prometa, da bi lahko prevzel občutno večji delež skupnega evropskega tovornega prometa v cestnem omrežju. Večino ozemlja Evrope je mogoče doseči z evropskimi čezmejnimi ali nacionalnimi vodnimi potmi. Na mnogih področjih so novosti geslo sektorja prevoza po celinskih plovnih poteh. Sektor prevoza po celinskih plovnih poteh je zaradi svoje prepoznavnosti kot nadomesten način za cestni prevoz že uspel osvojiti nove trge. |
| --- | --- |

1.2

Predlog je del pobude oblikovanja politike za spodbujanje drugih načinov prevoza, kot so nadomestni načini za cestni promet, da bi se tako razrešile težave, ki jih v zadnjih nekaj letih povzroča neskladna prometna politika, kar naj bi bil izvor glavnih težav, s katerimi se trenutno srečuje evropski prometni sistem.

Sektor prevoza po celinskih plovnih poteh ima zadovoljivo infrastrukturo in zmogljivosti ladijskega prometa, da bi lahko prevzel občutno večji delež skupnega evropskega tovornega prometa v cestnem omrežju. Večino ozemlja Evrope je mogoče doseči z evropskimi čezmejnimi ali nacionalnimi vodnimi potmi. Na mnogih področjih so novosti geslo sektorja prevoza po celinskih plovnih poteh. Sektor prevoza po celinskih plovnih poteh je zaradi svoje prepoznavnosti kot nadomesten način za cestni prevoz že uspel osvojiti nove trge.

| 1.3 | Evropski ekonomski-socialni odbor je v številnih mnenjih (na lastno pobudo), zasedanjih (1) in sklepnih ugotovitvah že poudaril pomen prevoza po celinskih plovnih poteh na trgu Skupnosti. Posebno pozornost je treba posvetiti odpravi nacionalnih in mednarodnih infrastrukturnih pomanjkljivosti. EESO je na tem področju države članice EU večkrat pozval, da naj pravilno vzdržujejo vodne poti. Odbor meni, da je pravilno vzdrževanje vodnih poti osnovni pogoj, da uvedba usklajenih rečnoprometnih informacijskih storitev sploh prinaša korist. Neizpolnjevanje tega osnovnega pogoja je že privedlo do pomanjkljivosti, ki bi lahko ogrozile prihodnji razvoj vloge rečnega prometa (2). |
| --- | --- |

1.3

Evropski ekonomski-socialni odbor je v številnih mnenjih (na lastno pobudo), zasedanjih (1) in sklepnih ugotovitvah že poudaril pomen prevoza po celinskih plovnih poteh na trgu Skupnosti. Posebno pozornost je treba posvetiti odpravi nacionalnih in mednarodnih infrastrukturnih pomanjkljivosti. EESO je na tem področju države članice EU večkrat pozval, da naj pravilno vzdržujejo vodne poti. Odbor meni, da je pravilno vzdrževanje vodnih poti osnovni pogoj, da uvedba usklajenih rečnoprometnih informacijskih storitev sploh prinaša korist. Neizpolnjevanje tega osnovnega pogoja je že privedlo do pomanjkljivosti, ki bi lahko ogrozile prihodnji razvoj vloge rečnega prometa (2).

| 1.4 | Komisija se na podlagi strategije bele knjige zavezuje, da bo sektorju dodatno pomagala pri prilagajanju novim tržnim potrebam. Močno spodbuja uvajanje sodobnih informacijskih in komunikacijskih tehnologij v ta okvir, s katerimi želi zlasti izboljšati upravljanje prometa in prevoza na celinskih plovnih poteh. |
| --- | --- |

1.4

Komisija se na podlagi strategije bele knjige zavezuje, da bo sektorju dodatno pomagala pri prilagajanju novim tržnim potrebam. Močno spodbuja uvajanje sodobnih informacijskih in komunikacijskih tehnologij v ta okvir, s katerimi želi zlasti izboljšati upravljanje prometa in prevoza na celinskih plovnih poteh.

| 1.5 | Evropska komisija meni, da bo uvedba koncepta rečnoprometnih informacijskih storitev zagotovila združljivost in medobratovalnost med trenutnimi in novimi sistemi rečnoprometnih informacijskih storitev na evropski ravni. Njen namen je evropske dobavitelje opreme spodbuditi, da strojno in programsko opremo za rečnoprometne informacijske storitve proizvajajo po razumnih in dostopnih cenah. |
| --- | --- |

1.5

Evropska komisija meni, da bo uvedba koncepta rečnoprometnih informacijskih storitev zagotovila združljivost in medobratovalnost med trenutnimi in novimi sistemi rečnoprometnih informacijskih storitev na evropski ravni. Njen namen je evropske dobavitelje opreme spodbuditi, da strojno in programsko opremo za rečnoprometne informacijske storitve proizvajajo po razumnih in dostopnih cenah.

| 1.6 | Mednarodni rečni komisiji — Osrednja komisija za plovbo po reki Ren in Komisija za reko Donavo — podpirata razvoj in uvedbo rečnoprometnih informacijskih storitev. Zato je Osrednja komisija za plovbo po reki Ren že sprejela tehnične smernice in specifikacije za Ren, ki so predvidene z direktivo in ki jih je pripravilo Mednarodno združenje za plovbo (PIANC). |
| --- | --- |

1.6

Mednarodni rečni komisiji — Osrednja komisija za plovbo po reki Ren in Komisija za reko Donavo — podpirata razvoj in uvedbo rečnoprometnih informacijskih storitev. Zato je Osrednja komisija za plovbo po reki Ren že sprejela tehnične smernice in specifikacije za Ren, ki so predvidene z direktivo in ki jih je pripravilo Mednarodno združenje za plovbo (PIANC).

2.   Uporabniki in pomen rečnoprometnih informacijskih storitev za rečno plovbo

| 2.1 | V skladu s predlogom direktive je zamisel o rečnoprometnih informacijskih storitvah najpomembnejša sprememba v sektorju v več desetletjih. Cilj je uvesti informacijske storitve, ki bodo podprle načrtovanje in upravljanje prometa in prevoza. Zato bodo telematski programi, ki bodo razviti ločeno na nacionalni ravni, vgrajeni v medobratovalni koncept. |
| --- | --- |

2.1

V skladu s predlogom direktive je zamisel o rečnoprometnih informacijskih storitvah najpomembnejša sprememba v sektorju v več desetletjih. Cilj je uvesti informacijske storitve, ki bodo podprle načrtovanje in upravljanje prometa in prevoza. Zato bodo telematski programi, ki bodo razviti ločeno na nacionalni ravni, vgrajeni v medobratovalni koncept.

| 2.2 | Predlog predvideva uvedbo rečnoprometnih informacijskih storitev, ki naj bi koristile celotnemu evropskemu sektorju celinskih plovnih poti. Oživljanje prevoza po celinskih plovnih poteh z uporabo rečnoprometnih informacijskih storitev je zlasti zanimivo z vidika širitve Evropske unije, da se vključijo srednje- in vzhodnoevropske države.
  Rečnoprometne informacijske storitve so ustvarjene tudi, da olajšajo naloge pristojnih organov, zlasti pri upravljanju prometa in spremljanju nevarnega blaga. Z vidika varnosti in zaščite okolja bi to lahko imelo prednost, saj bi se zadevnim strankam zagotovilo, da so bolje obveščene in da so odzivni časi v nujnih primerih krajši. |
| --- | --- |

2.2

Predlog predvideva uvedbo rečnoprometnih informacijskih storitev, ki naj bi koristile celotnemu evropskemu sektorju celinskih plovnih poti. Oživljanje prevoza po celinskih plovnih poteh z uporabo rečnoprometnih informacijskih storitev je zlasti zanimivo z vidika širitve Evropske unije, da se vključijo srednje- in vzhodnoevropske države.

Rečnoprometne informacijske storitve so ustvarjene tudi, da olajšajo naloge pristojnih organov, zlasti pri upravljanju prometa in spremljanju nevarnega blaga. Z vidika varnosti in zaščite okolja bi to lahko imelo prednost, saj bi se zadevnim strankam zagotovilo, da so bolje obveščene in da so odzivni časi v nujnih primerih krajši.

| 2.3 | Uvedba usklajenih rečnoprometnih informacijskih storitev naj bi koristila prometnim in prevoznim storitvam. Direktiva je zasnovana tako, da je ugodna za nacionalne oblasti in prevoz po celinskih plovnih poteh, njeni cilji pa spadajo v okvir javnega in zasebnega prava. |
| --- | --- |

2.3

Uvedba usklajenih rečnoprometnih informacijskih storitev naj bi koristila prometnim in prevoznim storitvam. Direktiva je zasnovana tako, da je ugodna za nacionalne oblasti in prevoz po celinskih plovnih poteh, njeni cilji pa spadajo v okvir javnega in zasebnega prava.

| 2.4 | Glede na različne cilje in načela uporabe sistema v okviru javnega in zasebnega prava je treba zlasti spremljati informacije in storitve ter ustrezno ukrepati, da se prepreči kakršna koli zloraba. Kadar se podatki uporabljajo za namene javnega prava, je treba jasno zaščititi zasebnost v elektronskem komuniciranju. |
| --- | --- |

2.4

Glede na različne cilje in načela uporabe sistema v okviru javnega in zasebnega prava je treba zlasti spremljati informacije in storitve ter ustrezno ukrepati, da se prepreči kakršna koli zloraba. Kadar se podatki uporabljajo za namene javnega prava, je treba jasno zaščititi zasebnost v elektronskem komuniciranju.

3.   Prednosti rečnoprometnih informacijskih storitev za prihodnji razvoj rečne plovbe

| 3.1 | Po predlogu direktive naj bi bile rečnoprometne informacijske storitve koristne za možen prehod na prevoz po vodi in družbo, če bi bil prevoz po celinskih plovnih poteh bolj vključen v intermodalne programe. V skladu s predlogom naj bi rečnoprometne informacijske storitve imele štiri strateške prednosti:






  — | večja konkurenčnost, |
| --- | --- | --- |

3.1

Po predlogu direktive naj bi bile rečnoprometne informacijske storitve koristne za možen prehod na prevoz po vodi in družbo, če bi bil prevoz po celinskih plovnih poteh bolj vključen v intermodalne programe. V skladu s predlogom naj bi rečnoprometne informacijske storitve imele štiri strateške prednosti:

—

večja konkurenčnost,

| — | prirejena uporaba infrastruktur, |
| --- | --- |

—

prirejena uporaba infrastruktur,

| — | boljša varnost, in |
| --- | --- |

—

boljša varnost, in

| — | večja zaščita okolja. |
| --- | --- |

—

večja zaščita okolja.

| 3.2 | V zvezi s prvim vidikom bi EESO rad poudaril, da je cilj okrepiti položaj celotnega sektorja v primerjavi z drugimi prevoznimi sredstvi. Načrtovane storitve ne smejo dodatno ogroziti konkurenčnosti prevoza po celinskih plovnih poteh v novih in prihodnjih državah članicah, ki je že sedaj oslabljena zaradi gospodarskega položaja v njih. Pri financiranju storitev bi bilo temu vidiku treba nameniti posebno prednost (3). |
| --- | --- |

3.2

V zvezi s prvim vidikom bi EESO rad poudaril, da je cilj okrepiti položaj celotnega sektorja v primerjavi z drugimi prevoznimi sredstvi. Načrtovane storitve ne smejo dodatno ogroziti konkurenčnosti prevoza po celinskih plovnih poteh v novih in prihodnjih državah članicah, ki je že sedaj oslabljena zaradi gospodarskega položaja v njih. Pri financiranju storitev bi bilo temu vidiku treba nameniti posebno prednost (3).

| 3.3 | V skladu s predlogom se bo z učinkovitejšim načrtovanjem poti (kadar se hitrost ustrezno prilagodi) zmanjšal čakalni čas in omejile izgube produktivnosti. Poleg tega so rečnoprometne informacijske storitve zasnovane tako, da naj bi z oskrbovanjem informacijskih vmesnikov z vsemi dobavnimi veznimi členi spodbujale vključevanje prevoza po celinskih plovnih poteh v intermodalne prevozne verige. |
| --- | --- |

3.3

V skladu s predlogom se bo z učinkovitejšim načrtovanjem poti (kadar se hitrost ustrezno prilagodi) zmanjšal čakalni čas in omejile izgube produktivnosti. Poleg tega so rečnoprometne informacijske storitve zasnovane tako, da naj bi z oskrbovanjem informacijskih vmesnikov z vsemi dobavnimi veznimi členi spodbujale vključevanje prevoza po celinskih plovnih poteh v intermodalne prevozne verige.

| 3.4 | Poleg spodbujanja konkurenčnosti prevoza po celinskih plovnih poteh, v primerjavi z drugimi prevoznimi sredstvi, je treba še dodatno poudariti že znane prednosti prevoza po celinskih plovnih poteh na področjih, kot so varnost in zaščita okolja. Prevoz po celinskih plovnih poteh naj bi bilo trenutno najvarnejše prevozno sredstvo (4). |
| --- | --- |

3.4

Poleg spodbujanja konkurenčnosti prevoza po celinskih plovnih poteh, v primerjavi z drugimi prevoznimi sredstvi, je treba še dodatno poudariti že znane prednosti prevoza po celinskih plovnih poteh na področjih, kot so varnost in zaščita okolja. Prevoz po celinskih plovnih poteh naj bi bilo trenutno najvarnejše prevozno sredstvo (4).

| 3.5 | Glede na to bo prevoz po celinskih plovnih poteh lahko obdržal svojo okoljevarstveno prednost pred drugimi načini prevoza. V nedavni raziskavi o okoljevarstveni učinkovitosti celinskega rečnega prometa (5) je bilo ugotovljeno, da lahko le-ta pripomore k izboljšanju okoljevarstvene učinkovitosti prevozne verige. To pa lahko pomaga doseči kjotske cilje z zmanjšanjem izpušnih plinov. |
| --- | --- |

3.5

Glede na to bo prevoz po celinskih plovnih poteh lahko obdržal svojo okoljevarstveno prednost pred drugimi načini prevoza. V nedavni raziskavi o okoljevarstveni učinkovitosti celinskega rečnega prometa (5) je bilo ugotovljeno, da lahko le-ta pripomore k izboljšanju okoljevarstvene učinkovitosti prevozne verige. To pa lahko pomaga doseči kjotske cilje z zmanjšanjem izpušnih plinov.

| 3.6 | Odločba ministrov EU za okolje z dne 28. junija 2004, da se vsebnost žvepla v gorivu, ki ga uporabljajo plovila, namenjena plovbi po celinskih plovnih poteh, omeji na 0,1 odstotka do leta 2010, prav tako izraža okoljsko zavest sektorja prevoza po celinskih plovnih poteh. Visoka vsebnost žvepla v gorivu škoduje zdravju ljudi ter lahko povzroči zakisljevanje tal in vode. Prevoz po celinskih plovnih poteh bo imel svojo vlogo v boju proti tem tveganjem, da bo ohranil svoj sloves kot okolju najprijaznejši način prevoza. Evropska flota za prevoz po celinskih plovnih poteh uporablja večinoma gorivo z vsebnostjo žvepla, nižjo od 0,2 odstotka.
  Z vgrajevanjem strojev z nizkimi emisijami in uporabo goriv, ki manj onesnažujejo, bo lahko prevoz po celinskih plovnih poteh ohranil svojo okoljevarstveno prednost pred drugimi načini prevoza.
  Z uvedbo rečnoprometnih informacijskih storitev se bo dodatno zmanjšala poraba energije pri prevozu po celinskih plovnih poteh, pripadajoče prednosti, ki jih uvedba prinaša, pa bodo sektorju prevoza po celinskih plovnih poteh omogočale doseči okoljevarstvene cilje. |
| --- | --- |

3.6

Odločba ministrov EU za okolje z dne 28. junija 2004, da se vsebnost žvepla v gorivu, ki ga uporabljajo plovila, namenjena plovbi po celinskih plovnih poteh, omeji na 0,1 odstotka do leta 2010, prav tako izraža okoljsko zavest sektorja prevoza po celinskih plovnih poteh. Visoka vsebnost žvepla v gorivu škoduje zdravju ljudi ter lahko povzroči zakisljevanje tal in vode. Prevoz po celinskih plovnih poteh bo imel svojo vlogo v boju proti tem tveganjem, da bo ohranil svoj sloves kot okolju najprijaznejši način prevoza. Evropska flota za prevoz po celinskih plovnih poteh uporablja večinoma gorivo z vsebnostjo žvepla, nižjo od 0,2 odstotka.

Z vgrajevanjem strojev z nizkimi emisijami in uporabo goriv, ki manj onesnažujejo, bo lahko prevoz po celinskih plovnih poteh ohranil svojo okoljevarstveno prednost pred drugimi načini prevoza.

Z uvedbo rečnoprometnih informacijskih storitev se bo dodatno zmanjšala poraba energije pri prevozu po celinskih plovnih poteh, pripadajoče prednosti, ki jih uvedba prinaša, pa bodo sektorju prevoza po celinskih plovnih poteh omogočale doseči okoljevarstvene cilje.

4.   Predlog direktive in njeno področje uporabe

| 4.1 | Predvideno je, da bo direktiva od držav članic zahtevala, da pospešijo uvedbo in uporabo usklajenih rečnoprometnih informacijskih storitev ter zagotovijo vzpostavitev zakonsko predpisanih razmer za uvedbo takih storitev in nadaljnji razvoj. Glavna zamisel je neposredno vključiti trenutne tehnologije (člen 1). |
| --- | --- |

4.1

Predvideno je, da bo direktiva od držav članic zahtevala, da pospešijo uvedbo in uporabo usklajenih rečnoprometnih informacijskih storitev ter zagotovijo vzpostavitev zakonsko predpisanih razmer za uvedbo takih storitev in nadaljnji razvoj. Glavna zamisel je neposredno vključiti trenutne tehnologije (člen 1).

| 4.2 | Odbor meni, da je primerno omejiti področje uporabe direktive na celinske vodne poti razreda IV in nad njim. Prav tako podpira razgibano sklicevanje na klasifikacijo evropskih celinskih plovnih poti. |
| --- | --- |

4.2

Odbor meni, da je primerno omejiti področje uporabe direktive na celinske vodne poti razreda IV in nad njim. Prav tako podpira razgibano sklicevanje na klasifikacijo evropskih celinskih plovnih poti.

| 4.3 | Direktiva opredeljuje posebne obveznosti držav članic glede zagotavljanja podatkov za izvedbo poti, zagotavljanja elektronskih navigacijskih zemljevidov ter obvestil kapitanom in oblastem.
  Evropski ekonomsko-socialni odbor je rahlo zaskrbljen zaradi zahteve, da morajo države članice zagotoviti razpoložljivost elektronskih navigacijskih zemljevidov, primernih za plovbo samo po celinskih plovnih poteh razreda Va ali nad njim, v skladu s klasifikacijo evropskih celinskih plovnih poti, ob upoštevanju omrežja plovnih poti v Nemčiji, Belgiji, na Češkem in Poljskem (člen 4). |
| --- | --- |

4.3

Direktiva opredeljuje posebne obveznosti držav članic glede zagotavljanja podatkov za izvedbo poti, zagotavljanja elektronskih navigacijskih zemljevidov ter obvestil kapitanom in oblastem.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je rahlo zaskrbljen zaradi zahteve, da morajo države članice zagotoviti razpoložljivost elektronskih navigacijskih zemljevidov, primernih za plovbo samo po celinskih plovnih poteh razreda Va ali nad njim, v skladu s klasifikacijo evropskih celinskih plovnih poti, ob upoštevanju omrežja plovnih poti v Nemčiji, Belgiji, na Češkem in Poljskem (člen 4).

| 4.4 | Direktiva zasebnih uporabnikov, tj. upravljavcev ladij, načeloma ne obvezuje, da vgradijo potrebno opremo za sodelovanje v rečnoprometnih informacijskih storitvah. Vendar pa se države članice poziva, da sprejmejo ustrezne ukrepe, da uporabnike in plovila spodbudijo, da ravnajo v skladu z zahtevami glede opreme, predvidene v direktivi. Odbor meni, da morajo države članice, če želijo izpolniti to zahtevo in spodbuditi upravljavce ladij k uporabi storitev, ne samo dati na razpolago potrebne podatke, ampak zagotoviti spodbude za vgradnjo opreme na krovu.
  Zaradi preglednosti in glede na načelo, da morajo biti taki ukrepi prostovoljni, uporaba storitev ne sme biti obvezna. Ob upoštevanju tega morajo države članice kot del svoje težnje za uporabo rečnoprometnih informacijskih storitev prav tako zagotoviti načine in sredstva, s katerimi bodo upravljavce ladij spodbudile k uporabi sistema v čim večjem obsegu, da bi tako dosegle predvidene cilje direktive. |
| --- | --- |

4.4

Direktiva zasebnih uporabnikov, tj. upravljavcev ladij, načeloma ne obvezuje, da vgradijo potrebno opremo za sodelovanje v rečnoprometnih informacijskih storitvah. Vendar pa se države članice poziva, da sprejmejo ustrezne ukrepe, da uporabnike in plovila spodbudijo, da ravnajo v skladu z zahtevami glede opreme, predvidene v direktivi. Odbor meni, da morajo države članice, če želijo izpolniti to zahtevo in spodbuditi upravljavce ladij k uporabi storitev, ne samo dati na razpolago potrebne podatke, ampak zagotoviti spodbude za vgradnjo opreme na krovu.

Zaradi preglednosti in glede na načelo, da morajo biti taki ukrepi prostovoljni, uporaba storitev ne sme biti obvezna. Ob upoštevanju tega morajo države članice kot del svoje težnje za uporabo rečnoprometnih informacijskih storitev prav tako zagotoviti načine in sredstva, s katerimi bodo upravljavce ladij spodbudile k uporabi sistema v čim večjem obsegu, da bi tako dosegle predvidene cilje direktive.

| 4.5 | Tehnične specifikacije za načrtovanje, izvajanje in operativno uporabo storitev so določene v tehničnih smernicah (smernice rečnoprometnih informacijskih storitev). Zaradi enotnosti sistema Odbor meni, da bi morale te biti skladne z veljavnimi smernicami in specifikacijami ustreznih mednarodnih organizacij. |
| --- | --- |

4.5

Tehnične specifikacije za načrtovanje, izvajanje in operativno uporabo storitev so določene v tehničnih smernicah (smernice rečnoprometnih informacijskih storitev). Zaradi enotnosti sistema Odbor meni, da bi morale te biti skladne z veljavnimi smernicami in specifikacijami ustreznih mednarodnih organizacij.

| 4.6 | Zlasti pomembno je, da se zaščiti zasebnost upravljavcev ladij, kadar se rečnoprometne informacijske storitve uporabljajo za javne in operativne namene. Odbor meni, da je varovanje podatkov ključna zahteva glede na občutljivo naravo nekaterih zadevnih informacij in da je treba preprečiti prenašanje podatkov javnim oblastem. |
| --- | --- |

4.6

Zlasti pomembno je, da se zaščiti zasebnost upravljavcev ladij, kadar se rečnoprometne informacijske storitve uporabljajo za javne in operativne namene. Odbor meni, da je varovanje podatkov ključna zahteva glede na občutljivo naravo nekaterih zadevnih informacij in da je treba preprečiti prenašanje podatkov javnim oblastem.

| 4.7 | Komisija mora za izvedbo in prenos predlagane direktive imenovati odbor v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil. Da se zagotovi prenos direktive skladno s cilji in načrtom za spodbujanje prevoza po celinskih plovnih poteh, se mora ta odbor, sestavljen iz predstavnikov držav članic EU, po mnenju EESO med svojimi razpravami prav tako posvetovati s predstavniki trgovinskih organov (člen 11). |
| --- | --- |

4.7

Komisija mora za izvedbo in prenos predlagane direktive imenovati odbor v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil. Da se zagotovi prenos direktive skladno s cilji in načrtom za spodbujanje prevoza po celinskih plovnih poteh, se mora ta odbor, sestavljen iz predstavnikov držav članic EU, po mnenju EESO med svojimi razpravami prav tako posvetovati s predstavniki trgovinskih organov (člen 11).

5.   Prenos direktive

5.1   Sprejem uporabnikov

Odbor meni, da je treba posebno pozornost nameniti izvajanju in prenosu direktive. Standardizirane rečnoprometne informacijske storitve morajo vsebovati uporabne informacije, ki lahko pomagajo spodbujati ladijski promet. Raziskave o uporabi telematike v državah članicah EU so pokazale, da sektor prevoza po celinskih plovnih poteh še nima ustreznih zmogljivosti za izvajanje rečnoprometnih informacijskih storitev.

Odbor meni, da so za večje sprejetje le-teh med uporabniki in spodbuditev upravljavcev ladij k izvajanju direktive ključni spremljajoči ukrepi, da se izpolnijo zahteve glede opreme. Odbor zato podpira skupni predlog nizozemskega in avstrijskega ministrstva za promet, da se pripravi skupni izvedbeni načrt za rečnoprometne informacijske storitve, ki se bo predložil Evropski komisiji. Odbor poziva, da morajo izvedbeni projekti v (prihodnjih) državah članicah temeljiti na ustreznih podpornih programih EU, zlasti da se rečnoprometne informacijske storitve uvedejo na gospodarsko slabše razvitih območjih.

Če želimo, da so rečnoprometne informacijske storitve učinkovite, jih morajo upravljavci ladij uporabljati v čim večjem obsegu. Odbor meni, da bi morali izvirni načrti, ki bi se razvili v ta namen, izpolniti te zahteve.

5.2   Strošek

Kot je jasno razloženo v obrazložitvi k predlogu direktive, je treba evropske dobavitelje opreme spodbuditi, da strojno in programsko opremo za rečnoprometne informacijske storitve proizvajajo po razumnih in dostopnih cenah. Evropska komisija trdi, da bo uvedba koncepta rečnih informacijskih storitev zagotovila združljivost in medobratovalnost med trenutnimi in novimi sistemi rečnoprometnih informacijskih storitev na evropski ravni. Odbor meni, da bo Komisija morala še naprej spremljati položaj in spodbujati stvari, če želimo, da se ta cilj uresniči. Pravilne informacije in publikacije na to temo bi lahko ta proces pospešile.

Poleg drage strojne in programske opreme za rečnoprometne informacijske storitve so upravljavce ladij pri prenosu podatkov in internetni komunikaciji do sedaj omejevali visoki komunikacijski stroški. Odbor meni, da je treba pri izvajanju te direktive spodbujati komunikacijske sisteme, ki najbolje izpolnjujejo zahteve prevoza po celinskih plovnih poteh in se lahko uporabljajo stroškovno učinkovito.

6.   Podlaga za spodaj določena priporočila

| 6.1 | Glavni gospodarski izziv EU je izpolniti njen potencial rasti. Zato je pomembno, da se razvijejo in podprejo trajnostni načrti za rast. Tovorni promet ima ključno vlogo na trgu Skupnosti. Vendar se sektor zaradi odsotnosti skladne prometne politike srečuje z velikimi težavami zaradi cestnih zastojev, pomanjkanja sodelovanja med železniškimi družbami in omejenega dostopa do trga. |
| --- | --- |

6.1

Glavni gospodarski izziv EU je izpolniti njen potencial rasti. Zato je pomembno, da se razvijejo in podprejo trajnostni načrti za rast. Tovorni promet ima ključno vlogo na trgu Skupnosti. Vendar se sektor zaradi odsotnosti skladne prometne politike srečuje z velikimi težavami zaradi cestnih zastojev, pomanjkanja sodelovanja med železniškimi družbami in omejenega dostopa do trga.

| 6.2 | Vodni prevoz je del prihodnosti Evrope. Voda in vodne poti so pomembne v družbi. 50 odstotkov prebivalstva EU živi na obalnih območjih ali ob petnajstih največjih rekah v Evropi. S širitvijo Evropske unije bo prevoz po celinskih plovnih poteh imel še toliko večjo vlogo na notranjem trgu. Veliko novih držav članic ima plovne vodne poti, ki se uporabljajo za tovorni promet. V okviru politike, ki jo je oznanila Evropska komisija, ima lahko prevoz po celinskih plovnih poteh kot tak in kot del intermodalne prevozne verige pomembno vlogo pri vključevanju novih držav članic in uresničevanju njihovega potenciala za gospodarsko rast. |
| --- | --- |

6.2

Vodni prevoz je del prihodnosti Evrope. Voda in vodne poti so pomembne v družbi. 50 odstotkov prebivalstva EU živi na obalnih območjih ali ob petnajstih največjih rekah v Evropi. S širitvijo Evropske unije bo prevoz po celinskih plovnih poteh imel še toliko večjo vlogo na notranjem trgu. Veliko novih držav članic ima plovne vodne poti, ki se uporabljajo za tovorni promet. V okviru politike, ki jo je oznanila Evropska komisija, ima lahko prevoz po celinskih plovnih poteh kot tak in kot del intermodalne prevozne verige pomembno vlogo pri vključevanju novih držav članic in uresničevanju njihovega potenciala za gospodarsko rast.

| 6.3 | Da bo tovorni promet deloval učinkovito, potrebuje prvovrstno infrastrukturo. Pravilno vzdrževanje in oskrbovanje trenutne infrastrukture prevoza po celinskih plovnih poteh ter odprava pomanjkljivosti so osnovni predpogoji za spodbujanje intermodalnosti v tovornem prometu in povečevanje vloge prevoza po celinskih plovnih poteh. Odbor meni, da je pravilno vzdrževanje vodnih poti osnovni pogoj, da uvedba usklajenih rečnoprometnih informacijskih storitev sploh prinaša korist. Neizpolnjevanje tega osnovnega pogoja je že privedlo do pomanjkljivosti, ki bi lahko ogrozile prihodnji razvoj vloge rečnega prometa. Odbor zato države članice poziva, da ustrezno ukrepajo in zagotovijo potrebna sredstva. |
| --- | --- |

6.3

Da bo tovorni promet deloval učinkovito, potrebuje prvovrstno infrastrukturo. Pravilno vzdrževanje in oskrbovanje trenutne infrastrukture prevoza po celinskih plovnih poteh ter odprava pomanjkljivosti so osnovni predpogoji za spodbujanje intermodalnosti v tovornem prometu in povečevanje vloge prevoza po celinskih plovnih poteh. Odbor meni, da je pravilno vzdrževanje vodnih poti osnovni pogoj, da uvedba usklajenih rečnoprometnih informacijskih storitev sploh prinaša korist. Neizpolnjevanje tega osnovnega pogoja je že privedlo do pomanjkljivosti, ki bi lahko ogrozile prihodnji razvoj vloge rečnega prometa. Odbor zato države članice poziva, da ustrezno ukrepajo in zagotovijo potrebna sredstva.

7.   Splošna priporočila

| 7.1 | Glede na to Odbor pozdravlja uvedbo pravnega okvira za usklajene rečnoprometne informacijske storitve na celinskih plovnih poteh Skupnosti.
  Če bodo usklajene informacijske storitve na celinskih plovnih poteh sprejete v širšem obsegu, bodo lahko pomagale doseči navedeni cilj zagotavljanja preusmeritve načina prevoza na plovne poti kot nadomestnega načina z možnostjo rasti ter zagotavljanja varnostnih in okoljevarstvenih prednosti.
  Glavni gospodarski izziv EU, s katerimi se srečuje Evropska unija, je izpolniti njen potencial rasti. Zato je treba podpreti trajnostni razvoj. Tovorni promet je zelo pomemben na notranjem trgu. Vendar se po vsej Evropi kažejo velike težave, saj cestni zastoji ogrožajo gospodarski razvoj v Evropski uniji. Rešitev lahko najdemo v preusmeritvi načinov prevoza in trajnostnem razvoju s spodbujanjem uporabe pametnih prevoznih rešitev. Gospodarski razvoj v Evropi je tako odvisen od močne in uravnotežene prometne politike, to dejstvo pa morajo v celoti priznati ljudje, ki v Evropi sprejemajo odločitve.
  Zato je treba vzpostaviti in zavarovati pravilni okvir, da bo razvoj prevoza po celinskih plovnih poteh postal politična prednostna naloga.
  Glede na uspeh, ki je bil dosežen s preusmeritvijo načinov prevoza na prevoz po morju na kratkih razdaljah, je tudi v sektorju prevoza po celinskih plovnih poteh s ciljno usmerjenimi ukrepi in ob politični podpori možen primerljiv napredek. |
| --- | --- |

7.1

Glede na to Odbor pozdravlja uvedbo pravnega okvira za usklajene rečnoprometne informacijske storitve na celinskih plovnih poteh Skupnosti.

Če bodo usklajene informacijske storitve na celinskih plovnih poteh sprejete v širšem obsegu, bodo lahko pomagale doseči navedeni cilj zagotavljanja preusmeritve načina prevoza na plovne poti kot nadomestnega načina z možnostjo rasti ter zagotavljanja varnostnih in okoljevarstvenih prednosti.

Glavni gospodarski izziv EU, s katerimi se srečuje Evropska unija, je izpolniti njen potencial rasti. Zato je treba podpreti trajnostni razvoj. Tovorni promet je zelo pomemben na notranjem trgu. Vendar se po vsej Evropi kažejo velike težave, saj cestni zastoji ogrožajo gospodarski razvoj v Evropski uniji. Rešitev lahko najdemo v preusmeritvi načinov prevoza in trajnostnem razvoju s spodbujanjem uporabe pametnih prevoznih rešitev. Gospodarski razvoj v Evropi je tako odvisen od močne in uravnotežene prometne politike, to dejstvo pa morajo v celoti priznati ljudje, ki v Evropi sprejemajo odločitve.

Zato je treba vzpostaviti in zavarovati pravilni okvir, da bo razvoj prevoza po celinskih plovnih poteh postal politična prednostna naloga.

Glede na uspeh, ki je bil dosežen s preusmeritvijo načinov prevoza na prevoz po morju na kratkih razdaljah, je tudi v sektorju prevoza po celinskih plovnih poteh s ciljno usmerjenimi ukrepi in ob politični podpori možen primerljiv napredek.

| 7.2 | Gospodarske prednosti zmanjševanja cestnih zastojev, vključevanje prevoza po celinskih plovnih poteh v intermodalne prevozne verige in varovanja naravnih virov s še učinkovitejšo izrabo zmogljivosti ladijskega prometa so dobra podlaga, da Evropa podpre telematiko v prevozu po celinskih plovnih poteh in uskladitev rečnoprometnih informacijskih storitev. Da bodo lahko ukrepi, določeni v predlagani direktivi, učinkovito uvedeni, želi Odbor priporočiti, da se sprejmejo naslednji ukrepi, za katere meni, da so potrebni za uvedbo rečnoprometnih informacijskih storitev:






  — | sprejetje drugih obstoječih tehničnih smernic ustreznih mednarodnih organizacij v okviru direktive o rečnoprometnih informacijskih storitvah; |
| --- | --- | --- |

7.2

Gospodarske prednosti zmanjševanja cestnih zastojev, vključevanje prevoza po celinskih plovnih poteh v intermodalne prevozne verige in varovanja naravnih virov s še učinkovitejšo izrabo zmogljivosti ladijskega prometa so dobra podlaga, da Evropa podpre telematiko v prevozu po celinskih plovnih poteh in uskladitev rečnoprometnih informacijskih storitev. Da bodo lahko ukrepi, določeni v predlagani direktivi, učinkovito uvedeni, želi Odbor priporočiti, da se sprejmejo naslednji ukrepi, za katere meni, da so potrebni za uvedbo rečnoprometnih informacijskih storitev:

—

sprejetje drugih obstoječih tehničnih smernic ustreznih mednarodnih organizacij v okviru direktive o rečnoprometnih informacijskih storitvah;

| — | zahteva, da morajo države članice za vse evropske celinske plovne poti razreda IV in nad njim skladno s klasifikacijo evropskih celinskih plovnih poti dati na voljo elektronske navigacijske zemljevide, primerne za plovbo; |
| --- | --- |

—

zahteva, da morajo države članice za vse evropske celinske plovne poti razreda IV in nad njim skladno s klasifikacijo evropskih celinskih plovnih poti dati na voljo elektronske navigacijske zemljevide, primerne za plovbo;

| — | varovanje podatkov pred zlorabo; |
| --- | --- |

—

varovanje podatkov pred zlorabo;

| — | posvetovanje sektorja v odboru, ki ga je Komisija ustanovila ali ga bo ustanovila za prenos direktive. |
| --- | --- |

—

posvetovanje sektorja v odboru, ki ga je Komisija ustanovila ali ga bo ustanovila za prenos direktive.

8.   Posebne pripombe

| 8.1 | Potrebni so spremljajoči ukrepi, da se direktiva prenese na krov plovil po celinskih plovnih poteh.
  Sektor prevoza po celinskih plovnih poteh še nima ustreznih zmogljivosti za izvedbo rečnoprometnih informacijskih storitev. Če želimo, da so rečnoprometne informacijske storitve učinkovite, jih morajo upravljavci ladij uporabljati v čim večjem obsegu. Izvirni načrti, ki jih je treba pripraviti, morajo vključevati ciljno usmerjene ukrepe za izpolnitev teh zahtev, kot so:






  — | priprava načrta za uporabo rečnoprometnih informacijskih storitev, |
| --- | --- | --- |

8.1

Potrebni so spremljajoči ukrepi, da se direktiva prenese na krov plovil po celinskih plovnih poteh.

Sektor prevoza po celinskih plovnih poteh še nima ustreznih zmogljivosti za izvedbo rečnoprometnih informacijskih storitev. Če želimo, da so rečnoprometne informacijske storitve učinkovite, jih morajo upravljavci ladij uporabljati v čim večjem obsegu. Izvirni načrti, ki jih je treba pripraviti, morajo vključevati ciljno usmerjene ukrepe za izpolnitev teh zahtev, kot so:

—

priprava načrta za uporabo rečnoprometnih informacijskih storitev,

| — | spodbujanje in podpiranje upravljavcev ladij, da na ladje vgradijo zahtevano opremo, da bodo lahko učinkovito uporabljali sistem skladno s cilji direktive, |
| --- | --- |

—

spodbujanje in podpiranje upravljavcev ladij, da na ladje vgradijo zahtevano opremo, da bodo lahko učinkovito uporabljali sistem skladno s cilji direktive,

| — | spodbujanje stroškovno učinkovitih komunikacijskih sistemov, ki najbolje izpolnjujejo zahteve prevoza po celinskih plovnih poteh, |
| --- | --- |

—

spodbujanje stroškovno učinkovitih komunikacijskih sistemov, ki najbolje izpolnjujejo zahteve prevoza po celinskih plovnih poteh,

| — | spremljanje proizvodnih stroškov strojne in programske opreme za rečnoprometne informacijske storitve. |
| --- | --- |

—

spremljanje proizvodnih stroškov strojne in programske opreme za rečnoprometne informacijske storitve.

| 8.2 | Evropski ekonomsko-socialni odbor za učinkovito izvajanje predloga direktive priporoča, da se sprejmejo ti ukrepi. |
| --- | --- |

8.2

Evropski ekonomsko-socialni odbor za učinkovito izvajanje predloga direktive priporoča, da se sprejmejo ti ukrepi.

V Bruslju, 15. decembra 2004

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Glej: DI CESE 48/2002: Skupni zaključki, sprejeti na 5. zasedanju Skupnega posvetovalnega odbora EU-Romunija, ki je potekalo v Bukarešti 23. in 24. maja 2002, o optimizaciji Donave kot vseevropskega koridorja TEN, poročevalka: dr. Bredima-Savopoulou; Mnenje EESO o izvajanju strukturnega socialnega dialoga v vseevropskih prometnih koridorjih, UL C 85, 8. 4. 2002, poročevalka: ga. Alleweldt; Mnenje EESO o prihodnosti vseevropskega omrežja celinskih plovnih poti,
  UL C 80, 3. 5. 2002, poročevalec: g. Levaux; in Mnenje EESO k vseevropskemu sistemu prevoza po celinskih plovnih poteh, UL C 10, 14. 1. 2004, poročevalec: g. Simons.

1

optimizaciji Donave kot vseevropskega koridorja TEN

izvajanju strukturnega socialnega dialoga v vseevropskih prometnih koridorjih

prihodnosti vseevropskega omrežja celinskih plovnih poti,

k vseevropskemu sistemu prevoza po celinskih plovnih poteh

(2)  Na primer leta 2004 so se naložbe za vzdrževanje plovnih poti na Nizozemskem ustavile; čeprav so za odpravo stagnacije in preprečitev prihodnje stagnacije potrebni izdatki vsaj v višini 35 milijonov evrov, bo potrebno financiranje na voljo šele leta 2007.

2

V Nemčiji je bilo ocenjeno, da so za obdobje od leta 2000 do 2020 potrebne naložbe v višini 11 milijard evrov, kar je enakovredno letnim obrokom v višini več kot 500 milijonov evrov, medtem ko novi Zvezni načrt za prometno infrastrukturo za obdobje od 2001 do 2015 predvideva letne potrebe vzdrževanja v višini samo 440 milijonov evrov (Poročilo Planco o zmogljivosti in prihodnosti nemškega rečnega prometa (Potenziale und Zukunft der deutschen Binnenschifffahrt), November 2003).

zmogljivosti in prihodnosti nemškega rečnega prometa

(3)  Vse podonavske države že sodelujejo v vodilnih projektih o usklajevanju rečnoprometnih informacijskih storitev (npr. COMPRIS: Konzorcij, Operativna upravljavska platforma 2002–2005, ki vključuje 44 partnerjev iz 11 držav, vključno s Slovaško, Madžarsko, Romunijo in Bolgarijo). Predvideno je, da naj bi rečnoprometne informacijske storitve pripeljale do precejšnje posodobitve rečnega prometa po Donavi (Via Donau: Strategija in dosežki o izvajanju rečnoprometnih informacijskih storitev na območju Donave, 13. 10. 2004).

3

Strategija in dosežki o izvajanju rečnoprometnih informacijskih storitev na območju Donave

(4)  EU Energy and Transport in Figures, Statistical Pocketbook 2003, Part 3: Transport, chapter 6: „Safety“ .

4

EU Energy and Transport in Figures, Statistical Pocketbook 2003

(5)  Royal Haskoning: Okoljevarstvena učinkovitost pri rečnem ladijskem prometu,27. januar 2004.

5

Okoljevarstvena učinkovitost pri rečnem ladijskem prometu,

---

| 28.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/61

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu Uredbe Sveta o ustanovitvi Agencije Skupnosti za nadzor ribištva in spremembi Uredbe (ES) št. 2847/93 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike

COM(2004) 289 final — 2003/0108 (CNS)

(2005/C 157/09)

Svet se je 14. maja 2004 odločil, da se bo v skladu s členom 37 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti posvetoval z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom o predlogu Uredbe Sveta o ustanovitvi Agencije Skupnosti za nadzor ribištva in spremembi Uredbe (ES) št. 2847/93 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, ki je bila odgovorna za pripravo dela Odbora na obravnavano temo, je sprejela svoje mnenje dne 16. novembra 2004. Poročevalec je bil g. Sarró Iparraguirre.

Na svojem 413. plenarnem zasedanju dne 15. in 16. decembra 2004 (seja dne 15. decembra 2004) je Evropski ekonomsko-socialni odbor sprejel to mnenje s 138 glasovi za, 3 glasovi proti in 7 vzdržanimi.

1.   Uvod

| 1.1 | 1. januarja 2003 je začela veljati reforma skupne ribiške politike (SRP), katere glavni cilj je ohranjanje in trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov. V ta namen je bil določen skupek obveznih predpisov za ribiški sektor Skupnosti in države članice. |
| --- | --- |

1.1

1. januarja 2003 je začela veljati reforma skupne ribiške politike (SRP), katere glavni cilj je ohranjanje in trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov. V ta namen je bil določen skupek obveznih predpisov za ribiški sektor Skupnosti in države članice.

| 1.2 | Poglavje V Uredbe 2371/2002 (1), ki ureja sistem nadzora in inšpekcije ribištva v Skupnosti, jasno opredeljuje odgovornosti držav članic in Evropske komisije ter določa mehanizme za sodelovanje in koordinacijo, ki se zahtevajo med samimi državami članicami ter med njimi in Komisijo, da bi zagotovili skladnost s predpisi skupne ribiške politike. |
| --- | --- |

1.2

Poglavje V Uredbe 2371/2002 (1), ki ureja sistem nadzora in inšpekcije ribištva v Skupnosti, jasno opredeljuje odgovornosti držav članic in Evropske komisije ter določa mehanizme za sodelovanje in koordinacijo, ki se zahtevajo med samimi državami članicami ter med njimi in Komisijo, da bi zagotovili skladnost s predpisi skupne ribiške politike.

| 1.3 | Evropska komisija meni, da potrebujejo države članice pri uveljavljanju predpisov skupne ribiške politike premišljeno strukturo operativnega nadzora in inšpekcije na ravni Skupnosti, zadostna sredstva nadzora in inšpekcije ter ustrezno strategijo za usklajeno uporabo teh sredstev. |
| --- | --- |

1.3

Evropska komisija meni, da potrebujejo države članice pri uveljavljanju predpisov skupne ribiške politike premišljeno strukturo operativnega nadzora in inšpekcije na ravni Skupnosti, zadostna sredstva nadzora in inšpekcije ter ustrezno strategijo za usklajeno uporabo teh sredstev.

| 1.4 | S tem novim predlogom za uredbo (2) želi Evropska komisija ustanoviti Agencijo Skupnosti za nadzor ribištva (v nadaljnjem besedilu „Agencija“) kot specializiran tehnični organ Skupnosti za zagotavljanje enotne in učinkovite uporabe predpisov skupne ribiške politike v državah članicah, za organiziranje operativne koordinacije med državami članicami glede spremljanja in inšpekcije ribištva ter za pospeševanje sodelovanja med njimi. |
| --- | --- |

1.4

S tem novim predlogom za uredbo (2) želi Evropska komisija ustanoviti Agencijo Skupnosti za nadzor ribištva (v nadaljnjem besedilu „Agencija“) kot specializiran tehnični organ Skupnosti za zagotavljanje enotne in učinkovite uporabe predpisov skupne ribiške politike v državah članicah, za organiziranje operativne koordinacije med državami članicami glede spremljanja in inšpekcije ribištva ter za pospeševanje sodelovanja med njimi.

| 1.5 | Evropska komisija zato predlaga, da bi Agencija usklajevala nadzor in inšpekcijo držav članic v zvezi z obveznostmi nadzora in inšpekcije Skupnosti; usklajevala uporabo nacionalnih sredstev nadzora in inšpekcije, ki bi jih združevale države članice; državam članicam pomagala pri sporočanju informacij o ribolovnih ter nadzornih in inšpekcijskih dejavnostih Komisiji in tretjim strankam ter podpirala države članice pri izpolnjevanju njihovih nalog in obveznosti v skladu s predpisi skupne ribiške politike. |
| --- | --- |

1.5

Evropska komisija zato predlaga, da bi Agencija usklajevala nadzor in inšpekcijo držav članic v zvezi z obveznostmi nadzora in inšpekcije Skupnosti; usklajevala uporabo nacionalnih sredstev nadzora in inšpekcije, ki bi jih združevale države članice; državam članicam pomagala pri sporočanju informacij o ribolovnih ter nadzornih in inšpekcijskih dejavnostih Komisiji in tretjim strankam ter podpirala države članice pri izpolnjevanju njihovih nalog in obveznosti v skladu s predpisi skupne ribiške politike.

| 1.6 | Komisija tudi predlaga, da lahko Agencija na zahtevo in stroške držav članic zanje izvaja pogodbene storitve, jim pomaga pri usposabljanju inšpektorjev, skupaj z njimi zagotavlja blago in storitve za nadzorne in inšpekcijske dejavnosti ter usklajuje skupne pilotne projekte, ki jih izvajajo države članice. |
| --- | --- |

1.6

Komisija tudi predlaga, da lahko Agencija na zahtevo in stroške držav članic zanje izvaja pogodbene storitve, jim pomaga pri usposabljanju inšpektorjev, skupaj z njimi zagotavlja blago in storitve za nadzorne in inšpekcijske dejavnosti ter usklajuje skupne pilotne projekte, ki jih izvajajo države članice.

| 1.7 | Predlog za uredbo določa, da bo Agencija javni organ Skupnosti s statusom pravne osebe. Komisija predlaga imenovanje upravnega odbora Agencije, ki bi vključeval po enega predstavnika vsake države članice, čigar plovila izvajajo ribolovne dejavnosti v zvezi z morskimi živimi viri, ter štiri predstavnike Komisije in štiri predstavnike ribiškega sektorja, ki jih imenuje Komisija. Agencija bo imela tudi izvršilnega direktorja. |
| --- | --- |

1.7

Predlog za uredbo določa, da bo Agencija javni organ Skupnosti s statusom pravne osebe. Komisija predlaga imenovanje upravnega odbora Agencije, ki bi vključeval po enega predstavnika vsake države članice, čigar plovila izvajajo ribolovne dejavnosti v zvezi z morskimi živimi viri, ter štiri predstavnike Komisije in štiri predstavnike ribiškega sektorja, ki jih imenuje Komisija. Agencija bo imela tudi izvršilnega direktorja.

| 1.8 | Po mnenju Komisije naj bi se Agencija financirala s prispevki Skupnosti, plačili za storitve, ki jih Agencija opravi za države članice, in prihodki iz publikacij, usposabljanj in/ali kakršnih koli drugih storitev, ki jih zagotovi Agencija. |
| --- | --- |

1.8

Po mnenju Komisije naj bi se Agencija financirala s prispevki Skupnosti, plačili za storitve, ki jih Agencija opravi za države članice, in prihodki iz publikacij, usposabljanj in/ali kakršnih koli drugih storitev, ki jih zagotovi Agencija.

| 1.9 | Komisija tudi predvideva, da naj bi Agencija začela delovati leta 2006 s proračunom 4,9 milijona evrov ter skupaj 38 zaposlenimi v prvem letu, leta 2007 pa naj bi se proračun povečal na 5,2 milijona evrov in 49 zaposlenih. Sedež Agencije bo v Španiji. |
| --- | --- |

1.9

Komisija tudi predvideva, da naj bi Agencija začela delovati leta 2006 s proračunom 4,9 milijona evrov ter skupaj 38 zaposlenimi v prvem letu, leta 2007 pa naj bi se proračun povečal na 5,2 milijona evrov in 49 zaposlenih. Sedež Agencije bo v Španiji.

2.   Splošne pripombe

| 2.1 | Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu V smeri enotnega in učinkovitega izvajanja skupne ribiške politike
   (3) je predvidelo študijo izvedljivosti, ki naj bi bila izvedena v koordinaciji z državami članicami pred ustanovitvijo Agencije Skupnosti za nadzor ribištva (Agencije). Komisija je predložila predlagano uredbo, ne da bi prej opravila študijo izvedljivosti, kar Evropski ekonomsko-socialni odbor obžaluje. |
| --- | --- |

2.1

Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu V smeri enotnega in učinkovitega izvajanja skupne ribiške politike
   (3) je predvidelo študijo izvedljivosti, ki naj bi bila izvedena v koordinaciji z državami članicami pred ustanovitvijo Agencije Skupnosti za nadzor ribištva (Agencije). Komisija je predložila predlagano uredbo, ne da bi prej opravila študijo izvedljivosti, kar Evropski ekonomsko-socialni odbor obžaluje.

| 2.2 | EESO pozdravlja predlog Evropske komisije za ustanovitev Agencije in se strinja z njenimi cilji glede doseganja učinkovitega izvajanja skupne ribiške politike ter enotne inšpekcije in uveljavljanja po vsej Skupnosti. EESO se zaveda potrebe po enotnem in učinkovitem uveljavljanju predpisov skupne ribiške politike, vendar meni, da mora za dosego tega cilja sektor te predpise sprejeti in razumeti. Da bi to omogočili, je treba sektor vključiti že na začetku odločanja, na začetku s sodelovanjem pri oblikovanju strokovnih nasvetov, na katerih bodo temeljili strategije in ukrepi za ohranjanje ribolovnih virov. EESO je zato prepričan, da bi se morala Agencija usmeriti tudi v preučevanje, kako izboljšati strokovne nasvete, in spodbujanje sodelovanja sektorja pri oblikovanju teh nasvetov. Zadnjo točko bi bilo treba vključiti v poslanstvo Agencije, ki je podrobno določeno v členu 4 predloga za uredbo. |
| --- | --- |

2.2

EESO pozdravlja predlog Evropske komisije za ustanovitev Agencije in se strinja z njenimi cilji glede doseganja učinkovitega izvajanja skupne ribiške politike ter enotne inšpekcije in uveljavljanja po vsej Skupnosti. EESO se zaveda potrebe po enotnem in učinkovitem uveljavljanju predpisov skupne ribiške politike, vendar meni, da mora za dosego tega cilja sektor te predpise sprejeti in razumeti. Da bi to omogočili, je treba sektor vključiti že na začetku odločanja, na začetku s sodelovanjem pri oblikovanju strokovnih nasvetov, na katerih bodo temeljili strategije in ukrepi za ohranjanje ribolovnih virov. EESO je zato prepričan, da bi se morala Agencija usmeriti tudi v preučevanje, kako izboljšati strokovne nasvete, in spodbujanje sodelovanja sektorja pri oblikovanju teh nasvetov. Zadnjo točko bi bilo treba vključiti v poslanstvo Agencije, ki je podrobno določeno v členu 4 predloga za uredbo.

| 2.3 | Ker bo Agencija prva agencija, namenjena izključno zadevam, povezanim z ribištvom, Odbor meni, da bi moral osnutek uredbe predvideti tudi možnost razširitve pristojnosti Agencije v prihodnje. |
| --- | --- |

2.3

Ker bo Agencija prva agencija, namenjena izključno zadevam, povezanim z ribištvom, Odbor meni, da bi moral osnutek uredbe predvideti tudi možnost razširitve pristojnosti Agencije v prihodnje.

| 2.4 | EESO meni, da bi lahko Agencija v ta namen državam članicam in Komisiji zagotovila tehnične in strokovne nasvete o učinkovitem uveljavljanju predpisov skupne ribiške politike, predvsem glede učinkovitosti predlaganih inšpekcijskih in nadzornih ukrepov. Zato bi jo lahko zadolžili za pospeševanje usposabljanja inšpektorjev in osebja, specializiranega za dejavnosti nadzora, ter ustanovitev posebnega centra za usposabljanje. In končno bi Agencija lahko koristno prispevala k prizadevanjem za uskladitev sankcij v različnih državah članicah. |
| --- | --- |

2.4

EESO meni, da bi lahko Agencija v ta namen državam članicam in Komisiji zagotovila tehnične in strokovne nasvete o učinkovitem uveljavljanju predpisov skupne ribiške politike, predvsem glede učinkovitosti predlaganih inšpekcijskih in nadzornih ukrepov. Zato bi jo lahko zadolžili za pospeševanje usposabljanja inšpektorjev in osebja, specializiranega za dejavnosti nadzora, ter ustanovitev posebnega centra za usposabljanje. In končno bi Agencija lahko koristno prispevala k prizadevanjem za uskladitev sankcij v različnih državah članicah.

| 2.5 | Predlagana uredba Sveta navaja, da operativna koordinacija Agencije zajema inšpekcijo in nadzor ribolovnih dejavnosti do prve prodajne točke ribiških proizvodov, ki jih izvajajo ribiška plovila Skupnosti na ozemlju držav članic, v vodah Skupnosti ali zunaj njenih voda. EESO meni, da je treba razširiti področje operativne koordinacije Agencije. Prvič, to področje bi moralo zajemati inšpekcijo in nadzor ne le do prve prodajne točke ribiških proizvodov, temveč skozi celotno prehrambno verigo, z drugimi besedami, od trenutka, ko je riba ulovljena, do trenutka, ko doseže končnega uporabnika. Drugič, ena od nalog Agencije bi morala biti koordinacija nadzora ribiških proizvodov z ribiških plovil, ki plujejo pod zastavo tretje države, predvsem tistih, ki lovijo nezakonito, neprijavljeno in neurejeno. |
| --- | --- |

2.5

Predlagana uredba Sveta navaja, da operativna koordinacija Agencije zajema inšpekcijo in nadzor ribolovnih dejavnosti do prve prodajne točke ribiških proizvodov, ki jih izvajajo ribiška plovila Skupnosti na ozemlju držav članic, v vodah Skupnosti ali zunaj njenih voda. EESO meni, da je treba razširiti področje operativne koordinacije Agencije. Prvič, to področje bi moralo zajemati inšpekcijo in nadzor ne le do prve prodajne točke ribiških proizvodov, temveč skozi celotno prehrambno verigo, z drugimi besedami, od trenutka, ko je riba ulovljena, do trenutka, ko doseže končnega uporabnika. Drugič, ena od nalog Agencije bi morala biti koordinacija nadzora ribiških proizvodov z ribiških plovil, ki plujejo pod zastavo tretje države, predvsem tistih, ki lovijo nezakonito, neprijavljeno in neurejeno.

| 2.6 | EESO meni, da bi bilo primerno, če bi Agencija podpirala Skupnost in države članice pri njihovih odnosih s tretjimi državami in z območnimi ribiškimi organizacijami, tudi z neposrednimi stiki z zadnjimi, ker bo to pomagalo ohranjati in trajnostno izkoriščati ribolovne vire iz voda teh tretjih držav in mednarodnih voda. Zato EESO meni, da mora proračun Agenciji zagotoviti zadostna finančna sredstva za uresničitev te naloge ter tako prispevati k razvoju trajnostnega ribištva. |
| --- | --- |

2.6

EESO meni, da bi bilo primerno, če bi Agencija podpirala Skupnost in države članice pri njihovih odnosih s tretjimi državami in z območnimi ribiškimi organizacijami, tudi z neposrednimi stiki z zadnjimi, ker bo to pomagalo ohranjati in trajnostno izkoriščati ribolovne vire iz voda teh tretjih držav in mednarodnih voda. Zato EESO meni, da mora proračun Agenciji zagotoviti zadostna finančna sredstva za uresničitev te naloge ter tako prispevati k razvoju trajnostnega ribištva.

| 2.7 | EESO se strinja z zamislijo iz člena 6 predlagane uredbe o ustanovitvi Centra Skupnosti za nadzor ribištva, ki naj bi organiziral operativno koordinacijo skupnih nadzornih in inšpekcijskih dejavnosti. Vendar pa bi morala uredba podrobno določiti naloge tega centra, da bi se izognili podvajanju pristojnosti držav članic. Odbor meni, da mora Agencija, ko začne delovati, upoštevati predpise o zaupnosti, navedene v členu 33 predloga Sveta. |
| --- | --- |

2.7

EESO se strinja z zamislijo iz člena 6 predlagane uredbe o ustanovitvi Centra Skupnosti za nadzor ribištva, ki naj bi organiziral operativno koordinacijo skupnih nadzornih in inšpekcijskih dejavnosti. Vendar pa bi morala uredba podrobno določiti naloge tega centra, da bi se izognili podvajanju pristojnosti držav članic. Odbor meni, da mora Agencija, ko začne delovati, upoštevati predpise o zaupnosti, navedene v členu 33 predloga Sveta.

| 2.8 | EESO meni, da je oblika skupnih akcijskih načrtov, navedenih v Poglavju III predloga Komisije, bistvena za učinkovito, enotno in uravnoteženo uveljavljanje politike nadzora različnih držav članic. EESO je zadovoljen z vsebino teh skupnih akcijskih načrtov in postopkov za njihovo sprejetje, izvajanje in oceno ter meni, da bi morale države članice tesno sodelovati z Agencijo zaradi njihove uresničitve. |
| --- | --- |

2.8

EESO meni, da je oblika skupnih akcijskih načrtov, navedenih v Poglavju III predloga Komisije, bistvena za učinkovito, enotno in uravnoteženo uveljavljanje politike nadzora različnih držav članic. EESO je zadovoljen z vsebino teh skupnih akcijskih načrtov in postopkov za njihovo sprejetje, izvajanje in oceno ter meni, da bi morale države članice tesno sodelovati z Agencijo zaradi njihove uresničitve.

| 2.9 | Odbor je prepričan, da je letna ocena uspešnosti vsakega akcijskega načrta, predvidenega v predlagani uredbi, bistvena za ugotovitev, ali različna ladjevja ustrezno spoštujejo trenutne ohranitvene in nadzorne predpise. |
| --- | --- |

2.9

Odbor je prepričan, da je letna ocena uspešnosti vsakega akcijskega načrta, predvidenega v predlagani uredbi, bistvena za ugotovitev, ali različna ladjevja ustrezno spoštujejo trenutne ohranitvene in nadzorne predpise.

| 2.10 | EESO se strinja s predlogom za vzpostavitev mreže za izmenjavo informacij med Komisijo, Agencijo in pristojnimi organi držav članic, meni pa, da bi morali biti Agencija in Komisija še posebej pozorni pri zagotavljanju upoštevanja zaupnosti pridobljenih in izmenjanih podatkov, kot se to zahteva od držav članic v skladu s členom 17(2) predlagane uredbe. |
| --- | --- |

2.10

EESO se strinja s predlogom za vzpostavitev mreže za izmenjavo informacij med Komisijo, Agencijo in pristojnimi organi držav članic, meni pa, da bi morali biti Agencija in Komisija še posebej pozorni pri zagotavljanju upoštevanja zaupnosti pridobljenih in izmenjanih podatkov, kot se to zahteva od držav članic v skladu s členom 17(2) predlagane uredbe.

| 2.11 | Predlog za uredbo glede notranje strukture in delovanja Agencije določa, da je Agencija javni organ Skupnosti s statusom pravne osebe. EESO se popolnoma strinja s to navedbo, saj mora biti Agencija organ, ki služi celotni Skupnosti, ki deluje popolnoma pregledno in na katerega ne morejo vplivati posamični interesi Skupnosti ali držav članic. Odbor je zato zaskrbljen, ker ni dovolj jasno, kako bo Agencija imenovala svoje uradnike, tj. ali jih bo določila Komisija oziroma države članice ali pa bodo začasno napoteni iz uradov Komisije oziroma držav članic. |
| --- | --- |

2.11

Predlog za uredbo glede notranje strukture in delovanja Agencije določa, da je Agencija javni organ Skupnosti s statusom pravne osebe. EESO se popolnoma strinja s to navedbo, saj mora biti Agencija organ, ki služi celotni Skupnosti, ki deluje popolnoma pregledno in na katerega ne morejo vplivati posamični interesi Skupnosti ali držav članic. Odbor je zato zaskrbljen, ker ni dovolj jasno, kako bo Agencija imenovala svoje uradnike, tj. ali jih bo določila Komisija oziroma države članice ali pa bodo začasno napoteni iz uradov Komisije oziroma držav članic.

| 2.12 | Pozdraviti je treba uporabo Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti, Pogojev zaposlovanja drugih uslužbencev Evropskih skupnosti in predpisov, ki so jih skupaj sprejele ustanove Evropskih skupnosti za osebje Agencije, prav tako pa tudi jasno opredelitev pogodbenih in nepogodbenih obveznosti Agencije in osebja pri opravljanju njihovih dolžnosti. Poleg tega se Odbor strinja, da bi moralo biti v sporih glede nadomestila kakršne koli škode, ki izhaja iz pogodbene obveznosti Agencije, pristojno Sodišče Evropskih skupnosti. |
| --- | --- |

2.12

Pozdraviti je treba uporabo Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti, Pogojev zaposlovanja drugih uslužbencev Evropskih skupnosti in predpisov, ki so jih skupaj sprejele ustanove Evropskih skupnosti za osebje Agencije, prav tako pa tudi jasno opredelitev pogodbenih in nepogodbenih obveznosti Agencije in osebja pri opravljanju njihovih dolžnosti. Poleg tega se Odbor strinja, da bi moralo biti v sporih glede nadomestila kakršne koli škode, ki izhaja iz pogodbene obveznosti Agencije, pristojno Sodišče Evropskih skupnosti.

| 2.13 | Jedro strukture Agencije, kot jo je v členu 25 predstavila Komisija, je upravni odbor, tako kot v katerem koli drugem javnem ali zasebnem podjetju. EESO je zaskrbljen zaradi prekomerne odvisnosti tega upravnega odbora od Komisije, ki ima deset glasov v primerjavi z enim samim glasom posamezne države članice, katere plovila opravljajo ribolovne dejavnosti v zvezi z morskimi živimi viri. Države članice bodo imele skupaj največ dvajset glasov, kar pomeni, da bo lahko Komisija enostavno uveljavljala svoje odločitve. EESO meni, da bi morali imeti predstavniki Komisije vsak po en glas tako kot drugi predstavniki. |
| --- | --- |

2.13

Jedro strukture Agencije, kot jo je v členu 25 predstavila Komisija, je upravni odbor, tako kot v katerem koli drugem javnem ali zasebnem podjetju. EESO je zaskrbljen zaradi prekomerne odvisnosti tega upravnega odbora od Komisije, ki ima deset glasov v primerjavi z enim samim glasom posamezne države članice, katere plovila opravljajo ribolovne dejavnosti v zvezi z morskimi živimi viri. Države članice bodo imele skupaj največ dvajset glasov, kar pomeni, da bo lahko Komisija enostavno uveljavljala svoje odločitve. EESO meni, da bi morali imeti predstavniki Komisije vsak po en glas tako kot drugi predstavniki.

| 2.14 | Komisija poleg tega predlaga imenovanje štirih predstavnikov iz ribiškega sektorja, ki naj bi bili del upravnega odbora, vendar brez glasovalne pravice. EESO meni, da je število predstavnikov sektorja, ki ga je predlagala Komisija, izredno nizko, in bi ga bilo treba povečati na vsaj osem oseb, ob tem pa tudi določiti, da jih imenujejo evropske organizacije delodajalcev in delavcev, ter da bi morali imeti glasovalno pravico. EESO meni, da bi morala predlagana uredba določati minimalna merila, ki jih morajo izpolnjevati predstavniki sektorja za pridobitev mesta v upravnem odboru. V predlagani uredbi bi moralo biti tudi navedeno, da imajo predstavniki sektorja tudi pravico imenovati namestnike v upravnem odboru. |
| --- | --- |

2.14

Komisija poleg tega predlaga imenovanje štirih predstavnikov iz ribiškega sektorja, ki naj bi bili del upravnega odbora, vendar brez glasovalne pravice. EESO meni, da je število predstavnikov sektorja, ki ga je predlagala Komisija, izredno nizko, in bi ga bilo treba povečati na vsaj osem oseb, ob tem pa tudi določiti, da jih imenujejo evropske organizacije delodajalcev in delavcev, ter da bi morali imeti glasovalno pravico. EESO meni, da bi morala predlagana uredba določati minimalna merila, ki jih morajo izpolnjevati predstavniki sektorja za pridobitev mesta v upravnem odboru. V predlagani uredbi bi moralo biti tudi navedeno, da imajo predstavniki sektorja tudi pravico imenovati namestnike v upravnem odboru.

| 2.15 | Komisija predlaga, da naj bi sestanke upravnega odbora skliceval njegov predsednik, odbor pa naj bi se redno sestal enkrat letno, oziroma na pobudo predsednika ali na zahtevo Komisije oziroma ene tretjine držav članic, zastopanih v upravnem odboru. Po mnenju EESO bi se moral predlog glasiti „ena tretjina članov upravnega odbora Agencije“, saj bi lahko imeli tudi predstavniki sektorja razlog za sklic upravnega odbora. |
| --- | --- |

2.15

Komisija predlaga, da naj bi sestanke upravnega odbora skliceval njegov predsednik, odbor pa naj bi se redno sestal enkrat letno, oziroma na pobudo predsednika ali na zahtevo Komisije oziroma ene tretjine držav članic, zastopanih v upravnem odboru. Po mnenju EESO bi se moral predlog glasiti „ena tretjina članov upravnega odbora Agencije“, saj bi lahko imeli tudi predstavniki sektorja razlog za sklic upravnega odbora.

| 2.16 | Člen 27(4) osnutka uredbe navaja, da se lahko v primeru zaupnosti ali konflikta interesov upravni odbor odloči za preučitev posebnih točk dnevnega reda brez navzočnosti članov, ki jih je Komisija imenovala kot predstavnike ribiškega sektorja. EESO predlaga, da se ta odstavek odstrani, saj bi to v praksi pomenilo precejšnjo omejevanje sodelovanja predstavnikov ribiškega sektorja na sestankih upravnega odbora. |
| --- | --- |

2.16

Člen 27(4) osnutka uredbe navaja, da se lahko v primeru zaupnosti ali konflikta interesov upravni odbor odloči za preučitev posebnih točk dnevnega reda brez navzočnosti članov, ki jih je Komisija imenovala kot predstavnike ribiškega sektorja. EESO predlaga, da se ta odstavek odstrani, saj bi to v praksi pomenilo precejšnjo omejevanje sodelovanja predstavnikov ribiškega sektorja na sestankih upravnega odbora.

| 2.17 | Ena od nalog, ki jih predlagana uredba dodeljuje upravnemu odboru, je priprava splošnega poročila o dejavnostih Agencije za prejšnje leto in o njenem programu dela za naslednje leto, ki se ju predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču in državam članicam. EESO zaradi večje preglednosti in tesnejšega sodelovanja ribiškega sektorja meni, da bi bilo treba določiti tudi obvezno predložitev teh poročil Posvetovalnemu odboru za ribištvo in ribogojstvo Evropske unije. |
| --- | --- |

2.17

Ena od nalog, ki jih predlagana uredba dodeljuje upravnemu odboru, je priprava splošnega poročila o dejavnostih Agencije za prejšnje leto in o njenem programu dela za naslednje leto, ki se ju predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču in državam članicam. EESO zaradi večje preglednosti in tesnejšega sodelovanja ribiškega sektorja meni, da bi bilo treba določiti tudi obvezno predložitev teh poročil Posvetovalnemu odboru za ribištvo in ribogojstvo Evropske unije.

| 2.18 | Člen 29 predloga za uredbo zahteva od predstavnikov ribiškega sektorja v upravnem odboru izjavo o interesih, ki navaja bodisi odsotnost kakršnih koli interesov, ki bi škodovali njihovi neodvisnosti, bodisi kakršne koli neposredne ali posredne interese, ki bi lahko veljali za škodljive za njihovo neodvisnost. EESO meni, da je izjava o interesih neustrezna in nepotrebna, saj ima vsak predstavnik(ca) sektorja, ki je aktiven(na) na tem področju in bi lahko bil(a) izbran(a), neposreden interes v ribištvu, ki bi lahko škodoval njegovi(njeni) neodvisnosti. Če naj bi obveljala obvezna sestava izjav o interesu, bi se moralo to zahtevati tudi od drugih članov upravnega odbora. |
| --- | --- |

2.18

Člen 29 predloga za uredbo zahteva od predstavnikov ribiškega sektorja v upravnem odboru izjavo o interesih, ki navaja bodisi odsotnost kakršnih koli interesov, ki bi škodovali njihovi neodvisnosti, bodisi kakršne koli neposredne ali posredne interese, ki bi lahko veljali za škodljive za njihovo neodvisnost. EESO meni, da je izjava o interesih neustrezna in nepotrebna, saj ima vsak predstavnik(ca) sektorja, ki je aktiven(na) na tem področju in bi lahko bil(a) izbran(a), neposreden interes v ribištvu, ki bi lahko škodoval njegovi(njeni) neodvisnosti. Če naj bi obveljala obvezna sestava izjav o interesu, bi se moralo to zahtevati tudi od drugih članov upravnega odbora.

| 2.19 | EESO je zaskrbljen tudi zaradi čezmerne pristojnosti pri odločanju, ki jo bo imela Komisija pri izbiri, imenovanju in delovnih praksah izvršilnega(izvršilne) direktorja(direktorice) ter pri njegovi(njeni) odstranitvi s položaja. Zato bi moralo biti v členu 31 predlagane uredbe navedeno, da je za odstranitev izvršilnega(izvršilne) direktorja(direktorice) z njegovega(njenega) položaja, tako kot pri njegovem(njenem) imenovanju, potrebna dvotretjinska večina članov upravnega odbora. EESO meni, da bi bilo treba seznam možnih kandidatov za položaj izvršilnega direktorja predložiti Posvetovalnemu odboru za ribištvo in ribogojstvo vnaprej, da bi ta organ lahko izrazil nezavezujoče mnenje o kandidatih. |
| --- | --- |

2.19

EESO je zaskrbljen tudi zaradi čezmerne pristojnosti pri odločanju, ki jo bo imela Komisija pri izbiri, imenovanju in delovnih praksah izvršilnega(izvršilne) direktorja(direktorice) ter pri njegovi(njeni) odstranitvi s položaja. Zato bi moralo biti v členu 31 predlagane uredbe navedeno, da je za odstranitev izvršilnega(izvršilne) direktorja(direktorice) z njegovega(njenega) položaja, tako kot pri njegovem(njenem) imenovanju, potrebna dvotretjinska večina članov upravnega odbora. EESO meni, da bi bilo treba seznam možnih kandidatov za položaj izvršilnega direktorja predložiti Posvetovalnemu odboru za ribištvo in ribogojstvo vnaprej, da bi ta organ lahko izrazil nezavezujoče mnenje o kandidatih.

| 2.20 | Proračunska sredstva Agencije bi se morala vsaj prvih nekaj let po njeni ustanovitvi zagotavljati predvsem iz prispevkov Skupnosti v skupni proračun Evropske unije, saj začnejo prihodki iz drugih dveh virov — plačila za storitve, ki jih Agencija opravi za države članice, in prihodki od publikacij ali usposabljanja — pritekati šele po določenem času. Odbor meni, da bi moral biti za prva tri leta delovanja Agencije proračun primerno prožen, saj se zdi, da je predlog Komisije nekoliko preveč omejevalen. |
| --- | --- |

2.20

Proračunska sredstva Agencije bi se morala vsaj prvih nekaj let po njeni ustanovitvi zagotavljati predvsem iz prispevkov Skupnosti v skupni proračun Evropske unije, saj začnejo prihodki iz drugih dveh virov — plačila za storitve, ki jih Agencija opravi za države članice, in prihodki od publikacij ali usposabljanja — pritekati šele po določenem času. Odbor meni, da bi moral biti za prva tri leta delovanja Agencije proračun primerno prožen, saj se zdi, da je predlog Komisije nekoliko preveč omejevalen.

| 2.21 | EESO želi izraziti svojo podporo sistemu za izvajanje in nadzor proračuna, določenemu v osnutku uredbe, predvsem začasnemu pregledovanju zaključnih računov s strani Računskega sodišča, in določbam Uredbe (ES) št. 1073/1999 (4) za boj proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim, ki bi se brez omejitev uporabljale za Agencijo. Bistveno je, da Agencija pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF). |
| --- | --- |

2.21

EESO želi izraziti svojo podporo sistemu za izvajanje in nadzor proračuna, določenemu v osnutku uredbe, predvsem začasnemu pregledovanju zaključnih računov s strani Računskega sodišča, in določbam Uredbe (ES) št. 1073/1999 (4) za boj proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim, ki bi se brez omejitev uporabljale za Agencijo. Bistveno je, da Agencija pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF).

| 2.22 | Predlog za uredbo spreminja Uredbo (ES) št. 2847/93 (5) o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike z nadomestitvijo člena 34(c), ki je navajal, da nadzorni in inšpekcijski programi za ribištvo, ki jih je določila Komisija, ne bi smeli trajati dlje kot dve leti, in da so za sprejetje ustreznih ukrepov glede človeških in materialnih virov odgovorne države članice. Sprememba, ki jo določa predlog, podaljšuje ta rok na tri leta ali na katero koli obdobje, ki je v ta namen opredeljeno v ustreznem obnovitvenem načrtu, in določa, da morajo države članice izvajati programe na podlagi skupnih akcijskih načrtov. EESO soglaša s to spremembo. |
| --- | --- |

2.22

Predlog za uredbo spreminja Uredbo (ES) št. 2847/93 (5) o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike z nadomestitvijo člena 34(c), ki je navajal, da nadzorni in inšpekcijski programi za ribištvo, ki jih je določila Komisija, ne bi smeli trajati dlje kot dve leti, in da so za sprejetje ustreznih ukrepov glede človeških in materialnih virov odgovorne države članice. Sprememba, ki jo določa predlog, podaljšuje ta rok na tri leta ali na katero koli obdobje, ki je v ta namen opredeljeno v ustreznem obnovitvenem načrtu, in določa, da morajo države članice izvajati programe na podlagi skupnih akcijskih načrtov. EESO soglaša s to spremembo.

| 2.23 | EESO meni, da bi zaradi upoštevanja rokov, določenih v skladu s členom 40 glede začetka delovanja Agencije, ta predlog za uredbo moral začeti veljati 1. januarja 2005, da bi Agenciji zagotovili začetek opravljanja dejavnosti 1. januarja 2006. |
| --- | --- |

2.23

EESO meni, da bi zaradi upoštevanja rokov, določenih v skladu s členom 40 glede začetka delovanja Agencije, ta predlog za uredbo moral začeti veljati 1. januarja 2005, da bi Agenciji zagotovili začetek opravljanja dejavnosti 1. januarja 2006.

3.   Sklep

| 3.1 | EESO čestita Komisiji za njen predlog o ustanovitvi Agencije in jo spodbuja, naj Agenciji zagotovi zadosten proračun za uresničevanje njenih ciljev. Predlaga, da Komisija predvidi možnost širitve pristojnosti Agencije, ter jo spodbuja k upoštevanju rokov, določenih v predlogu za uredbo. |
| --- | --- |

3.1

EESO čestita Komisiji za njen predlog o ustanovitvi Agencije in jo spodbuja, naj Agenciji zagotovi zadosten proračun za uresničevanje njenih ciljev. Predlaga, da Komisija predvidi možnost širitve pristojnosti Agencije, ter jo spodbuja k upoštevanju rokov, določenih v predlogu za uredbo.

| 3.2 | Poleg tega EESO poziva Evropsko komisijo k upoštevanju priporočil iz tega mnenja, predvsem pa naslednjega: |
| --- | --- |

3.2

Poleg tega EESO poziva Evropsko komisijo k upoštevanju priporočil iz tega mnenja, predvsem pa naslednjega:

| 3.2.1 | Uredba bi morala predvideti možnost širitve pristojnosti Agencije v prihodnje.






  — | Agencija bi morala preučiti tudi, kako izboljšati strokovne nasvete in spodbujati sodelovanje sektorja pri oblikovanju teh nasvetov. |
| --- | --- | --- |

3.2.1

Uredba bi morala predvideti možnost širitve pristojnosti Agencije v prihodnje.

—

Agencija bi morala preučiti tudi, kako izboljšati strokovne nasvete in spodbujati sodelovanje sektorja pri oblikovanju teh nasvetov.

| — | Agencija bi lahko državam članicam in Komisiji zagotovila tehnične in strokovne nasvete o učinkovitem uveljavljanju predpisov skupne ribiške politike, predvsem glede učinkovitosti predlaganih inšpekcijskih in nadzornih ukrepov. Agencijo bi lahko zadolžili za pospeševanje usposabljanja inšpektorjev in osebja, specializiranega za nadzor, ter ustanovitev posebnega centra za usposabljanje. |
| --- | --- |

—

Agencija bi lahko državam članicam in Komisiji zagotovila tehnične in strokovne nasvete o učinkovitem uveljavljanju predpisov skupne ribiške politike, predvsem glede učinkovitosti predlaganih inšpekcijskih in nadzornih ukrepov. Agencijo bi lahko zadolžili za pospeševanje usposabljanja inšpektorjev in osebja, specializiranega za nadzor, ter ustanovitev posebnega centra za usposabljanje.

| — | Agencija bi lahko veliko prispevala k potrebnim prizadevanjem za harmonizacijo sankcij v različnih državah članicah. |
| --- | --- |

—

Agencija bi lahko veliko prispevala k potrebnim prizadevanjem za harmonizacijo sankcij v različnih državah članicah.

| 3.3 | Razširiti je treba področje operativne koordinacije Agencije. Prvič, to področje bi moralo zajemati inšpekcijo in nadzor ne le do prve prodajne točke ribiških proizvodov, temveč skozi celotno kmetijsko-živilsko verigo, z drugimi besedami, od trenutka, ko je riba ulovljena, do trenutka, ko doseže končnega uporabnika. Drugič, ena od nalog Agencije bi morala biti koordinacija nadzora ribiških proizvodov z ribiških plovil, ki plujejo pod zastavo tretje države, predvsem tistih, ki lovijo nezakonito, neprijavljeno in neurejeno. |
| --- | --- |

3.3

Razširiti je treba področje operativne koordinacije Agencije. Prvič, to področje bi moralo zajemati inšpekcijo in nadzor ne le do prve prodajne točke ribiških proizvodov, temveč skozi celotno kmetijsko-živilsko verigo, z drugimi besedami, od trenutka, ko je riba ulovljena, do trenutka, ko doseže končnega uporabnika. Drugič, ena od nalog Agencije bi morala biti koordinacija nadzora ribiških proizvodov z ribiških plovil, ki plujejo pod zastavo tretje države, predvsem tistih, ki lovijo nezakonito, neprijavljeno in neurejeno.

| 3.4 | Agencija mora biti organ, ki služi celotni Skupnosti, ki deluje popolnoma pregledno in na katerega ne morejo vplivati posamični interesi Skupnosti ali držav članic. |
| --- | --- |

3.4

Agencija mora biti organ, ki služi celotni Skupnosti, ki deluje popolnoma pregledno in na katerega ne morejo vplivati posamični interesi Skupnosti ali držav članic.

| 3.5 | V upravnem odboru je treba vzpostaviti ravnovesje zastopanosti med državami članicami, Evropsko komisijo in predstavniki sektorja. |
| --- | --- |

3.5

V upravnem odboru je treba vzpostaviti ravnovesje zastopanosti med državami članicami, Evropsko komisijo in predstavniki sektorja.

| 3.6 | Število predstavnikov sektorja v upravnem odboru, ki ga je predlagala Komisija, je izredno nizko, zato bi ga bilo treba povečati na vsaj osem oseb, treba pa bi bilo tudi določiti, da jih imenujejo evropske organizacije delodajalcev in delavcev ter da bodo imeli glasovalne pravice. |
| --- | --- |

3.6

Število predstavnikov sektorja v upravnem odboru, ki ga je predlagala Komisija, je izredno nizko, zato bi ga bilo treba povečati na vsaj osem oseb, treba pa bi bilo tudi določiti, da jih imenujejo evropske organizacije delodajalcev in delavcev ter da bodo imeli glasovalne pravice.

| 3.7 | Agencija se mora strogo držati predpisov o zaupnosti, določenih v členu 33 predlagane uredbe. |
| --- | --- |

3.7

Agencija se mora strogo držati predpisov o zaupnosti, določenih v členu 33 predlagane uredbe.

| 3.8 | Člen 27(4) predloga uredbe bi bilo treba izbrisati. |
| --- | --- |

3.8

Člen 27(4) predloga uredbe bi bilo treba izbrisati.

| 3.9 | Izjava o interesih predstavnikov sektorja iz člena 29 je neprimerna in nepotrebna, ali pa bi se jo moralo zahtevati od vseh članov upravnega odbora. |
| --- | --- |

3.9

Izjava o interesih predstavnikov sektorja iz člena 29 je neprimerna in nepotrebna, ali pa bi se jo moralo zahtevati od vseh članov upravnega odbora.

| 3.10 | Uredba bi morala podrobneje določiti naloge Centra Skupnosti za nadzor ribištva. |
| --- | --- |

3.10

Uredba bi morala podrobneje določiti naloge Centra Skupnosti za nadzor ribištva.

V Bruslju, dne 15. decembra 2004

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov na podlagi skupne ribiške politike (UL L 358 z dne 31.12.2003).

1

(2)  COM(2004) 289 final z dne 28.4.2004.

2

(3)  COM(2003) 130 final z dne 21.3.2003.

3

(4)  UL L 136 z dne 31.5.1999.

4

(5)  UL L 261 z dne 20.10.1993.

5

---

| 28.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/65 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/65

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Sveta, Evropskega parlamenta in Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Evropskem akcijskem načrtu za okolje in zdravje 2004–2010

COM(2004) 416 final

(2005/C 157/10)

Dne 10. junija 2004 je Komisija sklenila, da se bo v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom posvetovala o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru o Evropskem akcijskem načrtu za okolje in zdravje 2004–2010

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, ki je bila zadolžena za pripravo dela Odbora v tej zadevi, je svoje mnenje sprejela dne 16. novembra 2004. Poročevalec je bil g. Braghin.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je na svojem 413. plenarnem zasedanju dne 15. decembra 2004 sprejel to mnenje s 146 glasovi za in 2 vzdržanima.

1.   Bistvo mnenja

| 1.1 | Odbor, ki je prepričan, da so okoljske in zdravstvene zadeve strateško pomembni cilji, in ki meni, da predlagani načrt ne predstavlja povezujočega in vsestranskega načrta določenih dejavnosti s spremljajočimi termini, priporoča Svetu in Evropskemu parlamentu, da podpreta prizadevanja Komisije za opredelitev stvarnejšega akcijskega načrta, in s tem zagotavljanje bolj integriranega pristopa k takšnim zadevam, z jasneje določenimi cilji in natančnimi smernicami za sprejem ustreznih politik Skupnosti in držav članic. |
| --- | --- |

1.1

Odbor, ki je prepričan, da so okoljske in zdravstvene zadeve strateško pomembni cilji, in ki meni, da predlagani načrt ne predstavlja povezujočega in vsestranskega načrta določenih dejavnosti s spremljajočimi termini, priporoča Svetu in Evropskemu parlamentu, da podpreta prizadevanja Komisije za opredelitev stvarnejšega akcijskega načrta, in s tem zagotavljanje bolj integriranega pristopa k takšnim zadevam, z jasneje določenimi cilji in natančnimi smernicami za sprejem ustreznih politik Skupnosti in držav članic.

| 1.2 | Ob upoštevanju tega cilja Evropski ekonomsko-socialni odbor priporoča nadaljnjo udeležbo ustreznih organov s podvojeno predanostjo in polno udeležbo strokovnjakov in interesnih skupin glede:






  — | ugotavljanja trenutnih možnosti za vključevanje ugotovljenih ciljev v posebne tematsko povezane raziskovalne programe in dejavnosti, predvidene v akcijskem programu za javno zdravje in programu Skupnosti za okolje; |
| --- | --- | --- |

1.2

Ob upoštevanju tega cilja Evropski ekonomsko-socialni odbor priporoča nadaljnjo udeležbo ustreznih organov s podvojeno predanostjo in polno udeležbo strokovnjakov in interesnih skupin glede:

—

ugotavljanja trenutnih možnosti za vključevanje ugotovljenih ciljev v posebne tematsko povezane raziskovalne programe in dejavnosti, predvidene v akcijskem programu za javno zdravje in programu Skupnosti za okolje;

| — | sprejemanja takojšnjih ukrepov za prednostno vključevanje okoljskih in zdravstvenih zadev v nedavno začeto razpravo o sedmem okvirnem programu in prav tako v prihodnjo razpravo o novem akcijskem programu za javno zdravje; |
| --- | --- |

—

sprejemanja takojšnjih ukrepov za prednostno vključevanje okoljskih in zdravstvenih zadev v nedavno začeto razpravo o sedmem okvirnem programu in prav tako v prihodnjo razpravo o novem akcijskem programu za javno zdravje;

| — | ugotavljanja finančnih virov, ki bodo na podlagi takšnih programov dodeljeni trem glavnim prednostnim ciljem (s katerimi se Evropski ekonomsko-socialni odbor v celoti strinja) in 13-im napovedanim ciljem; |
| --- | --- |

—

ugotavljanja finančnih virov, ki bodo na podlagi takšnih programov dodeljeni trem glavnim prednostnim ciljem (s katerimi se Evropski ekonomsko-socialni odbor v celoti strinja) in 13-im napovedanim ciljem;

| — | razvoja znanstvenih metod za ocenjevanje in normiranje tveganj ter preizkusnih metod, ki bodo zagotovile trdno znanstveno podlago za doseganje končnih rezultatov; |
| --- | --- |

—

razvoja znanstvenih metod za ocenjevanje in normiranje tveganj ter preizkusnih metod, ki bodo zagotovile trdno znanstveno podlago za doseganje končnih rezultatov;

| — | izvajanja in spodbujanja sodelovanja in merjenja uspešnosti z namenom pospešiti združevanje podatkov, pomembnih za učinkovito delovanje in ugotavljanje uspešnih posegov na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ki bi jih bilo mogoče uporabiti tudi drugod; |
| --- | --- |

—

izvajanja in spodbujanja sodelovanja in merjenja uspešnosti z namenom pospešiti združevanje podatkov, pomembnih za učinkovito delovanje in ugotavljanje uspešnih posegov na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ki bi jih bilo mogoče uporabiti tudi drugod;

| — | podrobne opredelitve odgovornosti in nalog ustreznih organov, ugotavljanja učinkovitih postopkov za usklajevanje sodelovanja in delovanja ter finančnih virov, namenjenih za njihovo izvajanje. |
| --- | --- |

—

podrobne opredelitve odgovornosti in nalog ustreznih organov, ugotavljanja učinkovitih postopkov za usklajevanje sodelovanja in delovanja ter finančnih virov, namenjenih za njihovo izvajanje.

| 1.3 | Evropski ekonomsko-socialni odbor priporoča nadaljevanje prizadevanj za iznajdbo posebnih načinov za preseganje pretežno spoznavnega pristopa in sprejem izvirnega in verodostojnega akcijskega načrta ter, po možnosti, kvantitativnih ciljev. Komisijo spodbuja, da sprejme ukrepe za pospeševanje izvajanja akcijskega načrta in ugotavljanje ciljev in dejavnosti, posebej pomembnih v drugi fazi samega načrta. |
| --- | --- |

1.3

Evropski ekonomsko-socialni odbor priporoča nadaljevanje prizadevanj za iznajdbo posebnih načinov za preseganje pretežno spoznavnega pristopa in sprejem izvirnega in verodostojnega akcijskega načrta ter, po možnosti, kvantitativnih ciljev. Komisijo spodbuja, da sprejme ukrepe za pospeševanje izvajanja akcijskega načrta in ugotavljanje ciljev in dejavnosti, posebej pomembnih v drugi fazi samega načrta.

| 1.4 | Končno Evropski ekonomsko-socialni odbor opozarja vse evropske ustanove in države članice na njihovo politično odgovornost, da v razpravah o financiranju Evropske Unije in njenih dejavnosti med letoma 2007 in 2013 namenijo dolžno pozornost temeljnim ciljem, opisanim v obravnavanem sporočilu. Poleg tega opozarja Komisijo, naj pravočasno pripravi dokumentacijo, potrebno za pridobitev namenskih proračunskih sredstev za te široko sprejete prednostne naloge. |
| --- | --- |

1.4

Končno Evropski ekonomsko-socialni odbor opozarja vse evropske ustanove in države članice na njihovo politično odgovornost, da v razpravah o financiranju Evropske Unije in njenih dejavnosti med letoma 2007 in 2013 namenijo dolžno pozornost temeljnim ciljem, opisanim v obravnavanem sporočilu. Poleg tega opozarja Komisijo, naj pravočasno pripravi dokumentacijo, potrebno za pridobitev namenskih proračunskih sredstev za te široko sprejete prednostne naloge.

2.   Povzetek sporočila Komisije

| 2.1 | V juniju 2003 je Komisija predstavila okoljsko in zdravstveno strategijo (imenovano pobuda SCALE (1)), v kateri načrtuje integriran pristop, vključno s tesnejšim sodelovanjem med zdravstvenim, okoljskim in raziskovalnim področjem. Dodana vrednost te strategije je razvoj sistema v Skupnosti, ki bo združeval podatke o stanju okolja, ekosistema in zdravja ljudi. S tem bo postala presoja skupnega vpliva na zdravje ljudi učinkovitejša, ker bodo pri tem upoštevani učinki, kot so na primer mešani učinki, sestavljena izpostavljenost in skupni učinki. Končni cilj strategije je razvoj okoljskega in zdravstvenega „vzročno-posledičnega okvirja“, ki bo zagotavljal podatke, potrebne za razvoj politike Skupnosti, ki bo obravnavala vire in poti obremenilnih vplivov na zdravje. |
| --- | --- |

2.1

V juniju 2003 je Komisija predstavila okoljsko in zdravstveno strategijo (imenovano pobuda SCALE (1)), v kateri načrtuje integriran pristop, vključno s tesnejšim sodelovanjem med zdravstvenim, okoljskim in raziskovalnim področjem. Dodana vrednost te strategije je razvoj sistema v Skupnosti, ki bo združeval podatke o stanju okolja, ekosistema in zdravja ljudi. S tem bo postala presoja skupnega vpliva na zdravje ljudi učinkovitejša, ker bodo pri tem upoštevani učinki, kot so na primer mešani učinki, sestavljena izpostavljenost in skupni učinki. Končni cilj strategije je razvoj okoljskega in zdravstvenega „vzročno-posledičnega okvirja“, ki bo zagotavljal podatke, potrebne za razvoj politike Skupnosti, ki bo obravnavala vire in poti obremenilnih vplivov na zdravje.

| 2.2 | Strategija posebej poudarja vlogo otrok, če sta njihova izpostavljenost in občutljivost večji kot pri odraslih. Sedanji izziv je praktično izvajanje obvez glede pravice otrok do odraščanja in življenja v zdravem okolju. |
| --- | --- |

2.2

Strategija posebej poudarja vlogo otrok, če sta njihova izpostavljenost in občutljivost večji kot pri odraslih. Sedanji izziv je praktično izvajanje obvez glede pravice otrok do odraščanja in življenja v zdravem okolju.

| 2.3 | V pobudo SCALE je bilo vključenih 150 strokovnjakov, razdeljenih v devet tehničnih delovnih skupin, in enako število predstavnikov vseh držav članic, vključno s predstavniki nacionalnih agencij, raziskovalnih središč, univerz, zdravstvenih in okoljskih ustanov, industrijskih in socialnih podjetij, ki so pomagali sestaviti osnutek priporočil v posvetovalnih in usklajevalnih skupinah, na regionalnih konferencah, forumih in neformalnih sestankih v državah članicah. |
| --- | --- |

2.3

V pobudo SCALE je bilo vključenih 150 strokovnjakov, razdeljenih v devet tehničnih delovnih skupin, in enako število predstavnikov vseh držav članic, vključno s predstavniki nacionalnih agencij, raziskovalnih središč, univerz, zdravstvenih in okoljskih ustanov, industrijskih in socialnih podjetij, ki so pomagali sestaviti osnutek priporočil v posvetovalnih in usklajevalnih skupinah, na regionalnih konferencah, forumih in neformalnih sestankih v državah članicah.

| 2.4 | Akcijski načrt za obdobje 2004–2010, opisan v sporočilu (2), je zasnovan tako, da bi EU zagotovil znanstveno utemeljene podatke, ki so potrebni za to, da bi 25 držav članic EU zmanjšalo škodljive učinke nekaterih okoljskih dejavnikov na zdravje in okrepilo sodelovanje med dejavniki na področju okolja, zdravja in raziskovanja. |
| --- | --- |

2.4

Akcijski načrt za obdobje 2004–2010, opisan v sporočilu (2), je zasnovan tako, da bi EU zagotovil znanstveno utemeljene podatke, ki so potrebni za to, da bi 25 držav članic EU zmanjšalo škodljive učinke nekaterih okoljskih dejavnikov na zdravje in okrepilo sodelovanje med dejavniki na področju okolja, zdravja in raziskovanja.

| 2.5 | Akcijski načrt obravnava tri glavne teme:






  — | izboljšanje informacijske verige za razumevanje povezav med viri onesnaževanja in učinki na zdravje (dejavnosti 1–4); |
| --- | --- | --- |

2.5

Akcijski načrt obravnava tri glavne teme:

—

izboljšanje informacijske verige za razumevanje povezav med viri onesnaževanja in učinki na zdravje (dejavnosti 1–4);

| — | zapolnjevanje vrzeli v znanju s krepitvijo raziskovanja in reševanje porajajočih se okoljskih in zdravstvenih vprašanj (dejavnosti 5–8); |
| --- | --- |

—

zapolnjevanje vrzeli v znanju s krepitvijo raziskovanja in reševanje porajajočih se okoljskih in zdravstvenih vprašanj (dejavnosti 5–8);

| — | preverjanje politik in izboljšanje sporazumevanja (dejavnosti 9–13). |
| --- | --- |

—

preverjanje politik in izboljšanje sporazumevanja (dejavnosti 9–13).

| 2.6 | Akcijski načrt se zlasti usmerja na doseganje boljšega razumevanja povezav med okoljskimi dejavniki in boleznimi dihal, motnjami pri razvoju živčevja, rakom in motnjami delovanja žlez z notranjim izločanjem, pojavih, katerih pojavnost narašča pri otrocih. Z akcijskim načrtom bodo vzpostavljene usmerjene raziskovalne dejavnosti za izboljšanje in izpopolnjevanje znanja o ustreznih vzročnih povezavah, hkrati pa se bo izboljšalo spremljanje zdravja, s čimer se bo povečala preglednost pojavnosti bolezni znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

2.6

Akcijski načrt se zlasti usmerja na doseganje boljšega razumevanja povezav med okoljskimi dejavniki in boleznimi dihal, motnjami pri razvoju živčevja, rakom in motnjami delovanja žlez z notranjim izločanjem, pojavih, katerih pojavnost narašča pri otrocih. Z akcijskim načrtom bodo vzpostavljene usmerjene raziskovalne dejavnosti za izboljšanje in izpopolnjevanje znanja o ustreznih vzročnih povezavah, hkrati pa se bo izboljšalo spremljanje zdravja, s čimer se bo povečala preglednost pojavnosti bolezni znotraj Skupnosti.

| 2.7 | Drugi ključni informacijski vidik je spremljanje izpostavljenosti dejavnikom okoljskih tveganj, vključno s hrano, domačim okoljem in vedenjem, ki ga lahko povežemo z zdravstvenimi tveganji, na primer določenim življenjskim slogom. |
| --- | --- |

2.7

Drugi ključni informacijski vidik je spremljanje izpostavljenosti dejavnikom okoljskih tveganj, vključno s hrano, domačim okoljem in vedenjem, ki ga lahko povežemo z zdravstvenimi tveganji, na primer določenim življenjskim slogom.

| 2.8 | Komisija bo za izvedbo akcijskega načrta vključila in spodbujala sodelovanje z Evropsko agencijo za okolje, Evropsko agencijo za varno hrano in glavnimi interesnimi skupinami (države članice, nacionalni, regionalni in lokalni organi, zdravstvena, okoljska in raziskovalna središča, industrijski in kmetijski sektor ter drugi ustrezni organi). Usklajevala se bo tudi z mednarodnimi organizacijami, kot so Svetovna zdravstvena organizacija, OECD in ustrezne agencije Združenih narodov. |
| --- | --- |

2.8

Komisija bo za izvedbo akcijskega načrta vključila in spodbujala sodelovanje z Evropsko agencijo za okolje, Evropsko agencijo za varno hrano in glavnimi interesnimi skupinami (države članice, nacionalni, regionalni in lokalni organi, zdravstvena, okoljska in raziskovalna središča, industrijski in kmetijski sektor ter drugi ustrezni organi). Usklajevala se bo tudi z mednarodnimi organizacijami, kot so Svetovna zdravstvena organizacija, OECD in ustrezne agencije Združenih narodov.

| 2.9 | V letu 2007 bo Komisija vmesno pregledala izvajanje akcijskega načrta. Komisija bo izvajala dejavnosti na podlagi obstoječih pobud in programov, za katere so viri že dodeljeni, zlasti v okviru programa za javno zdravje, šestega okvirnega programa za raziskovanje in operativnega proračuna vključenih služb. |
| --- | --- |

2.9

V letu 2007 bo Komisija vmesno pregledala izvajanje akcijskega načrta. Komisija bo izvajala dejavnosti na podlagi obstoječih pobud in programov, za katere so viri že dodeljeni, zlasti v okviru programa za javno zdravje, šestega okvirnega programa za raziskovanje in operativnega proračuna vključenih služb.

3.   Problematika znotraj akcijskega načrta

| 3.1 | Podobno, kot Komisija in države članice, tudi Odbor namenja vse več pozornosti okoljskim in zdravstvenim vprašanjem ter zagovarja potrebo po jasni strategiji in učinkovitem akcijskem načrtu z namenom zagotovitve integriranega pristopa k tem vprašanjem in prispevka k razvoju ustreznih politik Skupnosti in držav članic. Le-te naj bi uspešno prispevale k blaginji in kakovosti življenja državljanov v okviru trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

3.1

Podobno, kot Komisija in države članice, tudi Odbor namenja vse več pozornosti okoljskim in zdravstvenim vprašanjem ter zagovarja potrebo po jasni strategiji in učinkovitem akcijskem načrtu z namenom zagotovitve integriranega pristopa k tem vprašanjem in prispevka k razvoju ustreznih politik Skupnosti in držav članic. Le-te naj bi uspešno prispevale k blaginji in kakovosti življenja državljanov v okviru trajnostnega razvoja.

| 3.1.1 | Pripravljalno delo je bilo zahtevno. Razdeljeno je bilo v vrsto delovnih skupin in sestankov, ki so se z natrpanim urnikom odvijali med letom. Evropski ekonomsko-socialni odbor sprejema takšno predanost in se zaveda vrednosti dela, ki so ga opravili udeleženci, še posebej strokovnjaki, ki so sodelovali v tehničnih fazah. Vendar pa Evropski ekonomsko-socialni odbor vztraja pri stališču, da zaradi časovnih omejitev ni bilo mogoče podrobno analizirati zapletenih in zato malo znanih področij. Posledica tega je, da sporočilo v splošnem ni povezujoč in vsestranski načrt konkretnih dejavnosti, niti ne navaja jasnih rokov za njihovo izvedbo. |
| --- | --- |

3.1.1

Pripravljalno delo je bilo zahtevno. Razdeljeno je bilo v vrsto delovnih skupin in sestankov, ki so se z natrpanim urnikom odvijali med letom. Evropski ekonomsko-socialni odbor sprejema takšno predanost in se zaveda vrednosti dela, ki so ga opravili udeleženci, še posebej strokovnjaki, ki so sodelovali v tehničnih fazah. Vendar pa Evropski ekonomsko-socialni odbor vztraja pri stališču, da zaradi časovnih omejitev ni bilo mogoče podrobno analizirati zapletenih in zato malo znanih področij. Posledica tega je, da sporočilo v splošnem ni povezujoč in vsestranski načrt konkretnih dejavnosti, niti ne navaja jasnih rokov za njihovo izvedbo.

| 3.1.2 | Razlike v obsegu pristojnosti Komisije in držav članic na področju okolja in zdravja so nedvomno zapletle postopek ugotavljanja njihovih ustreznih odgovornosti, in s tem načrtovanih dejavnosti v okviru subsidiarnega načela. Evropski ekonomsko-socialni odbor meni, da bi morale Komisija in države članice okrepiti svoja prizadevanja za usklajevanje in pospeševanje procesa pridobivanja temeljnih znanj in izmenjave informacij in podatkov ter dodelitev ustreznega financiranja načrtovanih dejavnosti. |
| --- | --- |

3.1.2

Razlike v obsegu pristojnosti Komisije in držav članic na področju okolja in zdravja so nedvomno zapletle postopek ugotavljanja njihovih ustreznih odgovornosti, in s tem načrtovanih dejavnosti v okviru subsidiarnega načela. Evropski ekonomsko-socialni odbor meni, da bi morale Komisija in države članice okrepiti svoja prizadevanja za usklajevanje in pospeševanje procesa pridobivanja temeljnih znanj in izmenjave informacij in podatkov ter dodelitev ustreznega financiranja načrtovanih dejavnosti.

| 3.1.3 | Evropski ekonomsko-socialni svet zato meni, da je akcijski načrt začetna in ne končna stopnja. V zvezi s tem so bile izražene naslednje pripombe. |
| --- | --- |

3.1.3

Evropski ekonomsko-socialni svet zato meni, da je akcijski načrt začetna in ne končna stopnja. V zvezi s tem so bile izražene naslednje pripombe.

| 3.2 | Evropski ekonomsko-socialni odbor zlasti opozarja na potrebo po primernem financiranju, saj akcijskemu načrtu niso bila izrecno dodeljena sredstva za izvajanje dejavnosti, ki so v njem opisane. Predvideno je, da bo lahko vsaka dejavnost vključena v trenutne pobude in programe, ki jih financira EU, kot so npr. program EU za javno zdravje, šesti okvirni program za okolje (omenjeno samo v drugem zvezku) in šesti okvirni program za raziskovanje. |
| --- | --- |

3.2

Evropski ekonomsko-socialni odbor zlasti opozarja na potrebo po primernem financiranju, saj akcijskemu načrtu niso bila izrecno dodeljena sredstva za izvajanje dejavnosti, ki so v njem opisane. Predvideno je, da bo lahko vsaka dejavnost vključena v trenutne pobude in programe, ki jih financira EU, kot so npr. program EU za javno zdravje, šesti okvirni program za okolje (omenjeno samo v drugem zvezku) in šesti okvirni program za raziskovanje.

| 3.2.1 | Ta pristop bi lahko pomagal preprečiti razsipanje sredstev in jalovo podvajanje projektov z enakimi cilji, vendar pripisuje ugotovljenim strateškim prioritetam ukrepe in strukture programov, prilagojenih drugim ciljem, ki se ne ujemajo nujno s cilji, opisanimi v sporočilu. |
| --- | --- |

3.2.1

Ta pristop bi lahko pomagal preprečiti razsipanje sredstev in jalovo podvajanje projektov z enakimi cilji, vendar pripisuje ugotovljenim strateškim prioritetam ukrepe in strukture programov, prilagojenih drugim ciljem, ki se ne ujemajo nujno s cilji, opisanimi v sporočilu.

| 3.2.2 | Evropski ekonomsko-socialni odbor meni, da je spodbujanje zdravja prednostni strateški cilj, zlasti kadar zadeva bolj občutljive dele prebivalstva (tj. predvsem otroke, ki so ciljni upravičenci SCALE, saj sodijo med najobčutljivejše, vendar pa v prihodnosti tudi starejše prebivalce in delavce, izpostavljene tveganjem za zdravje). Zato je priporočljivo najprej dodeliti potrebna finančna sredstva za ugotovljene ključne zadeve in cilje. Te potrebe bi morale biti upoštevane v potekajočih razpravah o proračunu EU za obdobje 2007–2013 in njegovi razdelitvi. |
| --- | --- |

3.2.2

Evropski ekonomsko-socialni odbor meni, da je spodbujanje zdravja prednostni strateški cilj, zlasti kadar zadeva bolj občutljive dele prebivalstva (tj. predvsem otroke, ki so ciljni upravičenci SCALE, saj sodijo med najobčutljivejše, vendar pa v prihodnosti tudi starejše prebivalce in delavce, izpostavljene tveganjem za zdravje). Zato je priporočljivo najprej dodeliti potrebna finančna sredstva za ugotovljene ključne zadeve in cilje. Te potrebe bi morale biti upoštevane v potekajočih razpravah o proračunu EU za obdobje 2007–2013 in njegovi razdelitvi.

| 3.3 | Druga izjemno občutljiva zadeva je pravno in finančno sodelovanje z drugimi neodvisnimi organi in organizacijami. Številne dejavnosti se bodo izvajale v okviru projektov mednarodnega sodelovanja, kar bo omogočilo večji obseg načrtovanih pobud. Vendar pa obstaja tveganje, da bi to lahko prizadelo osredotočenost in hitrost izvajanja. Predvideni mehanizmi za usklajevanje in sodelovanje ne zagotavljajo povezanega in enoličnega razvoja ustreznih dejavnosti, ne bo pa tudi lahko ugotoviti, katere stranke so odgovorne za izvajanje določenih faz dejavnosti. |
| --- | --- |

3.3

Druga izjemno občutljiva zadeva je pravno in finančno sodelovanje z drugimi neodvisnimi organi in organizacijami. Številne dejavnosti se bodo izvajale v okviru projektov mednarodnega sodelovanja, kar bo omogočilo večji obseg načrtovanih pobud. Vendar pa obstaja tveganje, da bi to lahko prizadelo osredotočenost in hitrost izvajanja. Predvideni mehanizmi za usklajevanje in sodelovanje ne zagotavljajo povezanega in enoličnega razvoja ustreznih dejavnosti, ne bo pa tudi lahko ugotoviti, katere stranke so odgovorne za izvajanje določenih faz dejavnosti.

| 3.3.1 | Raznolikost interesnih skupin ter njihovih pristojnosti in strokovnih znanj (na primer, organizacije, kot sta Svetovna zdravstvena organizacija in Agencija za okolje na eni strani ter lokalne in regionalne organe na drugi) bo prispevala k zahtevnosti izvedbe ter morda povzročila kopičenje zamud pri ugotavljanju ciljev in primernih ukrepov za njihovo doseganje. |
| --- | --- |

3.3.1

Raznolikost interesnih skupin ter njihovih pristojnosti in strokovnih znanj (na primer, organizacije, kot sta Svetovna zdravstvena organizacija in Agencija za okolje na eni strani ter lokalne in regionalne organe na drugi) bo prispevala k zahtevnosti izvedbe ter morda povzročila kopičenje zamud pri ugotavljanju ciljev in primernih ukrepov za njihovo doseganje.

| 3.3.2 | Evropski ekonomsko-socialni odbor meni, da bi morale biti vloge in odgovornosti vpletenih strani jasno določene (zlasti tiste, ki so povezane s Komisijo, državami članicami ter regionalnimi in lokalnimi organi) in da bi morale biti pristojnosti izrecno določene v odvisnosti od vrste potrebnih dejavnosti in ustreznih pristojnosti, podeljenih s pogodbami. Obravnavano sporočilo ne pojasni teh ključnih točk in zato potrjuje zaskrbljenost, ki jo je Odbor izrazil v svojem predhodnem stališču o Evropski okoljski in zdravstveni strategiji. (3) |
| --- | --- |

3.3.2

Evropski ekonomsko-socialni odbor meni, da bi morale biti vloge in odgovornosti vpletenih strani jasno določene (zlasti tiste, ki so povezane s Komisijo, državami članicami ter regionalnimi in lokalnimi organi) in da bi morale biti pristojnosti izrecno določene v odvisnosti od vrste potrebnih dejavnosti in ustreznih pristojnosti, podeljenih s pogodbami. Obravnavano sporočilo ne pojasni teh ključnih točk in zato potrjuje zaskrbljenost, ki jo je Odbor izrazil v svojem predhodnem stališču o Evropski okoljski in zdravstveni strategiji. (3)

| 3.4 | Konkretne dejavnosti, opisane v drugem zvezku, ne določajo natančno ciljev, ki morajo biti doseženi, temveč so namenjene ugotavljanju potreb in — v najboljšem primeru — orodij, ki bi jih Komisija in druge interesne skupine lahko uporabile kot odgovor na primanjkljaj znanja ali potrebe. Žal se zdi verjetno, da se bo zaskrbljenost Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (4) izkazala za utemeljeno, tj. da pomeni pomanjkanje konkretnih ciljev, poleg t. i. ciljev tisočletja, resno pomanjkljivost, ki postavlja pod vprašaj izvedljivost samega načrta. |
| --- | --- |

3.4

Konkretne dejavnosti, opisane v drugem zvezku, ne določajo natančno ciljev, ki morajo biti doseženi, temveč so namenjene ugotavljanju potreb in — v najboljšem primeru — orodij, ki bi jih Komisija in druge interesne skupine lahko uporabile kot odgovor na primanjkljaj znanja ali potrebe. Žal se zdi verjetno, da se bo zaskrbljenost Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (4) izkazala za utemeljeno, tj. da pomeni pomanjkanje konkretnih ciljev, poleg t. i. ciljev tisočletja, resno pomanjkljivost, ki postavlja pod vprašaj izvedljivost samega načrta.

| 3.5 | Dejavnostim iz načrta je skupen en dejavnik: podrobno so opisane za obdobje prvih dveh ali treh let, splošneje, če ne že nejasno, pa za obdobje naslednjih štirih let. Ta okvir povzroča dodatno skrb, saj bi moral načrt zagotoviti praktično izvajanje strategije, ki je po definiciji usmerjena v doseganje pomembnega dolgoročnega vpliva. Te pomanjkljivosti ne upraviči niti dejstvo, da še niso določeni viri, ki morajo biti zagotovljeni od leta 2007. Jasnost zaželenih rezultatov je temeljna zahteva, ki zagotavlja, da bodo politični odločevalci zagotovili finančna sredstva, ki bodo ustrezala pomenu strategije. |
| --- | --- |

3.5

Dejavnostim iz načrta je skupen en dejavnik: podrobno so opisane za obdobje prvih dveh ali treh let, splošneje, če ne že nejasno, pa za obdobje naslednjih štirih let. Ta okvir povzroča dodatno skrb, saj bi moral načrt zagotoviti praktično izvajanje strategije, ki je po definiciji usmerjena v doseganje pomembnega dolgoročnega vpliva. Te pomanjkljivosti ne upraviči niti dejstvo, da še niso določeni viri, ki morajo biti zagotovljeni od leta 2007. Jasnost zaželenih rezultatov je temeljna zahteva, ki zagotavlja, da bodo politični odločevalci zagotovili finančna sredstva, ki bodo ustrezala pomenu strategije.

| 3.6 | Vmesni pregled leta 2007 ne more obveljati kot zadosten. Evropski ekonomsko-socialni odbor priporoča dva vmesna pregleda, enega v letu 2006 in drugega v letu 2008. |
| --- | --- |

3.6

Vmesni pregled leta 2007 ne more obveljati kot zadosten. Evropski ekonomsko-socialni odbor priporoča dva vmesna pregleda, enega v letu 2006 in drugega v letu 2008.

| 3.6.1 | Prvi vmesni pregled bi omogočil obravnavo rezultatov vrste programov in/ali dejavnosti (ki niso omenjeni v sporočilu), ki se bodo bližali koncu, in bi olajšal hitro oceno napredka, doseženega v prvih dveh letih. To bi dalo trdno osnovo pred začetkom dejavnosti, ki bi se financirale iz novih postavk v proračunu za leto 2007. |
| --- | --- |

3.6.1

Prvi vmesni pregled bi omogočil obravnavo rezultatov vrste programov in/ali dejavnosti (ki niso omenjeni v sporočilu), ki se bodo bližali koncu, in bi olajšal hitro oceno napredka, doseženega v prvih dveh letih. To bi dalo trdno osnovo pred začetkom dejavnosti, ki bi se financirale iz novih postavk v proračunu za leto 2007.

| 3.6.2 | Drugi pregled bi zagotovil, da bodo priprave na naslednje faze in nadaljnje cikle temeljile na konkretnih in pravočasnih ocenah, ob širitvi njihovega obsega na druge občutljive ciljne skupine (na primer starejši ljudje), na temelju poglobljene analize doseženega napredka in ugotovljenih ovir. |
| --- | --- |

3.6.2

Drugi pregled bi zagotovil, da bodo priprave na naslednje faze in nadaljnje cikle temeljile na konkretnih in pravočasnih ocenah, ob širitvi njihovega obsega na druge občutljive ciljne skupine (na primer starejši ljudje), na temelju poglobljene analize doseženega napredka in ugotovljenih ovir.

4.   Konkretne pripombe

| 4.1 | Prva skupina dejavnosti je namenjena izboljšanju informacijske verige z razvojem integriranih podatkov o okolju in zdravju za boljše razumevanje povezav med viri onesnaževanja in učinki na zdravje. Evropski ekonomsko-socialni odbor obžaluje dejstvo, da so potrebe po podatkih še vedno tako velike kljub sprejetju akcijskega programa Skupnosti 1999–2003 o boleznih, povezanih z onesnaževanjem (5), in akcijskega programa Skupnosti za spremljanje zdravja (6) v okviru dejavnosti na področju javnega zdravja. Obžaluje tudi dejstvo, da sporočila ne spremljajo poročila o napredku programov in konkretnih pomanjkljivostih, ki bi morale biti odpravljene v prvi fazi izvajanja načrta. |
| --- | --- |

4.1

Prva skupina dejavnosti je namenjena izboljšanju informacijske verige z razvojem integriranih podatkov o okolju in zdravju za boljše razumevanje povezav med viri onesnaževanja in učinki na zdravje. Evropski ekonomsko-socialni odbor obžaluje dejstvo, da so potrebe po podatkih še vedno tako velike kljub sprejetju akcijskega programa Skupnosti 1999–2003 o boleznih, povezanih z onesnaževanjem (5), in akcijskega programa Skupnosti za spremljanje zdravja (6) v okviru dejavnosti na področju javnega zdravja. Obžaluje tudi dejstvo, da sporočila ne spremljajo poročila o napredku programov in konkretnih pomanjkljivostih, ki bi morale biti odpravljene v prvi fazi izvajanja načrta.

| 4.1.1 | Dejavnost 1 (razvoj okoljskih kazalnikov zdravja) in dejavnost 2 (razvoj integriranega spremljanja okolja, vključno s hrano, z namenom določanja ustrezne izpostavljenosti ljudi) sta po svojem pristopu predvsem spoznavni. Posledično je razvoj dejavnosti v drugi fazi skromno zasnovan. Celo v razmerah, v katerih primanjkuje znanja, bi morali biti cilji, kot sta primerljivost in dostopnost podatkov, povezanih z zdravjem, izrecno omenjeni v smislu pospeševanja vzajemne uporabnosti in povezljivosti obstoječih zbirk podatkov, po potrebi priporočanja dodelitve virov, vključno s finančnimi viri, za potrebne metodološke raziskave in povezovanja obstoječih podatkov v mrežo z dolgoročnim namenom, ustvariti evropsko zbirko podatkov. |
| --- | --- |

4.1.1

Dejavnost 1 (razvoj okoljskih kazalnikov zdravja) in dejavnost 2 (razvoj integriranega spremljanja okolja, vključno s hrano, z namenom določanja ustrezne izpostavljenosti ljudi) sta po svojem pristopu predvsem spoznavni. Posledično je razvoj dejavnosti v drugi fazi skromno zasnovan. Celo v razmerah, v katerih primanjkuje znanja, bi morali biti cilji, kot sta primerljivost in dostopnost podatkov, povezanih z zdravjem, izrecno omenjeni v smislu pospeševanja vzajemne uporabnosti in povezljivosti obstoječih zbirk podatkov, po potrebi priporočanja dodelitve virov, vključno s finančnimi viri, za potrebne metodološke raziskave in povezovanja obstoječih podatkov v mrežo z dolgoročnim namenom, ustvariti evropsko zbirko podatkov.

| 4.1.1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor z namenom integracije spremljanja okolja in zdravja ljudi priporoča pravočasno izbiro kliničnih/epidemioloških in eksperimentalno-raziskovalnih dejavnosti, ki bi izboljšale in izpopolnile poznavanje vzročnih povezav med posameznimi okoljskimi dejavniki in boleznimi. |
| --- | --- |

4.1.1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor z namenom integracije spremljanja okolja in zdravja ljudi priporoča pravočasno izbiro kliničnih/epidemioloških in eksperimentalno-raziskovalnih dejavnosti, ki bi izboljšale in izpopolnile poznavanje vzročnih povezav med posameznimi okoljskimi dejavniki in boleznimi.

| 4.1.2 | Dejavnost biomonitoringa (uporaba biomarkerjev, ki so kazalci okoljske izpostavljenosti, bolezni in/ali motenj ter genske občutljivosti) je bolj ocena težav — čeprav resničnih — kot postopek. Evropski ekonomsko-socialni odbor priporoča sprejem takojšnjih ukrepov za opredelitev poslanstva in ciljev interdisciplinarne delovne skupine za usklajevanje, s čimer bi zagotovili, da bo to delovno orodje učinkovito in resnično verodostojno na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti. |
| --- | --- |

4.1.2

Dejavnost biomonitoringa (uporaba biomarkerjev, ki so kazalci okoljske izpostavljenosti, bolezni in/ali motenj ter genske občutljivosti) je bolj ocena težav — čeprav resničnih — kot postopek. Evropski ekonomsko-socialni odbor priporoča sprejem takojšnjih ukrepov za opredelitev poslanstva in ciljev interdisciplinarne delovne skupine za usklajevanje, s čimer bi zagotovili, da bo to delovno orodje učinkovito in resnično verodostojno na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti.

| 4.1.2.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor priporoča razvoj prednostnih področij delovanja in optimalnih postopkov usklajevanja med specializiranimi operativnimi središči na temelju dejavnosti, ki jih bodo izvajale obstoječe tehnične delovne skupine, s čimer bi pridobili optimalne rezultate biomonitoringa. Nadalje priporoča izvedbo trdno povezanih raziskav (zlasti raziskav, ki vključujejo matere in otroke), ki bi učinkovito določile biološke kazalnike za izpostavljenost. |
| --- | --- |

4.1.2.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor priporoča razvoj prednostnih področij delovanja in optimalnih postopkov usklajevanja med specializiranimi operativnimi središči na temelju dejavnosti, ki jih bodo izvajale obstoječe tehnične delovne skupine, s čimer bi pridobili optimalne rezultate biomonitoringa. Nadalje priporoča izvedbo trdno povezanih raziskav (zlasti raziskav, ki vključujejo matere in otroke), ki bi učinkovito določile biološke kazalnike za izpostavljenost.

| 4.1.3 | Podobno se v dejavnosti 4 (izboljšanje usklajenosti in skupnih dejavnosti na področju okolja in zdravja) načrtuje ustanovitev posvetovalne skupine in splošne podpore za izmenjavo med ustreznimi organi. Evropski ekonomsko-socialni odbor meni, da so ti predlogi popolnoma neprimerni, saj ne verjame, da bi posvetovalni organ zadoščal za zagotovitev redne izmenjave podatkov in dobrih praks. Zato Odbor, ob upoštevanju dejstva, da je odgovornost za zdravje in okolje razdeljena med več ministrstev, opozarja države članice, da čim prej imenujejo organ ali ustanovo, ki bo nosilec odgovornosti in potrebnih pooblastil za usklajevanje prizadevanj za doseganje zaželenih ciljev. Podobno Evropski ekonomsko-socialni odbor opozarja Komisijo, naj vzpostavi primernejše usklajevalne organe in načrtuje prodornejša orodja za pospešitev procesa. |
| --- | --- |

4.1.3

Podobno se v dejavnosti 4 (izboljšanje usklajenosti in skupnih dejavnosti na področju okolja in zdravja) načrtuje ustanovitev posvetovalne skupine in splošne podpore za izmenjavo med ustreznimi organi. Evropski ekonomsko-socialni odbor meni, da so ti predlogi popolnoma neprimerni, saj ne verjame, da bi posvetovalni organ zadoščal za zagotovitev redne izmenjave podatkov in dobrih praks. Zato Odbor, ob upoštevanju dejstva, da je odgovornost za zdravje in okolje razdeljena med več ministrstev, opozarja države članice, da čim prej imenujejo organ ali ustanovo, ki bo nosilec odgovornosti in potrebnih pooblastil za usklajevanje prizadevanj za doseganje zaželenih ciljev. Podobno Evropski ekonomsko-socialni odbor opozarja Komisijo, naj vzpostavi primernejše usklajevalne organe in načrtuje prodornejša orodja za pospešitev procesa.

| 4.2 | Druga skupina dejavnosti je usmerjena v „usklajevanje in krepitev evropskega okoljskega in zdravstvenega raziskovanja“. Konkretne dejavnosti, opisane v prilogi k sporočilu, prav tako bolj nakazujejo namero po konsolidaciji osnovnih podatkov kot po vzpostavitvi konkretnih raziskovalnih projektov. Dejavnost 5 je sestavljena iz analize dosežkov na podlagi skupnih raziskovalnih središč ali obstoječih raziskovalnih projektov, skupaj z načrti za konference na to temo. Dejavnost 6 je prej analiza vzrokov in mehanizmov navedenih bolezni in vzpostavitev vseevropske raziskovalne mreže kot pa poskus „ciljnega raziskovanja bolezni, motenj in izpostavljenosti“, saj ni navedeno, v katero smer naj bi potekalo raziskovanje. Končno se dejavnost 7 ukvarja z vzpostavitvijo metodološkega sistema za razvoj metodologij za ocenjevanje tveganj, ob upoštevanju zapletenih medsebojnih učinkov in eksternalij ter metodološkega sistema za uskladitev in potrjevanje teh metod. |
| --- | --- |

4.2

Druga skupina dejavnosti je usmerjena v „usklajevanje in krepitev evropskega okoljskega in zdravstvenega raziskovanja“. Konkretne dejavnosti, opisane v prilogi k sporočilu, prav tako bolj nakazujejo namero po konsolidaciji osnovnih podatkov kot po vzpostavitvi konkretnih raziskovalnih projektov. Dejavnost 5 je sestavljena iz analize dosežkov na podlagi skupnih raziskovalnih središč ali obstoječih raziskovalnih projektov, skupaj z načrti za konference na to temo. Dejavnost 6 je prej analiza vzrokov in mehanizmov navedenih bolezni in vzpostavitev vseevropske raziskovalne mreže kot pa poskus „ciljnega raziskovanja bolezni, motenj in izpostavljenosti“, saj ni navedeno, v katero smer naj bi potekalo raziskovanje. Končno se dejavnost 7 ukvarja z vzpostavitvijo metodološkega sistema za razvoj metodologij za ocenjevanje tveganj, ob upoštevanju zapletenih medsebojnih učinkov in eksternalij ter metodološkega sistema za uskladitev in potrjevanje teh metod.

| 4.2.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor priporoča čimprejšnje zmanjšanje trenutnega velikega primanjkljaja epidemioloških podatkov, zlasti v zadevah, povezanih z živčno-vedenjskimi motnjami v Evropi, pri katerih ni dovolj znanstvenih podatkov o dojenčkih in otrocih, dovolj pa je dokazov za vzpostavitev vzročne povezave, pa čeprav je ni mogoče v celoti pripisati okoljskim dejavnikom. |
| --- | --- |

4.2.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor priporoča čimprejšnje zmanjšanje trenutnega velikega primanjkljaja epidemioloških podatkov, zlasti v zadevah, povezanih z živčno-vedenjskimi motnjami v Evropi, pri katerih ni dovolj znanstvenih podatkov o dojenčkih in otrocih, dovolj pa je dokazov za vzpostavitev vzročne povezave, pa čeprav je ni mogoče v celoti pripisati okoljskim dejavnikom.

| 4.2.2 | Evropski ekonomsko-socialni odbor priporoča, da se v sedmem okvirnem programu raziskovanja kot prednostne določijo interdisciplinarne raziskave zdravja in okolja. Nadalje bi bilo treba takoj sprejeti ukrepe, ki bi zagotovili, da bodo konkretni programi, ki se že financirajo, imeli potrebne vire, ki bodo omogočili nova spoznanja in ugotavljanje učinkovitih intervencijskih orodij in metod na področju zdravja in okolja. |
| --- | --- |

4.2.2

Evropski ekonomsko-socialni odbor priporoča, da se v sedmem okvirnem programu raziskovanja kot prednostne določijo interdisciplinarne raziskave zdravja in okolja. Nadalje bi bilo treba takoj sprejeti ukrepe, ki bi zagotovili, da bodo konkretni programi, ki se že financirajo, imeli potrebne vire, ki bodo omogočili nova spoznanja in ugotavljanje učinkovitih intervencijskih orodij in metod na področju zdravja in okolja.

| 4.2.3 | Dejavnost 8 (zagotavljanje ugotavljanja in reševanja potencialnih nevarnosti za zdravje in okolje) predlaga natančnejše cilje. Ukvarja se z iskanjem poti za izboljšanje zgodnje presoje in priprave na ekstremne podnebne spremembe in druge globalne okoljske nevarnosti na področju zdravstva. Evropski ekonomsko-socialni odbor podpira te cilje, pa čeprav niso strogo povezani s skupnim ciljem pobude SCALE, tj. varovanjem zdravja otrok. Evropski ekonomsko-socialni odbor upa, da bodo takšne dejavnosti v srednjeročnem obdobju omogočile vzpostavitev ustreznega programa z namensko dodeljenimi finančnimi sredstvi. Ne bi pa smele biti vključene, kot je predlagano, v neprimeren okvir, v katerem ni namensko dodeljenih finančnih sredstev. |
| --- | --- |

4.2.3

Dejavnost 8 (zagotavljanje ugotavljanja in reševanja potencialnih nevarnosti za zdravje in okolje) predlaga natančnejše cilje. Ukvarja se z iskanjem poti za izboljšanje zgodnje presoje in priprave na ekstremne podnebne spremembe in druge globalne okoljske nevarnosti na področju zdravstva. Evropski ekonomsko-socialni odbor podpira te cilje, pa čeprav niso strogo povezani s skupnim ciljem pobude SCALE, tj. varovanjem zdravja otrok. Evropski ekonomsko-socialni odbor upa, da bodo takšne dejavnosti v srednjeročnem obdobju omogočile vzpostavitev ustreznega programa z namensko dodeljenimi finančnimi sredstvi. Ne bi pa smele biti vključene, kot je predlagano, v neprimeren okvir, v katerem ni namensko dodeljenih finančnih sredstev.

| 4.3 | Naslednji dejavnosti (dejavnosti 9 in 10) sta usmerjeni v razvoj povečanja ozaveščenosti, obveščanja o tveganjih, usposabljanja in izobraževanja. Odpirata nekaj zanimivih vprašanj, vendar ne zagotavljata trdne osnove za pravo strategijo obveščanja in usposabljanja, ki bi spodbujala ustrezne spremembe vedenja in osredotočila dejavnosti držav članic, odgovornih za to področje dejavnosti. Evropski ekonomsko-socialni odbor je že poudaril, da bosta „povečanje ozaveščenosti in vzpostavitev celostne podpore in zaveze odločilni ter da morajo pri tem ključno vlogo odigrati socialni partnerji in organizacije civilne družbe.“ (7) |
| --- | --- |

4.3

Naslednji dejavnosti (dejavnosti 9 in 10) sta usmerjeni v razvoj povečanja ozaveščenosti, obveščanja o tveganjih, usposabljanja in izobraževanja. Odpirata nekaj zanimivih vprašanj, vendar ne zagotavljata trdne osnove za pravo strategijo obveščanja in usposabljanja, ki bi spodbujala ustrezne spremembe vedenja in osredotočila dejavnosti držav članic, odgovornih za to področje dejavnosti. Evropski ekonomsko-socialni odbor je že poudaril, da bosta „povečanje ozaveščenosti in vzpostavitev celostne podpore in zaveze odločilni ter da morajo pri tem ključno vlogo odigrati socialni partnerji in organizacije civilne družbe.“ (7)

| 4.3.1 | Zadnje načrtovane dejavnosti (dejavnosti 11, 12 in 13) so usmerjene v pregled in prilagoditev politike zmanjševanja tveganj, neposredno povezanih z boleznimi, ki jih prednostno obravnava načrt (bolezni dihal, motnje v razvoju živčevja, rak in motnje delovanja žlez z notranjim izločanjem). Priporočajo pobude, kot so pilotni projekti, razvoj mrež, spodbujanje usklajevanja ali preprosto sledenje razvoju v zvezi z elektromagnetnimi polji. Na splošno se to bere bolj kot seznam dobrih namenov, ne pa kot poskus izdelave seznama konkretnih in izčrpnih pogojev za scenarije z visokim tveganjem. Evropski ekonomsko-socialni odbor meni, da se takšni načrti ne ujemajo z nadležno škodljivimi učinki na zdravje, ki so bili opisani že v predhodnem sporočilu o strategiji. Prav tako ni verjetno, da bi v razumnem časovnem obdobju ustvarili resnično politiko zmanjšanja. |
| --- | --- |

4.3.1

Zadnje načrtovane dejavnosti (dejavnosti 11, 12 in 13) so usmerjene v pregled in prilagoditev politike zmanjševanja tveganj, neposredno povezanih z boleznimi, ki jih prednostno obravnava načrt (bolezni dihal, motnje v razvoju živčevja, rak in motnje delovanja žlez z notranjim izločanjem). Priporočajo pobude, kot so pilotni projekti, razvoj mrež, spodbujanje usklajevanja ali preprosto sledenje razvoju v zvezi z elektromagnetnimi polji. Na splošno se to bere bolj kot seznam dobrih namenov, ne pa kot poskus izdelave seznama konkretnih in izčrpnih pogojev za scenarije z visokim tveganjem. Evropski ekonomsko-socialni odbor meni, da se takšni načrti ne ujemajo z nadležno škodljivimi učinki na zdravje, ki so bili opisani že v predhodnem sporočilu o strategiji. Prav tako ni verjetno, da bi v razumnem časovnem obdobju ustvarili resnično politiko zmanjšanja.

| 4.3.2 | Evropski ekonomsko-socialni odbor močno priporoča nujno obravnavo raziskav dejavnikov, ki vplivajo na kakovost zraka v poslovnih in stanovanjskih prostorih (kot navaja dejavnost 12). Znanstveni podatki naj bi bili zbrani do točno določenega roka v ne preveč oddaljeni prihodnosti, s čimer bi pospešili ponovno oceno priporočila o elektromagnetnih poljih iz leta 1999. Zaradi pomanjkanja konkretnih ciljev in rezultatov v določenem časovnem okviru Evropski ekonomsko-socialni odbor skrbi, da z načrtom ne bo uspelo določiti niti učinkovitih mehanizmov za usklajevanje obstoječih dejavnosti na ravni Skupnosti ali z državami članicami. |
| --- | --- |

4.3.2

Evropski ekonomsko-socialni odbor močno priporoča nujno obravnavo raziskav dejavnikov, ki vplivajo na kakovost zraka v poslovnih in stanovanjskih prostorih (kot navaja dejavnost 12). Znanstveni podatki naj bi bili zbrani do točno določenega roka v ne preveč oddaljeni prihodnosti, s čimer bi pospešili ponovno oceno priporočila o elektromagnetnih poljih iz leta 1999. Zaradi pomanjkanja konkretnih ciljev in rezultatov v določenem časovnem okviru Evropski ekonomsko-socialni odbor skrbi, da z načrtom ne bo uspelo določiti niti učinkovitih mehanizmov za usklajevanje obstoječih dejavnosti na ravni Skupnosti ali z državami članicami.

Bruselj, 15. december 2004

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Sporočilo Komisije o Evropski okoljski in zdravstveni strategiji COM(2003) 338 final. Evropski ekonomsko-socialni odbor je predstavil svoje mnenje o tem sporočilu na svojem 404. plenarnem zasedanju dne 10. decembra 2003. Poročal je g. Ehnmark. UL S 80 z dne 30.3.2004.

1

(2)  Sporočilo Komisije – Evropski akcijski načrt za okolje in zdravje 2004–2010, COM(2004) 416 final z dne 9. 6. 2004, zvezek I in II.

2

(3)  Mnenje o Evropski okoljski in zdravstveni strategiji, točka 6.4 – UL S 80 z dne 30.3.2004. Poročal je g. Ehnmark. Glej opombo 1.

3

(4)  Prav tam, točka 5.3.

4

(5)  UL C 19 z dne 21.1.1998.

5

(6)  UL C 174 z dne 17.6.1996.

6

(7)  UL C 80 z dne 30.3.2004.

7

---

| 28.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/70 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/70

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi standardov humanega lova s pastmi za nekatere živalske vrste

COM(2004) 532 final — 2004/0183(COD)

(2005/C 157/11)

Evropski svet se je 14. septembra 2004 odločil, da se bo z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom v skladu s členom 175 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti posvetoval o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi standardov humanega lova s pastmi za nekatere živalske vrste

Skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, ki je bila odgovorna za pripravo dela Odbora v tej zadevi, je svoje mnenje sprejela dne 16. novembra 2004. Poročevalec je bil g. Donnelly.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je na svojem 413. plenarnem zasedanju dne 15. in 16. decembra 2004 (seji z dne 16. decembra 2004) sprejel naslednje mnenje s 60 glasovi za, 1 proti in 6 vzdržanimi.

I   UVOD

1.   Uredba o pasteh stopalkah

| 1.1 | Leta 1989 je Evropski parlament sprejel resolucijo, v kateri je zahteval prepoved pasti stopalk v Evropski uniji ter krzna in krznenih izdelkov, ki izvirajo iz držav, ki uporabljajo pasti stopalke.
  Kot odgovor je Komisija predložila predlog uredbe o tej zadevi, ki ga je Svet sprejel leta 1991 (1). Uredba od 1. januarja 1995 naprej prepoveduje uporabo pasti stopalk v Evropski uniji in uvoz kožuhov 13-ih navedenih vrst iz tretjih držav, razen če ni izpolnjen eden od naslednjih pogojev:






  — | ustrezne veljavne upravne ali zakonodajne določbe, da se prepove uporaba pasti stopalk, ali |
| --- | --- | --- |

1.1

Leta 1989 je Evropski parlament sprejel resolucijo, v kateri je zahteval prepoved pasti stopalk v Evropski uniji ter krzna in krznenih izdelkov, ki izvirajo iz držav, ki uporabljajo pasti stopalke.

Kot odgovor je Komisija predložila predlog uredbe o tej zadevi, ki ga je Svet sprejel leta 1991 (1). Uredba od 1. januarja 1995 naprej prepoveduje uporabo pasti stopalk v Evropski uniji in uvoz kožuhov 13-ih navedenih vrst iz tretjih držav, razen če ni izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

—

ustrezne veljavne upravne ali zakonodajne določbe, da se prepove uporaba pasti stopalk, ali

| — | metode lova s pastmi, ki se uporabljajo za 13 navedenih vrst (Priloga I Uredbe EU), bi izpolnjevale mednarodno sprejete standarde humanega lova s pastmi. |
| --- | --- |

—

metode lova s pastmi, ki se uporabljajo za 13 navedenih vrst (Priloga I Uredbe EU), bi izpolnjevale mednarodno sprejete standarde humanega lova s pastmi.

| 1.2 | Treba je omeniti, da je Evropski parlament v svojem mnenju zahteval prepoved prodaje pasti stopalk in postopno odpravo krzna in krznenih izdelkov, pridobljenih iz živali, ki so se ulovile s pastmi stopalkami. Svet tega mnenja še ni upošteval v svoji razpravi leta 1991. |
| --- | --- |

1.2

Treba je omeniti, da je Evropski parlament v svojem mnenju zahteval prepoved prodaje pasti stopalk in postopno odpravo krzna in krznenih izdelkov, pridobljenih iz živali, ki so se ulovile s pastmi stopalkami. Svet tega mnenja še ni upošteval v svoji razpravi leta 1991.

| 1.3 | Čeprav je uporaba pasti stopalk v Evropski uniji od leta 1995 prepovedana, to ne velja za države, ki izvažajo krznene izdelke, pridobljene iz živali, ulovljenih s pastmi stopalkami.
  Medtem ko je Evropski ekonomsko-socialni odbor v svojem mnenju leta 1990 (2) poudaril pomen doseganja doslednosti o tem vprašanju, ni samo podprl evropske prepovedi pasti stopalk, ampak je predlagal tudi njihovo mednarodno prepoved. |
| --- | --- |

1.3

Čeprav je uporaba pasti stopalk v Evropski uniji od leta 1995 prepovedana, to ne velja za države, ki izvažajo krznene izdelke, pridobljene iz živali, ulovljenih s pastmi stopalkami.

Medtem ko je Evropski ekonomsko-socialni odbor v svojem mnenju leta 1990 (2) poudaril pomen doseganja doslednosti o tem vprašanju, ni samo podprl evropske prepovedi pasti stopalk, ampak je predlagal tudi njihovo mednarodno prepoved.

2.   Sporazum

| 2.1 | Po zakonodaji Skupnosti o pasteh stopalkah je postala izrazitejša potreba po oblikovanju standardov lova s pastmi na mednarodni ravni. Evropska unija, Kanada, Rusija in ZDA so se pogodile o sporazumu. Vendar pa so ga podpisale samo Kanada, Rusija in Evropska unija. ZDA niso mogle postati pogodbenice tega sporazuma, saj je pristojnost na tem področju v okviru domačega sistema ZDA decentralizirana. Vendar so se ZDA strinjale, da bodo izvajale manj strogo različico sporazuma. |
| --- | --- |

2.1

Po zakonodaji Skupnosti o pasteh stopalkah je postala izrazitejša potreba po oblikovanju standardov lova s pastmi na mednarodni ravni. Evropska unija, Kanada, Rusija in ZDA so se pogodile o sporazumu. Vendar pa so ga podpisale samo Kanada, Rusija in Evropska unija. ZDA niso mogle postati pogodbenice tega sporazuma, saj je pristojnost na tem področju v okviru domačega sistema ZDA decentralizirana. Vendar so se ZDA strinjale, da bodo izvajale manj strogo različico sporazuma.

| 2.2 | Sporazum so sklenile, da bi preprečile možno evropsko prepoved uvoza krznenih izdelkov iz živali, ki so bile ulovljene v naravi in ki izvirajo iz držav, v katerih pasti stopalke niso prepovedane. |
| --- | --- |

2.2

Sporazum so sklenile, da bi preprečile možno evropsko prepoved uvoza krznenih izdelkov iz živali, ki so bile ulovljene v naravi in ki izvirajo iz držav, v katerih pasti stopalke niso prepovedane.

| 2.3 | Po mnenju Evropskega parlamenta je bil sporazum popolnoma neustrezen in neučinkovit ter bi ga bilo treba zavrniti in vanj uvesti prepoved uvoza krzna in krznenih izdelkov, pridobljenih iz navedenih prosto živečih živali. |
| --- | --- |

2.3

Po mnenju Evropskega parlamenta je bil sporazum popolnoma neustrezen in neučinkovit ter bi ga bilo treba zavrniti in vanj uvesti prepoved uvoza krzna in krznenih izdelkov, pridobljenih iz navedenih prosto živečih živali.

| 2.4 | Sporazum določa nekatere standarde, ki jih je treba upoštevati pri lovu živali s pastmi. Evropska skupnost ga je ratificirala leta 1997. Standardi lova s pastmi, ki so bili vključeni v sporazum, so izražali standarde, ki so že obstajali v Rusiji, Kanadi in ZDA. Vključitev izraza „human“ je bila zelo sporna, glede na to, da ti standardi temeljijo na sprejetju visoke ravni trpljenja za ujeto žival. |
| --- | --- |

2.4

Sporazum določa nekatere standarde, ki jih je treba upoštevati pri lovu živali s pastmi. Evropska skupnost ga je ratificirala leta 1997. Standardi lova s pastmi, ki so bili vključeni v sporazum, so izražali standarde, ki so že obstajali v Rusiji, Kanadi in ZDA. Vključitev izraza „human“ je bila zelo sporna, glede na to, da ti standardi temeljijo na sprejetju visoke ravni trpljenja za ujeto žival.

| 2.5 | Znanstvena mnenja (vključno z mnenjem Znanstvenega in veterinarskega odbora Komisije) so potrdila, da metode humanega lova s pastmi, ki so vključene v sporazum, niso izključevale nesprejemljivih ravni trpljenja. |
| --- | --- |

2.5

Znanstvena mnenja (vključno z mnenjem Znanstvenega in veterinarskega odbora Komisije) so potrdila, da metode humanega lova s pastmi, ki so vključene v sporazum, niso izključevale nesprejemljivih ravni trpljenja.

| 2.6 | Znanstveni odbor je poudaril, da so bila glavna merila, uporabljena pri ocenjevanju stopnje humanosti, čas, ki je bil potreben, da je žival postala neobčutljiva na bolečino, ter količina bolečine in stresa, ki jo je žival utrpela v tem času. Odbor je zaključil, da lahko kot „humano“ past, ki žival ubije, pojmujemo past, pri kateri žival takoj postane neobčutljiva na bolečino ali vsaj v nekaj sekundah. Sporazum pa je namesto tega določil, da je najdaljše obdobje 5 minut, zato se je štelo, da je izraz „human“ neprimeren. |
| --- | --- |

2.6

Znanstveni odbor je poudaril, da so bila glavna merila, uporabljena pri ocenjevanju stopnje humanosti, čas, ki je bil potreben, da je žival postala neobčutljiva na bolečino, ter količina bolečine in stresa, ki jo je žival utrpela v tem času. Odbor je zaključil, da lahko kot „humano“ past, ki žival ubije, pojmujemo past, pri kateri žival takoj postane neobčutljiva na bolečino ali vsaj v nekaj sekundah. Sporazum pa je namesto tega določil, da je najdaljše obdobje 5 minut, zato se je štelo, da je izraz „human“ neprimeren.

| 2.7 | Odbor je prav tako sklenil, da obseg bolečine, vključen v sporazum, ni imel veljavne znanstvene podlage v primerjavi z drugimi dobro uveljavljenimi načini ocenjevanja slabe dobrobiti živali. |
| --- | --- |

2.7

Odbor je prav tako sklenil, da obseg bolečine, vključen v sporazum, ni imel veljavne znanstvene podlage v primerjavi z drugimi dobro uveljavljenimi načini ocenjevanja slabe dobrobiti živali.

| 2.8 | Trenutno sta Evropska unija in Kanada sporazum ratificirali, medtem ko ga Rusija še ni. Vprašanje izvajanja sporazuma je zato še vedno nerešeno. Vendar sta se Kanada in EU sporazumeli, da bosta vseeno izvajali določbe sporazuma, dokler se ne bo zadeva razrešila. |
| --- | --- |

2.8

Trenutno sta Evropska unija in Kanada sporazum ratificirali, medtem ko ga Rusija še ni. Vprašanje izvajanja sporazuma je zato še vedno nerešeno. Vendar sta se Kanada in EU sporazumeli, da bosta vseeno izvajali določbe sporazuma, dokler se ne bo zadeva razrešila.

3.   Bistvo predloga Komisije

| 3.1 | Predlog direktive Komisije o uvedbi standardov humanega lova s pastmi za nekatere živalske vrste (3) želi prenesti v zakonodajo Skupnosti Sporazum o standardih humanega lova s pastmi, kot je bilo predvideno s Sklepom Sveta 98/142/ES in 98/487/ES. |
| --- | --- |

3.1

Predlog direktive Komisije o uvedbi standardov humanega lova s pastmi za nekatere živalske vrste (3) želi prenesti v zakonodajo Skupnosti Sporazum o standardih humanega lova s pastmi, kot je bilo predvideno s Sklepom Sveta 98/142/ES in 98/487/ES.

| 3.2 | Predlog velja za 19 vrst prosto živečih živali (od katerih jih 5 živi v EU), kot je opredeljeno v Prilogi I. |
| --- | --- |

3.2

Predlog velja za 19 vrst prosto živečih živali (od katerih jih 5 živi v EU), kot je opredeljeno v Prilogi I.

| 3.3 | Predlog določa nekatere obveznosti in zahteve o metodah lova s pastmi, uporabi pasti, lovcih s pastmi, raziskavah, kaznih in certificiranju. Besedilo prav tako zajema celo vrsto možnih odstopanj in je v dveh prilogah (Priloga II in Priloga III) povezano s standardi humanega lova s pastmi in preskušanjem metod lova s pastmi. |
| --- | --- |

3.3

Predlog določa nekatere obveznosti in zahteve o metodah lova s pastmi, uporabi pasti, lovcih s pastmi, raziskavah, kaznih in certificiranju. Besedilo prav tako zajema celo vrsto možnih odstopanj in je v dveh prilogah (Priloga II in Priloga III) povezano s standardi humanega lova s pastmi in preskušanjem metod lova s pastmi.

| 3.4 | V predlogu je bilo poudarjeno, da se državam članicam lahko dovoli, da izvajajo strožjo zakonodajo o tem vprašanju in da uredba EU iz leta 1991, ki prepoveduje uporabo pasti stopalk, še naprej ostane veljavna. Izvajanje in izvrševanje sta v pristojnosti držav članic in njihovih pristojnih organov. V predlog ni vključena nobena proračunska postavka Skupnosti, zato bodo finančna sredstva za pokritje teh stroškov dodelile države članice. |
| --- | --- |

3.4

V predlogu je bilo poudarjeno, da se državam članicam lahko dovoli, da izvajajo strožjo zakonodajo o tem vprašanju in da uredba EU iz leta 1991, ki prepoveduje uporabo pasti stopalk, še naprej ostane veljavna. Izvajanje in izvrševanje sta v pristojnosti držav članic in njihovih pristojnih organov. V predlog ni vključena nobena proračunska postavka Skupnosti, zato bodo finančna sredstva za pokritje teh stroškov dodelile države članice.

II   PRIPOMBE

4.   Uporaba izraza „standardi humanega lova s pastmi“

| 4.1 | Po mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora je uporaba izraza „human“ (4) v predlogu vprašljiva. Člen 2 opredeljuje „metode lova s pastmi“, vendar ne vključuje opredelitve pojma „standardov humanega lova s pastmi“. Besedilo sporazuma (ki je vodilo predloga) v svoji preambuli pravzaprav priznava pomanjkanje mednarodnih standardov lova s pastmi in besedo „human“ na splošno povezuje s tistimi standardi, ki bi „zagotovili zadostno raven dobrobiti ujetih živali“. |
| --- | --- |

4.1

Po mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora je uporaba izraza „human“ (4) v predlogu vprašljiva. Člen 2 opredeljuje „metode lova s pastmi“, vendar ne vključuje opredelitve pojma „standardov humanega lova s pastmi“. Besedilo sporazuma (ki je vodilo predloga) v svoji preambuli pravzaprav priznava pomanjkanje mednarodnih standardov lova s pastmi in besedo „human“ na splošno povezuje s tistimi standardi, ki bi „zagotovili zadostno raven dobrobiti ujetih živali“.

| 4.2 | Znanstveni in veterinarski odbor Komisije (5) je v času pogajanj o sporazumu pripomnil, da standardov, navedenih v besedilu, ne moremo opredeljevati kot „humane“ (kot je bilo že prej poudarjeno), ker je najdaljši dovoljeni čas, da žival postane neobčutljiva na bolečino, veliko nad sprejemljivo dolžino (takojšnja smrt). Posebna pozornost je bila namenjena pastem za utopitev, saj je bilo ocenjeno, da semiakvatičen sesalec, ujet pod vodo, potrebuje do 15 minut, da umre. |
| --- | --- |

4.2

Znanstveni in veterinarski odbor Komisije (5) je v času pogajanj o sporazumu pripomnil, da standardov, navedenih v besedilu, ne moremo opredeljevati kot „humane“ (kot je bilo že prej poudarjeno), ker je najdaljši dovoljeni čas, da žival postane neobčutljiva na bolečino, veliko nad sprejemljivo dolžino (takojšnja smrt). Posebna pozornost je bila namenjena pastem za utopitev, saj je bilo ocenjeno, da semiakvatičen sesalec, ujet pod vodo, potrebuje do 15 minut, da umre.

| 4.3 | Odbor zato priporoča, da se v besedilu končne zakonodaje EU beseda „human“ nadomesti z drugim, ustreznejšim izrazom, vsaj dokler standardi lova s pastmi ne bodo izpolnjevali zgoraj navedene zahteve. |
| --- | --- |

4.3

Odbor zato priporoča, da se v besedilu končne zakonodaje EU beseda „human“ nadomesti z drugim, ustreznejšim izrazom, vsaj dokler standardi lova s pastmi ne bodo izpolnjevali zgoraj navedene zahteve.

5.   Pasti

| 5.1 | V predlogu sta zajeti dve vrsti pasti: pasti, ki žival ubijejo, in zadrževalne pasti. O pasteh, ki žival ubijejo, standardi v predlogu razumljivo ne izpolnjujejo znanstvenih standardov, dogovorjenih s Skupnostjo, ki priporoča takojšnjo smrt ali najdaljši dovoljeni časovni prag 30 sekund pred smrtjo. O zadrževalnih pasteh (pasti, ki se uporabljajo za ujetje živih živali) v predlogu ni nobenega podrobnejšega opisa o pasteh niti nobene opredelitve namenov zadržanja živali. Poleg tega predlog ne določa nobenih standardov o dobrobiti živali v primeru ubijanja zadržane živali. To pomeni, da če je žival ujeta v zadrževalno past in nato ubita, način ubijanja ni zakonsko urejen.
  Poleg tega predlog ne zagotavlja, da ne bi bile z dovoljenimi metodami lova s pastmi naključno ubite ali zadržane neciljne vrste. Standardi lova s pastmi bi morali zagotoviti, da je to tveganje zmanjšano na najmanjšo možno raven. |
| --- | --- |

5.1

V predlogu sta zajeti dve vrsti pasti: pasti, ki žival ubijejo, in zadrževalne pasti. O pasteh, ki žival ubijejo, standardi v predlogu razumljivo ne izpolnjujejo znanstvenih standardov, dogovorjenih s Skupnostjo, ki priporoča takojšnjo smrt ali najdaljši dovoljeni časovni prag 30 sekund pred smrtjo. O zadrževalnih pasteh (pasti, ki se uporabljajo za ujetje živih živali) v predlogu ni nobenega podrobnejšega opisa o pasteh niti nobene opredelitve namenov zadržanja živali. Poleg tega predlog ne določa nobenih standardov o dobrobiti živali v primeru ubijanja zadržane živali. To pomeni, da če je žival ujeta v zadrževalno past in nato ubita, način ubijanja ni zakonsko urejen.

Poleg tega predlog ne zagotavlja, da ne bi bile z dovoljenimi metodami lova s pastmi naključno ubite ali zadržane neciljne vrste. Standardi lova s pastmi bi morali zagotoviti, da je to tveganje zmanjšano na najmanjšo možno raven.

6.   Preskušanje

| 6.1 | Predlog predvideva tehnične določbe za preskušanje metod lova s pastmi, ki ne izključujejo uporabe živih živali. Določene so minimalne zahteve za preskušanje v ogradi in na terenu. Poleg tega lahko preskuse, ki jih opravi pogodbenica sporazuma, priznajo druge pogodbenice. |
| --- | --- |

6.1

Predlog predvideva tehnične določbe za preskušanje metod lova s pastmi, ki ne izključujejo uporabe živih živali. Določene so minimalne zahteve za preskušanje v ogradi in na terenu. Poleg tega lahko preskuse, ki jih opravi pogodbenica sporazuma, priznajo druge pogodbenice.

| 6.2 | Vendar, če želimo, da so rezultati veljavni, se morajo preskusi opraviti pod enakimi pogoji, kot so pogoji, v katerih naj bi se pasti uporabljale. Zato parametrov, ki temeljijo na rezultatih preskusov v ogradi, ne moremo uporabiti za ovrednotenje dobrobiti živali, ki živijo v naravi. Zaradi navedenih razlogov se preskušanje na živalih sploh ne bi smelo uporabljati, upoštevati pa bi se morali samo računalniški simulacijski preskusi, ki so že na razpolago. |
| --- | --- |

6.2

Vendar, če želimo, da so rezultati veljavni, se morajo preskusi opraviti pod enakimi pogoji, kot so pogoji, v katerih naj bi se pasti uporabljale. Zato parametrov, ki temeljijo na rezultatih preskusov v ogradi, ne moremo uporabiti za ovrednotenje dobrobiti živali, ki živijo v naravi. Zaradi navedenih razlogov se preskušanje na živalih sploh ne bi smelo uporabljati, upoštevati pa bi se morali samo računalniški simulacijski preskusi, ki so že na razpolago.

7.   Odstopanja

| 7.1 | Predlog navaja obsežen spekter možnih odstopanj, ki bi lahko, če bi se izvajala, popolnoma oslabila področje uporabe samega predloga. Evropski ekonomsko-socialni odbor meni, da je treba dovoliti odstopanja v zvezi s splošno varnostjo ter zdravjem ljudi in živali. V tem primeru morajo javni organi oblasti nosilce dejavnosti, ki delajo na ozemlju (npr. kmete), takoj obvestiti in jih prositi za pomoč, kadar se pojavijo take težave. EESO ima nekaj pridržkov v zvezi z drugimi predlaganimi odstopanji. |
| --- | --- |

7.1

Predlog navaja obsežen spekter možnih odstopanj, ki bi lahko, če bi se izvajala, popolnoma oslabila področje uporabe samega predloga. Evropski ekonomsko-socialni odbor meni, da je treba dovoliti odstopanja v zvezi s splošno varnostjo ter zdravjem ljudi in živali. V tem primeru morajo javni organi oblasti nosilce dejavnosti, ki delajo na ozemlju (npr. kmete), takoj obvestiti in jih prositi za pomoč, kadar se pojavijo take težave. EESO ima nekaj pridržkov v zvezi z drugimi predlaganimi odstopanji.

| 7.2 | Glede na težavo pri uporabi učinkovitega sistema spremljanja in izvrševanja v naravi, kjer poteka lov s pastmi, bi odstopanja, ki jih je predlagala Komisija (razen zgoraj navedenih), samo pomagala oslabiti preglednost in odgovornost med pogodbenicami sporazuma. |
| --- | --- |

7.2

Glede na težavo pri uporabi učinkovitega sistema spremljanja in izvrševanja v naravi, kjer poteka lov s pastmi, bi odstopanja, ki jih je predlagala Komisija (razen zgoraj navedenih), samo pomagala oslabiti preglednost in odgovornost med pogodbenicami sporazuma.

8.   Lovci s pastmi

| 8.1 | Predlog predvideva, da je treba vzpostaviti sistem izdajanja dovoljenj in usposabljanja za lovce s pastmi. Vendar pa izdajanje dovoljenj v predlogu ni zajeto in nadzor nad metodami lova s pastmi, ki jih uporabljajo lovci, se večinoma ne izvaja, ker bi ga bilo treba opraviti v naravi. EESO priporoča, da se vzpostavi strog sistem izdajanja dovoljenj, ki ga je treba uskladiti na ravni Skupnosti. |
| --- | --- |

8.1

Predlog predvideva, da je treba vzpostaviti sistem izdajanja dovoljenj in usposabljanja za lovce s pastmi. Vendar pa izdajanje dovoljenj v predlogu ni zajeto in nadzor nad metodami lova s pastmi, ki jih uporabljajo lovci, se večinoma ne izvaja, ker bi ga bilo treba opraviti v naravi. EESO priporoča, da se vzpostavi strog sistem izdajanja dovoljenj, ki ga je treba uskladiti na ravni Skupnosti.

9.   Certificiranje

| 9.1 | Predlog Komisije prenaša na države članice pristojnost certificiranja uporabljenih metod lova s pastmi in določa vzajemno priznavanje tega certificiranja med državami članicami.
  Čeprav bi se lahko ta sistem v EU dobro izvajal, je treba prav tako vzpostaviti mednarodni certifikacijski sistem. Pravzaprav bi bilo treba med pogodbenicami sporazuma uvesti standardni certifikacijski sistem in sistem sledljivosti. Ta sistem bi prispeval k zagotavljanju preglednosti in učinkovitega izvajanja sporazuma. |
| --- | --- |

9.1

Predlog Komisije prenaša na države članice pristojnost certificiranja uporabljenih metod lova s pastmi in določa vzajemno priznavanje tega certificiranja med državami članicami.

Čeprav bi se lahko ta sistem v EU dobro izvajal, je treba prav tako vzpostaviti mednarodni certifikacijski sistem. Pravzaprav bi bilo treba med pogodbenicami sporazuma uvesti standardni certifikacijski sistem in sistem sledljivosti. Ta sistem bi prispeval k zagotavljanju preglednosti in učinkovitega izvajanja sporazuma.

10.   Kazni

| 10.1 | Predlog Komisije se v primeru kršitve zakonodaje sklicuje na možno uporabo kazni, izrečene v upravnem postopku. Ker pa nekatere države članice EU v primeru kršitve zakonodaje o dobrobiti živali uporabljajo kazensko pravo, EESO priporoča, da se kazni naložijo v skladu z nacionalnimi sistemi. |
| --- | --- |

10.1

Predlog Komisije se v primeru kršitve zakonodaje sklicuje na možno uporabo kazni, izrečene v upravnem postopku. Ker pa nekatere države članice EU v primeru kršitve zakonodaje o dobrobiti živali uporabljajo kazensko pravo, EESO priporoča, da se kazni naložijo v skladu z nacionalnimi sistemi.

11.   Sklepne ugotovitve

| 11.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor meni, da se standardi humanega lova s pastmi, ki so vključeni v predlog, ne smejo opredeljevati kot „humani“, saj samo izražajo standarde, navedene v sporazumu. Ocenjeno je bilo, da so standardi v sporazumu nižji od obstoječih standardov o dobrobiti živali v zakonodaji EU. Odbor zato priporoča, da se beseda „human“ v končnem besedilu zakonodaje nadomesti z ustreznejšim izrazom. |
| --- | --- |

11.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor meni, da se standardi humanega lova s pastmi, ki so vključeni v predlog, ne smejo opredeljevati kot „humani“, saj samo izražajo standarde, navedene v sporazumu. Ocenjeno je bilo, da so standardi v sporazumu nižji od obstoječih standardov o dobrobiti živali v zakonodaji EU. Odbor zato priporoča, da se beseda „human“ v končnem besedilu zakonodaje nadomesti z ustreznejšim izrazom.

| 11.2 | V zvezi s pastmi EESO meni, da bi bilo treba upoštevati samo pasti, ki žival takoj ubijejo, in določiti področje uporabe zadrževalnih pasti. Poleg tega, kadar so ubite zadrževane živali, bi bilo treba metodo ubijanja čim bolj uskladiti z zakonodajo o dobrobiti živali. |
| --- | --- |

11.2

V zvezi s pastmi EESO meni, da bi bilo treba upoštevati samo pasti, ki žival takoj ubijejo, in določiti področje uporabe zadrževalnih pasti. Poleg tega, kadar so ubite zadrževane živali, bi bilo treba metodo ubijanja čim bolj uskladiti z zakonodajo o dobrobiti živali.

| 11.3 | EESO meni, da bi bilo treba prepovedati pasti za utopitev, saj je Znanstveni in veterinarski odbor Komisije ugotovil, da so krut način ubijanja, ker vključujejo počasno zadušitev živali pod vodo. |
| --- | --- |

11.3

EESO meni, da bi bilo treba prepovedati pasti za utopitev, saj je Znanstveni in veterinarski odbor Komisije ugotovil, da so krut način ubijanja, ker vključujejo počasno zadušitev živali pod vodo.

| 11.4 | EESO ugotavlja, da čeprav so v predlogu navedene določbe za preskušanje pasti, ni nobene znanstvene podlage za uporabo parametrov za prosto živeče živali, ki bi temeljila na rezultatih preskusov, opravljenih v ograjenem okolju. EESO zato priporoča, da se za preskušanje ne uporabijo živali, ampak namesto tega računalniška simulacija, ki je že na razpolago. |
| --- | --- |

11.4

EESO ugotavlja, da čeprav so v predlogu navedene določbe za preskušanje pasti, ni nobene znanstvene podlage za uporabo parametrov za prosto živeče živali, ki bi temeljila na rezultatih preskusov, opravljenih v ograjenem okolju. EESO zato priporoča, da se za preskušanje ne uporabijo živali, ampak namesto tega računalniška simulacija, ki je že na razpolago.

| 11.5 | EESO meni, da večina odstopanj, vključenih v predlog, akterjem, vpletenim v zadevo, v določenih primerih lahko omogoči, da se v celoti izognejo uporabi zakonodaje, in zato priporoča, da pristojni organi dovoljijo odstopanja, ki se nanašajo na splošno varnost ter zdravje ljudi in živali. Ta vidik je pomemben ob upoštevanju dejstva, da je v naravi težko izvajati nadzor in spremljanje. |
| --- | --- |

11.5

EESO meni, da večina odstopanj, vključenih v predlog, akterjem, vpletenim v zadevo, v določenih primerih lahko omogoči, da se v celoti izognejo uporabi zakonodaje, in zato priporoča, da pristojni organi dovoljijo odstopanja, ki se nanašajo na splošno varnost ter zdravje ljudi in živali. Ta vidik je pomemben ob upoštevanju dejstva, da je v naravi težko izvajati nadzor in spremljanje.

| 11.6 | Po mnenju EESO bi bilo treba v Evropski uniji vzpostaviti pregleden sistem izdajanja dovoljenj lovcem s pastmi. Predlog na organe oblasti držav članic v celoti prenaša pooblastilo za uvedbo zahtev o usposabljanju in izdajanju dovoljenj za lovce s pastmi. EESO se boji, da bo zaradi tega sistem postal neusklajen, kar bi onemogočalo izvajanje standardov o dobrobiti živali v Evropski uniji. |
| --- | --- |

11.6

Po mnenju EESO bi bilo treba v Evropski uniji vzpostaviti pregleden sistem izdajanja dovoljenj lovcem s pastmi. Predlog na organe oblasti držav članic v celoti prenaša pooblastilo za uvedbo zahtev o usposabljanju in izdajanju dovoljenj za lovce s pastmi. EESO se boji, da bo zaradi tega sistem postal neusklajen, kar bi onemogočalo izvajanje standardov o dobrobiti živali v Evropski uniji.

| 11.7 | EESO meni, da bi bilo treba med pogodbenicami sporazuma uvesti učinkovit sistem certificiranja in sledljivosti ter tako zagotoviti učinkovito izvajanje. |
| --- | --- |

11.7

EESO meni, da bi bilo treba med pogodbenicami sporazuma uvesti učinkovit sistem certificiranja in sledljivosti ter tako zagotoviti učinkovito izvajanje.

| 11.8 | EESO priporoča, da se v primeru kršitve predlagane zakonodaje uporabljajo kazni v skladu z nacionalno zakonodajo o dobrobiti živali. |
| --- | --- |

11.8

EESO priporoča, da se v primeru kršitve predlagane zakonodaje uporabljajo kazni v skladu z nacionalno zakonodajo o dobrobiti živali.

| 11.9 | EESO priporoča natančnejši časovni načrt za izvajanje določb, predvidenih v predlogu. Zaradi predloga morajo pasti od leta 2009 ter metode lova s pastmi od leta 2012 izpolnjevati predlagane standarde. EESO je mnenja, da bi morali čimprej začeti z izvajanjem vseh določb. |
| --- | --- |

11.9

EESO priporoča natančnejši časovni načrt za izvajanje določb, predvidenih v predlogu. Zaradi predloga morajo pasti od leta 2009 ter metode lova s pastmi od leta 2012 izpolnjevati predlagane standarde. EESO je mnenja, da bi morali čimprej začeti z izvajanjem vseh določb.

V Bruslju, 16. decembra 2004

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Uredba Sveta 3254/91, UL L 308, 9.11.1991.

1

(2)  Mnenje o predlogu za Uredbo Sveta o uvozu nekaterih vrst krzna, UL C 168 z dne 10.7.1990, stran 32.

2

(3)  COM(2004) 532 final.

3

(4)  Februarja 1994 je delovni odbor, ustanovljen v okviru standardov ISO (mednarodna organizacija za standardizacijo) za obravnavanje standardov humanega lova s pastmi sklenil, da z naslova standardov odstrani besedo „human“. Na seji je bilo dogovorjeno, da se odstrani vsa sklicevanja na „human“ ali „humanost“. V skladu s standardi ISO ni bilo mogoče doseči sporazuma o standardih lova. Med pogajanji mednarodne organizacije za standardizacijo so evropski veterinarji poudarjali, da ubijanje, ki traja dlje od 15 sekund preden nastopi smrt, ne more biti opredeljeno kot humano, ter da pasti za utapljanje živali ni mogoče obravnavati kot „humane“. Pri oblikovanju končnega besedila sporazuma ta stališča niso bila upoštevana.

4

Mnenje Znanstvenega veterinarskega odbora Evropske komisije (1994) je zaključilo, da bi morale pasti za ubijanje žival takoj napraviti neobčutljivo na bolečine, da bi jih lahko opredelili kot „humane“, ter da bi morali več pozornosti posvetiti tudi oblikovanju pasti na način, ki bi upošteval vedenje živalskih vrst, ki niso tarče ulova, da bi preprečili ulov ter poškodbe teh živali. Odbor je sklenil, da je predlagana lestvica poškodb nesprejemljiva kot merilo za humanost, ker ji primanjkuje znanstvene osnove.

(5)  Mnenje znanstvenega odbora, oblikovano v okviru uredbe CITES, 1995; Mnenje znanstvenega odbora, DG Kmetijstvo, 1994.

5

---

| 28.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/74 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/74

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Predlogu direktive Sveta, ki spreminja Direktivo 87/328/EEC, o shranjevanju semena samcev goveda, namenjenega za trgovino v Skupnosti

COM(2004) 563 final — 2004/0188 CNS

(2005/C 157/12)

Svet Evropske Unije je 20. septembra 2004 sklenil, da se v skladu s členom 37 Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti posvetuje z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom o: Predlogu direktive Sveta, ki spreminja direktivo 87/328/EEC, o shranjevanju semena samcev goveda, namenjenega za trgovino v Skupnosti

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, zadolžena za pripravo dela Odbora na to temo, je 16. novembra 2004 sprejela mnenje. Poročevalec je bil g.Leif E. Nielsen.

Na 413. plenarnem zasedanju z dne 15. in 16. decembra 2004 (seja z dne 15. decembra) je Evropski ekonomsko-socialni odbor sprejel naslednje mnenje s 139 glasovi za in 7 vzdržanimi.

1.   Povzetek predloga Komisije

| 1.1 | Direktiva Sveta Evropske Unije 88/407/EEC postavlja zahteve zdravstvenega varstva živali za trgovino s semenom samcev goveda v Skupnosti in uvoz semena v Skupnost. Kljub resnim zadržkom, ki jih je v svojem mnenju izrazil Evropski ekonomsko-socialni odbor, je direktiva leta 2003 bila spremenjena z namenom, da bi se dovolilo shranjevanje semen ne le v „osemenjevalnih središčih“ z lastno proizvodnjo temveč tudi v „središčih za shranjevanje semena“ brez lastne proizvodnje. (1) |
| --- | --- |

1.1

Direktiva Sveta Evropske Unije 88/407/EEC postavlja zahteve zdravstvenega varstva živali za trgovino s semenom samcev goveda v Skupnosti in uvoz semena v Skupnost. Kljub resnim zadržkom, ki jih je v svojem mnenju izrazil Evropski ekonomsko-socialni odbor, je direktiva leta 2003 bila spremenjena z namenom, da bi se dovolilo shranjevanje semen ne le v „osemenjevalnih središčih“ z lastno proizvodnjo temveč tudi v „središčih za shranjevanje semena“ brez lastne proizvodnje. (1)

| 1.2 | „Da bi se izognili nejasnostim glede področja uporabe in definicij“, Komisija sedaj predlaga spremembo določb Direktive Sveta 87/328/EEC o sprejetju čistopasemskega plemenskega goveda za pleme. Na osnovi te spremembe bi v prihodnosti središča za shranjevanje semena bila določena na isti način kot osemenjevalna središča, kjer se seme čistopasemskega plemenskega goveda zbira, predeluje in shranjuje. |
| --- | --- |

1.2

„Da bi se izognili nejasnostim glede področja uporabe in definicij“, Komisija sedaj predlaga spremembo določb Direktive Sveta 87/328/EEC o sprejetju čistopasemskega plemenskega goveda za pleme. Na osnovi te spremembe bi v prihodnosti središča za shranjevanje semena bila določena na isti način kot osemenjevalna središča, kjer se seme čistopasemskega plemenskega goveda zbira, predeluje in shranjuje.

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | Komisija bi bila morala upoštevati dejstvo, da sprememba Direktive Sveta 88/407/EEC nujno privede do sprememb Direktive 87/328, če želimo zagotoviti potrebno doslednost zakonodaje Skupnosti. Tako bi se lahko bili izognili sedanji negotovosti in nejasnostim glede področja uporabe in definicij ter dodatnemu zakonodajnemu postopku. |
| --- | --- |

2.1

Komisija bi bila morala upoštevati dejstvo, da sprememba Direktive Sveta 88/407/EEC nujno privede do sprememb Direktive 87/328, če želimo zagotoviti potrebno doslednost zakonodaje Skupnosti. Tako bi se lahko bili izognili sedanji negotovosti in nejasnostim glede področja uporabe in definicij ter dodatnemu zakonodajnemu postopku.

| 2.2 | Razen tega predlagano preoblikovano besedilo člena 4 Direktive 87/328/EEC daje vtis, da se pristojnosti odobrenih središč za shranjevanje semena še nadalje večajo, kakor da bi se v njih seme samcev goveda zbiralo in predelovalo, kar bi privedlo do vzporednega sistema osemenjevalnih središč, poleg že obstoječih. To bi glede na okoliščine bilo nesmiselno in pri podrobnem branju se domneven pomen izkaže za nepravilnega. Zato naj bo sprememba oblikovana tako, da ne bo dopuščala možnosti nesporazuma. |
| --- | --- |

2.2

Razen tega predlagano preoblikovano besedilo člena 4 Direktive 87/328/EEC daje vtis, da se pristojnosti odobrenih središč za shranjevanje semena še nadalje večajo, kakor da bi se v njih seme samcev goveda zbiralo in predelovalo, kar bi privedlo do vzporednega sistema osemenjevalnih središč, poleg že obstoječih. To bi glede na okoliščine bilo nesmiselno in pri podrobnem branju se domneven pomen izkaže za nepravilnega. Zato naj bo sprememba oblikovana tako, da ne bo dopuščala možnosti nesporazuma.

3.   Sklepi

| 3.1 | Odbor se zaveda, da je njegovemu nasprotovanju iz leta 2002 navkljub Direktiva 2003/43/EEC odobrila središča za distribucijo semena samcev goveda. Prav tako se zaveda, da je predlagana sprememba, ki bi bila morala biti vpeljana sočasno s sklepom iz leta 2003, nujna za ohranitev doslednosti zakonodaje Skupnosti. Vendar pa sprememba ne sme dopuščati možnosti nesporazuma, zato mora biti izražena natančneje. |
| --- | --- |

3.1

Odbor se zaveda, da je njegovemu nasprotovanju iz leta 2002 navkljub Direktiva 2003/43/EEC odobrila središča za distribucijo semena samcev goveda. Prav tako se zaveda, da je predlagana sprememba, ki bi bila morala biti vpeljana sočasno s sklepom iz leta 2003, nujna za ohranitev doslednosti zakonodaje Skupnosti. Vendar pa sprememba ne sme dopuščati možnosti nesporazuma, zato mora biti izražena natančneje.

V Bruslju, 15. decembra 2004

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Direktiva 2003/43/EG, UL L 143 z dne 11. 6. 2003, str. 23

1

---

| 28.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/75 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/75

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o pospeševanju strukturnih sprememb: industrijska politika za razširjeno Evropo

COM(2004) 274 final

(2005/C 157/13)

20. aprila 2004 se je Komisija v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti odločila z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom posvetovati o Sporočilu: Pospeševanje strukturnih sprememb: industrijska politika za razširjeno Evropo

Posvetovalna komisija za spremembe v industriji, ki je odgovorna za delo Odbora o tej zadevi, je sprejela svoje mnenje dne 2. decembra 2004. Poročevalec je bil g. Van Iersel, soporočevalec pa g. Legelius.

Na svojem 413. plenarnem zasedanju 15. in 16. decembra 2004 (seja z dne 15. decembra 2004) je Evropski ekonomsko-socialni odbor sprejel naslednje mnenje s 142 glasovi za in 1 proti ter 9 vzdržanimi.

Povzetek

Industrijska politika je po mnogih letih spet prednostno vprašanje na evropski agendi. Seveda so bili že v zadnjem desetletju sprejeti specifični ukrepi v okviru industrijske politike in uvedeni tematski pristopi, vendar s stališča evropskega podjetništva niso bili vedno ustrezno usklajeni ali uravnoteženi. Kontekst spreminjajočega se svetovnega prostora — v katerem imajo veliko vlogo Združene države Amerike, Kitajska in Indija — zahteva ponoven razmislek in okrepljena prizadevanja. Prišel je čas za ponovno oceno predelovalne industrije in za pojasnitev zapletene medsebojne povezave med industrijskim in storitvenim sektorjem.

Odbor meni, da je treba okrepiti ozaveščenost javnosti, kar je pomemben izziv. Javnosti morajo biti dostopni transparentni podatki in analize, saj to spodbuja soglasnost in podporo javnosti. Evropski ekonomsko-socialni odbor v celoti podpira tri strateške osi: „boljšo zakonodajnost“; celostni pristop na ravni Evropske unije; sektorske politike s specifičnimi in prilagojenimi ukrepi. „Boljša zakonodajnost“ pomeni premišljeno in redno ocenjevanje sedanjih in novih ukrepov. Celostni pristop pomeni učinkovito usklajevanje politik Evropske unije in nacionalnih politik. Zlasti pa je novo to, da so v dokument Komisije vneseni sektorska razsežnost in posebej oblikovani pristopi. Kljub nekaterim skupnim značilnostim so razmere v vsakem sektorju drugačne. Komisija je opravila številne sektorske analize, še več pa jih je predvidenih. Evropski ekonomsko-socialni odbor to prakso odobrava kot podlago za „nov slog“ industrijske politike.

Odbor meni, da je industrijska politika učinkovito orodje, ki bo evropsko gospodarstvo privedla v prve vrste po konkurenčnosti, znanju in trajnosti, kot je namen lizbonske strategije. Zaradi tega je treba analize in politike tesneje povezati z dinamiko vpletenih sektorjev in podjetij. „Nov slog“ industrijske politike mora temeljiti na skladnosti trga in na procesu liberalizacije. Vključuje pa tudi značilnosti posameznih sektorjev, kot so redna posvetovanja poslovnega sektorja, pravna ureditev, odstranitev netrgovinskih ovir, raziskave in razvoj, trgovino in upravljanje ciljnih človeških virov. Poleg tega vključuje ustanovitev tehnoloških platform, ki lahko privedejo do novih povezovanj med zasebnimi podjetji ter med zasebnimi podjetji in javnimi ustanovami, na primer med univerzami, raziskovalnimi središči in podjetji.

Izboljšana usklajenost je zaželena v Komisiji (na primer pod zaščito Generalnega direktorata za podjetja) in v Svetu ministrov, saj spodbuja vidljivost in sinergijo. Zelo zaželen bi bil srednjeročni akcijski načrt, ki bi ga odobrila Komisija in sestava Sveta za konkurenčnost. Evropski ekonomsko-socialni odbor poziva, da se „nov slog“ industrijske politike upošteva pri pripravi vmesnega pregleda lizbonske strategije marca 2005.

1.   Uvod

| 1.1 | Industrijska politika je bila že vse od začetka na agendi evropskega združevanja. Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo (ESPJ) je pozdravila specifične cilje in instrumente, pripravljene za sektorja za premog in jeklo. Pogodba o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti je predvidela splošnejši pristop, po katerem je bilo ključno vprašanje vedno realizacija notranjega trga, kar je še danes. |
| --- | --- |

1.1

Industrijska politika je bila že vse od začetka na agendi evropskega združevanja. Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo (ESPJ) je pozdravila specifične cilje in instrumente, pripravljene za sektorja za premog in jeklo. Pogodba o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti je predvidela splošnejši pristop, po katerem je bilo ključno vprašanje vedno realizacija notranjega trga, kar je še danes.

| 1.2 | Uvedeni so bili specifični ukrepi industrijske politike na ravni Evropske unije, ki so bili usmerjeni na s tem povezane cilje, kot so okoljevarstveni in socialni cilji ali cilji na področju raziskav in razvoja. S časom so sektorske pristope zamenjali tematski, vendar slednji niso bili vedno ustrezno usklajeni ali uravnoteženi s stališča evropskega podjetništva. |
| --- | --- |

1.2

Uvedeni so bili specifični ukrepi industrijske politike na ravni Evropske unije, ki so bili usmerjeni na s tem povezane cilje, kot so okoljevarstveni in socialni cilji ali cilji na področju raziskav in razvoja. S časom so sektorske pristope zamenjali tematski, vendar slednji niso bili vedno ustrezno usklajeni ali uravnoteženi s stališča evropskega podjetništva.

| 1.3 | Poleg splošnih politik je bilo izdelanih tudi nekaj sektorskih politik v pričakovanju tržne liberalizacije, kot sta politiki na področju energije in telekomunikacij. Začetih je bilo nekaj evropskih industrijskih projektov, na primer Galileo. |
| --- | --- |

1.3

Poleg splošnih politik je bilo izdelanih tudi nekaj sektorskih politik v pričakovanju tržne liberalizacije, kot sta politiki na področju energije in telekomunikacij. Začetih je bilo nekaj evropskih industrijskih projektov, na primer Galileo.

| 1.4 | Zaradi nenehnih sprememb v industriji in globalizacije morajo danes industrijski sektor in javni organi znova prilagoditi svoj pristop, da bi povečali evropsko konkurenčnost. Julija lani je Evropska komisija objavila nazorno analizo stanja in obetov evropskih industrijskih sektorjev v sedanjem svetovnem kontekstu, ki ga označuje močna dinamika v drugih regijah v svetu. (1) Ta dinamika lahko vpliva na naložbene strategije evropskih podjetij. Evropa potrebuje tehnološki napredek v kakovosti, da bi ohranila konkurenčnost v večini sektorjev. |
| --- | --- |

1.4

Zaradi nenehnih sprememb v industriji in globalizacije morajo danes industrijski sektor in javni organi znova prilagoditi svoj pristop, da bi povečali evropsko konkurenčnost. Julija lani je Evropska komisija objavila nazorno analizo stanja in obetov evropskih industrijskih sektorjev v sedanjem svetovnem kontekstu, ki ga označuje močna dinamika v drugih regijah v svetu. (1) Ta dinamika lahko vpliva na naložbene strategije evropskih podjetij. Evropa potrebuje tehnološki napredek v kakovosti, da bi ohranila konkurenčnost v večini sektorjev.

| 1.5 | V okviru lizbonske strategije so Evropski svet in druge sestave Sveta, kot sta Svet ministrov za finance EU (Ecofin) in Svet za konkurenčnost, razpravljali in še vedno razpravljajo o številnih sporočilih in konkretnih predlogih Komisije za izboljšanje makro in mikro razmer v industriji. V teh dokumentih in razpravah prevladuje horizontalni politični pristop. Izraza „industrijska politika“ veliko let niso uporabljali. Preveč je spominjal na državne intervencije in subvencije, ki so zavirale vzpostavitev enakih igralnih pogojev na dobro delujočem notranjem trgu. Od takrat so bile te intervencije postopoma odpravljene. |
| --- | --- |

1.5

V okviru lizbonske strategije so Evropski svet in druge sestave Sveta, kot sta Svet ministrov za finance EU (Ecofin) in Svet za konkurenčnost, razpravljali in še vedno razpravljajo o številnih sporočilih in konkretnih predlogih Komisije za izboljšanje makro in mikro razmer v industriji. V teh dokumentih in razpravah prevladuje horizontalni politični pristop. Izraza „industrijska politika“ veliko let niso uporabljali. Preveč je spominjal na državne intervencije in subvencije, ki so zavirale vzpostavitev enakih igralnih pogojev na dobro delujočem notranjem trgu. Od takrat so bile te intervencije postopoma odpravljene.

| 1.6 | Sedaj se raziskujejo novi vidiki industrijske politike. V tem okviru je bilo leta 2002 sprejeto „Sporočilo o industrijski politiki v razširjeni Evropi“ (2). |
| --- | --- |

1.6

Sedaj se raziskujejo novi vidiki industrijske politike. V tem okviru je bilo leta 2002 sprejeto „Sporočilo o industrijski politiki v razširjeni Evropi“ (2).

| 1.7 | Evropski svet spomladi leta 2003 je Svetu za konkurenčnost zadal nalogo, da mora pregledovati v rednih presledkih horizontalna in sektorska vprašanja (3). |
| --- | --- |

1.7

Evropski svet spomladi leta 2003 je Svetu za konkurenčnost zadal nalogo, da mora pregledovati v rednih presledkih horizontalna in sektorska vprašanja (3).

| 1.8 | Komisija je izdala drugo Sporočilo o industrijski politiki aprila 2004, ki je predmet pričujočega dokumenta (4). |
| --- | --- |

1.8

Komisija je izdala drugo Sporočilo o industrijski politiki aprila 2004, ki je predmet pričujočega dokumenta (4).

| 1.9 | Te dosedanje pobude in izid razprave so komisarja Liikanena maja 2004 spodbudile k izjavi, da je v nasprotju z napovedmi v sredini devetdesetih let prejšnjega stoletja „industrijska politika Evropske unije spet na vrhu evropske politične agende“
   (5). |
| --- | --- |

1.9

Te dosedanje pobude in izid razprave so komisarja Liikanena maja 2004 spodbudile k izjavi, da je v nasprotju z napovedmi v sredini devetdesetih let prejšnjega stoletja „industrijska politika Evropske unije spet na vrhu evropske politične agende“
   (5).

| 1.10 | Evropski ekonomsko-socialni odbor pozdravlja spremembo v odnosu do industrijske politike, ki je prišla ob pravem času. Strinja se, da je zaželeno posebno pozornost posvetiti interesom industrije in sektorski razsežnosti, hkrati pa se izogibati napakam iz preteklosti. V prihodnosti bodo lahko k temu pripomogle izkušnje in znanje na tem področju, ki jih predstavlja Posvetovalna komisija za spremembe v industriji. Ustrezne industrijske in sektorske politike bodo občutno pripomogle k uresničevanju ciljev lizbonske strategije. |
| --- | --- |

1.10

Evropski ekonomsko-socialni odbor pozdravlja spremembo v odnosu do industrijske politike, ki je prišla ob pravem času. Strinja se, da je zaželeno posebno pozornost posvetiti interesom industrije in sektorski razsežnosti, hkrati pa se izogibati napakam iz preteklosti. V prihodnosti bodo lahko k temu pripomogle izkušnje in znanje na tem področju, ki jih predstavlja Posvetovalna komisija za spremembe v industriji. Ustrezne industrijske in sektorske politike bodo občutno pripomogle k uresničevanju ciljev lizbonske strategije.

2.   Stališča Komisije v spreminjajočem se kontekstu

| 2.1 | Danes je bistven element sprememba svetovnih gospodarskih razmer. Te zahtevajo nove pristope. Komisija meni, da je treba industrijsko politiko v prihodnosti oblikovati na podlagi treh osi:






  — | industrija ne sme biti preobremenjena z zakonodajo in pravno ureditvijo. To pomeni natančno oceno sedanjih in novih ukrepov; |
| --- | --- | --- |

2.1

Danes je bistven element sprememba svetovnih gospodarskih razmer. Te zahtevajo nove pristope. Komisija meni, da je treba industrijsko politiko v prihodnosti oblikovati na podlagi treh osi:

—

industrija ne sme biti preobremenjena z zakonodajo in pravno ureditvijo. To pomeni natančno oceno sedanjih in novih ukrepov;

| — | potreben je celosten pristop na ravni Evropske unije za okrepitev konkurenčnosti industrije; (6) |
| --- | --- |

—

potreben je celosten pristop na ravni Evropske unije za okrepitev konkurenčnosti industrije; (6)

| — | zaželene so sektorske politike s specifičnimi in prilagojenimi ukrepi. |
| --- | --- |

—

zaželene so sektorske politike s specifičnimi in prilagojenimi ukrepi.

| 2.2 | Ta pristop, ki ga je Komisija previdno najavila leta 2002, pomeni preboj na tem področju. Prejšnji dokument Komisije o industrijski politiki je bil iz leta 1990 (7). Od takrat je nekaj odločilnih dejavnikov potisnilo industrijsko politiko v ozadje, prednost pa so imele prvenstveno horizontalne politike. |
| --- | --- |

2.2

Ta pristop, ki ga je Komisija previdno najavila leta 2002, pomeni preboj na tem področju. Prejšnji dokument Komisije o industrijski politiki je bil iz leta 1990 (7). Od takrat je nekaj odločilnih dejavnikov potisnilo industrijsko politiko v ozadje, prednost pa so imele prvenstveno horizontalne politike.

| 2.3 | Leta 2000 je bila oblikovana lizbonska strategija, katere namen je bil postaviti evropsko gospodarstvo v vrh znanja in konkurenčnosti. Do sedaj se ta strategija ni aktivno izvajala. Nasprotno, produktivnost je upadla, nezaposlenost pa se je povečala. Poleg tega je bila izražena zaskrbljenost zaradi preseljevanja industrijskih sektorjev (8). |
| --- | --- |

2.3

Leta 2000 je bila oblikovana lizbonska strategija, katere namen je bil postaviti evropsko gospodarstvo v vrh znanja in konkurenčnosti. Do sedaj se ta strategija ni aktivno izvajala. Nasprotno, produktivnost je upadla, nezaposlenost pa se je povečala. Poleg tega je bila izražena zaskrbljenost zaradi preseljevanja industrijskih sektorjev (8).

| 2.4 | Zaradi tega je zaželeno opraviti bolj podrobne analize na naslednjih področjih:






  — | Produktivnost in brezposelnost; |
| --- | --- | --- |

2.4

Zaradi tega je zaželeno opraviti bolj podrobne analize na naslednjih področjih:

—

Produktivnost in brezposelnost;

| — | Kakšna so prava dejstva glede preseljevanja? |
| --- | --- |

—

Kakšna so prava dejstva glede preseljevanja?

| — | Kakšen je splošen učinek industrije za Evropo in v Evropi? |
| --- | --- |

—

Kakšen je splošen učinek industrije za Evropo in v Evropi?

| — | Kako realizirati celostno politiko Evropske unije do industrije? |
| --- | --- |

—

Kako realizirati celostno politiko Evropske unije do industrije?

| — | Kako opredeliti in oblikovati sektorske pristope? |
| --- | --- |

—

Kako opredeliti in oblikovati sektorske pristope?

| 2.5 | Dokument Komisije 2002 (9) določi agendo za spremembe. Predstavi tudi novo vsebino za „industrijsko politiko“. Še vedno pa govori o tej politiki na dokaj abstrakten način, z združenjem vseh politik Evropske unije, ki so pomembne za industrijo, ne predstavi pa konkretnih metod ali postopkov glede vloge odločanja in usklajevanja za evropske ustanove, zlasti za Komisijo. |
| --- | --- |

2.5

Dokument Komisije 2002 (9) določi agendo za spremembe. Predstavi tudi novo vsebino za „industrijsko politiko“. Še vedno pa govori o tej politiki na dokaj abstrakten način, z združenjem vseh politik Evropske unije, ki so pomembne za industrijo, ne predstavi pa konkretnih metod ali postopkov glede vloge odločanja in usklajevanja za evropske ustanove, zlasti za Komisijo.

| 2.6 | Dokument „Pospeševanje strukturnih sprememb“ iz aprila 2004, objavljen pod zaščito komisarja Liikanena in Generalnega direktorata za podjetja, doda veliko več. Ta dokument s svojo analizo zadene srž problema, saj:






  — | navaja nekaj ponazoritvenih podatkov o vprašanjih, ki so povezana s proizvodnjo, zaposlovanjem in predelovalno industrijo; tudi v zvezi z razvojnimi dosežki drugje v svetu; |
| --- | --- | --- |

2.6

Dokument „Pospeševanje strukturnih sprememb“ iz aprila 2004, objavljen pod zaščito komisarja Liikanena in Generalnega direktorata za podjetja, doda veliko več. Ta dokument s svojo analizo zadene srž problema, saj:

—

navaja nekaj ponazoritvenih podatkov o vprašanjih, ki so povezana s proizvodnjo, zaposlovanjem in predelovalno industrijo; tudi v zvezi z razvojnimi dosežki drugje v svetu;

| — | predstavi dogajanja v sektorjih, pri čemer podrobneje opiše, kaj je na kocki v raznih sektorjih z zelo različnim izgledom. |
| --- | --- |

—

predstavi dogajanja v sektorjih, pri čemer podrobneje opiše, kaj je na kocki v raznih sektorjih z zelo različnim izgledom.

| 2.7 | Komisija upravičeno začne s trenutno dinamiko, vendar hkrati poudarja, da se na to dinamiko lahko pozitivno vpliva s predvidevanjem, opredelitvijo problemov in spodbujanjem dejavnikov za rast. |
| --- | --- |

2.7

Komisija upravičeno začne s trenutno dinamiko, vendar hkrati poudarja, da se na to dinamiko lahko pozitivno vpliva s predvidevanjem, opredelitvijo problemov in spodbujanjem dejavnikov za rast.

| 2.8 | Splošna analiza potrjuje upočasnjeno rast produktivnosti v Evropi, vrzel v primerjavi z razvojnimi dosežki v Združenih državah Amerike in razočaranje nad uspešnostjo industrije, zlasti v sektorjih za visoko tehnologijo. Relativen primanjkljaj v izdatkih na področju raziskav in razvoja v evropskih podjetjih, ki je deloma posledica pomanjkanja dovolj velikih naložb privatnega sektorja v primerjavi z naložbami ameriških podjetij, je po mnenju Komisije zelo očiten, pri čemer sta opazni izjemi Finska in Švedska. Poleg tega se na Kitajskem in v Indiji hitro širijo na znanju temelječe zmogljivosti. |
| --- | --- |

2.8

Splošna analiza potrjuje upočasnjeno rast produktivnosti v Evropi, vrzel v primerjavi z razvojnimi dosežki v Združenih državah Amerike in razočaranje nad uspešnostjo industrije, zlasti v sektorjih za visoko tehnologijo. Relativen primanjkljaj v izdatkih na področju raziskav in razvoja v evropskih podjetjih, ki je deloma posledica pomanjkanja dovolj velikih naložb privatnega sektorja v primerjavi z naložbami ameriških podjetij, je po mnenju Komisije zelo očiten, pri čemer sta opazni izjemi Finska in Švedska. Poleg tega se na Kitajskem in v Indiji hitro širijo na znanju temelječe zmogljivosti.

| 2.9 | Komisija omenja — in tudi ga je treba omeniti — pregled večjih podjetij, ki ga je opravila Evropska okrogla miza industrijalcev leta 2002 in je pokazal, da številna od teh podjetij nameravajo nove raziskovalne in razvojne dejavnosti izvajati zunaj Evrope, če se regulativne razmere ne izboljšajo (10). |
| --- | --- |

2.9

Komisija omenja — in tudi ga je treba omeniti — pregled večjih podjetij, ki ga je opravila Evropska okrogla miza industrijalcev leta 2002 in je pokazal, da številna od teh podjetij nameravajo nove raziskovalne in razvojne dejavnosti izvajati zunaj Evrope, če se regulativne razmere ne izboljšajo (10).

| 2.10 | Čeprav je evropska industrija uspešna v tradicionalno močnih sektorjih, kot so strojna industrija, kemična industrija, telekomunikacije in avtomobilska industrija, se pojavljajo novi konkurenti. Kitajska in Indija sta začeli uspešno konkurirati v tradicionalnih sektorjih in sektorju za visoko tehnologijo. Tukaj je razvidna neposredna povezava s preselitvijo ali premestitvijo evropskih podjetij na novo lokacijo. |
| --- | --- |

2.10

Čeprav je evropska industrija uspešna v tradicionalno močnih sektorjih, kot so strojna industrija, kemična industrija, telekomunikacije in avtomobilska industrija, se pojavljajo novi konkurenti. Kitajska in Indija sta začeli uspešno konkurirati v tradicionalnih sektorjih in sektorju za visoko tehnologijo. Tukaj je razvidna neposredna povezava s preselitvijo ali premestitvijo evropskih podjetij na novo lokacijo.

| 2.11 | Povsod v svetu je v teku proces prilagajanja. Prilagajanje je potrebno zaradi globalizacije, ki po drugi strani ustvarja tudi nove priložnosti. V zvezi s tem obstajajo različne analize, vendar Komisija opominja na pojav nekaterih zaskrbljujočih znakov. |
| --- | --- |

2.11

Povsod v svetu je v teku proces prilagajanja. Prilagajanje je potrebno zaradi globalizacije, ki po drugi strani ustvarja tudi nove priložnosti. V zvezi s tem obstajajo različne analize, vendar Komisija opominja na pojav nekaterih zaskrbljujočih znakov.

| 2.12 | V povezavi z razširitvijo se večajo naložbe iz prejšnje petnajsterice Evropske unije v nove države članice. Glede na to, da se te naložbe sedaj štejejo kot naložbe znotraj Evropske unije, je toliko bolj potrebno pravilno delovanje notranjega trga, na primer v zvezi z okoljskimi in delovnimi standardi. |
| --- | --- |

2.12

V povezavi z razširitvijo se večajo naložbe iz prejšnje petnajsterice Evropske unije v nove države članice. Glede na to, da se te naložbe sedaj štejejo kot naložbe znotraj Evropske unije, je toliko bolj potrebno pravilno delovanje notranjega trga, na primer v zvezi z okoljskimi in delovnimi standardi.

| 2.13 | Ker se morajo podjetja spopasti s konkurenco na odprtih trgih v okviru, ki ga je zastavila Svetovna trgovinska organizacija, Komisija zagovarja stališče, da morajo Evropska unija in države članice dati jasen odgovor na proces dinamičnih sprememb z/s:






  — | „boljšo zakonodajnostjo“: |
| --- | --- | --- |

2.13

Ker se morajo podjetja spopasti s konkurenco na odprtih trgih v okviru, ki ga je zastavila Svetovna trgovinska organizacija, Komisija zagovarja stališče, da morajo Evropska unija in države članice dati jasen odgovor na proces dinamičnih sprememb z/s:

—

„boljšo zakonodajnostjo“:

| — | celostnim pristopom k različnim politikam s ciljem doseči večjo konkurenčnost; |
| --- | --- |

—

celostnim pristopom k različnim politikam s ciljem doseči večjo konkurenčnost;

| — | upoštevanjem v celoti specifičnih potreb raznih industrijskih sektorjev. |
| --- | --- |

—

upoštevanjem v celoti specifičnih potreb raznih industrijskih sektorjev.

| 2.14 | Komisija se zavzema za podrobno oceno učinka obstoječih predpisov in zakonodaje ter prihodnjih ukrepov. Potrebno je tesnejše sodelovanje med državami članicami in Evropsko unijo, saj se številni predpisi izvajajo na nacionalni ravni. Komisija vztraja, da ima Svet za konkurenčnost pomembno in transparentno vlogo pri tem procesu. |
| --- | --- |

2.14

Komisija se zavzema za podrobno oceno učinka obstoječih predpisov in zakonodaje ter prihodnjih ukrepov. Potrebno je tesnejše sodelovanje med državami članicami in Evropsko unijo, saj se številni predpisi izvajajo na nacionalni ravni. Komisija vztraja, da ima Svet za konkurenčnost pomembno in transparentno vlogo pri tem procesu.

| 2.15 | Komisija trdi, da se lahko doseže sinergija med politikami, če se spodbujajo ustreznejša bolj podrobna posvetovanja med zakonodajalci, v tesnem sodelovanju z industrijskimi krogi. |
| --- | --- |

2.15

Komisija trdi, da se lahko doseže sinergija med politikami, če se spodbujajo ustreznejša bolj podrobna posvetovanja med zakonodajalci, v tesnem sodelovanju z industrijskimi krogi.

| 2.16 | Isto velja za področje raziskav in razvoja. Nedvomno bo to imelo finančne posledice za Evropsko unijo in se bo odražalo tudi na nacionalni ravni. To posega v srž lizbonske strategije. V prihajajočem letu bo Komisija predlagala nove smernice za raziskave v predelovalni industriji in za državno pomoč pri inovacijah. Tehnološke platforme so lahko zelo koristne. |
| --- | --- |

2.16

Isto velja za področje raziskav in razvoja. Nedvomno bo to imelo finančne posledice za Evropsko unijo in se bo odražalo tudi na nacionalni ravni. To posega v srž lizbonske strategije. V prihajajočem letu bo Komisija predlagala nove smernice za raziskave v predelovalni industriji in za državno pomoč pri inovacijah. Tehnološke platforme so lahko zelo koristne.

| 2.17 | Nekatere politike se usmerjajo neposredno v ustvarjanje ugodnejših razmer za konkurenčnost, na primer konkurenčna politika in ukinitev trgovinskih ovir. Vendar pa Komisija trdi, da je včasih možna in potrebna bolj prefinjena uporaba teh politik. |
| --- | --- |

2.17

Nekatere politike se usmerjajo neposredno v ustvarjanje ugodnejših razmer za konkurenčnost, na primer konkurenčna politika in ukinitev trgovinskih ovir. Vendar pa Komisija trdi, da je včasih možna in potrebna bolj prefinjena uporaba teh politik.

| 2.18 | Komisija trdi, da se kohezijske politike lahko uporabljajo za pospeševanje zaželenih regionalnih in strukturnih sprememb v zvezi z delovanjem trgov delovne sile (11). Isto velja za boljše usklajevanje trajnostnega razvoja s konkurenčnostjo. |
| --- | --- |

2.18

Komisija trdi, da se kohezijske politike lahko uporabljajo za pospeševanje zaželenih regionalnih in strukturnih sprememb v zvezi z delovanjem trgov delovne sile (11). Isto velja za boljše usklajevanje trajnostnega razvoja s konkurenčnostjo.

| 2.19 | Ker je „igrišče“ cel svet, Komisija zagovarja enake igralne pogoje na podlagi mednarodnih standardov. Standardi Evropske unije so ponavadi višji kot v drugih konkurenčnih regijah v svetu. V prihodnosti bo torej moralo priti do neke stopnje izenačenosti bodisi prek dvostranskih pogajanj bodisi v okviru Svetovne trgovinske organizacije. Tega problema se ne sme reševati s prilagajanjem evropskih standardov standardom drugje v svetu, pač pa mora Evropa prevzeti pobudo, kot v primeru izvajanja Kjotskega protokola, za dvig standardov v drugih delih sveta z ustreznim ravnanjem v vseh mednarodnih ustanovah. |
| --- | --- |

2.19

Ker je „igrišče“ cel svet, Komisija zagovarja enake igralne pogoje na podlagi mednarodnih standardov. Standardi Evropske unije so ponavadi višji kot v drugih konkurenčnih regijah v svetu. V prihodnosti bo torej moralo priti do neke stopnje izenačenosti bodisi prek dvostranskih pogajanj bodisi v okviru Svetovne trgovinske organizacije. Tega problema se ne sme reševati s prilagajanjem evropskih standardov standardom drugje v svetu, pač pa mora Evropa prevzeti pobudo, kot v primeru izvajanja Kjotskega protokola, za dvig standardov v drugih delih sveta z ustreznim ravnanjem v vseh mednarodnih ustanovah.

| 2.20 | O vseh teh vprašanjih se je v rednih presledkih že razpravljalo na ravni Evropske unije. Povečan poudarek na „konkurenčnosti“ je očiten. Zaradi izredno hitrega razvoja dogodkov na svetovnih trgih Evropa ne more več odlašati. |
| --- | --- |

2.20

O vseh teh vprašanjih se je v rednih presledkih že razpravljalo na ravni Evropske unije. Povečan poudarek na „konkurenčnosti“ je očiten. Zaradi izredno hitrega razvoja dogodkov na svetovnih trgih Evropa ne more več odlašati.

| 2.21 | Zlasti je novost tega sporočila sektorska razsežnost. Komisija že nekaj let opravlja poglobljene študije o sektorjih, ki pogosto temeljijo na posvetovanjih s sektorskimi organizacijami na ravni Evropske unije. |
| --- | --- |

2.21

Zlasti je novost tega sporočila sektorska razsežnost. Komisija že nekaj let opravlja poglobljene študije o sektorjih, ki pogosto temeljijo na posvetovanjih s sektorskimi organizacijami na ravni Evropske unije.

| 2.22 | Predloženi so bili zanimivi predlogi, o katerih je razpravljal tudi Evropski ekonomsko-socialni odbor, v zvezi z, na primer, farmacevtsko industrijo (CESE 842/2004), tekstilno in oblačilno industrijo (CESE 62/2004 final; Dopolnilno mnenje Posvetovalne komisija za spremembe v industriji CESE 528/2004), ladjedelništvom in popravilom ladij (CESE 397/2004 final; Dopolnilno mnenje Posvetovalne komisije za spremembe v industriji CESE 478/2004), sektorjem za vesolje (CESE 501/2004), kemično industrijo (CESE 524/2004; Informativno poročilo Posvetovalne komisije za spremembe v industriji CESE 242/2004, trenutno v pripravi) ter biološkimi vedami in biotehnologijo (CESE 1010/2002; CESE 920/2003). |
| --- | --- |

2.22

Predloženi so bili zanimivi predlogi, o katerih je razpravljal tudi Evropski ekonomsko-socialni odbor, v zvezi z, na primer, farmacevtsko industrijo (CESE 842/2004), tekstilno in oblačilno industrijo (CESE 62/2004 final; Dopolnilno mnenje Posvetovalne komisija za spremembe v industriji CESE 528/2004), ladjedelništvom in popravilom ladij (CESE 397/2004 final; Dopolnilno mnenje Posvetovalne komisije za spremembe v industriji CESE 478/2004), sektorjem za vesolje (CESE 501/2004), kemično industrijo (CESE 524/2004; Informativno poročilo Posvetovalne komisije za spremembe v industriji CESE 242/2004, trenutno v pripravi) ter biološkimi vedami in biotehnologijo (CESE 1010/2002; CESE 920/2003).

| 2.23 | Razmere so v vsakem sektorju drugačne. Seveda sektorji delijo nekatere skupne značilnosti, kot so zahteva po kakovosti kot konkurenčna prednost, tehnologija informacij in komunikacij (ICT) kot nova „surovina“, povečanje kapitalske intenzivnosti in povečanje mednarodne konkurenčnosti, vendar so med njimi očitne tudi razlike. Visoka in nizka tehnologija, delovno-intenzivni in kapitalsko-intenzivni sektorji, proizvodi za široko uporabo, investicijsko blago, manj glavnih tekmecev na trgu in sektorji, v katerih prevladujejo mala in srednje velika podjetja itd. Vse to tvori izredno zanimivo sliko, ki je oblikovalci politik po trditvah Komisije veliko let niso dovolj upoštevali. |
| --- | --- |

2.23

Razmere so v vsakem sektorju drugačne. Seveda sektorji delijo nekatere skupne značilnosti, kot so zahteva po kakovosti kot konkurenčna prednost, tehnologija informacij in komunikacij (ICT) kot nova „surovina“, povečanje kapitalske intenzivnosti in povečanje mednarodne konkurenčnosti, vendar so med njimi očitne tudi razlike. Visoka in nizka tehnologija, delovno-intenzivni in kapitalsko-intenzivni sektorji, proizvodi za široko uporabo, investicijsko blago, manj glavnih tekmecev na trgu in sektorji, v katerih prevladujejo mala in srednje velika podjetja itd. Vse to tvori izredno zanimivo sliko, ki je oblikovalci politik po trditvah Komisije veliko let niso dovolj upoštevali.

| 2.24 | V okviru „industrijske politike“ so se na agendo spet uvrstile sektorske analize in pristopi. V tem dokumentu Komisija ne oblikuje nadaljnjih pobud v zvezi z omenjenimi sektorji. |
| --- | --- |

2.24

V okviru „industrijske politike“ so se na agendo spet uvrstile sektorske analize in pristopi. V tem dokumentu Komisija ne oblikuje nadaljnjih pobud v zvezi z omenjenimi sektorji.

| 2.25 | Ob teh sektorjih Komisija načrtuje nove dejavnosti. V prihodnjem letu so najavljene študije o sektorju za strojegradnjo, okolju prijazni industriji, avtomobilskem sektorju, sektorju za plemenite kovine in sektorju za tehnologijo informacij in komunikacij. |
| --- | --- |

2.25

Ob teh sektorjih Komisija načrtuje nove dejavnosti. V prihodnjem letu so najavljene študije o sektorju za strojegradnjo, okolju prijazni industriji, avtomobilskem sektorju, sektorju za plemenite kovine in sektorju za tehnologijo informacij in komunikacij.

3.   Podpiranje „novega sloga“ industrijske politike — stališča Evropskega ekonomsko- socialnega odbora

| 3.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor se strinja, da dinamika svetovnega gospodarstva zahteva novo izostritev. Pozdravlja dejstvo, da je po dolgem času „industrijska politika“ spet uvrščena na agendo kot prednostno vprašanje. Nekateri vidiki evropske industrije (kot je okolje) so bili na evropski agendi že zadnjih deset let, vendar je Svet ministrov zanemaril razprave o politikah, ki bi na skladen način izboljšale pogoje za skupno proizvodnjo in aktivno spodbujale ugodne razmere za naložbe (z dodano vrednostjo). |
| --- | --- |

3.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor se strinja, da dinamika svetovnega gospodarstva zahteva novo izostritev. Pozdravlja dejstvo, da je po dolgem času „industrijska politika“ spet uvrščena na agendo kot prednostno vprašanje. Nekateri vidiki evropske industrije (kot je okolje) so bili na evropski agendi že zadnjih deset let, vendar je Svet ministrov zanemaril razprave o politikah, ki bi na skladen način izboljšale pogoje za skupno proizvodnjo in aktivno spodbujale ugodne razmere za naložbe (z dodano vrednostjo).

| 3.2 | Gledajoč nazaj in glede na sedanjo preusmeritev na bolj izostren industrijski pristop, je treba povzeti glavne dejavnike, ki so prispevali k nekaterim tabujem glede industrijske politike:






  — | državne intervencije v veliki večini primerov niso uspele okrepiti industrije in jo dolgoročno narediti bolj konkurenčne; |
| --- | --- | --- |

3.2

Gledajoč nazaj in glede na sedanjo preusmeritev na bolj izostren industrijski pristop, je treba povzeti glavne dejavnike, ki so prispevali k nekaterim tabujem glede industrijske politike:

—

državne intervencije v veliki večini primerov niso uspele okrepiti industrije in jo dolgoročno narediti bolj konkurenčne;

| — | odprava ekonomsko neupravičenega izkrivljanja trga in spodbujanje enakih konkurenčnih pogojev za industrijske dejavnosti v Evropi (čeprav je treba na ravni Evropske unije še vedno ustrezno preučiti specifične ukrepe, sprejete v nekaterih državah članicah, ki izkrivljajo konkurenco); |
| --- | --- |

—

odprava ekonomsko neupravičenega izkrivljanja trga in spodbujanje enakih konkurenčnih pogojev za industrijske dejavnosti v Evropi (čeprav je treba na ravni Evropske unije še vedno ustrezno preučiti specifične ukrepe, sprejete v nekaterih državah članicah, ki izkrivljajo konkurenco);

| — | splošen in učinkovit poudarek na liberalizaciji trgov; |
| --- | --- |

—

splošen in učinkovit poudarek na liberalizaciji trgov;

| — | pretirana pričakovanja „novega gospodarstva“ in poindustrijske dobe; |
| --- | --- |

—

pretirana pričakovanja „novega gospodarstva“ in poindustrijske dobe;

| — | usmerjenost na uresničenje gospodarske in denarne unije in ustreznih makroekonomskih politik; |
| --- | --- |

—

usmerjenost na uresničenje gospodarske in denarne unije in ustreznih makroekonomskih politik;

| — | izguba vpliva ministrstev, pristojnih za interese industrije v številnih državah članicah. |
| --- | --- |

—

izguba vpliva ministrstev, pristojnih za interese industrije v številnih državah članicah.

| 3.3 | Večina dejstev, ki jih Komisija predstavlja v svojem sporočilu, je znanih že leta. Vendar pa se način njihove predstavitve in povezave med različnimi področji analize in predlaganimi ukrepi razlikujejo od prejšnjih dokumentov. Analize in politike se bolj kot v preteklosti neposredno vežejo na dinamiko različnih vpletenih sektorjev in podjetij. |
| --- | --- |

3.3

Večina dejstev, ki jih Komisija predstavlja v svojem sporočilu, je znanih že leta. Vendar pa se način njihove predstavitve in povezave med različnimi področji analize in predlaganimi ukrepi razlikujejo od prejšnjih dokumentov. Analize in politike se bolj kot v preteklosti neposredno vežejo na dinamiko različnih vpletenih sektorjev in podjetij.

| 3.4 | Evropski ekonomsko-socialni odbor se močno zavzema, da se tudi v prihodnosti opravljajo številne poglobljene študije sektorskega razvoja v sodelovanju s podjetji. Te študije lahko spodbudijo potreben „občutek nujnosti“, ki je bil tudi cilj lizbonske strategije leta 2000, vendar je bil po tem zanemarjen, predvsem zato, ker Svet in države članice niso izvajale svojih načrtov in predhodno dogovorjenih politik. To po mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora pomeni, da je treba nov slog industrijske politike upoštevati v vmesnem poročilu o lizbonski strategiji leta 2005. Ta nov slog lahko postane ključni steber te strategije v prihodnosti. |
| --- | --- |

3.4

Evropski ekonomsko-socialni odbor se močno zavzema, da se tudi v prihodnosti opravljajo številne poglobljene študije sektorskega razvoja v sodelovanju s podjetji. Te študije lahko spodbudijo potreben „občutek nujnosti“, ki je bil tudi cilj lizbonske strategije leta 2000, vendar je bil po tem zanemarjen, predvsem zato, ker Svet in države članice niso izvajale svojih načrtov in predhodno dogovorjenih politik. To po mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora pomeni, da je treba nov slog industrijske politike upoštevati v vmesnem poročilu o lizbonski strategiji leta 2005. Ta nov slog lahko postane ključni steber te strategije v prihodnosti.

| 3.5 | „Nov slog“ industrijske politike temelji na skladnosti trga in na procesu liberalizacije, vendar vključuje tudi druge dejavnike, kot so značilnosti posameznih sektorjev, harmonizacija zakonodaje glede na notranji trg, odstranitev netarifnih ovir, tehnologija, raziskave in razvoj ter človeški viri. |
| --- | --- |

3.5

„Nov slog“ industrijske politike temelji na skladnosti trga in na procesu liberalizacije, vendar vključuje tudi druge dejavnike, kot so značilnosti posameznih sektorjev, harmonizacija zakonodaje glede na notranji trg, odstranitev netarifnih ovir, tehnologija, raziskave in razvoj ter človeški viri.

| 3.6 | Ta industrijska politika se nikakor ne sme spet zateči k neustreznim politikam iz preteklosti, za katere so bili značilni razni načini izkrivljanja trga. Finančna disciplina, ki jo je uvedla gospodarska in denarna unija, je imela za posledico tudi oprezen odnos do finančnih in drugih državnih intervencij v podjetništvu. Na splošno se priznava, da intervencije in javna denarna podpora dolgoročno ne služijo interesom podjetništva razen v redkih in posebej upravičenih primerih. |
| --- | --- |

3.6

Ta industrijska politika se nikakor ne sme spet zateči k neustreznim politikam iz preteklosti, za katere so bili značilni razni načini izkrivljanja trga. Finančna disciplina, ki jo je uvedla gospodarska in denarna unija, je imela za posledico tudi oprezen odnos do finančnih in drugih državnih intervencij v podjetništvu. Na splošno se priznava, da intervencije in javna denarna podpora dolgoročno ne služijo interesom podjetništva razen v redkih in posebej upravičenih primerih.

| 3.7 | Ob upoštevanju nedavnega razvoja dogodkov v svetu in po nekajletnih poskusih izvajanja lizbonske strategije, zlasti v zvezi s pešajočo gospodarsko rastjo v Evropi, produktivnostjo, uporabo tehnologije informacij in komunikacij ter ponovno dodelitvijo naložb, je prišel čas za vnovično oceno predelovalne industrije in s tem za sektorske pristope in konkretne ukrepe. Ti bi se morali usmeriti na dejavnosti, ki najbolj ustrezajo evropskim socialno-ekonomskim razmeram, zlasti na dejavnosti, ki intenzivno zaposlujejo visoko usposobljeno delovno silo na operativnem in v zalednem področju (na primer proizvodnja po meri izdelane opreme in sistemov: t.j. robotike, instrumentov, kontrolne in nadzorne opreme itd). Evropsko ekonomsko-socialni odbor v celoti podpira ta pristop in ta cilj. |
| --- | --- |

3.7

Ob upoštevanju nedavnega razvoja dogodkov v svetu in po nekajletnih poskusih izvajanja lizbonske strategije, zlasti v zvezi s pešajočo gospodarsko rastjo v Evropi, produktivnostjo, uporabo tehnologije informacij in komunikacij ter ponovno dodelitvijo naložb, je prišel čas za vnovično oceno predelovalne industrije in s tem za sektorske pristope in konkretne ukrepe. Ti bi se morali usmeriti na dejavnosti, ki najbolj ustrezajo evropskim socialno-ekonomskim razmeram, zlasti na dejavnosti, ki intenzivno zaposlujejo visoko usposobljeno delovno silo na operativnem in v zalednem področju (na primer proizvodnja po meri izdelane opreme in sistemov: t.j. robotike, instrumentov, kontrolne in nadzorne opreme itd). Evropsko ekonomsko-socialni odbor v celoti podpira ta pristop in ta cilj.

| 3.8 | Zelo pomembno je povečati ozaveščenost javnosti glede potrebe po močnem industrijskem sektorju. V ta namen morajo javnosti biti na razpolago transparentni podatki in analize. V tem okviru bi morali evropski in nacionalni organi odločanja posebno pozornost posvetiti vidikom, kot so skladnost politik Evropske unije, harmonizacija nacionalnih zakonodaj v Evropski uniji in relativno zbliževanje evropskih in svetovnih standardov (na primer Svetovna trgovinska organizacija). |
| --- | --- |

3.8

Zelo pomembno je povečati ozaveščenost javnosti glede potrebe po močnem industrijskem sektorju. V ta namen morajo javnosti biti na razpolago transparentni podatki in analize. V tem okviru bi morali evropski in nacionalni organi odločanja posebno pozornost posvetiti vidikom, kot so skladnost politik Evropske unije, harmonizacija nacionalnih zakonodaj v Evropski uniji in relativno zbliževanje evropskih in svetovnih standardov (na primer Svetovna trgovinska organizacija).

| 3.9 | Ozaveščenost javnosti bo spodbudila soglasnost in podporo javnosti. Industrijska politika ne sme biti omejena na izbrane skupine ljudi, ki so neposredno vpleteni v oblast ali podjetništvo. To vprašanje zadeva celotno družbo. Uspešnost evropske predelovalne industrije služi interesom vseh. Na vseh s tem povezanih področjih so si prizadevali, da bi oblikovali pozitivno podobo industrijske politike, na primer na področju strokovnega in splošnega izobraževanja, z namenom spodbuditi ustvarjanje tehničnih veščin. |
| --- | --- |

3.9

Ozaveščenost javnosti bo spodbudila soglasnost in podporo javnosti. Industrijska politika ne sme biti omejena na izbrane skupine ljudi, ki so neposredno vpleteni v oblast ali podjetništvo. To vprašanje zadeva celotno družbo. Uspešnost evropske predelovalne industrije služi interesom vseh. Na vseh s tem povezanih področjih so si prizadevali, da bi oblikovali pozitivno podobo industrijske politike, na primer na področju strokovnega in splošnega izobraževanja, z namenom spodbuditi ustvarjanje tehničnih veščin.

| 3.10 | Javnost se mora bolj zavedati tesne povezanosti med različnimi členi proizvodnje verige v industriji. Celotna predelovalna industrija jekla in s tem avtomobilska industrija je, denimo, odvisna od zadostne in poceni ponudbe jekla. Proizvodnja slednjega pa je odvisna od zadostne in poceni ponudbe surovin. |
| --- | --- |

3.10

Javnost se mora bolj zavedati tesne povezanosti med različnimi členi proizvodnje verige v industriji. Celotna predelovalna industrija jekla in s tem avtomobilska industrija je, denimo, odvisna od zadostne in poceni ponudbe jekla. Proizvodnja slednjega pa je odvisna od zadostne in poceni ponudbe surovin.

| 3.11 | Na to se neposredno veže tudi potreba po pojasnitvi medsebojne povezave med industrijskim in storitvenim sektorjem. Gospodarstvo sicer gre v smeri storitvene industrije, vendar so številne storitve neposredno odvisne od industrije zaradi oddajanja del zunanjim izvajalcem, kar se bo nadaljevalo tudi v prihodnje. Po drugi strani pa so visoko razvite storitve izredno pomembne za razvoj visoko kakovostne in visoko tehnološke učinkovitosti v industriji. Na več načinov so storitve in industrija eno. V današnji dinamiki se razdelilna črta med njima pogosto zabriše. |
| --- | --- |

3.11

Na to se neposredno veže tudi potreba po pojasnitvi medsebojne povezave med industrijskim in storitvenim sektorjem. Gospodarstvo sicer gre v smeri storitvene industrije, vendar so številne storitve neposredno odvisne od industrije zaradi oddajanja del zunanjim izvajalcem, kar se bo nadaljevalo tudi v prihodnje. Po drugi strani pa so visoko razvite storitve izredno pomembne za razvoj visoko kakovostne in visoko tehnološke učinkovitosti v industriji. Na več načinov so storitve in industrija eno. V današnji dinamiki se razdelilna črta med njima pogosto zabriše.

| 3.12 | Evropsko ekonomsko-socialni odbor meni, da mora Komisija imeti pri tem procesu pomembno vlogo. Že sama uvrstitev industrijske politike na agendo služi cilju ozaveščanja. Vendar se lahko stori še veliko več. Najprej je treba izboljšati analize in podatke, ki jih treba tudi ustrezno objaviti, o:






  — | industrijski Evropi s stališča proizvodnje in zaposlitve; |
| --- | --- | --- |

3.12

Evropsko ekonomsko-socialni odbor meni, da mora Komisija imeti pri tem procesu pomembno vlogo. Že sama uvrstitev industrijske politike na agendo služi cilju ozaveščanja. Vendar se lahko stori še veliko več. Najprej je treba izboljšati analize in podatke, ki jih treba tudi ustrezno objaviti, o:

—

industrijski Evropi s stališča proizvodnje in zaposlitve;

| — | posameznih sektorjih in grozdih; |
| --- | --- |

—

posameznih sektorjih in grozdih;

| — | medsebojni povezavi med industrijskim in storitvenim sektorjem; |
| --- | --- |

—

medsebojni povezavi med industrijskim in storitvenim sektorjem;

| — | tehnoloških medsebojnih povezavah; |
| --- | --- |

—

tehnoloških medsebojnih povezavah;

| — | razvoju same storitvene industrije; |
| --- | --- |

—

razvoju same storitvene industrije;

| — | primerjavah med praksami v svetu. |
| --- | --- |

—

primerjavah med praksami v svetu.

| 3.13 | Analize bi morale upoštevati strukturne razlike med državami članicami, saj imajo nekatere države in regije močnejšo industrijsko podlago kot druge. Poglobljeno poznavanje največjih industrijskih sektorjev bo povečalo objektivnost razprave o trendih in posledicah dinamike v svetovnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

3.13

Analize bi morale upoštevati strukturne razlike med državami članicami, saj imajo nekatere države in regije močnejšo industrijsko podlago kot druge. Poglobljeno poznavanje največjih industrijskih sektorjev bo povečalo objektivnost razprave o trendih in posledicah dinamike v svetovnem gospodarstvu.

| 3.14 | Pravilni podatki so temelj vsakega sektorskega pristopa. Številne študije se opravljajo v podjetjih ter na nacionalni ali akademski ravni (12). Evropski ekonomsko-socialni odbor se zavzema, da se združijo rezultati takih študij na ravni Evropske unije ob podpori Statističnega urada Evropskih skupnosti, da se vzpostavijo zanesljive in dinamične evropske baze podatkov o industrijskem sektorju in storitvenem sektorju ter da se opravijo analize prednosti, slabosti, priložnosti in nevarnosti (analize SWOT). Izčrpni in jasni statistični podatki bodo sproti dajali podobo sprememb v teku. Po ustrezni prilagoditvi bi lahko kot primer vzeli statistične podatke o Evropski skupnosti za premog in jeklo za zadnjih 50 let, ki jih je zbral Statistični urad Evropskih skupnosti. |
| --- | --- |

3.14

Pravilni podatki so temelj vsakega sektorskega pristopa. Številne študije se opravljajo v podjetjih ter na nacionalni ali akademski ravni (12). Evropski ekonomsko-socialni odbor se zavzema, da se združijo rezultati takih študij na ravni Evropske unije ob podpori Statističnega urada Evropskih skupnosti, da se vzpostavijo zanesljive in dinamične evropske baze podatkov o industrijskem sektorju in storitvenem sektorju ter da se opravijo analize prednosti, slabosti, priložnosti in nevarnosti (analize SWOT). Izčrpni in jasni statistični podatki bodo sproti dajali podobo sprememb v teku. Po ustrezni prilagoditvi bi lahko kot primer vzeli statistične podatke o Evropski skupnosti za premog in jeklo za zadnjih 50 let, ki jih je zbral Statistični urad Evropskih skupnosti.

| 3.15 | Komisija upravičeno poudarja celosten pristop k politikam, kot so politike za obdavčevanje, standarde, trgovino, intelektualno lastnino, raziskave in razvoj, okolje, trg delovne sile, usposabljanje in izobraževanje. Evropski ekonomsko-socialni odbor pozdravlja ta cilj, ki predolgo ni bil dosežen na evropski ravni in tudi v številnih državah članicah. |
| --- | --- |

3.15

Komisija upravičeno poudarja celosten pristop k politikam, kot so politike za obdavčevanje, standarde, trgovino, intelektualno lastnino, raziskave in razvoj, okolje, trg delovne sile, usposabljanje in izobraževanje. Evropski ekonomsko-socialni odbor pozdravlja ta cilj, ki predolgo ni bil dosežen na evropski ravni in tudi v številnih državah članicah.

| 3.16 | Celostni pristop se ne zagovarja prvič. Na žalost je tak pristop zelo težko izpeljati v zapletenih razmerah, v katerih se morajo ustanove Evropske unije prilagoditi povečanemu številu držav članic, ki jih je sedaj 25. Primerna rešitev bi bila, da Svet za konkurenčnost skupaj s Komisijo določi srednjeročni akcijski načrt, ki bi se ocenjeval vsako leto (13). |
| --- | --- |

3.16

Celostni pristop se ne zagovarja prvič. Na žalost je tak pristop zelo težko izpeljati v zapletenih razmerah, v katerih se morajo ustanove Evropske unije prilagoditi povečanemu številu držav članic, ki jih je sedaj 25. Primerna rešitev bi bila, da Svet za konkurenčnost skupaj s Komisijo določi srednjeročni akcijski načrt, ki bi se ocenjeval vsako leto (13).

| 3.17 | Vsaka politika, ki v tem akcijskem načrtu vpliva na konkurenčnost industrije, mora tudi na uravnotežen način upoštevati različne cilje politik v Evropski uniji. V preteklosti temu vedno ni bilo tako (14). Zato je treba bolje izkoristiti sinergijo med politikami Skupnosti. |
| --- | --- |

3.17

Vsaka politika, ki v tem akcijskem načrtu vpliva na konkurenčnost industrije, mora tudi na uravnotežen način upoštevati različne cilje politik v Evropski uniji. V preteklosti temu vedno ni bilo tako (14). Zato je treba bolje izkoristiti sinergijo med politikami Skupnosti.

| 3.18 | Pričakovati je, da se bodo ob razpravi o postopkovnih pravilih in srednjeročnem načrtu ter njihovi odobritvi s strani Sveta za konkurenčnost, vzpostavili podobni vzorci v državah članicah glede industrije na splošno in vprašanj, za katera so odgovorne same države članice. To bo povečalo tudi vpliv ministrstev, ki so pristojna za interese industrije v državah članicah. |
| --- | --- |

3.18

Pričakovati je, da se bodo ob razpravi o postopkovnih pravilih in srednjeročnem načrtu ter njihovi odobritvi s strani Sveta za konkurenčnost, vzpostavili podobni vzorci v državah članicah glede industrije na splošno in vprašanj, za katera so odgovorne same države članice. To bo povečalo tudi vpliv ministrstev, ki so pristojna za interese industrije v državah članicah.

| 3.19 | Izboljšanje regulativnega okvira med drugim pomeni tudi poenostavitev in učinkovito zakonodajo na ravni Evropske unije. Nikakor se je ne sme omejiti z novimi predpisi. „Boljša zakonodajnost“ je povezana s preteklostjo in prihodnostjo. Treba je podrobneje razviti predlog nizozemskega predsedstva, da se večja pozornost posveti poenostavitvi zakonodaje in zmanjšajo administrativa bremena (15). Treba je uskladiti direktive in uredbe, ki imajo splošne cilje (horizontalne politike) in zadevajo varstvo pri delu, varčevanje z energijo, odpadke itd, ker so medsebojno povezane in imajo včasih nasprotujoče si učinke. Okoljske direktive imajo poseben učinek. Te direktive so večinoma usmerjene na cilje brez harmonizacije izvedbenih postopkov, zato lahko njihova nedosledna uporaba s strani držav članic povzroči izkrivljanje trga. Ocena učinka in izvedba sta izredno pomembni, saj je verodostojnost politik odvisna od njihove učinkovitosti. |
| --- | --- |

3.19

Izboljšanje regulativnega okvira med drugim pomeni tudi poenostavitev in učinkovito zakonodajo na ravni Evropske unije. Nikakor se je ne sme omejiti z novimi predpisi. „Boljša zakonodajnost“ je povezana s preteklostjo in prihodnostjo. Treba je podrobneje razviti predlog nizozemskega predsedstva, da se večja pozornost posveti poenostavitvi zakonodaje in zmanjšajo administrativa bremena (15). Treba je uskladiti direktive in uredbe, ki imajo splošne cilje (horizontalne politike) in zadevajo varstvo pri delu, varčevanje z energijo, odpadke itd, ker so medsebojno povezane in imajo včasih nasprotujoče si učinke. Okoljske direktive imajo poseben učinek. Te direktive so večinoma usmerjene na cilje brez harmonizacije izvedbenih postopkov, zato lahko njihova nedosledna uporaba s strani držav članic povzroči izkrivljanje trga. Ocena učinka in izvedba sta izredno pomembni, saj je verodostojnost politik odvisna od njihove učinkovitosti.

| 3.20 | Nekateri vidiki so posebej zanimivi za nove države članice, ki se ne smejo omejiti na pridobivanje tujih naložb iz stroškovnih razlogov; za okrepitev trajnih zmogljivosti svojih gospodarstev bodo morale tudi povečati raznolikost svojih industrijskih dejavnosti. V prihodnosti jih čaka nekaj velikih izzivov, kot so izboljšanje okoljskih politik, usmerjenost na usposabljanje in izboljšanje veščin ter sodelovanje vseh zainteresiranih strani na industrijskem področju z, med drugim, socialnim dialogom v sektorjih. |
| --- | --- |

3.20

Nekateri vidiki so posebej zanimivi za nove države članice, ki se ne smejo omejiti na pridobivanje tujih naložb iz stroškovnih razlogov; za okrepitev trajnih zmogljivosti svojih gospodarstev bodo morale tudi povečati raznolikost svojih industrijskih dejavnosti. V prihodnosti jih čaka nekaj velikih izzivov, kot so izboljšanje okoljskih politik, usmerjenost na usposabljanje in izboljšanje veščin ter sodelovanje vseh zainteresiranih strani na industrijskem področju z, med drugim, socialnim dialogom v sektorjih.

| 3.21 | Spremljanje trga bo moralo postati bolj intenzivno v zvezi s proizvodi, ki imajo poreklo zunaj Evropske unije. Lojalno konkurenco se lahko varuje le, če so v celem svetu enaki konkurenčni pogoji. V zvezi s tem Evropski ekonomsko-socialni odbor poziva Komisijo k okrepitvi prizadevanj za zagotovitev, da se vsi svetovni tekmeci držijo ustreznih delovnih, okoljevarstvenih in proizvodnih standardov. |
| --- | --- |

3.21

Spremljanje trga bo moralo postati bolj intenzivno v zvezi s proizvodi, ki imajo poreklo zunaj Evropske unije. Lojalno konkurenco se lahko varuje le, če so v celem svetu enaki konkurenčni pogoji. V zvezi s tem Evropski ekonomsko-socialni odbor poziva Komisijo k okrepitvi prizadevanj za zagotovitev, da se vsi svetovni tekmeci držijo ustreznih delovnih, okoljevarstvenih in proizvodnih standardov.

| 3.22 | Pomemben element industrijske politike je tudi varovanje enakih konkurenčnih pogojev glede trgovine po celem svetu. Prakse izkrivljanja konkurence s strani tretjih držav, kot sta državna pomoč in damping, mora Evropska komisija sistematično in podrobno spremljati. Ukrepe trgovinske politike je treba izvajati odločno, če so izpolnjena zadevna merila. |
| --- | --- |

3.22

Pomemben element industrijske politike je tudi varovanje enakih konkurenčnih pogojev glede trgovine po celem svetu. Prakse izkrivljanja konkurence s strani tretjih držav, kot sta državna pomoč in damping, mora Evropska komisija sistematično in podrobno spremljati. Ukrepe trgovinske politike je treba izvajati odločno, če so izpolnjena zadevna merila.

| 3.23 | Ob „boljši zakonodajnosti“ in spodbujanju sinergije med politikami Skupnosti je tretji steber „novega sloga“ industrijske politike sektorski pristop, ki temelji na skladnosti trga in odprtih trgih ter je v skladu s zaželenimi horizontalnimi politikami. Evropski ekonomsko-socialni odbor v celoti podpira ta cilj, ki se že izvaja v praksi. Ker se sektorski pristop usmerja na posebne značilnosti in trende posameznih sektorjev, bi morda koristil tudi drugima dvema stebroma, namreč „boljši zakonodajnosti“ in spodbujanju sinergije med politikami Evropske unije. Programi za okoljsko politiko, poklicno in strokovno usposabljanje ter za raziskave in razvoj se lahko oblikujejo in izvajajo bolj uspešno, če so vključeni v sektorski pristop. |
| --- | --- |

3.23

Ob „boljši zakonodajnosti“ in spodbujanju sinergije med politikami Skupnosti je tretji steber „novega sloga“ industrijske politike sektorski pristop, ki temelji na skladnosti trga in odprtih trgih ter je v skladu s zaželenimi horizontalnimi politikami. Evropski ekonomsko-socialni odbor v celoti podpira ta cilj, ki se že izvaja v praksi. Ker se sektorski pristop usmerja na posebne značilnosti in trende posameznih sektorjev, bi morda koristil tudi drugima dvema stebroma, namreč „boljši zakonodajnosti“ in spodbujanju sinergije med politikami Evropske unije. Programi za okoljsko politiko, poklicno in strokovno usposabljanje ter za raziskave in razvoj se lahko oblikujejo in izvajajo bolj uspešno, če so vključeni v sektorski pristop.

| 3.24 | Sektorske analize bodo pokazale dinamiko dogajanja v svetovnem okviru. Na položaj evropske industrije bodo morale pogledati bodo morale gledati v primerjavi z drugimi partnerji in tekmeci na svetovnem prizorišču. Pokazale bodo medsebojno delovanje med industrijskim in storitvenim sektorjem. Ustrezno upoštevajo tudi socialne vidike, kot so odnosi med delodajalci in delojemalci ter zaposlenost. In nazadnje, sektorske analize bodo pomagale ugotoviti ovire, s katerimi se podjetja spopadajo zaradi specifičnih predpisov Evropske unije in zakonodaje. Zato bi se bilo treba v zgodnji fazi pogosteje posvetovati s podjetji — preden se opravijo ocene učinka — da se ugotovijo zaželeni predpisi in postopki na ravni Evropske unije. |
| --- | --- |

3.24

Sektorske analize bodo pokazale dinamiko dogajanja v svetovnem okviru. Na položaj evropske industrije bodo morale pogledati bodo morale gledati v primerjavi z drugimi partnerji in tekmeci na svetovnem prizorišču. Pokazale bodo medsebojno delovanje med industrijskim in storitvenim sektorjem. Ustrezno upoštevajo tudi socialne vidike, kot so odnosi med delodajalci in delojemalci ter zaposlenost. In nazadnje, sektorske analize bodo pomagale ugotoviti ovire, s katerimi se podjetja spopadajo zaradi specifičnih predpisov Evropske unije in zakonodaje. Zato bi se bilo treba v zgodnji fazi pogosteje posvetovati s podjetji — preden se opravijo ocene učinka — da se ugotovijo zaželeni predpisi in postopki na ravni Evropske unije.

| 3.25 | V tem pogledu je treba razširiti metodologijo Komisije za reševanje vprašanj konkurenčnosti, ki temelji na analizi, posvetovanjih in ukrepih (stran 19). Komisija upravičeno navaja primere, kot so G10, STAR 21 in LeaderShip, kot zglede. |
| --- | --- |

3.25

V tem pogledu je treba razširiti metodologijo Komisije za reševanje vprašanj konkurenčnosti, ki temelji na analizi, posvetovanjih in ukrepih (stran 19). Komisija upravičeno navaja primere, kot so G10, STAR 21 in LeaderShip, kot zglede.

| 3.26 | LeaderShip 2015 (16) je nazoren primer, če je izveden pravilno. Njegov cilj je varovanje donosne prihodnosti ladjedelništva in sektorja za popravilo ladij Evropske unije na odprtem trgu. Združil je Komisijo in evropska podjetja. Privedel je do skupne opredelitve problemov. Določil je osem poglavij za ukrepe s strani industrije ali Komisije. Poleg tega je podlaga za uspešen socialni dialog s socialnimi partnerji o procesu posodabljanja. |
| --- | --- |

3.26

LeaderShip 2015 (16) je nazoren primer, če je izveden pravilno. Njegov cilj je varovanje donosne prihodnosti ladjedelništva in sektorja za popravilo ladij Evropske unije na odprtem trgu. Združil je Komisijo in evropska podjetja. Privedel je do skupne opredelitve problemov. Določil je osem poglavij za ukrepe s strani industrije ali Komisije. Poleg tega je podlaga za uspešen socialni dialog s socialnimi partnerji o procesu posodabljanja.

| 3.27 | Mogoče bodo temu primeru sledili drugi sektorji. Vendar pa ni modela, ki bi ustrezal vsem. Ker so vpletene tudi same države članice in njihove politike, je zaželeno, da posebej oblikovani pristopi kot posledica teh sektorskih analiz privedejo do sprejetja obveznosti s strani industrije, Komisije in držav članic. Pri državah članicah lahko take obveznosti tudi prispevajo k spodbujanju izmenjave izkušenj in dobre prakse. Po mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora bi bilo treba uvesti sektorske observatorije na ravni Evropske unije, saj bi lahko bili zelo koristni. |
| --- | --- |

3.27

Mogoče bodo temu primeru sledili drugi sektorji. Vendar pa ni modela, ki bi ustrezal vsem. Ker so vpletene tudi same države članice in njihove politike, je zaželeno, da posebej oblikovani pristopi kot posledica teh sektorskih analiz privedejo do sprejetja obveznosti s strani industrije, Komisije in držav članic. Pri državah članicah lahko take obveznosti tudi prispevajo k spodbujanju izmenjave izkušenj in dobre prakse. Po mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora bi bilo treba uvesti sektorske observatorije na ravni Evropske unije, saj bi lahko bili zelo koristni.

| 3.28 | Zaradi izredno pomembnega vidika „znanja“ raziskav in razvoja ter zaradi pojava „mobilnosti možganov“ povsod v svetu (znanstveniki, raziskovalci, direktorji in strokovnjaki) se Evropski ekonomsko-socialni odbor močno zavzema za ustanovitev tehnoloških platform, na katerih bi morali aktivno sodelovati industrijski sektorji in podjetja. Te platforme ne smejo biti omejene samo na podjetja, pač pa vključevati tudi druge ključne udeležence, kot so vodilni tehnološki inštituti in univerze. Spodbudijo lahko tudi nova povezovanja med zasebnimi podjetji ter med zasebnimi in javnimi podjetji ali ustanovami v Evropi. (17) |
| --- | --- |

3.28

Zaradi izredno pomembnega vidika „znanja“ raziskav in razvoja ter zaradi pojava „mobilnosti možganov“ povsod v svetu (znanstveniki, raziskovalci, direktorji in strokovnjaki) se Evropski ekonomsko-socialni odbor močno zavzema za ustanovitev tehnoloških platform, na katerih bi morali aktivno sodelovati industrijski sektorji in podjetja. Te platforme ne smejo biti omejene samo na podjetja, pač pa vključevati tudi druge ključne udeležence, kot so vodilni tehnološki inštituti in univerze. Spodbudijo lahko tudi nova povezovanja med zasebnimi podjetji ter med zasebnimi in javnimi podjetji ali ustanovami v Evropi. (17)

| 3.29 | V Evropi je treba ustvariti ustrezno okolje za znanje, ki črpa iz učinkovite sinergije med univerzami, tehnološkimi inštituti in industrijo, da se spodbuja aplikativna tehnologija. Upoštevati je treba značilnosti posameznih sektorjev. Poleg tega morajo na znanju temelječe gospodarstvo spremljati orodja, potrebna za vseživljenjsko izobraževanje, ki bi ga tudi bilo treba uvesti v inštitutih in na univerzah. Še enkrat, to lahko pospešijo spodbude, ki prihajajo iz sektorjev. V tem okviru je treba okrepiti vlogo strokovnega in izvršilnega vodstva, da bi dosegli mobilnost v Evropski uniji. |
| --- | --- |

3.29

V Evropi je treba ustvariti ustrezno okolje za znanje, ki črpa iz učinkovite sinergije med univerzami, tehnološkimi inštituti in industrijo, da se spodbuja aplikativna tehnologija. Upoštevati je treba značilnosti posameznih sektorjev. Poleg tega morajo na znanju temelječe gospodarstvo spremljati orodja, potrebna za vseživljenjsko izobraževanje, ki bi ga tudi bilo treba uvesti v inštitutih in na univerzah. Še enkrat, to lahko pospešijo spodbude, ki prihajajo iz sektorjev. V tem okviru je treba okrepiti vlogo strokovnega in izvršilnega vodstva, da bi dosegli mobilnost v Evropski uniji.

| 3.30 | V zvezi s tem in v odgovor na projekte drugje v svetu je treba začeti z velikimi pobudami, da se ustvari sinergija med različnimi sektorji (na primer Galileo, obrambna industrija) in spodbudi sodelovanje med centri znanja in industrijo, ob vzpostavitvi potrebnih razmer za ustvarjanje združenj (na primer Airbus) in grozdov; slednji lahko povečajo konkurenčnost in pospešijo ekonomsko, socialno in ozemeljsko kohezijo. (18) |
| --- | --- |

3.30

V zvezi s tem in v odgovor na projekte drugje v svetu je treba začeti z velikimi pobudami, da se ustvari sinergija med različnimi sektorji (na primer Galileo, obrambna industrija) in spodbudi sodelovanje med centri znanja in industrijo, ob vzpostavitvi potrebnih razmer za ustvarjanje združenj (na primer Airbus) in grozdov; slednji lahko povečajo konkurenčnost in pospešijo ekonomsko, socialno in ozemeljsko kohezijo. (18)

| 3.31 | Človeški viri so pri tem pomembni bolj kot kdajkoli prej. Za njih so v sedanjem procesu sprememb v industriji seveda odgovorni uprava in zaposleni ter njihove organizacije. Njihova odgovornost vključuje, med drugim, ustrezen poudarek na kakovosti, strokovnosti, veščinah in motivaciji. (19) |
| --- | --- |

3.31

Človeški viri so pri tem pomembni bolj kot kdajkoli prej. Za njih so v sedanjem procesu sprememb v industriji seveda odgovorni uprava in zaposleni ter njihove organizacije. Njihova odgovornost vključuje, med drugim, ustrezen poudarek na kakovosti, strokovnosti, veščinah in motivaciji. (19)

| 3.32 | V tem pogledu je treba ustrezno upoštevati, da mladi ljudje danes niso navdušeni nad delom v industriji, saj industrija nima pozitivne podobe. Posledica tega je med drugim pomanjkanje izurjene delovne sile. |
| --- | --- |

3.32

V tem pogledu je treba ustrezno upoštevati, da mladi ljudje danes niso navdušeni nad delom v industriji, saj industrija nima pozitivne podobe. Posledica tega je med drugim pomanjkanje izurjene delovne sile.

| 3.33 | Poleg tega Evropski ekonomsko-socialni odbor trdi, da bo v okviru zaželenega sektorskega pristopa socialni dialog v sektorjih povečal zavezo zaposlenih in njihovih organizacij glede prilagajanja in kakovosti. Posebej oblikovani pristopi na ravni sektorjev bodo spodbudili tudi razprave med socialnimi partnerji o posebnih zahtevah glede sposobnosti, prilagodljivosti in zmožnosti zaposlenih. |
| --- | --- |

3.33

Poleg tega Evropski ekonomsko-socialni odbor trdi, da bo v okviru zaželenega sektorskega pristopa socialni dialog v sektorjih povečal zavezo zaposlenih in njihovih organizacij glede prilagajanja in kakovosti. Posebej oblikovani pristopi na ravni sektorjev bodo spodbudili tudi razprave med socialnimi partnerji o posebnih zahtevah glede sposobnosti, prilagodljivosti in zmožnosti zaposlenih.

| 3.34 | Za pospeševanje izvajanja posebnih ukrepov na podlagi sektorskih analiz mora o vsaki od teh analiz razpravljati Svet za konkurenčnost. Po mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora bo ta sestava Sveta gotovo imela odločilno vlogo pri „novem slogu“ industrijske politike, saj bo dala splošno platformo za vpletene interesne skupine. Ustrezne sektorske analize, ki sta jih opravila Komisija in Svet, ter končno tudi pogajanja o ukrepih, ki bodo sprejeti na zgoraj omenjenih področjih, bodo okrepile zavezanost nacionalnih uprav, ki imajo tako kot podjetja zelo veliko vlogo pri ustvarjanju okolja, usmerjenega v prihodnost. |
| --- | --- |

3.34

Za pospeševanje izvajanja posebnih ukrepov na podlagi sektorskih analiz mora o vsaki od teh analiz razpravljati Svet za konkurenčnost. Po mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora bo ta sestava Sveta gotovo imela odločilno vlogo pri „novem slogu“ industrijske politike, saj bo dala splošno platformo za vpletene interesne skupine. Ustrezne sektorske analize, ki sta jih opravila Komisija in Svet, ter končno tudi pogajanja o ukrepih, ki bodo sprejeti na zgoraj omenjenih področjih, bodo okrepile zavezanost nacionalnih uprav, ki imajo tako kot podjetja zelo veliko vlogo pri ustvarjanju okolja, usmerjenega v prihodnost.

| 3.35 | V takem okolju in pri tem pristopu ni prostora za politiko „obiranja zmagovalcev“, kot je pravilno povedal prejšnji komisar Liikanen. Isto velja za politiko „nacionalnih prvakov“ (20). Celotna razprava o „novem slogu“ industrijske politike bi se s tem že v izhodišču napačno začela. Cilj je ustvariti ozračje, v katerem se spodbuja prevzemanje tveganj s strani evropske industrije. Veliko bolj ustrezna je politika pooblaščanja ali podpiranja zmagovalcev. (21) Treba je (ponovno) preučiti finančne in nefinančne instrumente za uresničenje tega cilja. |
| --- | --- |

3.35

V takem okolju in pri tem pristopu ni prostora za politiko „obiranja zmagovalcev“, kot je pravilno povedal prejšnji komisar Liikanen. Isto velja za politiko „nacionalnih prvakov“ (20). Celotna razprava o „novem slogu“ industrijske politike bi se s tem že v izhodišču napačno začela. Cilj je ustvariti ozračje, v katerem se spodbuja prevzemanje tveganj s strani evropske industrije. Veliko bolj ustrezna je politika pooblaščanja ali podpiranja zmagovalcev. (21) Treba je (ponovno) preučiti finančne in nefinančne instrumente za uresničenje tega cilja.

4.   Posebne sklepne ugotovitve

| 4.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor pozdravlja pobudo Komisije (zlasti komisarja Liikanena in Generalnega direktorata za podjetja), da poleg horizontalnih politik tudi „industrijska politika“ spet postane prednostno vprašanje na agendi Evropske unije. Ta pobuda je skladna s podobnimi dogajanji v različnih državah članicah in lahko spodbudi skupna stališča v Uniji na tem področju. Prispevala bo k boljši opredelitvi načinov in sredstev za povečanje evropske konkurenčnosti. Upati je, da bo pomagala tudi opredeliti ustrezne in konkretne cilje v vmesnem poročilu o lizbonski strategiji leta 2005. |
| --- | --- |

4.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor pozdravlja pobudo Komisije (zlasti komisarja Liikanena in Generalnega direktorata za podjetja), da poleg horizontalnih politik tudi „industrijska politika“ spet postane prednostno vprašanje na agendi Evropske unije. Ta pobuda je skladna s podobnimi dogajanji v različnih državah članicah in lahko spodbudi skupna stališča v Uniji na tem področju. Prispevala bo k boljši opredelitvi načinov in sredstev za povečanje evropske konkurenčnosti. Upati je, da bo pomagala tudi opredeliti ustrezne in konkretne cilje v vmesnem poročilu o lizbonski strategiji leta 2005.

| 4.2 | Evropski ekonomsko-socialni odbor ugotavlja, da je glede na „nov slog“ industrijske politike nujno treba vzpostaviti institucionalne okvire, ki vzbujajo zaupanje, za ustrezno razdelitev nalog v Evropski uniji — kdo je odgovoren za kaj in kdaj? — in za izvajanje v državah članicah ciljev in direktiv, ki so jih določili Evropski svet in razne sestave Sveta. (22) |
| --- | --- |

4.2

Evropski ekonomsko-socialni odbor ugotavlja, da je glede na „nov slog“ industrijske politike nujno treba vzpostaviti institucionalne okvire, ki vzbujajo zaupanje, za ustrezno razdelitev nalog v Evropski uniji — kdo je odgovoren za kaj in kdaj? — in za izvajanje v državah članicah ciljev in direktiv, ki so jih določili Evropski svet in razne sestave Sveta. (22)

| 4.3 | Evropski ekonomsko-socialni odbor podpira tri elemente „novega sloga“ industrijske politike: boljšo zakonodajnost, spodbujanje sinergije med različnimi politikami Skupnosti in razvijanje sektorske razsežnosti. Glede na transparentnost in vidljivost je zaželena boljša usklajenost v Komisiji (na primer pod zaščito Generalnega direktorata za podjetja) in v Svetu ministrov. Boljša usklajenost mora privesti tudi do zelo potrebne in plodne sinergije politik. Zaradi tega bi bil nadvse dobrodošel srednjeročni program dela, ki bi ga odobrila Komisija in Svet za konkurenčnost in bi bil ocenjen vsako leto. |
| --- | --- |

4.3

Evropski ekonomsko-socialni odbor podpira tri elemente „novega sloga“ industrijske politike: boljšo zakonodajnost, spodbujanje sinergije med različnimi politikami Skupnosti in razvijanje sektorske razsežnosti. Glede na transparentnost in vidljivost je zaželena boljša usklajenost v Komisiji (na primer pod zaščito Generalnega direktorata za podjetja) in v Svetu ministrov. Boljša usklajenost mora privesti tudi do zelo potrebne in plodne sinergije politik. Zaradi tega bi bil nadvse dobrodošel srednjeročni program dela, ki bi ga odobrila Komisija in Svet za konkurenčnost in bi bil ocenjen vsako leto.

| 4.4 | Evropski ekonomsko-socialni odbor pozdravlja analizo in številna priporočila v poročilu „Spoprijem z izzivom“. (23) Kljub temu lahko obžalujemo, da poročilo ne navaja „novega sloga“ industrijske politike kot koristnega orodja za spoprijem z izzivi na svetovnih trgih. Zlasti bi poročilo moralo poudariti sektorski pristop in potrebo po dobro usklajenih politikah v tem okviru. Evropski ekonomsko-socialni odbor odobrava predlog za nacionalne programe dela. Za povečanje učinka programov dela in politik Evropske unije morajo biti tako programi kot politike učinkovito usklajeni v sestavi Sveta za konkurenčnost. Evropski ekonomsko-socialni odbor poziva, da se ti elementi upoštevajo pri pripravi vmesnega poročila o lizbonski strategiji marca 2005. |
| --- | --- |

4.4

Evropski ekonomsko-socialni odbor pozdravlja analizo in številna priporočila v poročilu „Spoprijem z izzivom“. (23) Kljub temu lahko obžalujemo, da poročilo ne navaja „novega sloga“ industrijske politike kot koristnega orodja za spoprijem z izzivi na svetovnih trgih. Zlasti bi poročilo moralo poudariti sektorski pristop in potrebo po dobro usklajenih politikah v tem okviru. Evropski ekonomsko-socialni odbor odobrava predlog za nacionalne programe dela. Za povečanje učinka programov dela in politik Evropske unije morajo biti tako programi kot politike učinkovito usklajeni v sestavi Sveta za konkurenčnost. Evropski ekonomsko-socialni odbor poziva, da se ti elementi upoštevajo pri pripravi vmesnega poročila o lizbonski strategiji marca 2005.

| 4.5 | Evropski ekonomsko-socialni odbor poudarja potrebo po okrepljenem ozaveščanju javnosti, kar je nepogrešljivo za soglasnost in podporo javnosti. Treba se je jasno zavedati, da je evropska družba kot celota del svetovnih sprememb v industriji, kar zahteva prizadevanja na veliko širšem področju, kot je zgolj podjetje. |
| --- | --- |

4.5

Evropski ekonomsko-socialni odbor poudarja potrebo po okrepljenem ozaveščanju javnosti, kar je nepogrešljivo za soglasnost in podporo javnosti. Treba se je jasno zavedati, da je evropska družba kot celota del svetovnih sprememb v industriji, kar zahteva prizadevanja na veliko širšem področju, kot je zgolj podjetje.

| 4.6 | Evropski ekonomsko-socialni odbor je prepričan, da sektorske analize lahko in bodo prispevale k boljšemu razumevanju tega, kar je v igri. Pospešile bodo tudi sodelovanje med zasebno in javno stranjo ter med posebej oblikovanimi pristopi in zaželeno prilagoditvijo politik na ravni Evropske unije in na nacionalni ravni, da bi spodbudile ustvarjanje novih priložnosti in s tem prispevale k uresničevanju lizbonske strategije. Sektorski okviri so tudi ustrezno orodje za socialne dialoge, katerih cilj je spodbujati skupne obveznosti in kakovost človeških virov. |
| --- | --- |

4.6

Evropski ekonomsko-socialni odbor je prepričan, da sektorske analize lahko in bodo prispevale k boljšemu razumevanju tega, kar je v igri. Pospešile bodo tudi sodelovanje med zasebno in javno stranjo ter med posebej oblikovanimi pristopi in zaželeno prilagoditvijo politik na ravni Evropske unije in na nacionalni ravni, da bi spodbudile ustvarjanje novih priložnosti in s tem prispevale k uresničevanju lizbonske strategije. Sektorski okviri so tudi ustrezno orodje za socialne dialoge, katerih cilj je spodbujati skupne obveznosti in kakovost človeških virov.

| 4.7 | Za take vrste sektorskega pristopa morajo službe Komisije čedalje bolje poznati svetovne trende in spremembe v industriji. Evropski ekonomsko-socialni odbor močno priporoča, da uradniki Komisije poglobijo svoje praktično znanje o tem, kaj je na kocki v zasebnem sektorju. Posvetovalna komisija za spremembe v industriji in Evropski center za spremljanje sprememb lahko prispevata k sektorskim analizam kot posvetovalna partnerja, ne da bi posegala v vloge socialnih partnerjev. |
| --- | --- |

4.7

Za take vrste sektorskega pristopa morajo službe Komisije čedalje bolje poznati svetovne trende in spremembe v industriji. Evropski ekonomsko-socialni odbor močno priporoča, da uradniki Komisije poglobijo svoje praktično znanje o tem, kaj je na kocki v zasebnem sektorju. Posvetovalna komisija za spremembe v industriji in Evropski center za spremljanje sprememb lahko prispevata k sektorskim analizam kot posvetovalna partnerja, ne da bi posegala v vloge socialnih partnerjev.

| 4.8 | Ob upoštevanju razvoja dogodkov v drugih velikih regijah v svetu — stroški, sposobnosti in oboje skupaj — so odločilni dejavniki za evropsko konkurenčnost znanje in kakovost, tako podjetij kot zaposlenih, ter ustrezna organizacija. Ključne bodo politike, usmerjene v prihodnost, in ukrepi na tem področju. |
| --- | --- |

4.8

Ob upoštevanju razvoja dogodkov v drugih velikih regijah v svetu — stroški, sposobnosti in oboje skupaj — so odločilni dejavniki za evropsko konkurenčnost znanje in kakovost, tako podjetij kot zaposlenih, ter ustrezna organizacija. Ključne bodo politike, usmerjene v prihodnost, in ukrepi na tem področju.

V Bruslju, 15. decembra 2004

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Mesto evropske industrije pri Mednarodni delitvi dela stanje in obeti, julij 2004, poročilo je naročil Generalni direktorat za trgovino Evropske komisije, pripravila pa sta ga francoski center za raziskave mednarodne ekonomije CEPII in Inštitut ta raziskave, izobraževanje in vodenje v Cambridge-(CIREM) (Evropski konzorcij za analizo trgovinske politike – ECTA)

1

Mesto evropske industrije pri Mednarodni delitvi dela stanje in obeti

(2)  COM(2002) 714 final, 11.12.2002. Odbor je izdal svoje mnenje 17.7.2003 (Uradni list C 234, 30.9.2003, strani 76-85). To mnenje vsebuje tudi stališča Posvetovalne komisije za spremembe v industriji, najti pa ga je mogoče na naslednjih spletnih straneh: http://www.esc.eu.int/ccmi/documents/docs/divers/di_ces25-2003_fin_rev_di_en.doc.

2

(3)  Sklepi predsedstva, 21, Evropski svet spomladi 20/21.3.2003.

3

(4)  Fostering Structural Change: an Industrial Policy for an Enlarged Europe, COM(2004) 274 final.

4

(5)  Izjava komisarja Liikanena dne 27. maja 2004na dnevih evropske industrijske politike, GOVOR 04/268.

5

komisarja Liikanena

(6)  Ta cilj je že obravnavan v dokumentu Komisije: Nekatera ključna vprašanja pri evropski konkurenčnosti – za celosten pristop, COM(2003) 704 final.

6

(7)  Bangemannovo poročilo.

7

(8)  Glej s tem povezano mnenje Posvetovalne komisije za spremembe v industriji o „Obsegu in učinkih premestitve podjetij“, ki se trenutno pripravlja.

8

(9)  Glej opombo št. 2.

9

(10)  „Evropski izziv“, sporočilo Evropske okrogle mize industrijalcev Evropskemu svetu spomladi, marca 2003.

10

(11)  Komisija med drugimi dejavniki omenja poudarek, ki ga mora dobiti „konkurenčnost“ v regionalni politiki in izid Projektne skupine za zaposlovanje v Evropi pod vodstvom g. Wima Koka, ustanovljene 1.4.2003. V zvezi s tem je treba prebrati s tem povezano mnenje Posvetovalnega odbora za spremembe v industriji (CCIC) o spremembah v industriji ter ekonomski, socialni in ozemeljski koheziji.

11

(12)  Zelo zanimiv primer je študija „Pomen konkurenčnih predelovalnih industrij za razvoj storitvenega sektorja“, Bremen, december 2003. Najdete jo lahko na naslednjih spletnih straneh: http://www.bmwi.de/Navigation/Service/bestellservice,did=31812,render=renderPrint.html

12

(13)  Ta cilj je neposredno povezan z učinkovitim ekonomskim vladanjem. Pomen transparentnega in vidnega okvirja, zlasti v zvezi s Svetom za konkurenčnost, je poudarjen v mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o „Boljšem ekonomskem vladanju v Evropski uniji“.

13

(14)  Glej tudi govor g. Liikanena 27. maja, ki podpira aktivno industrijsko politiko (glej opombo št. 4).

14

(15)  Glej tudi KOM(2004) 274, poglavje 5, stran 39.

15

(16)  Glej dokument Komisije (KOM)2003 717 končna verzija in mnenji Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, UL C 241 z dne 28.9.2004.

16

(17)  Glede tehnoloških platform glej Dopolnilno mnenje Posvetovalne komisije za spremembe v industriji o Sporočilu Komisije „Znanost in tehnologija, ključ do evropske prihodnosti- smernice za prihodnjo evropsko politiko za podporo raziskav“ (COM(2004) 353 final), Posvetovalna komisija za spremembe v industriji/015; poročevalec: g. Van Iersel.

17

(18)  Glej mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o „Spremembah v industriji ter ekonomski, socialni in ozemeljski koheziji“, UL C 241 z dne 28.9.2004, zlasti točke 1.4, 3 in 10.i.

18

(19)  Glej mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o „Spremembah v industriji: trenutno stanje in obeti, splošni pristop“UL C 10 z dne 14.1.2004, točke 2.2.2.14 in 3.9.

19

(20)  Glej opombo 5.

20

(21)  Glej isto opombo.

21

(22)  Glej mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o „Boljšem ekonomskem vladanju v Evropski uniji, UL C 74 z dne 23.3.2005“.

22

(23)  „Spoprijem z izzivom, lizbonska strategija za rast in zaposlovanje“, poročilo Skupine na visoki ravni, ki ji predseduje Wim Kok, november 2004.

23

---

| 28.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/83 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/83

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju načela enakih možnosti in enake obravnave moških in žensk glede zaposlovanja in poklica

(COM(2004) 279 final — 2004/0084 (COD))

(2005/C 157/14)

Svet se je 18. maja 2004 v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti odločil posvetovati z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju načela enakih možnosti in enake obravnave moških in žensk glede zaposlovanja in poklica

Strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo, pristojna za pripravo dela Odbora v zvezi s to zadevo, je sprejela mnenje dne 25. novembra 2004. Poročevalka je bila ga. Sharma.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je na 413. plenarnem zasedanju 15. in 16. decembra 2004 (seja z dne 15. decembra 2004) s 147 glasovi za, 1 proti in 6 vzdržanimi sprejel naslednje mnenje.

1.   Uvod

| 1.1 | Glavni cilj predloga je izboljšati preglednost in jasnost zakonodaje o enakem obravnavanju spolov in olajšati učinkovito izvajanje s krepitvijo pravnega reda in preprečevanjem nazadovanja. Potreben je enoten zakonodajni dokument z jasno zgradbo, lahko dostopen in berljiv, ki bi podprl dosežek socialno-ekonomskih ciljev politike Skupnosti za številnejša in boljša delovna mesta za ženske. |
| --- | --- |

1.1

Glavni cilj predloga je izboljšati preglednost in jasnost zakonodaje o enakem obravnavanju spolov in olajšati učinkovito izvajanje s krepitvijo pravnega reda in preprečevanjem nazadovanja. Potreben je enoten zakonodajni dokument z jasno zgradbo, lahko dostopen in berljiv, ki bi podprl dosežek socialno-ekonomskih ciljev politike Skupnosti za številnejša in boljša delovna mesta za ženske.

| 1.2 | Prerazporeditev določb direktiv o dostopu do zaposlitve, enakega plačila, poklicne socialne varnosti in dokaznega bremena odpira možnost za predložitev enotnega usklajenega besedila brez nasprotujočih si opredelitev. Predlog ustreza nedavnemu dogajanju v evropski sodni praksi pri posodabljanju trenutne sekundarne zakonodaje v skladu s sodbami Evropskega sodišča, ki so razjasnile in nadalje razvile koncept enakosti. Prav tako zagotavlja visoko stopnjo pravne varnosti s povezovanjem določb direktiv glede na njihov predmet — vse to v sklopu novega političnega okolja, ki predstavlja Unijo kot odprto, razumljivo in ustrezno za vsakdanje življenje. |
| --- | --- |

1.2

Prerazporeditev določb direktiv o dostopu do zaposlitve, enakega plačila, poklicne socialne varnosti in dokaznega bremena odpira možnost za predložitev enotnega usklajenega besedila brez nasprotujočih si opredelitev. Predlog ustreza nedavnemu dogajanju v evropski sodni praksi pri posodabljanju trenutne sekundarne zakonodaje v skladu s sodbami Evropskega sodišča, ki so razjasnile in nadalje razvile koncept enakosti. Prav tako zagotavlja visoko stopnjo pravne varnosti s povezovanjem določb direktiv glede na njihov predmet — vse to v sklopu novega političnega okolja, ki predstavlja Unijo kot odprto, razumljivo in ustrezno za vsakdanje življenje.

| 1.3 | Direktiva velja za delovno prebivalstvo, vključno s samozaposlenimi osebami, osebami, katerih dejavnost je bila prekinjena zaradi bolezni, materinstva, nesreče ali neprostovoljne brezposelnosti, in iskalci zaposlitve, za upokojene in invalidne delavce ter za njihove upravičence, v skladu z nacionalnim pravom in/ali prakso. |
| --- | --- |

1.3

Direktiva velja za delovno prebivalstvo, vključno s samozaposlenimi osebami, osebami, katerih dejavnost je bila prekinjena zaradi bolezni, materinstva, nesreče ali neprostovoljne brezposelnosti, in iskalci zaposlitve, za upokojene in invalidne delavce ter za njihove upravičence, v skladu z nacionalnim pravom in/ali prakso.

2.   Ozadje

| 2.1 | Amsterdamska pogodba je okrepila pristojnost Skupnosti glede enakosti moških in žensk ter uvedla cilj odprave neenakosti na vseh področjih civilnega življenja in spodbujanja enakosti spolov. Neenaka obravnava ne krši le temeljnega načela Evropske unije, temveč tudi omejuje gospodarsko rast in razcvet nacionalnega gospodarstva. |
| --- | --- |

2.1

Amsterdamska pogodba je okrepila pristojnost Skupnosti glede enakosti moških in žensk ter uvedla cilj odprave neenakosti na vseh področjih civilnega življenja in spodbujanja enakosti spolov. Neenaka obravnava ne krši le temeljnega načela Evropske unije, temveč tudi omejuje gospodarsko rast in razcvet nacionalnega gospodarstva.

| 2.2 | Enaka obravnava je predpogoj, da bi EU lahko dosegla cilje glede rasti in trajnostnega gospodarskega, socialnega in okoljskega razvoja. Evropa se bo morala bolj kot kdaj koli prej opirati na mnogo večji delež žensk v delovnem prebivalstvu, ki ga je mogoče doseči le z opredelitvijo praga enakih pravic za vse. |
| --- | --- |

2.2

Enaka obravnava je predpogoj, da bi EU lahko dosegla cilje glede rasti in trajnostnega gospodarskega, socialnega in okoljskega razvoja. Evropa se bo morala bolj kot kdaj koli prej opirati na mnogo večji delež žensk v delovnem prebivalstvu, ki ga je mogoče doseči le z opredelitvijo praga enakih pravic za vse.

| 2.3 | Raziskave so pokazale, da sta spolna diskriminacija in pomanjkanje posebne pomoči zaposlenim z družinskimi obveznostmi pomembni oviri, ki predvsem zavirata rast zaposlovanja žensk. |
| --- | --- |

2.3

Raziskave so pokazale, da sta spolna diskriminacija in pomanjkanje posebne pomoči zaposlenim z družinskimi obveznostmi pomembni oviri, ki predvsem zavirata rast zaposlovanja žensk.

2.4   Razvoj zakonodaje o enaki obravnavi moških in žensk

Enaka obravnava moških in žensk je zelo pomembna za socialni koncept Evropske skupnosti. Že leta 1976 je Evropsko sodišče opisalo načelo enakega plačila moškim in ženskam, ki ga določa člen 119 EGS (člen 141 ES), kot eno temeljnih načel prava Skupnosti. (1)

| — | Prva direktiva o enaki obravnavi, ki je bila sprejeta leta 1975, se ukvarja z enakim plačilom. (2) |
| --- | --- |

—

Prva direktiva o enaki obravnavi, ki je bila sprejeta leta 1975, se ukvarja z enakim plačilom. (2)

| — | Leta 1976 je sledila direktiva o enaki obravnavi pri zaposlitvi. (3) Ta direktiva je bila leta 2002 bistveno spremenjena z Direktivo 2002/73, ki je opredelila „nadlegovanje“ in „spolno nadlegovanje.“ (4) |
| --- | --- |

—

Leta 1976 je sledila direktiva o enaki obravnavi pri zaposlitvi. (3) Ta direktiva je bila leta 2002 bistveno spremenjena z Direktivo 2002/73, ki je opredelila „nadlegovanje“ in „spolno nadlegovanje.“ (4)

| — | Leta 1978 je bila sprejeta direktiva o obveznih sistemih socialne varnosti. (5) |
| --- | --- |

—

Leta 1978 je bila sprejeta direktiva o obveznih sistemih socialne varnosti. (5)

| — | Leta 1986 je bila sprejeta direktiva, ki je uvedla načelo enake obravnave moških in žensk v poklicnih sistemih socialne varnosti. (6) Ta direktiva je bila pozneje spremenjena. (7) |
| --- | --- |

—

Leta 1986 je bila sprejeta direktiva, ki je uvedla načelo enake obravnave moških in žensk v poklicnih sistemih socialne varnosti. (6) Ta direktiva je bila pozneje spremenjena. (7)

| — | Leta 1986 je začela veljati direktiva o enaki obravnavi moških in žensk, samozaposlenih v dejavnostih, vključno s kmetijstvom, ki je vključevala določbe o varstvu samozaposlenih žensk med nosečnostjo in materinstvom. (8) |
| --- | --- |

—

Leta 1986 je začela veljati direktiva o enaki obravnavi moških in žensk, samozaposlenih v dejavnostih, vključno s kmetijstvom, ki je vključevala določbe o varstvu samozaposlenih žensk med nosečnostjo in materinstvom. (8)

| — | Leta 1992 je bila kot zdravstveni in varnostni ukrep sprejeta direktiva o varstvu nosečih delavk, vključno z zakonsko pravico do porodniškega dopusta v dolžini najmanj 14 tednov, do odsotnosti z dela zaradi predporodnih pregledov in do varstva pred odpovedjo. (9) |
| --- | --- |

—

Leta 1992 je bila kot zdravstveni in varnostni ukrep sprejeta direktiva o varstvu nosečih delavk, vključno z zakonsko pravico do porodniškega dopusta v dolžini najmanj 14 tednov, do odsotnosti z dela zaradi predporodnih pregledov in do varstva pred odpovedjo. (9)

| — | Leta 1995 so panožne organizacije na evropski ravni sklenile okvirni sporazum o starševskem dopustu, ki je bil pozneje sprejet kot direktiva; ta opozarja, da mora enaka obravnava pomeniti tudi uporabo ukrepov za moške, in priznava pomen očetov pri skrbi za otroka. (10) Ta direktiva je bila pozneje spremenjena in razširjena na Združeno kraljestvo. (11) |
| --- | --- |

—

Leta 1995 so panožne organizacije na evropski ravni sklenile okvirni sporazum o starševskem dopustu, ki je bil pozneje sprejet kot direktiva; ta opozarja, da mora enaka obravnava pomeniti tudi uporabo ukrepov za moške, in priznava pomen očetov pri skrbi za otroka. (10) Ta direktiva je bila pozneje spremenjena in razširjena na Združeno kraljestvo. (11)

| — | Leta 1997 je bila sprejeta direktiva o dokaznem bremenu. (12) Tudi ta direktiva je bila kasneje razširjena na Združeno kraljestvo. (13) |
| --- | --- |

—

Leta 1997 je bila sprejeta direktiva o dokaznem bremenu. (12) Tudi ta direktiva je bila kasneje razširjena na Združeno kraljestvo. (13)

Evropsko sodišče je vedno učinkovito zmanjševalo diskriminacijo žensk pri zaposlitvi. Sodišče razlaga pravo Skupnosti in tako razvija nepopolne pravne koncepte sorazmerno mladega prava Skupnosti v skladen pravni sistem (14). Na področju enakih možnosti je sodišče pri učinkovitem izvajanju zakonodaje o enaki obravnavi (15) predvsem uporabilo pojem neposredne in posredne diskriminacije ter pojasnilo, da varstvo pred spolno diskriminacijo velja tudi za moške. (16)

3.   Posebne opombe

| 3.1 | EESO čestita Komisiji za njeno poenostavljanje in dostopnost obilice direktiv o enakosti med spoloma. Enakost spolov je temeljna pravica družbenega in gospodarskega življenja. Zato mora biti zakonodaja jasna in berljiva za vse. |
| --- | --- |

3.1

EESO čestita Komisiji za njeno poenostavljanje in dostopnost obilice direktiv o enakosti med spoloma. Enakost spolov je temeljna pravica družbenega in gospodarskega življenja. Zato mora biti zakonodaja jasna in berljiva za vse.

| 3.2 | Tridesetletni proces zakonodaje o enakosti med spoloma je obrodil 12 direktiv in Odbor ugotavlja, da Komisija sedaj združuje sedem teh direktiv s skupno tematiko enake obravnave v enotno preoblikovano različico. (17) Komisija se je odločila preoblikovati teh šest direktiv, ker imajo mnogo skupnega, zaradi česar se ponavljajo in prekrivajo, njihove opredelitve pa so tudi nekoliko neusklajene. |
| --- | --- |

3.2

Tridesetletni proces zakonodaje o enakosti med spoloma je obrodil 12 direktiv in Odbor ugotavlja, da Komisija sedaj združuje sedem teh direktiv s skupno tematiko enake obravnave v enotno preoblikovano različico. (17) Komisija se je odločila preoblikovati teh šest direktiv, ker imajo mnogo skupnega, zaradi česar se ponavljajo in prekrivajo, njihove opredelitve pa so tudi nekoliko neusklajene.

| 3.3 | Komisija je s preoblikovanjem posodobila, pojasnila in poenostavila sedem direktiv, skrčila celotno dolžino besedil v eno direktivo in vključila en nabor opredelitev, vključno z opredelitvami o neposredni in posredni diskriminaciji ter nadlegovanju. Odbor pozdravlja to potezo z vidika širitve in zavezanosti Komisije, da se izboljša zakonodaja. |
| --- | --- |

3.3

Komisija je s preoblikovanjem posodobila, pojasnila in poenostavila sedem direktiv, skrčila celotno dolžino besedil v eno direktivo in vključila en nabor opredelitev, vključno z opredelitvami o neposredni in posredni diskriminaciji ter nadlegovanju. Odbor pozdravlja to potezo z vidika širitve in zavezanosti Komisije, da se izboljša zakonodaja.

| 3.4 | Odbor ugotavlja, da je bilo pet direktiv o enakosti spolov izpuščenih iz procesa preoblikovanja zaradi premalo skupnih točk s predmetom obravnave. (18) Te vključujejo dve direktivi o starševskih pravicah, ki sta bili oblikovani skupaj z organizacijami delodajalcev in delojemalcev ter se ju ne da uvrstiti pod enako obravnavo; direktivo o materinstvu in pravicah doječih mater, ki sodijo v zakonodajo o zdravju in varnosti; direktivo o enaki obravnavi v zadevah socialne varnosti in direktivo o varstvu pravic samozaposlenih žensk, tudi v kmetijstvu. |
| --- | --- |

3.4

Odbor ugotavlja, da je bilo pet direktiv o enakosti spolov izpuščenih iz procesa preoblikovanja zaradi premalo skupnih točk s predmetom obravnave. (18) Te vključujejo dve direktivi o starševskih pravicah, ki sta bili oblikovani skupaj z organizacijami delodajalcev in delojemalcev ter se ju ne da uvrstiti pod enako obravnavo; direktivo o materinstvu in pravicah doječih mater, ki sodijo v zakonodajo o zdravju in varnosti; direktivo o enaki obravnavi v zadevah socialne varnosti in direktivo o varstvu pravic samozaposlenih žensk, tudi v kmetijstvu.

| 3.5 | Odbor podpira stališče Komisije, da bi vključitev teh direktiv preoblikovano direktivo zapletla in podaljšala. Vendar EESO želi poudariti, da je treba takoj preoblikovati Direktivo 86/613/EGS (19) glede na številne samozaposlene ženske in ženske, zaposlene v kmetijstvu. Mnenje EESO je, da je prav ta del zakonodaje vsebinsko šibek, saj ženskam ne zagotavlja zadostnega varstva. Glede na povezanost z lizbonskimi cilji je zato posodobitev nujna. |
| --- | --- |

3.5

Odbor podpira stališče Komisije, da bi vključitev teh direktiv preoblikovano direktivo zapletla in podaljšala. Vendar EESO želi poudariti, da je treba takoj preoblikovati Direktivo 86/613/EGS (19) glede na številne samozaposlene ženske in ženske, zaposlene v kmetijstvu. Mnenje EESO je, da je prav ta del zakonodaje vsebinsko šibek, saj ženskam ne zagotavlja zadostnega varstva. Glede na povezanost z lizbonskimi cilji je zato posodobitev nujna.

| 3.6 | Komisija je pripravila dva dodatka k direktivam, ki neposredno kažeta dobro ustaljeno sodno prakso in tako samo pojasnjujeta že veljavno zakonodajo. Ta dodatka obravnavata enako plačilo (člen 4) in poklicne pokojnine za javne uslužbence (člen 6). (20) EESO ugotavlja, da je Evropsko sodišče sredstvo krepitve evropskega prava. Preoblikovana direktiva z vključitvijo sodne prakse postaja jasnejša in pridobi namen. |
| --- | --- |

3.6

Komisija je pripravila dva dodatka k direktivam, ki neposredno kažeta dobro ustaljeno sodno prakso in tako samo pojasnjujeta že veljavno zakonodajo. Ta dodatka obravnavata enako plačilo (člen 4) in poklicne pokojnine za javne uslužbence (člen 6). (20) EESO ugotavlja, da je Evropsko sodišče sredstvo krepitve evropskega prava. Preoblikovana direktiva z vključitvijo sodne prakse postaja jasnejša in pridobi namen.

| 3.7 | Postopek kodifikacije je tehničen; Komisija je izjavila, da direktivam vsebina ni bila dodana, z izjemo določbe člena 21 o organih za spodbujanje enake obravnave v „horizontalnih določbah“ Naslova III. Vključitev „horizontalnih določb“ v celotni direktivi sedaj poveča, čeprav nepomembno, pooblastila organov za enakost z razširitvijo obsega uporabe. To lahko odpre pot za poznejšo nadaljnjo širitev pooblastil. EESO poudarja, da lahko, čeprav se vsebina ni spremenila, posodabljanje in prenova direktiv skupaj s sodno prakso dolgoročno marsikaj spremenijo. |
| --- | --- |

3.7

Postopek kodifikacije je tehničen; Komisija je izjavila, da direktivam vsebina ni bila dodana, z izjemo določbe člena 21 o organih za spodbujanje enake obravnave v „horizontalnih določbah“ Naslova III. Vključitev „horizontalnih določb“ v celotni direktivi sedaj poveča, čeprav nepomembno, pooblastila organov za enakost z razširitvijo obsega uporabe. To lahko odpre pot za poznejšo nadaljnjo širitev pooblastil. EESO poudarja, da lahko, čeprav se vsebina ni spremenila, posodabljanje in prenova direktiv skupaj s sodno prakso dolgoročno marsikaj spremenijo.

4.   Sklep

| 4.1 | Enakost spolov podpira trideset let zakonodaje, in čeprav je EESO pohvalil potezo Komisije, da direktivo poenostavi in jo naredi bolj berljivo, je prepričan, da izmenjava in spodbujanje dobrih praks ter povečanje socialnega dialoga predstavljajo konkreten način napredka na tem področju ter popolnoma priznava ključno vlogo socialnih partnerjev, tako da poudarja njihove dejavnosti iz delovnega programa evropskih socialnih partnerjev za obdobje 2003-2005. Komisija mora pri uresničevanju lizbonskih ciljev storiti več za spodbujanje enakega ravnanja, enakih možnosti in vrednosti žensk za evropsko gospodarstvo. |
| --- | --- |

4.1

Enakost spolov podpira trideset let zakonodaje, in čeprav je EESO pohvalil potezo Komisije, da direktivo poenostavi in jo naredi bolj berljivo, je prepričan, da izmenjava in spodbujanje dobrih praks ter povečanje socialnega dialoga predstavljajo konkreten način napredka na tem področju ter popolnoma priznava ključno vlogo socialnih partnerjev, tako da poudarja njihove dejavnosti iz delovnega programa evropskih socialnih partnerjev za obdobje 2003-2005. Komisija mora pri uresničevanju lizbonskih ciljev storiti več za spodbujanje enakega ravnanja, enakih možnosti in vrednosti žensk za evropsko gospodarstvo.

| 4.2 | EESO bo Komisijo zaprosil, da razmisli o spodbujanju držav članic, naj pripravijo knjižico s smernicami, ki bi pojasnile glavne značilnosti evropskih direktiv o enakosti spolov, kot so bile prenesene v nacionalno zakonodajo, obveze delodajalcev in pravice zaposlenih, da se odpravi nepoznavanje enake obravnave in povečajo ugodnosti za gospodarstvo. |
| --- | --- |

4.2

EESO bo Komisijo zaprosil, da razmisli o spodbujanju držav članic, naj pripravijo knjižico s smernicami, ki bi pojasnile glavne značilnosti evropskih direktiv o enakosti spolov, kot so bile prenesene v nacionalno zakonodajo, obveze delodajalcev in pravice zaposlenih, da se odpravi nepoznavanje enake obravnave in povečajo ugodnosti za gospodarstvo.

V Bruslju, 15. decembra 2004

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  SES 8.4.1976 – C-43/75 Defrenne II, ECR 1976, str. 455.

1

(2)  Direktiva Sveta 75/117/EGS z dne 10. februarja 1975 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z uporabo načela enakega plačila za moške in ženske.

2

(3)  Direktiva Sveta 76/207/EGS z dne 9. februarja 1976 o izvajanju načela enake obravnave moških in žensk v zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnim usposabljanjem, napredovanjem in delovnimi razmerami.

3

(4)  Direktiva 2002/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002, ki spreminja Direktivo Sveta 76/207/EGS o izvajanju načela enake obravnave moških in žensk v zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnim usposabljanjem, napredovanjem in delovnimi razmerami.

4

(5)  Direktiva Sveta 79/7/EGS z dne 19. decembra 1978 o postopnem izvajanju načela enake obravnave moških in žensk v zadevah socialne varnosti.

5

(6)  Direktiva Sveta 86/378/EGS z dne 24. julija 1986 o izvajanju načela enake obravnave moških in žensk v poklicnih sistemih zadevah socialne varnosti.

6

(7)  Direktiva Sveta 96/97/ES z dne 20. decembra 1996, ki spreminja Direktivo 86/378/EGS z dne 24. julija 1986 o izvajanju načela enake obravnave moških in žensk v poklicnih sistemih socialne varnosti.

7

(8)  Direktiva Sveta 86/613/EGS z dne 11. decembra 1986 o uporabi načela enake obravnave moških in žensk, samozaposlenih v dejavnostih, vključno s kmetijstvom, ter o varstvu samozaposlenih žensk med nosečnostjo in materinstvom.

8

(9)  Direktiva Sveta 92/85/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so nedavno rodile ali dojijo.

9

(10)  Direktiva Sveta 96/34/ES z dne 3. junija 1996 o okviru starševskega dopusta, sklenjenega med UNICE, CEEP in ETUC.

10

(11)  Direktiva Sveta 97/75/ES z dne 15. decembra 1997, ki spreminja Direktivo 96/34/ES o okvirnem sporazumu o starševskega dopusta, sklenjenem med UNICE, CEEP in ETUC, in jo razširja na Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severno Irsko.

11

(12)  Direktiva Sveta 97/80/ES z dne 15. decembra 1997 o dokaznem bremenu v primerih spolne diskriminacije.

12

(13)  Direktiva Sveta 98/52/ES z dne 13. julija 1998 o razširitvi Direktive 97/80/ES o dokaznem bremenu v primerih diskriminacije zaradi spola na Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.

13

(14)  Streinz, Europarecht, 4. izdaja, Heidelberg 1999, odst. 494.

14

(15)  Od zadeve SES C-96/80 Jenkins, zadeve C-170/84 Bilka v Weber von Hartz, zadeve C-171/88 Rinner-Kühn in zadeve C-184/89 Nimz v Freie und Hansestadt Hamburg.

15

(16)  Zadeva SES C-450/93 Kalanke; zadeva SES C-409/95 Marschall.

16

(17)  Direktiva Sveta 75/117/EGS, Direktiva Sveta 76/207/EGS, Direktiva Sveta 86/378/EGS, Direktiva Sveta 96/97/ES, Direktiva Sveta 97/80/ES, Direktiva Sveta 98/52/ES, Direktiva 2002/73/ES Evropskega Parlamenta in Sveta.

17

(18)  Direktiva Sveta 79/7/EGS, Direktiva Sveta 86/613/EGS, Direktiva Sveta 92/85/EGS, Direktiva Sveta 96/34/ES, Direktiva Sveta 97/75/ES.

18

(19)  Direktiva Sveta 86/613/EGS z dne 11. decembra 1986 o uporabi načela enake obravnave moških in žensk, samozaposlenih v dejavnostih, vključno s kmetijstvom, ter o varstvu samozaposlenih žensk med nosečnostjo in materinstvom.

19

(20)  Člen 4 nove direktive izkazuje dejstvo, da po mnenju Sodišča „(ni ničesar) v besedilu člena 141(1) ES (...), kar bi nakazovalo, da je uporaba navedene določbe omejena na okoliščine, v katerih moški in ženske delajo pri istem delodajalcu“, medtem ko člen 6 pojasnjuje, da velja tudi za sisteme socialnega varstva, ki so povezani s posebno kategorijo javnih uslužbencev, kadar se dajatve plačujejo zaradi delovnega razmerja, so neposredno povezane z dolžino delovne dobe in je višina izračunana na podlagi zadnje plače.

20

---

| 28.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/86 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/86

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij — Študija o povezavah med zakonitim in nezakonitim priseljevanjem

(COM (2004) 412 final)

(2005/C 157/15)

Evropska komisija je 4. junija 2004 sklenila, da na podlagi člena 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropskih skupnosti zaprosi Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij za mnenje o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij — Študija o povezavah med zakonitim in nezakonitim priseljevanjem

Strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo, zadolžena za pripravo dela Odbora pri tej zadevi, je mnenje sprejela dne 24. novembra 2004. Poročevalec je bil g. Pariza Castaños.

Na 413. plenarnem zasedanju z dne 15. in 16. decembra 2004 (seja z dne 15. decembra 2004) je Evropski ekonomsko-socialni odbor sprejel naslednje mnenje s 138 glasovi za, 0 proti in 8 vzdržanimi.

1.   Povzetek sporočila

| 1.1 | Evropski svet je junija 2003 v Solunu poudaril potrebo, da mora EU v okviru povečanega sodelovanja z državami izvora proučiti pravna sredstva za državljane tretjih držav, ki se priseljujejo v Unijo ter pri tem upoštevati sprejemne zmogljivosti držav članic. Komisija je predstavila rezultate študije o povezavah med zakonitim in nezakonitim priseljevanjem, ki jo je zahteval Evropski svet. Ta študija postavlja vprašanje, ali pravni načini za sprejem priseljencev zmanjšujejo spodbude nezakonitemu priseljevanju. Na podlagi tega sporočila bo Komisija predstavila Zeleno knjigo o zakonitih kanalih priseljevanja. |
| --- | --- |

1.1

Evropski svet je junija 2003 v Solunu poudaril potrebo, da mora EU v okviru povečanega sodelovanja z državami izvora proučiti pravna sredstva za državljane tretjih držav, ki se priseljujejo v Unijo ter pri tem upoštevati sprejemne zmogljivosti držav članic. Komisija je predstavila rezultate študije o povezavah med zakonitim in nezakonitim priseljevanjem, ki jo je zahteval Evropski svet. Ta študija postavlja vprašanje, ali pravni načini za sprejem priseljencev zmanjšujejo spodbude nezakonitemu priseljevanju. Na podlagi tega sporočila bo Komisija predstavila Zeleno knjigo o zakonitih kanalih priseljevanja.

| 1.2 | V prvem delu Komisija proučuje obstoječe zakonite kanale migracije delovne sile. Sprejem državljanov tretjih držav zaradi zaposlitve ureja veljavna zakonodaja držav članic, ki pa se zelo razlikuje. Nekatere države so zaprle svoja vrata priseljevanju delovne sile, medtem ko so druge sprejele politike, ki delavcem migrantom dovoljujejo vstop v državo, če imajo ponudbo za delo, z upoštevanjem načela ugodnejše obravnave domačih delavcev. Nekatere države dovoljujejo vstop tudi samozaposlenim delavcem. Večini ekonomskih priseljencev je na začetku vstop v državo dovoljen na podlagi dovoljenja za začasno prebivanje, ki lahko traja od enega do pet let. |
| --- | --- |

1.2

V prvem delu Komisija proučuje obstoječe zakonite kanale migracije delovne sile. Sprejem državljanov tretjih držav zaradi zaposlitve ureja veljavna zakonodaja držav članic, ki pa se zelo razlikuje. Nekatere države so zaprle svoja vrata priseljevanju delovne sile, medtem ko so druge sprejele politike, ki delavcem migrantom dovoljujejo vstop v državo, če imajo ponudbo za delo, z upoštevanjem načela ugodnejše obravnave domačih delavcev. Nekatere države dovoljujejo vstop tudi samozaposlenim delavcem. Večini ekonomskih priseljencev je na začetku vstop v državo dovoljen na podlagi dovoljenja za začasno prebivanje, ki lahko traja od enega do pet let.

| 1.3 | Število ekonomskih priseljencev, ki jih države sprejmejo v kateremkoli letu, je določeno z zelo različnimi metodami. Nekatere države sprejmejo samo visoko kvalificirane delavce (na primer nemški sistem Zelene karte in Program visoko kvalificiranih priseljencev Združenega kraljestva). Druge (številne države južne Evrope) po vrsti postopkov sprejemajo tudi manj kvalificirane delavce Nekatere države, kot je Italija, uporabljajo sistem kvot. Druge, vključno s Španijo, so podpisale bilateralne sporazume z nekaterimi državami za sprejem njihovih državljanov. Sporočilo Komisije proučuje različne instrumente za nadzor priseljevanja. |
| --- | --- |

1.3

Število ekonomskih priseljencev, ki jih države sprejmejo v kateremkoli letu, je določeno z zelo različnimi metodami. Nekatere države sprejmejo samo visoko kvalificirane delavce (na primer nemški sistem Zelene karte in Program visoko kvalificiranih priseljencev Združenega kraljestva). Druge (številne države južne Evrope) po vrsti postopkov sprejemajo tudi manj kvalificirane delavce Nekatere države, kot je Italija, uporabljajo sistem kvot. Druge, vključno s Španijo, so podpisale bilateralne sporazume z nekaterimi državami za sprejem njihovih državljanov. Sporočilo Komisije proučuje različne instrumente za nadzor priseljevanja.

| 1.4 | Komisija prav tako spremlja ukrepe zakonske ureditve, ki so jih sprejele različne države, kot je Belgija. Na eni strani so ti ukrepi dobrodošli, saj integrirajo priseljence v družbo in jih ščitijo pred izkoriščanjem na delovnem mestu. Na drugi strani pa so ti ukrepi tarča kritik, ker spodbujajo nezakonito priseljevanje. |
| --- | --- |

1.4

Komisija prav tako spremlja ukrepe zakonske ureditve, ki so jih sprejele različne države, kot je Belgija. Na eni strani so ti ukrepi dobrodošli, saj integrirajo priseljence v družbo in jih ščitijo pred izkoriščanjem na delovnem mestu. Na drugi strani pa so ti ukrepi tarča kritik, ker spodbujajo nezakonito priseljevanje.

| 1.5 | V drugem delu Komisija ugotavlja, da ima nezakonito priseljevanje več oblik in da je zelo težko pridobiti natančne informacije. Čeprav točen obseg nezakonitega priseljevanja v EU ni znan, se ocenjuje, da je le-ta precejšen. Zmanjšanje tokov nezakonitega priseljevanja je prednostna naloga tako na nacionalni kot na evropski ravni. |
| --- | --- |

1.5

V drugem delu Komisija ugotavlja, da ima nezakonito priseljevanje več oblik in da je zelo težko pridobiti natančne informacije. Čeprav točen obseg nezakonitega priseljevanja v EU ni znan, se ocenjuje, da je le-ta precejšen. Zmanjšanje tokov nezakonitega priseljevanja je prednostna naloga tako na nacionalni kot na evropski ravni.

| 1.6 | Komisija poudarja jasno zvezo med sivo ekonomijo, neurejenim trgom delovne sile in nezakonitim priseljevanjem, predvsem v panogah, kot so gradbeništvo, kmetijstvo, gostinstvo in storitve čiščenja. Znotraj EU predstavlja siva ekonomija med 7 % in 16 % BDP-ja. |
| --- | --- |

1.6

Komisija poudarja jasno zvezo med sivo ekonomijo, neurejenim trgom delovne sile in nezakonitim priseljevanjem, predvsem v panogah, kot so gradbeništvo, kmetijstvo, gostinstvo in storitve čiščenja. Znotraj EU predstavlja siva ekonomija med 7 % in 16 % BDP-ja.

| 1.7 | Vpliv obstoječih zakonitih kanalov, kot so bilateralni sporazumi, na zmanjšanje nezakonitega priseljevanja je zelo težko oceniti. Komisija poudarja, da države članice niso izpeljale potrebnih ocen. Prav tako ni bila narejena ocena vpliva vizumske politike na zmanjšanje nezakonitega priseljevanja. |
| --- | --- |

1.7

Vpliv obstoječih zakonitih kanalov, kot so bilateralni sporazumi, na zmanjšanje nezakonitega priseljevanja je zelo težko oceniti. Komisija poudarja, da države članice niso izpeljale potrebnih ocen. Prav tako ni bila narejena ocena vpliva vizumske politike na zmanjšanje nezakonitega priseljevanja.

| 1.8 | Pričakuje se, da bo tesnejše sodelovanje z državami izvora pomagalo zmanjšati tokove nezakonitega priseljevanja. To je bilo predlagano na srečanjih Evropskega sveta v Tampereju, v Sevilli in Solunu. Vendar pa so sedanje izkušnje držav članic pri izvajanju tesnejšega sodelovanja omejene, rezultati pa na splošno niso posebej osupljivi. Komisija predlaga, da bi bilo v tem primeru nujno sprejeti drugačen pristop na področju spodbud, ponujenih tretjim državam. |
| --- | --- |

1.8

Pričakuje se, da bo tesnejše sodelovanje z državami izvora pomagalo zmanjšati tokove nezakonitega priseljevanja. To je bilo predlagano na srečanjih Evropskega sveta v Tampereju, v Sevilli in Solunu. Vendar pa so sedanje izkušnje držav članic pri izvajanju tesnejšega sodelovanja omejene, rezultati pa na splošno niso posebej osupljivi. Komisija predlaga, da bi bilo v tem primeru nujno sprejeti drugačen pristop na področju spodbud, ponujenih tretjim državam.

| 1.9 | V tretjem delu Komisija predstavi svoje ugotovitve in predlaga ukrepe za nadaljnje ravnanje. Zaradi očitnega pomanjkanja zanesljivih in primerljivih podatkov na ravni EU je Komisija privolila v predstavitev letnega statističnega poročila o migraciji, kar bo zahtevalo usklajevanje in izmenjavo informacij med državami članicami. Komisija navaja korake, ki so bili napravljeni do sedaj: ustanovitev skupine strokovnjakov, imenovane Odbor za priseljevanje in azil, začetek oblikovanja Evropske mreže priseljevanja (na podlagi katere v letu 2004 poteka pilotski projekt) in vzpostavitev mreže Nacionalnih kontaktnih točk za integracijo. V zvezi z nezakonitim priseljevanjem je bil vzpostavljen sistem zgodnjega opozarjanja, prav tako pa je bil dosežen napredek pri izmenjavi informacij. |
| --- | --- |

1.9

V tretjem delu Komisija predstavi svoje ugotovitve in predlaga ukrepe za nadaljnje ravnanje. Zaradi očitnega pomanjkanja zanesljivih in primerljivih podatkov na ravni EU je Komisija privolila v predstavitev letnega statističnega poročila o migraciji, kar bo zahtevalo usklajevanje in izmenjavo informacij med državami članicami. Komisija navaja korake, ki so bili napravljeni do sedaj: ustanovitev skupine strokovnjakov, imenovane Odbor za priseljevanje in azil, začetek oblikovanja Evropske mreže priseljevanja (na podlagi katere v letu 2004 poteka pilotski projekt) in vzpostavitev mreže Nacionalnih kontaktnih točk za integracijo. V zvezi z nezakonitim priseljevanjem je bil vzpostavljen sistem zgodnjega opozarjanja, prav tako pa je bil dosežen napredek pri izmenjavi informacij.

| 1.10 | Komisija meni, da se bo zaradi učinka upadanja števila in staranja prebivalstva, zaposlovanje državljanov tretjih držav in priseljevanje iz gospodarskih razlogov v EU verjetno nadaljevalo in naraščalo. Države izvora prav tako znova in znova zahtevajo več kanalov za zakonito priseljevanje. |
| --- | --- |

1.10

Komisija meni, da se bo zaradi učinka upadanja števila in staranja prebivalstva, zaposlovanje državljanov tretjih držav in priseljevanje iz gospodarskih razlogov v EU verjetno nadaljevalo in naraščalo. Države izvora prav tako znova in znova zahtevajo več kanalov za zakonito priseljevanje.

| 1.11 | Komisija opozarja na dejstvo, da njen predlog Direktive o sprejemu delavcev (1), ki ga je predložila leta 2001, ni dobil podpore Sveta. Komisija postavlja vprašanje, ali naj se sprejem ekonomskih priseljencev ureja na ravni EU, vprašanje o stopnji ciljne harmonizacije in, ali naj se ohrani načelo prednosti Skupnosti za domači trg delovne sile. Komisija navaja, da osnutek Pogodbe o Ustavi za Evropo potrjuje evropske pristojnosti na področju politike priseljevanja, vendar prepušča državam članicam, da določijo število priseljencev, ki jih bodo sprejele; prav tako obstaja potreba po tem, da ukrepi, ki so bili sprejeti na tem področju, koristijo celotni EU. Na koncu tega leta bo Komisija predstavila Zeleno knjigo o predlogu direktive in težavah znotraj Sveta ter na koncu 2004 organizirala javno obravnavo. |
| --- | --- |

1.11

Komisija opozarja na dejstvo, da njen predlog Direktive o sprejemu delavcev (1), ki ga je predložila leta 2001, ni dobil podpore Sveta. Komisija postavlja vprašanje, ali naj se sprejem ekonomskih priseljencev ureja na ravni EU, vprašanje o stopnji ciljne harmonizacije in, ali naj se ohrani načelo prednosti Skupnosti za domači trg delovne sile. Komisija navaja, da osnutek Pogodbe o Ustavi za Evropo potrjuje evropske pristojnosti na področju politike priseljevanja, vendar prepušča državam članicam, da določijo število priseljencev, ki jih bodo sprejele; prav tako obstaja potreba po tem, da ukrepi, ki so bili sprejeti na tem področju, koristijo celotni EU. Na koncu tega leta bo Komisija predstavila Zeleno knjigo o predlogu direktive in težavah znotraj Sveta ter na koncu 2004 organizirala javno obravnavo.

| 1.12 | Komisija meni, da so ukrepi zakonske ureditve pomagali pri reševanju velikega števila nezakonitih priseljencev, vendar se jih ne sme pojmovati kot ustrezen način za urejanje migracijskih tokov. Odbor za priseljevanje in azil mora nadalje analizirati postopke zakonske ureditve za identifikacijo in primerjavo praks. |
| --- | --- |

1.12

Komisija meni, da so ukrepi zakonske ureditve pomagali pri reševanju velikega števila nezakonitih priseljencev, vendar se jih ne sme pojmovati kot ustrezen način za urejanje migracijskih tokov. Odbor za priseljevanje in azil mora nadalje analizirati postopke zakonske ureditve za identifikacijo in primerjavo praks.

| 1.13 | Spodbujanje integracije državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državah članicah, je temeljni cilj, ki mora po mnenju Komisije biti del vseh prihodnjih predlogov. Temeljni vidik tega cilja je integracija v trg delovne sile, zato Komisija opozarja na potrebo po ukrepih, kot je zmanjšanje vrzeli med brezposelnostjo državljanov tretjih držav in državljanov EU. Komisija omenja tudi pomembnost spodbujanja večje mobilnosti na trgu delovne sile v EU, kar sta že omogočili Direktiva o rezidentih za daljši čas (2) in Uredba 1408/71. Prav tako se mora izboljšati priznavanje poklicnih kvalifikacij državljanov tretjih držav. |
| --- | --- |

1.13

Spodbujanje integracije državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državah članicah, je temeljni cilj, ki mora po mnenju Komisije biti del vseh prihodnjih predlogov. Temeljni vidik tega cilja je integracija v trg delovne sile, zato Komisija opozarja na potrebo po ukrepih, kot je zmanjšanje vrzeli med brezposelnostjo državljanov tretjih držav in državljanov EU. Komisija omenja tudi pomembnost spodbujanja večje mobilnosti na trgu delovne sile v EU, kar sta že omogočili Direktiva o rezidentih za daljši čas (2) in Uredba 1408/71. Prav tako se mora izboljšati priznavanje poklicnih kvalifikacij državljanov tretjih držav.

| 1.14 | Komisija je mnenja, da je delo na črno pomemben dejavnik privlačnosti za nezakonito priseljevanje, zato mora biti glavni cilj spremeniti delo na črno v redno zaposlitev. Ta cilj je že vključen v smernice politike zaposlovanja. |
| --- | --- |

1.14

Komisija je mnenja, da je delo na črno pomemben dejavnik privlačnosti za nezakonito priseljevanje, zato mora biti glavni cilj spremeniti delo na črno v redno zaposlitev. Ta cilj je že vključen v smernice politike zaposlovanja.

| 1.15 | Razvijanje politike Skupnosti glede vračanja je, med drugimi političnimi instrumenti, prav tako prednostna naloga, da bi zagotovili vrnitev nezakonitih priseljencev v njihovo državo izvora. Komisija predlaga oblikovanje finančnih instrumentov za nadzor vrnitve za leti 2005 in 2006. |
| --- | --- |

1.15

Razvijanje politike Skupnosti glede vračanja je, med drugimi političnimi instrumenti, prav tako prednostna naloga, da bi zagotovili vrnitev nezakonitih priseljencev v njihovo državo izvora. Komisija predlaga oblikovanje finančnih instrumentov za nadzor vrnitve za leti 2005 in 2006.

| 1.16 | Nazadnje, Komisija navaja, da je ta študija potrdila, da je tesnejše sodelovanje z državami izvora ali tranzita nujno za zmanjšanje tokov nezakonitega in za ureditev zakonitega priseljevanja. Da bi ugotovili, kako dobro je to sodelovanje, je treba je združiti vse razpoložljive informacije. Treba je proučiti idejo o razvoju programov usposabljanja tistih kvalifikacij v državah izvora, ki jih EU potrebuje. Obstajajo tudi druge zadeve, ki jih je treba proučiti, kot je delna sprememba vizumske politike, da bi uvedli nekatere kategorije, za katere se lahko vizum izda hitreje. |
| --- | --- |

1.16

Nazadnje, Komisija navaja, da je ta študija potrdila, da je tesnejše sodelovanje z državami izvora ali tranzita nujno za zmanjšanje tokov nezakonitega in za ureditev zakonitega priseljevanja. Da bi ugotovili, kako dobro je to sodelovanje, je treba je združiti vse razpoložljive informacije. Treba je proučiti idejo o razvoju programov usposabljanja tistih kvalifikacij v državah izvora, ki jih EU potrebuje. Obstajajo tudi druge zadeve, ki jih je treba proučiti, kot je delna sprememba vizumske politike, da bi uvedli nekatere kategorije, za katere se lahko vizum izda hitreje.

2.   Splošne pripombe

| 2.1 | EESO pozdravlja dejstvo, da Komisija predstavlja to sporočilo, ki daje nov zagon politiki priseljevanja Skupnosti. Razprave znotraj Sveta zaradi precej nekooperativnega vedenja nekaterih vlad članic napredujejo zelo počasi. EESO je že v številnih mnenjih izjavil, da obstaja jasna povezava med zakonitim in nezakonitim priseljevanjem. Kjer ni ustreznih, transparentnih in fleksibilnih kanalov za zakonito priseljevanje, poraste nezakonito priseljevanje (3). Potrebna je pametna azilna politika kot tudi usklajena zakonodaja, ki bo zagotovila ustrezno zaščito tistih, ki potrebujejo mednarodno zaščito. |
| --- | --- |

2.1

EESO pozdravlja dejstvo, da Komisija predstavlja to sporočilo, ki daje nov zagon politiki priseljevanja Skupnosti. Razprave znotraj Sveta zaradi precej nekooperativnega vedenja nekaterih vlad članic napredujejo zelo počasi. EESO je že v številnih mnenjih izjavil, da obstaja jasna povezava med zakonitim in nezakonitim priseljevanjem. Kjer ni ustreznih, transparentnih in fleksibilnih kanalov za zakonito priseljevanje, poraste nezakonito priseljevanje (3). Potrebna je pametna azilna politika kot tudi usklajena zakonodaja, ki bo zagotovila ustrezno zaščito tistih, ki potrebujejo mednarodno zaščito.

| 2.2 | Sporočilo Komisije o priseljevanju, integraciji in zaposlovanju (4) ter Evropski svet v Solunu sta izrazila prepričanje, da bo število ekonomskih priseljencev iz tretjih držav v EU v naslednjih letih izrazito naraslo. Porast ekonomskega priseljevanja je viden tako na visoko kot na nizko kvalificiranih delovnih mestih. Kot je izjavil EESO, je treba priseljevanje, da bi se izognili težavam na trgu delovne sile, peljati po poti pravnih in transparentnih sredstev. Da bi to dosegli, mora med vladami in socialnimi partnerji obstajati ustrezno sodelovanje. |
| --- | --- |

2.2

Sporočilo Komisije o priseljevanju, integraciji in zaposlovanju (4) ter Evropski svet v Solunu sta izrazila prepričanje, da bo število ekonomskih priseljencev iz tretjih držav v EU v naslednjih letih izrazito naraslo. Porast ekonomskega priseljevanja je viden tako na visoko kot na nizko kvalificiranih delovnih mestih. Kot je izjavil EESO, je treba priseljevanje, da bi se izognili težavam na trgu delovne sile, peljati po poti pravnih in transparentnih sredstev. Da bi to dosegli, mora med vladami in socialnimi partnerji obstajati ustrezno sodelovanje.

| 2.3 | Težko je razumeti zakaj Svet ni sprejel Direktive o sprejemu in bivanju priseljenih delavcev, ki jo je Komisija predlagala 2001. V svojem mnenju (5) je EESO navedel, da je predlog Komisije dobrodošel, vendar pomanjkljiv, ter predlagal, da naj bi za sprejem delavcev bila na voljo dva kanala: pridobitev delovnega dovoljenja in dovoljenja za bivanje v njihovi državi izvora ter možnost začasnega vstopnega dovoljenja in dovoljenja za bivanje zaradi iskanja dela. S predlogom te direktive je Komisija izpolnila obveznosti, ki izhajajo iz Tampereja, medtem ko je Svet s svojim ravnanjem pokazal, da je pozabil na ta cilj . |
| --- | --- |

2.3

Težko je razumeti zakaj Svet ni sprejel Direktive o sprejemu in bivanju priseljenih delavcev, ki jo je Komisija predlagala 2001. V svojem mnenju (5) je EESO navedel, da je predlog Komisije dobrodošel, vendar pomanjkljiv, ter predlagal, da naj bi za sprejem delavcev bila na voljo dva kanala: pridobitev delovnega dovoljenja in dovoljenja za bivanje v njihovi državi izvora ter možnost začasnega vstopnega dovoljenja in dovoljenja za bivanje zaradi iskanja dela. S predlogom te direktive je Komisija izpolnila obveznosti, ki izhajajo iz Tampereja, medtem ko je Svet s svojim ravnanjem pokazal, da je pozabil na ta cilj .

| 2.4 | V odgovoru na vprašanje Komisije bi EESO pripomnil, da je sprejem ekonomskih priseljencev treba urejati na ravni EU; da bi to zagotovili, mora obstajati visoka stopnja usklajenosti zakonodaje, kot je to določeno v osnutku Pogodbe o Ustavi za Evropo. V prejšnjih mnenjih (6) je EESO že pozval EU, naj hitro razvije skupno politiko priseljevanja in uskladi zakonodajo. Odbor bo preučil Zeleno knjigo, ki jo je pripravila Komisija, in bo o zadevi podal mnenje. |
| --- | --- |

2.4

V odgovoru na vprašanje Komisije bi EESO pripomnil, da je sprejem ekonomskih priseljencev treba urejati na ravni EU; da bi to zagotovili, mora obstajati visoka stopnja usklajenosti zakonodaje, kot je to določeno v osnutku Pogodbe o Ustavi za Evropo. V prejšnjih mnenjih (6) je EESO že pozval EU, naj hitro razvije skupno politiko priseljevanja in uskladi zakonodajo. Odbor bo preučil Zeleno knjigo, ki jo je pripravila Komisija, in bo o zadevi podal mnenje.

3.   Posebne pripombe

| 3.1 | Obstoječi zakoniti kanali migracije delovne sile so neustrezni. Bilateralni sporazumi, kvote, programi za sprejem visoko kvalificiranih delavcev in drugi instrumenti, ki so na voljo, očitno niso zadostni, da bi ekonomsko migracijo vodili po zakonitih kanalih, saj nezakonito priseljevanje še vedno narašča. Evropska unija in države članice potrebujejo odprto obliko zakonodaje, ki bo priseljevanju delovne sile omogočila pot po zakonitih in transparentnih kanalih, tako za visoko kot tudi za nizko kvalificirano delovno silo. |
| --- | --- |

3.1

Obstoječi zakoniti kanali migracije delovne sile so neustrezni. Bilateralni sporazumi, kvote, programi za sprejem visoko kvalificiranih delavcev in drugi instrumenti, ki so na voljo, očitno niso zadostni, da bi ekonomsko migracijo vodili po zakonitih kanalih, saj nezakonito priseljevanje še vedno narašča. Evropska unija in države članice potrebujejo odprto obliko zakonodaje, ki bo priseljevanju delovne sile omogočila pot po zakonitih in transparentnih kanalih, tako za visoko kot tudi za nizko kvalificirano delovno silo.

| 3.2 | Številne države članice so se odločile odpreti pot samo priseljevanju visoko kvalificiranih delavcev. Sporočilo Komisije opozarja na izkušnje Nemčije in Združenega kraljestva. EESO je mnenja, da so to zelo omejene izkušnje, na katere je treba gledati naklonjeno, čeprav ne izpolnjujejo potreb v teh sektorjih zaposlovanja. Nadalje, države članice morajo razviti nove pravne instrumente za priseljevanje manj kvalificiranih delavcev, ki jih potrebuje njihov trg delovne sile, ki pa so trenutno v večji meri udeleženi v sivi ekonomiji ter nezakonitem zaposlovanju in priseljevanju, predvsem v sektorjih, kot so pomoč na domu, zdravstvo, osebne storitve, kmetijstvo, gostinstvo, gradbeništvo itd. |
| --- | --- |

3.2

Številne države članice so se odločile odpreti pot samo priseljevanju visoko kvalificiranih delavcev. Sporočilo Komisije opozarja na izkušnje Nemčije in Združenega kraljestva. EESO je mnenja, da so to zelo omejene izkušnje, na katere je treba gledati naklonjeno, čeprav ne izpolnjujejo potreb v teh sektorjih zaposlovanja. Nadalje, države članice morajo razviti nove pravne instrumente za priseljevanje manj kvalificiranih delavcev, ki jih potrebuje njihov trg delovne sile, ki pa so trenutno v večji meri udeleženi v sivi ekonomiji ter nezakonitem zaposlovanju in priseljevanju, predvsem v sektorjih, kot so pomoč na domu, zdravstvo, osebne storitve, kmetijstvo, gostinstvo, gradbeništvo itd.

| 3.2.1 | Zelo je pomembno, da imajo prihodnji priseljenci zadostne in jasne informacije o obstoječih instrumentih, ki urejajo zakonito priseljevanje v državah članicah. Konzularne službe morajo te informacije dati državam izvora, v državah prejemnicah EU pa morajo biti priseljenci obveščeni o teh instrumentih. |
| --- | --- |

3.2.1

Zelo je pomembno, da imajo prihodnji priseljenci zadostne in jasne informacije o obstoječih instrumentih, ki urejajo zakonito priseljevanje v državah članicah. Konzularne službe morajo te informacije dati državam izvora, v državah prejemnicah EU pa morajo biti priseljenci obveščeni o teh instrumentih.

| 3.3 | Nadalje, bilateralni sporazumi med državami članicami in tretjimi državami, ki urejajo migracijo delovne sile, pomenijo zelo pozitiven razvoj, saj temeljijo na sodelovanju z državami izvora, kar so Svet, Komisija, Evropski parlament in EESO zahtevali vse od Tampereja. Večina teh sporazumov se uporablja za urejanje vprašanj začasnih priseljencev in tistih na nizko kvalificiranih delovnih mestih. EESO pa bi vendarle rad opozoril, da bi lahko bili ti sporazumi bolj učinkoviti, če bi jih izvajali v sodelovanju s socialnimi partnerji v državah članicah in državah izvora. Te izkušnje so poudarile tudi težave konzularnih služb držav članic, kjer primanjkuje osebja, specializiranega za migracije delovne sile. |
| --- | --- |

3.3

Nadalje, bilateralni sporazumi med državami članicami in tretjimi državami, ki urejajo migracijo delovne sile, pomenijo zelo pozitiven razvoj, saj temeljijo na sodelovanju z državami izvora, kar so Svet, Komisija, Evropski parlament in EESO zahtevali vse od Tampereja. Večina teh sporazumov se uporablja za urejanje vprašanj začasnih priseljencev in tistih na nizko kvalificiranih delovnih mestih. EESO pa bi vendarle rad opozoril, da bi lahko bili ti sporazumi bolj učinkoviti, če bi jih izvajali v sodelovanju s socialnimi partnerji v državah članicah in državah izvora. Te izkušnje so poudarile tudi težave konzularnih služb držav članic, kjer primanjkuje osebja, specializiranega za migracije delovne sile.

| 3.3.1 | EESO prav tako predlaga, da bi na podlagi pridružitvenih sporazumov in sporazumov o sodelovanju med EU in številnimi tretjimi državami EU lahko razvila specializirane službe za migracijo delovne sile. Pridružitveni sporazumi in sporazumi o sodelovanju med EU in tretjimi državami bi lahko pokrivali možnosti za priseljevanje delovne sile in programe usposabljanja. Priseljevanje kvalificiranih delavcev iz držav izvora v Evropo bi lahko bilo nova ovira razvoju v teh državah, zato morajo Evropska unija in države članice sodelovati s temi državami ter tako zagotoviti, da bo priseljevanje postalo dejavnik razvoja in ne dodatna težava. |
| --- | --- |

3.3.1

EESO prav tako predlaga, da bi na podlagi pridružitvenih sporazumov in sporazumov o sodelovanju med EU in številnimi tretjimi državami EU lahko razvila specializirane službe za migracijo delovne sile. Pridružitveni sporazumi in sporazumi o sodelovanju med EU in tretjimi državami bi lahko pokrivali možnosti za priseljevanje delovne sile in programe usposabljanja. Priseljevanje kvalificiranih delavcev iz držav izvora v Evropo bi lahko bilo nova ovira razvoju v teh državah, zato morajo Evropska unija in države članice sodelovati s temi državami ter tako zagotoviti, da bo priseljevanje postalo dejavnik razvoja in ne dodatna težava.

| 3.3.2 | Nadalje, te države na področju trgovine ter finančnih in tehnoloških tokov ne uživajo uravnoteženega odnosa z EU Pridružitveni sporazumi in sporazumi o sodelovanju med Evropsko unijo in tretjimi državami morajo vsebovati nove politične in ekonomske instrumente, ki bodo ugodno vplivali na razvoj v teh državah. To je edini način, kako zagotoviti pametno sodelovanje pri preprečevanju nezakonitega priseljevanja. Polno sodelovanje med EU in državami v razvoju je potrebno tudi v okviru STO. |
| --- | --- |

3.3.2

Nadalje, te države na področju trgovine ter finančnih in tehnoloških tokov ne uživajo uravnoteženega odnosa z EU Pridružitveni sporazumi in sporazumi o sodelovanju med Evropsko unijo in tretjimi državami morajo vsebovati nove politične in ekonomske instrumente, ki bodo ugodno vplivali na razvoj v teh državah. To je edini način, kako zagotoviti pametno sodelovanje pri preprečevanju nezakonitega priseljevanja. Polno sodelovanje med EU in državami v razvoju je potrebno tudi v okviru STO.

| 3.4 | Nekatere države članice po tem, ko so v sodelovanju z združenji delodajalcev in sindikatov ocenile potrebe svojih trgov delovne sile, uporabljajo sistem kvot za izvajanje bilateralnih sporazumov. Zaradi padajočega števila in okorne birokracije, ki jo ustvarja ta sistem, rezultati niso tako dobri, kot je bilo pričakovano. Primer dajejo države, kjer se nezakonito priseljevanje zelo hitro povečuje (kot je Španija) in kjer le-to še ni izpolnilo kvot. Bolj uporaben bi bil fleksibilnejši sistem za upravljanje kvot, na primer, izdaja začasnih vizumov za iskanje dela, kot je to v svojem mnenju (7) o Direktivi o sprejemih predlagal EESO. |
| --- | --- |

3.4

Nekatere države članice po tem, ko so v sodelovanju z združenji delodajalcev in sindikatov ocenile potrebe svojih trgov delovne sile, uporabljajo sistem kvot za izvajanje bilateralnih sporazumov. Zaradi padajočega števila in okorne birokracije, ki jo ustvarja ta sistem, rezultati niso tako dobri, kot je bilo pričakovano. Primer dajejo države, kjer se nezakonito priseljevanje zelo hitro povečuje (kot je Španija) in kjer le-to še ni izpolnilo kvot. Bolj uporaben bi bil fleksibilnejši sistem za upravljanje kvot, na primer, izdaja začasnih vizumov za iskanje dela, kot je to v svojem mnenju (7) o Direktivi o sprejemih predlagal EESO.

| 3.5 | V Evropi je veliko ljudi „brez dokumentov“, ki, kot trdi Komisija, delajo nezakonito in so udeleženi v sivi ekonomiji. Ti ljudje so v EU vstopili nezakonito, ali pa so prišli do konca svojega zakonitega bivanja in se niso vrnili v svojo državo izvora. Sporočilo Komisije opozarja na politike vračanja in zakonske ureditve. |
| --- | --- |

3.5

V Evropi je veliko ljudi „brez dokumentov“, ki, kot trdi Komisija, delajo nezakonito in so udeleženi v sivi ekonomiji. Ti ljudje so v EU vstopili nezakonito, ali pa so prišli do konca svojega zakonitega bivanja in se niso vrnili v svojo državo izvora. Sporočilo Komisije opozarja na politike vračanja in zakonske ureditve.

| 3.6 | EESO se ne strinja z izjavo Komisije, da je edini skladen pristop pri soočanju z nezakonitimi prebivalci ta, da se zagotovi njihova vrnitev v državo izvora
   (8)
  . To ni realističen pristop, ker sistemi in instrumenti za vračanje niso sposobni rešiti položaja, v katerem so milijoni ljudi. V svojem mnenju (9) o Zeleni knjigi o politiki Skupnosti v zvezi z vračanjem nezakonitih prebivalcev in v mnenju (10) o odprti metodi usklajevanja, je EESO že izrazil svoje stališče: EESO meni, da obvezna vrnitev ne bi smela biti edini in prvi odgovor EU na priseljence, ki so trenutno v EU v nasprotju z veljavnimi predpisi. Kar je potrebno, je vsestranska politika, ki vključuje tako vrnitev kot tudi zakonsko ureditev
   (11)
  . Če politike obvezne vrnitve ne povežemo z ukrepi zakonske ureditve, bo število ljudi, ki ne izpolnjuje veljavnih predpisov za bivanje, ostalo nespremenjeno, kar bo vzdrževalo sivo ekonomijo in vodilo k povečanemu izkoriščanju v zaposlovanju ter k socialni izključenosti
   (12)
  . EESO upa, da bodo politike Skupnosti spodbujale programe za prostovoljno vrnitev, in je prepričan, da se mora prisilna vrnitev ohraniti za primere, kjer je to dejansko upravičeno, kot je EESO navedel v omenjenem mnenju o zeleni knjigi o politiki vračanja. (13) |
| --- | --- |

3.6

EESO se ne strinja z izjavo Komisije, da je edini skladen pristop pri soočanju z nezakonitimi prebivalci ta, da se zagotovi njihova vrnitev v državo izvora
   (8)
  . To ni realističen pristop, ker sistemi in instrumenti za vračanje niso sposobni rešiti položaja, v katerem so milijoni ljudi. V svojem mnenju (9) o Zeleni knjigi o politiki Skupnosti v zvezi z vračanjem nezakonitih prebivalcev in v mnenju (10) o odprti metodi usklajevanja, je EESO že izrazil svoje stališče: EESO meni, da obvezna vrnitev ne bi smela biti edini in prvi odgovor EU na priseljence, ki so trenutno v EU v nasprotju z veljavnimi predpisi. Kar je potrebno, je vsestranska politika, ki vključuje tako vrnitev kot tudi zakonsko ureditev
   (11)
  . Če politike obvezne vrnitve ne povežemo z ukrepi zakonske ureditve, bo število ljudi, ki ne izpolnjuje veljavnih predpisov za bivanje, ostalo nespremenjeno, kar bo vzdrževalo sivo ekonomijo in vodilo k povečanemu izkoriščanju v zaposlovanju ter k socialni izključenosti
   (12)
  . EESO upa, da bodo politike Skupnosti spodbujale programe za prostovoljno vrnitev, in je prepričan, da se mora prisilna vrnitev ohraniti za primere, kjer je to dejansko upravičeno, kot je EESO navedel v omenjenem mnenju o zeleni knjigi o politiki vračanja. (13)

| 3.7 | EESO je že izjavil, da se mora status ljudi, ki ne izpolnjujejo veljavnih predpisov za bivanje, zakonsko urediti, pod določenimi pogoji pa mora ta status temeljiti na stopnji, do katere so se ti ljudje socialno in zaposlitveno ukoreninili (14). Svet in Komisija imata prav, ko trdita, da se mora delo na črno spremeniti v redno zaposlitev in da mora za to obstajati sodelovanje zadevnih oseb, med katerimi je večina nezakonitih priseljencev. Prav tako je potrebno sodelovanje med socialnimi partnerji (15). |
| --- | --- |

3.7

EESO je že izjavil, da se mora status ljudi, ki ne izpolnjujejo veljavnih predpisov za bivanje, zakonsko urediti, pod določenimi pogoji pa mora ta status temeljiti na stopnji, do katere so se ti ljudje socialno in zaposlitveno ukoreninili (14). Svet in Komisija imata prav, ko trdita, da se mora delo na črno spremeniti v redno zaposlitev in da mora za to obstajati sodelovanje zadevnih oseb, med katerimi je večina nezakonitih priseljencev. Prav tako je potrebno sodelovanje med socialnimi partnerji (15).

| 3.8 | Nezakonito priseljevanje je tesno povezano s sivo ekonomijo in delom na črno. Vendar pa je priseljevanje le en vidik sive ekonomije, značilnosti nezakonite zaposlitve pa so privlačen dejavnik za tokove nezakonitega priseljevanja. EESO zato pozdravlja zakonodajo v nekaterih državah članicah, ki olajšuje zakonsko urejanje položaja teh ljudi zaradi zaposlitvenih ali človekoljubnih razlogov, ali ker so se že integrirali v družbo. Ta pristop bi lahko preprečil kopičenje ljudi v nezakonitem položaju, zaradi katerega so potrebni izredni postopki zakonskega urejanja. Ti instrumenti morajo biti transparentni in jih je treba izvajati z ustreznimi informacijami in usklajevanjem med državami članicami. |
| --- | --- |

3.8

Nezakonito priseljevanje je tesno povezano s sivo ekonomijo in delom na črno. Vendar pa je priseljevanje le en vidik sive ekonomije, značilnosti nezakonite zaposlitve pa so privlačen dejavnik za tokove nezakonitega priseljevanja. EESO zato pozdravlja zakonodajo v nekaterih državah članicah, ki olajšuje zakonsko urejanje položaja teh ljudi zaradi zaposlitvenih ali človekoljubnih razlogov, ali ker so se že integrirali v družbo. Ta pristop bi lahko preprečil kopičenje ljudi v nezakonitem položaju, zaradi katerega so potrebni izredni postopki zakonskega urejanja. Ti instrumenti morajo biti transparentni in jih je treba izvajati z ustreznimi informacijami in usklajevanjem med državami članicami.

| 3.9 | Priseljence je treba s spodbujanjem večje mobilnosti popolnoma integrirati v evropski trg delovne sile. EESO je podprl (16) Direktivo o statusu državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas, kar bo olajšalo mobilnost priseljencev, ki jim je bil podeljen ta status. EESO je tudi podprl razširjeno Uredbo 1408/71 (17) o državljanih tretjih držav. Ustrezno bi bilo razširiti mobilnost na druge skupine priseljencev na podlagi evropske strategije zaposlovanja in tudi z uporabo mreže EURES. |
| --- | --- |

3.9

Priseljence je treba s spodbujanjem večje mobilnosti popolnoma integrirati v evropski trg delovne sile. EESO je podprl (16) Direktivo o statusu državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas, kar bo olajšalo mobilnost priseljencev, ki jim je bil podeljen ta status. EESO je tudi podprl razširjeno Uredbo 1408/71 (17) o državljanih tretjih držav. Ustrezno bi bilo razširiti mobilnost na druge skupine priseljencev na podlagi evropske strategije zaposlovanja in tudi z uporabo mreže EURES.

| 3.9.1 | Komisija izjavlja, da bo predlog Direktive o storitvah na notranjem trgu za opravljanje čezmejnih storitev prav tako povečal mobilnost. EESO pripravlja mnenje (18), ki vsebuje številne predloge za reševanje težav, ki jih je povzročila ta direktiva. |
| --- | --- |

3.9.1

Komisija izjavlja, da bo predlog Direktive o storitvah na notranjem trgu za opravljanje čezmejnih storitev prav tako povečal mobilnost. EESO pripravlja mnenje (18), ki vsebuje številne predloge za reševanje težav, ki jih je povzročila ta direktiva.

| 3.10 | Veliko priseljencev ne more poprijeti za delo, ki ustreza njihovim kvalifikacijam, ker organi držav članic ne priznavajo njihovih poklicnih kvalifikacij. EU mora razširiti Direktivo o poklicnih kvalifikacijah, da bi omogočila priznavanje tistih, ki so bila pridobljena v državi izvora. To bo preprečilo pojave diskriminacije, države članice in evropska podjetja pa bodo imela več koristi od dela ljudi, če bodo upoštevala njihove poklicne kvalifikacije. |
| --- | --- |

3.10

Veliko priseljencev ne more poprijeti za delo, ki ustreza njihovim kvalifikacijam, ker organi držav članic ne priznavajo njihovih poklicnih kvalifikacij. EU mora razširiti Direktivo o poklicnih kvalifikacijah, da bi omogočila priznavanje tistih, ki so bila pridobljena v državi izvora. To bo preprečilo pojave diskriminacije, države članice in evropska podjetja pa bodo imela več koristi od dela ljudi, če bodo upoštevala njihove poklicne kvalifikacije.

| 3.11 | Pomanjkanje ustreznih podatkov pomeni, da učinka vizumske politike na zmanjšanje nezakonitega priseljevanja ni mogoče oceniti. Predpis o kratkoročnem vizumu za državljane tretjih držav bi lahko zmanjšal obseg nezakonitega priseljevanja, ki ga povzroča ta položaj, vendar pa je treba upoštevati tudi tveganje, da bi lahko naraslo število ljudi, ki so žrtev mreže trgovanja z belim blagom. EESO podpira uporabo vizumskega instrumenta samo v izjemnih okoliščinah. Vizumska politika bi lahko omejila mobilnost ljudi na zelo diskriminatoren način, kar pomeni, da je potrebno ustrezno delovanje konzularnih služb — delovanje, ki je transparentno in ki odpravlja vsako možno obliko korupcije. |
| --- | --- |

3.11

Pomanjkanje ustreznih podatkov pomeni, da učinka vizumske politike na zmanjšanje nezakonitega priseljevanja ni mogoče oceniti. Predpis o kratkoročnem vizumu za državljane tretjih držav bi lahko zmanjšal obseg nezakonitega priseljevanja, ki ga povzroča ta položaj, vendar pa je treba upoštevati tudi tveganje, da bi lahko naraslo število ljudi, ki so žrtev mreže trgovanja z belim blagom. EESO podpira uporabo vizumskega instrumenta samo v izjemnih okoliščinah. Vizumska politika bi lahko omejila mobilnost ljudi na zelo diskriminatoren način, kar pomeni, da je potrebno ustrezno delovanje konzularnih služb — delovanje, ki je transparentno in ki odpravlja vsako možno obliko korupcije.

| 3.12 | EESO se strinja s trditvijo Komisije, da mora boj proti nezakonitemu priseljevanju ostati ključni del reševanja vprašanj priseljevanja. Odprtje zakonitih kanalov za migracijo delovne sile, zmanjšanje obsega sive ekonomije in nezakonitega zaposlovanja, sodelovanje z državami izvora itd. mora spremljati resnično učinkovit nadzor zunanjih meja EU. |
| --- | --- |

3.12

EESO se strinja s trditvijo Komisije, da mora boj proti nezakonitemu priseljevanju ostati ključni del reševanja vprašanj priseljevanja. Odprtje zakonitih kanalov za migracijo delovne sile, zmanjšanje obsega sive ekonomije in nezakonitega zaposlovanja, sodelovanje z državami izvora itd. mora spremljati resnično učinkovit nadzor zunanjih meja EU.

| 3.13 | Kriminalne organizacije, ki so vpletene v trgovino z ljudmi, so zelo močne in povezane z drugimi kriminalnimi dejavnostmi. V različnih mnenjih (19) je EESO zahteval bolj učinkovit boj proti kriminalnim mrežam trgovine z ljudmi. Sodelovanje med pravosodnim in notranjim ministrstvom držav članic ter Evropsko komisijo se mora izboljšati. EUROPOL-u in EUROJUST-u je treba zagotoviti najustreznejše politične, pravne in administrativne instrumente. Na Evropski agenciji za nadzor meja je treba pospešiti delo, prav tako pa je na srednji rok treba pospešiti ustanovitev evropske službe državne mejne straže. |
| --- | --- |

3.13

Kriminalne organizacije, ki so vpletene v trgovino z ljudmi, so zelo močne in povezane z drugimi kriminalnimi dejavnostmi. V različnih mnenjih (19) je EESO zahteval bolj učinkovit boj proti kriminalnim mrežam trgovine z ljudmi. Sodelovanje med pravosodnim in notranjim ministrstvom držav članic ter Evropsko komisijo se mora izboljšati. EUROPOL-u in EUROJUST-u je treba zagotoviti najustreznejše politične, pravne in administrativne instrumente. Na Evropski agenciji za nadzor meja je treba pospešiti delo, prav tako pa je na srednji rok treba pospešiti ustanovitev evropske službe državne mejne straže.

| 3.13.1 | Določena evropska ozemlja, naprimer južni otoki (Malta, Lampedusa, Kanarski otoki), imajo posebne težave, ker preko njih poteka nezakonito priseljevanje in včasih prejmejo takšno število prebežnikov, ki presega njihove kapacitete. Zato mora Evropska unija vzpostaviti sistem solidarnosti, namenjen reševanju takšnih situacij. |
| --- | --- |

3.13.1

Določena evropska ozemlja, naprimer južni otoki (Malta, Lampedusa, Kanarski otoki), imajo posebne težave, ker preko njih poteka nezakonito priseljevanje in včasih prejmejo takšno število prebežnikov, ki presega njihove kapacitete. Zato mora Evropska unija vzpostaviti sistem solidarnosti, namenjen reševanju takšnih situacij.

| 3.13.2 | Boriti se je treba proti nezakoniti trgovini in trgovanju z ljudmi, medtem pa zagotoviti, da so žrtve zaščitene z mednarodno humanitarno zakonodajo in z Evropskimi konvencijami o človekovih pravicah. Osebe v nezakonitem položaju spadajo med občutljive skupine, ki potrebujejo posebno zaščito. Najprej je treba poskrbeti za njihovo življenje in varnost. EESO je sprejel mnenje (20) za izboljšanje zaščite žrtve. |
| --- | --- |

3.13.2

Boriti se je treba proti nezakoniti trgovini in trgovanju z ljudmi, medtem pa zagotoviti, da so žrtve zaščitene z mednarodno humanitarno zakonodajo in z Evropskimi konvencijami o človekovih pravicah. Osebe v nezakonitem položaju spadajo med občutljive skupine, ki potrebujejo posebno zaščito. Najprej je treba poskrbeti za njihovo življenje in varnost. EESO je sprejel mnenje (20) za izboljšanje zaščite žrtve.

| 3.14 | EESO podpira ustanovitev odprte metode usklajevanja politike priseljevanja in azilne politike (21). Trenutno v EU obstaja Odbor za priseljevanje in azil, ki opravlja delo usklajevanja in svetovanja, vendar je njegovo poslanstvo še pomanjkljivo. Evropski svet v Solunu je pripravil pilotski projekt za ustanovitev Evropske mreže priseljevanja. Ta mreža dokazuje podporo EESO-ja, saj je korak proti boljšemu usklajevanju znotraj EU. |
| --- | --- |

3.14

EESO podpira ustanovitev odprte metode usklajevanja politike priseljevanja in azilne politike (21). Trenutno v EU obstaja Odbor za priseljevanje in azil, ki opravlja delo usklajevanja in svetovanja, vendar je njegovo poslanstvo še pomanjkljivo. Evropski svet v Solunu je pripravil pilotski projekt za ustanovitev Evropske mreže priseljevanja. Ta mreža dokazuje podporo EESO-ja, saj je korak proti boljšemu usklajevanju znotraj EU.

| 3.15 | EESO pozdravlja dejstvo, da cilji politike priseljevanja Skupnosti vključujejo ukrepe za integracijo, kot je to zahteval Odbor (22). Sprejem na novo prispelih priseljencev, njihova integracija v trg delovne sile, jezikovno usposabljanje, boj proti diskriminaciji ter udeležba v civilnem, kulturnem in političnem življenju morajo biti strateški cilji EU. Po mnenju EESO-ja je ključno, da socialni partnerji in organizacije civilne družbe podpirajo javne organe v njihovih politikah integracije. |
| --- | --- |

3.15

EESO pozdravlja dejstvo, da cilji politike priseljevanja Skupnosti vključujejo ukrepe za integracijo, kot je to zahteval Odbor (22). Sprejem na novo prispelih priseljencev, njihova integracija v trg delovne sile, jezikovno usposabljanje, boj proti diskriminaciji ter udeležba v civilnem, kulturnem in političnem življenju morajo biti strateški cilji EU. Po mnenju EESO-ja je ključno, da socialni partnerji in organizacije civilne družbe podpirajo javne organe v njihovih politikah integracije.

| 3.15.1 | Odbor bi rad prenesel idejo prebivalcem Evrope, da so priseljenci zelo potrebni člani naše skupnosti in prispevajo k ekonomskemu, socialnemu in kulturnemu bogastvu Evrope. EESO želi nadaljevati z aktivnim sodelovanjem z drugimi institucijami EU, da bi zagotovil izpolnitev ciljev iz Tampereja, izvajanje ustrezne skupne politike priseljevanja in usklajenost zakonodaje. V skladu s tem ciljem bo Odbor skupaj s Komisijo, socialnimi partnerji in organizacijami civilne družbe vzpostavil stalni instrument (23). Boj proti rasizmu, ksenofobiji in diskriminaciji je način, kako doseči enako obravnavo in integracijo. |
| --- | --- |

3.15.1

Odbor bi rad prenesel idejo prebivalcem Evrope, da so priseljenci zelo potrebni člani naše skupnosti in prispevajo k ekonomskemu, socialnemu in kulturnemu bogastvu Evrope. EESO želi nadaljevati z aktivnim sodelovanjem z drugimi institucijami EU, da bi zagotovil izpolnitev ciljev iz Tampereja, izvajanje ustrezne skupne politike priseljevanja in usklajenost zakonodaje. V skladu s tem ciljem bo Odbor skupaj s Komisijo, socialnimi partnerji in organizacijami civilne družbe vzpostavil stalni instrument (23). Boj proti rasizmu, ksenofobiji in diskriminaciji je način, kako doseči enako obravnavo in integracijo.

| 3.16 | Socialna agenda (24) trenutno vsebuje številne cilje za spodbujanje integracije, za boj proti diskriminaciji in za zagotavljanje enake obravnave. V naslednjih letih bo zaradi povečanega števila priseljencev nekatere cilje smernic evropske socialne politike treba prilagoditi. |
| --- | --- |

3.16

Socialna agenda (24) trenutno vsebuje številne cilje za spodbujanje integracije, za boj proti diskriminaciji in za zagotavljanje enake obravnave. V naslednjih letih bo zaradi povečanega števila priseljencev nekatere cilje smernic evropske socialne politike treba prilagoditi.

| 3.17 | EESO poudarja dejstvo, da je osnutek Pogodbe o Ustavi za Evropo postavil nove temelje za politiko priseljevanja Skupnosti in opozarja, da je sprejel mnenje na lastno pobudo (25), ki predlaga, da naj bi Pogodba podelila državljanstvo EU državljanom tretjih držav s statusom rezidenta za daljši čas, da bi jim tako olajšal uresničevanje njihovih političnih pravic in spodbujal integracijo. EESO je prav tako sprejel mnenje na lastno pobudo (26), v katerem predlaga, da države članice Evropske unije ratificirajo Mednarodno konvencijo o zaščiti pravic vseh delavcev migrantov in njihovih družinskih članov, ki jo je potrdila Generalna skupščina Združenih narodov (27), ki si prizadeva zaščititi človekove pravice in dostojanstvo ljudi po celem svetu, ki so se preselili iz ekonomskih ali zaposlitvenih razlogov, z ustrezno zakonodajo in dobro nacionalno prakso. Odbor še enkrat poziva Svet in Komisijo, naj razmislita o ratifikaciji te konvencije. |
| --- | --- |

3.17

EESO poudarja dejstvo, da je osnutek Pogodbe o Ustavi za Evropo postavil nove temelje za politiko priseljevanja Skupnosti in opozarja, da je sprejel mnenje na lastno pobudo (25), ki predlaga, da naj bi Pogodba podelila državljanstvo EU državljanom tretjih držav s statusom rezidenta za daljši čas, da bi jim tako olajšal uresničevanje njihovih političnih pravic in spodbujal integracijo. EESO je prav tako sprejel mnenje na lastno pobudo (26), v katerem predlaga, da države članice Evropske unije ratificirajo Mednarodno konvencijo o zaščiti pravic vseh delavcev migrantov in njihovih družinskih članov, ki jo je potrdila Generalna skupščina Združenih narodov (27), ki si prizadeva zaščititi človekove pravice in dostojanstvo ljudi po celem svetu, ki so se preselili iz ekonomskih ali zaposlitvenih razlogov, z ustrezno zakonodajo in dobro nacionalno prakso. Odbor še enkrat poziva Svet in Komisijo, naj razmislita o ratifikaciji te konvencije.

V Bruslju, 15. decembra 2004

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  COM (2001) 386 final.

1

(2)  Direktiva 2003/109/ES.

2

(3)  Mnenje o sporočilu o politiki priseljevanja Skupnosti, v UL C 260 z dne 17.9.2001, poročevalec: G. Pariza Castaños

3

(4)  COM (2003) 336 končna verzija.

4

(5)  Mnenje v UL C z dne 3.4.2002, poročevalec G. Pariza Castaños

5

(6)  Mnenje o sporočilu o politiki priseljevanja Skupnosti, v UL C 260 z dne 17.9.2002, poročevalec: G. Pariza Castaños in Mnenje o sporočilu o nezakonitem priseljevanju, UL C 149 z dne 21.6.2002, poročevalec: G. Pariza Castaños

6

(7)  Glej UL C 80 z dne 3.4.2002, poročevalec je bil G. Pariza Castaños.

7

(8)  Točka 3.2.2. Sporočila.

8

(9)  Glej UL C 61 z dne 14.3.2003, poročevalec je bil G. Pariza Castaños.

9

(10)  Glej UL C 221 z dne 17.9.2002, poročevalec je bil Ga. zu Eulenburg.

10

(11)  Glej točko 2.2 mnenja EESO o Zeleni knjigi o politiki Skupnosti za vrnitev nezakonitih priseljencev.

11

(12)  Glej točko 2.3. istega mnenja.

12

(13)  Glej UL C 61 z dne 14.3.2003. (poročevalec: g. PARIZA CASTAÑOS)

13

(14)  Mnenje o sporočilu o politiki priseljevanja Skupnosti, v UL C 260 z dne 17.9.2001, poročevalec je bil G. Pariza Castaños Mnenje o sporočilu o politiki priseljevanja Skupnosti, v UL C 149 z dne 21.6.2002, poročevalec je bil G. Pariza Castaños. Mnenje o Zeleni knjigi o politiki vrnitve nezakonitih prebivalcev, UL C z dne 14.3.2003; poročevalec je bil G. Pariza Castaños.

14

(15)  Mnenje se pripravlja, SOC/172, poročevalec: G. Hahr.

15

(16)  Mnenje o Direktivi o statusu državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za dalj časa, UL C 36 z dne 8.2.2001, poročevalec: G. Pariza Castaños.

16

(17)  Mnenje o Uredbi (EGS) št. 1408/71 v UL C 157 z dne 25.5.1998, poročevalec: G. Liverani.

17

(18)  Mnenje o predlogu direktive o storitvah na notranjem trgu. Poročevalec: g. METZLER, soporočevalec: g. EHNMARK.

18

(19)  Mnenje o nezakonitem priseljevanju UL C 149 z dne 21.6.2002; mnenje o Agenciji za nadzor meja, UL C 108 z dne 30.4.2004, in o programu ARGO (SOC/186), poročevalec: G. Pariza Castaños.

19

(20)  Mnenje o predlogu Direktive Sveta o kratkoročnem dovoljenju za bivanje, ki se izda žrtvam dejanja za pospeševanje nezakonitega priseljevanja in nezakonite trgovine z ljudmi, ki sodelujejo s pristojnimi organi, UL C 221 z dne 17.09.2002, poročevalec: G. Pariza Castaños.

20

(21)  Mnenje ga. zu Eulenburg v UL C 221 z dne 17.9.2002.

21

(22)  Mnenje v UL C 125, 27.5.2002, o priseljevanju, integraciji in vlogi organizacij civilne družbe; konferenca, ki sta jo organizirala EESO in Komisija dne 9. in 10. septembra 2002: Priseljevanje: vloga civilne družbe v integraciji.

22

(23)  O tem se odloča (center za spremljanje, letna konferenca ...).

23

(24)  Mnenje EESO o sporočilu o vmesnem pregledu agende socialne politike, UL C 80 z dne 30.3.2004, poročevalec: G. Jahier.

24

(25)  Mnenje: Pristop k državljanstvu Evropske unije, v
  UL C 208 z dne 3.9.2003, poročevalec: G. Pariza Castaños.

25

Pristop k državljanstvu Evropske unije, v

(26)  Mnenje: Mednarodna konvencija o priseljencih, UL C 241, 28.9.2004, poročevalec: G. Pariza Castaños.

26

(27)  Resolucija št. 45/158 z dne 18. decembra 1990, v veljavi od 1. julija 2003.

27

---

| 28.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/92 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/92

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o „Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o upravljanju vodenih vstopov oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito“, v Evropsko unijo ter o krepitvi sposobnosti zaščite regij porekla — „Izboljšati dostop do trajnih rešitev“

(COM(2004) 410 final)

(2005/C 157/16)

Evropska komisija se je 25. avgusta 2004 v skladu z 262. členom Pogodbe o ustanovitvi Evropskih skupnosti odločila za posvetovanje z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom o „Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o upravljanju vodenih vstopov oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito“, v Evropsko unijo ter o krepitvi sposobnosti zaščite regij porekla — „Izboljšati dostop do trajnih rešitev“

Strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo, ki je v tej zadevi zadolžena za pripravo del Odbora, je mnenje sprejela 25. novembra 2004 (poročevalka: ga. LE NOUAIL-MARLIERE).

Na svojem 413. plenarnem zasedanju z dne 15. in 16. decembra 2004 (seja z dne 15. decembra) je Evropski ekonomsko-socialni odbor sprejel naslednje mnenje s 139 glasovi za, 1 proti in 9 vzdržanimi.

1.   Vsebina dokumenta Komisije

| 1.1 | To sporočilo je odgovor Komisije na točko 26 sklepov Evropskega sveta v Solunu 19. in 20. junija 2003, ki Komisijo poziva, da „razišče vse parametre, ki zagotavljajo bolj urejen in bolje voden vstop oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito, v Evropsko unijo, ter da preuči, kako bi lahko regije porekla bolje zagotavljale zaščito teh oseb“. |
| --- | --- |

1.1

To sporočilo je odgovor Komisije na točko 26 sklepov Evropskega sveta v Solunu 19. in 20. junija 2003, ki Komisijo poziva, da „razišče vse parametre, ki zagotavljajo bolj urejen in bolje voden vstop oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito, v Evropsko unijo, ter da preuči, kako bi lahko regije porekla bolje zagotavljale zaščito teh oseb“.

| 1.2 | Poročilo je razdeljeno na štiri poglavja, od katerih prvo
  „raziskuje vse parametre, ki zagotavljajo bolj urejen in bolje voden vstop oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito, v Evropsko unijo“. |
| --- | --- |

1.2

Poročilo je razdeljeno na štiri poglavja, od katerih prvo
  „raziskuje vse parametre, ki zagotavljajo bolj urejen in bolje voden vstop oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito, v Evropsko unijo“.

| 1.3 | Ponovna nastanitev je premestitev beguncev, ki prihajajo iz prve države sprejemnice ali iz prehodne države, na ozemlje Unije ali tretjih držav (Kanada, Združene države, Avstralija, ...) in je po definiciji urejen in voden vstop v EU. Lahko bi bila del skupne azilne politike EU. Komisija odslej meni, da obstajajo dobri razlogi za sprejem pristopa na ravni Unije na tem področju in za vzpostavitev programa ponovne nastanitve na ravni EU. |
| --- | --- |

1.3

Ponovna nastanitev je premestitev beguncev, ki prihajajo iz prve države sprejemnice ali iz prehodne države, na ozemlje Unije ali tretjih držav (Kanada, Združene države, Avstralija, ...) in je po definiciji urejen in voden vstop v EU. Lahko bi bila del skupne azilne politike EU. Komisija odslej meni, da obstajajo dobri razlogi za sprejem pristopa na ravni Unije na tem področju in za vzpostavitev programa ponovne nastanitve na ravni EU.

| 1.4 | Drugo poglavje preučuje, kako bi lahko regije porekla bolje zagotavljale zaščito oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito, in kako bi jim EU lahko pomagala pri tej nalogi. |
| --- | --- |

1.4

Drugo poglavje preučuje, kako bi lahko regije porekla bolje zagotavljale zaščito oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito, in kako bi jim EU lahko pomagala pri tej nalogi.

| 1.5 | Ukrepi, namenjeni krepitvi sposobnosti zaščite, se morajo vključiti v usklajen in sistematičen pristop k temu vprašanju. V zvezi s tem si je treba nujno prizadevati za oblikovanje referenčnega sistema na področju dejanske zaščite, za katerega bi si morale prizadevati države sprejema s pomočjo in v partnerstvu z EU. Zato bi morala EU najprej analizirati ukrepe, ki jih priporoča za zagotavljanje zaščite tistim, ki jo potrebujejo, in ki poudarjajo zaščito pred preganjanjem in vračanjem, dostop do zakonitega postopka in možnost, da živijo s sredstvi, ki zadostujejo za zadovoljitev njihovih potreb. |
| --- | --- |

1.5

Ukrepi, namenjeni krepitvi sposobnosti zaščite, se morajo vključiti v usklajen in sistematičen pristop k temu vprašanju. V zvezi s tem si je treba nujno prizadevati za oblikovanje referenčnega sistema na področju dejanske zaščite, za katerega bi si morale prizadevati države sprejema s pomočjo in v partnerstvu z EU. Zato bi morala EU najprej analizirati ukrepe, ki jih priporoča za zagotavljanje zaščite tistim, ki jo potrebujejo, in ki poudarjajo zaščito pred preganjanjem in vračanjem, dostop do zakonitega postopka in možnost, da živijo s sredstvi, ki zadostujejo za zadovoljitev njihovih potreb.

| 1.6 | Spodaj navedene sestavne dele zaščite bi lahko po eni strani razumeli kot kazalce, primerne za ocenitev sposobnosti zaščite, ki jih ima država sprejema, in ugotovitev, ali je vzpostavljeni sistem zaščite trajen, ter bi po drugi strani služile za usmeritve pri določanju referenčnega sistema o krepitvi sposobnosti:






  — | pristop k dokumentom o zaščiti beguncev, vključno z regionalnimi dokumenti, kot tudi k drugim pogodbam o človekovih pravicah in mednarodnem humanitarnem pravu, spoštovanje teh dokumentov in umik zadržkov; |
| --- | --- | --- |

1.6

Spodaj navedene sestavne dele zaščite bi lahko po eni strani razumeli kot kazalce, primerne za ocenitev sposobnosti zaščite, ki jih ima država sprejema, in ugotovitev, ali je vzpostavljeni sistem zaščite trajen, ter bi po drugi strani služile za usmeritve pri določanju referenčnega sistema o krepitvi sposobnosti:

—

pristop k dokumentom o zaščiti beguncev, vključno z regionalnimi dokumenti, kot tudi k drugim pogodbam o človekovih pravicah in mednarodnem humanitarnem pravu, spoštovanje teh dokumentov in umik zadržkov;

| — | nacionalni pravni okviri: sprejem/sprememba zakonodaje o beguncih in azilu; |
| --- | --- |

—

nacionalni pravni okviri: sprejem/sprememba zakonodaje o beguncih in azilu;

| — | registracija prosilcev za azil in beguncev ter podroben zapis njihove prošnje; |
| --- | --- |

—

registracija prosilcev za azil in beguncev ter podroben zapis njihove prošnje;

| — | sprejem prosilcev za azil; |
| --- | --- |

—

sprejem prosilcev za azil;

| — | podpora v korist samozadostnosti in lokalnega vključevanja. |
| --- | --- |

—

podpora v korist samozadostnosti in lokalnega vključevanja.

| 1.7 | Tretje poglavje preučuje, kako doseči integriran, splošen, uravnovešen, prilagodljiv in prilagojen pristop k različnim vprašanjem o priseljevanju in azilu. |
| --- | --- |

1.7

Tretje poglavje preučuje, kako doseči integriran, splošen, uravnovešen, prilagodljiv in prilagojen pristop k različnim vprašanjem o priseljevanju in azilu.

| 1.8 | Komisija bi za to predlagala večletne regionalne programe zaščite EU s seznamom in koledarjem dejavnosti in načrtov, ki jih je treba voditi na področju azila in priseljevanja, pri čemer se bodo ti programi pripravili v partnerstvu s tretjimi državami iz zadevne regije. Ti programi bi se pripravili skupaj s strateškimi dokumenti za vsako regijo in državo posebej, ki predstavljajo splošni okvir odnosov Skupnosti z državami v razvoju in v istih ciklih. |
| --- | --- |

1.8

Komisija bi za to predlagala večletne regionalne programe zaščite EU s seznamom in koledarjem dejavnosti in načrtov, ki jih je treba voditi na področju azila in priseljevanja, pri čemer se bodo ti programi pripravili v partnerstvu s tretjimi državami iz zadevne regije. Ti programi bi se pripravili skupaj s strateškimi dokumenti za vsako regijo in državo posebej, ki predstavljajo splošni okvir odnosov Skupnosti z državami v razvoju in v istih ciklih.

| 1.9 | Regionalni programi zaščite EU bi ustrezali „košu“ ukrepov, ki za nekatere že obstajajo in ki so za druge v pripravi ali se pričakuje, da bodo predlagani: ukrepi, namenjeni krepitvi sposobnosti zaščite, sistem registracije, program ponovne nastanitve na ravni EU, pomoč za izboljšanje lokalnih infrastruktur, pomoč za lokalno vključevanje oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito v tretjih državah, sodelovanje na področju zakonitega priseljevanja, vpliv na upravljanje selitvenih tokov, vrnitev. |
| --- | --- |

1.9

Regionalni programi zaščite EU bi ustrezali „košu“ ukrepov, ki za nekatere že obstajajo in ki so za druge v pripravi ali se pričakuje, da bodo predlagani: ukrepi, namenjeni krepitvi sposobnosti zaščite, sistem registracije, program ponovne nastanitve na ravni EU, pomoč za izboljšanje lokalnih infrastruktur, pomoč za lokalno vključevanje oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito v tretjih državah, sodelovanje na področju zakonitega priseljevanja, vpliv na upravljanje selitvenih tokov, vrnitev.

| 1.10 | Nazadnje četrto poglavje navaja sklepe tega sporočila in predstavlja najboljšo pot, po kateri je treba iti in na kateri prosi za podporo Sveta, Evropskega sveta in Evropskega parlamenta. |
| --- | --- |

1.10

Nazadnje četrto poglavje navaja sklepe tega sporočila in predstavlja najboljšo pot, po kateri je treba iti in na kateri prosi za podporo Sveta, Evropskega sveta in Evropskega parlamenta.

2.   Splošne pripombe

| 2.1 | Odbor odobrava namen Komisije, ki se opira na priporočila Visokega komisariata Združenih narodov za begunce, vendar se mu v sporočilu Komisije zdijo nezadostna zagotovila o ravni mednarodne zaščite, sprejeti po letu 1951. Žal je še vedno treba jamčiti to raven ali jo povečati, saj v svetu še vedno obstajata diskriminacija, ki temelji na sovraštvu in se lahko razvije v oborožen spopad, ki prizadene družbene skupine civilnega prebivalstva ali posameznike, ki pripadajo družbenim skupinam, in preganjanje posameznikov ali skupin s strani države ali nedržavnih akterjev (skupin ali posameznikov). S tega stališča Odbor spodbuja delo, ki se opravlja v okviru „Konvencije +“ Visokega komisariata Združenih narodov za begunce za izboljšanje in prilagoditev statusa begunca in Ženevske konvencije. |
| --- | --- |

2.1

Odbor odobrava namen Komisije, ki se opira na priporočila Visokega komisariata Združenih narodov za begunce, vendar se mu v sporočilu Komisije zdijo nezadostna zagotovila o ravni mednarodne zaščite, sprejeti po letu 1951. Žal je še vedno treba jamčiti to raven ali jo povečati, saj v svetu še vedno obstajata diskriminacija, ki temelji na sovraštvu in se lahko razvije v oborožen spopad, ki prizadene družbene skupine civilnega prebivalstva ali posameznike, ki pripadajo družbenim skupinam, in preganjanje posameznikov ali skupin s strani države ali nedržavnih akterjev (skupin ali posameznikov). S tega stališča Odbor spodbuja delo, ki se opravlja v okviru „Konvencije +“ Visokega komisariata Združenih narodov za begunce za izboljšanje in prilagoditev statusa begunca in Ženevske konvencije.

| 2.2 | Predlog programov ponovne nastanitve bi moral bolj poudariti, da je prvi cilj ponovne nastanitve kot trajne rešitve čim hitrejša vrnitev oseb, ki so deležne statusa begunca ali mednarodne zaščite v smislu direktive o pogojih, zahtevanih za priznanje statusa (1), v normalne in dostojanstvene življenjske razmere v smislu Ženevske konvencije in vodnika po postopkih Visokega komisariata za begunce. |
| --- | --- |

2.2

Predlog programov ponovne nastanitve bi moral bolj poudariti, da je prvi cilj ponovne nastanitve kot trajne rešitve čim hitrejša vrnitev oseb, ki so deležne statusa begunca ali mednarodne zaščite v smislu direktive o pogojih, zahtevanih za priznanje statusa (1), v normalne in dostojanstvene življenjske razmere v smislu Ženevske konvencije in vodnika po postopkih Visokega komisariata za begunce.

| 2.3 | Odbor poudarja, da se morajo države članice med seboj dogovoriti o zakonitem statusu, da bi priznale in podprle programe ponovne nastanitve, ki že obstajajo v nekaterih državah članicah, ter sprejele skupne standarde za razširitev teh programov v države, ki so članice EU in podpisnice Ženevske konvencije. |
| --- | --- |

2.3

Odbor poudarja, da se morajo države članice med seboj dogovoriti o zakonitem statusu, da bi priznale in podprle programe ponovne nastanitve, ki že obstajajo v nekaterih državah članicah, ter sprejele skupne standarde za razširitev teh programov v države, ki so članice EU in podpisnice Ženevske konvencije.

| 2.4 | Ti programi bi odgovorili na potrebe oseb, ki potrebujejo resnično mednarodno zaščito v smislu Konvencije iz leta 1951, in preprečili „čezmeren priziv“, ki bi oslabil status begunca in raven njegove zaščite. Odbor deli to skrb, vendar kljub temu opozarja, da:






  — | mednarodne obveznosti držav članic Evropske unije, ki so podpisnice Konvencije iz leta 1951, ostajajo, medtem ko se nekatere države sploh več ne trudijo, da bi sprejele ali obravnavale prošnjo, in zavrnejo sprejem, ne da bi preučile, ali lahko vrnitev ogrozi življenje osebe. |
| --- | --- | --- |

2.4

Ti programi bi odgovorili na potrebe oseb, ki potrebujejo resnično mednarodno zaščito v smislu Konvencije iz leta 1951, in preprečili „čezmeren priziv“, ki bi oslabil status begunca in raven njegove zaščite. Odbor deli to skrb, vendar kljub temu opozarja, da:

—

mednarodne obveznosti držav članic Evropske unije, ki so podpisnice Konvencije iz leta 1951, ostajajo, medtem ko se nekatere države sploh več ne trudijo, da bi sprejele ali obravnavale prošnjo, in zavrnejo sprejem, ne da bi preučile, ali lahko vrnitev ogrozi življenje osebe.

| — | se pogoji sprejema prosilcev za azil v nekaterih državah članicah spremenijo v pogoje „pridržanja“ prosilcev za azil — katerih prošnje so bile sprejete, vendar ne še obravnavane –, in so bili predmet poročil javnih socialnih služb, ki razkrivajo travmatična dejstva za same prosilce za azil in za civilno družbo. Slednja si odslej izoblikuje porazno mnenje o vprašanju azila na splošno; |
| --- | --- |

—

se pogoji sprejema prosilcev za azil v nekaterih državah članicah spremenijo v pogoje „pridržanja“ prosilcev za azil — katerih prošnje so bile sprejete, vendar ne še obravnavane –, in so bili predmet poročil javnih socialnih služb, ki razkrivajo travmatična dejstva za same prosilce za azil in za civilno družbo. Slednja si odslej izoblikuje porazno mnenje o vprašanju azila na splošno;

| — | bi moralo biti znatno izboljšanje del ciljev, predstavljenih v sporočilu, zlasti kar zadeva svobodo gibanja, finančno pomoč, pomoč združenj, specializiranih za pomoč beguncem, in programe, ki spodbujajo vključevanje; |
| --- | --- |

—

bi moralo biti znatno izboljšanje del ciljev, predstavljenih v sporočilu, zlasti kar zadeva svobodo gibanja, finančno pomoč, pomoč združenj, specializiranih za pomoč beguncem, in programe, ki spodbujajo vključevanje;

| — | bi bilo treba izboljšati pogoje prisotnosti nevladnih organizacij in združenj za pomoč beguncem v sprejemnih centrih, tako da se sklene sporazume o partnerstvu z oblastmi države sprejema ali vsaj pojasni njihove pravice. |
| --- | --- |

—

bi bilo treba izboljšati pogoje prisotnosti nevladnih organizacij in združenj za pomoč beguncem v sprejemnih centrih, tako da se sklene sporazume o partnerstvu z oblastmi države sprejema ali vsaj pojasni njihove pravice.

| 2.5 | Povezava med prosilci za mednarodno zaščito in bojem proti nezakonitemu priseljevanju, pri čemer se namiguje, da je vsaka prošnja za azil zloraba prava in zato neutemeljena ter da zaščita statusa beguncev poteka prek okrepitve splošnih prisilnih ukrepov, ne izboljšuje niti ne pojasnjuje, kako javno mnenje dojema svoje obveznosti. |
| --- | --- |

2.5

Povezava med prosilci za mednarodno zaščito in bojem proti nezakonitemu priseljevanju, pri čemer se namiguje, da je vsaka prošnja za azil zloraba prava in zato neutemeljena ter da zaščita statusa beguncev poteka prek okrepitve splošnih prisilnih ukrepov, ne izboljšuje niti ne pojasnjuje, kako javno mnenje dojema svoje obveznosti.

| 2.6 | Kot priporočajo poročila Evropskega parlamenta (2), mnenja EESO (3) in priporočila mednarodnih organizacij (4), programi ne bi smeli nadomestiti upoštevanja postopkov in obravnave individualnih prošenj s strani držav članic. |
| --- | --- |

2.6

Kot priporočajo poročila Evropskega parlamenta (2), mnenja EESO (3) in priporočila mednarodnih organizacij (4), programi ne bi smeli nadomestiti upoštevanja postopkov in obravnave individualnih prošenj s strani držav članic.

| 2.7 | Odbor opozarja, da predstavljajo osebe, ki poskušajo prečkati mejo EU v upanju, da bi zaprosile za azil, in jim to uspe, samo manjši delež (bolj okrog stotino) oseb, ki imajo pravico, da zaprosijo za azil. Da bi količinsko pravilno ocenili obveznosti EU, se je treba sklicevati na poročilo Visokega komisariata ZN za begunce iz leta 2003, ki poroča o številu oseb in prebivalstva, ki jih zanima Visoki komisariat za begunce ali ki zanimajo njega. |
| --- | --- |

2.7

Odbor opozarja, da predstavljajo osebe, ki poskušajo prečkati mejo EU v upanju, da bi zaprosile za azil, in jim to uspe, samo manjši delež (bolj okrog stotino) oseb, ki imajo pravico, da zaprosijo za azil. Da bi količinsko pravilno ocenili obveznosti EU, se je treba sklicevati na poročilo Visokega komisariata ZN za begunce iz leta 2003, ki poroča o številu oseb in prebivalstva, ki jih zanima Visoki komisariat za begunce ali ki zanimajo njega.

3.   Posebne pripombe

| 3.1 | Odbor se na podlagi ocene, ki jo pripravijo evropske nevladne organizacije in institucije, vključno Evropski parlament, boji, da manevrski prostor, ki se dopušča državam članicam za določitev meril dostopa k programom ponovne nastanitve, ne povzroča po malem zmanjšanja zaščite, ki jo zagotavljajo standardi Ženevske konvencije iz leta 1951 in Newyorški protokol iz leta 1967. |
| --- | --- |

3.1

Odbor se na podlagi ocene, ki jo pripravijo evropske nevladne organizacije in institucije, vključno Evropski parlament, boji, da manevrski prostor, ki se dopušča državam članicam za določitev meril dostopa k programom ponovne nastanitve, ne povzroča po malem zmanjšanja zaščite, ki jo zagotavljajo standardi Ženevske konvencije iz leta 1951 in Newyorški protokol iz leta 1967.

| 3.2 | Priznanje beguncev, ki prosijo za mednarodno zaščito v državi prvega sprejema v regijah porekla, s strani služb Visokega komisariata za begunce „Prima facie“ ni priznanje statusa begunca v smislu Ženevske konvencije, vendar Visokemu komisariatu za begunce omogoča, da predlaga seznam oseb, ki so utemeljeno upravičene do programa ponovne nastanitve. Oblasti države prvega sprejema, prehoda ali ponovne nastanitve bodo morale priznati status begunca v okviru konvencije ali subsidiarne zaščite. Upravičenci do programa ponovne nastanitve bodo morali biti priznani v enem od statutov mednarodne zaščite. |
| --- | --- |

3.2

Priznanje beguncev, ki prosijo za mednarodno zaščito v državi prvega sprejema v regijah porekla, s strani služb Visokega komisariata za begunce „Prima facie“ ni priznanje statusa begunca v smislu Ženevske konvencije, vendar Visokemu komisariatu za begunce omogoča, da predlaga seznam oseb, ki so utemeljeno upravičene do programa ponovne nastanitve. Oblasti države prvega sprejema, prehoda ali ponovne nastanitve bodo morale priznati status begunca v okviru konvencije ali subsidiarne zaščite. Upravičenci do programa ponovne nastanitve bodo morali biti priznani v enem od statutov mednarodne zaščite.

| 3.3 | Odbor ponovno potrjuje potrebo po individualni obravnavi prošenj neodvisno od upravičenosti do programov ponovne nastanitve (s pravico do pravne zaščite, ki odlaga vračanje) in se boji, da bi se ob odsotnosti jasnega prevzema in razdelitve odgovornosti oblikovalo nedoločeno območje prenosa odgovornosti kljub Dublinski konvenciji, h kateri države sprejema ali prehoda v regijah porekla niso zavezane. Poleg tega bi lahko pogojevanje priznanja statusa mednarodne zaščite za upravičenost do programa ponovne nastanitve povzročilo, da bi države članice, ki sodelujejo v programih ponovne nastanitve, omejile število priznanih beguncev v okviru konvencije ali upravičencev do subsidiarne zaščite. |
| --- | --- |

3.3

Odbor ponovno potrjuje potrebo po individualni obravnavi prošenj neodvisno od upravičenosti do programov ponovne nastanitve (s pravico do pravne zaščite, ki odlaga vračanje) in se boji, da bi se ob odsotnosti jasnega prevzema in razdelitve odgovornosti oblikovalo nedoločeno območje prenosa odgovornosti kljub Dublinski konvenciji, h kateri države sprejema ali prehoda v regijah porekla niso zavezane. Poleg tega bi lahko pogojevanje priznanja statusa mednarodne zaščite za upravičenost do programa ponovne nastanitve povzročilo, da bi države članice, ki sodelujejo v programih ponovne nastanitve, omejile število priznanih beguncev v okviru konvencije ali upravičencev do subsidiarne zaščite.

| 3.4 | Odbor podpira predlog Komisije kot prispevek EU k dejanski zaščiti beguncev s priznanim statusom begunca, če se uporabijo pravna zagotovila postopkov in spoštovanja individualnih pravic prosilcev za azil v smislu mednarodnih konvencij, zlasti Ženevske in Newyorške konvencije, in če se beguncem, ki ne bi ustrezali izbirnim merilom za upravičenost do programov ponovne nastanitve, ne bi zmanjšale pravice do obravnave in priznanja. Nasprotno Odbor temu ne bi bil naklonjen, če bi se krepitev sposobnosti držav prvega sprejema ali prehoda v regijah porekla kazala s tem, da se državam članicam Evropske unije oprosti obveznost priznanja statutarne in pravne zaščite begunca ali upravičenca do subsidiarne zaščite. |
| --- | --- |

3.4

Odbor podpira predlog Komisije kot prispevek EU k dejanski zaščiti beguncev s priznanim statusom begunca, če se uporabijo pravna zagotovila postopkov in spoštovanja individualnih pravic prosilcev za azil v smislu mednarodnih konvencij, zlasti Ženevske in Newyorške konvencije, in če se beguncem, ki ne bi ustrezali izbirnim merilom za upravičenost do programov ponovne nastanitve, ne bi zmanjšale pravice do obravnave in priznanja. Nasprotno Odbor temu ne bi bil naklonjen, če bi se krepitev sposobnosti držav prvega sprejema ali prehoda v regijah porekla kazala s tem, da se državam članicam Evropske unije oprosti obveznost priznanja statutarne in pravne zaščite begunca ali upravičenca do subsidiarne zaščite.

| 3.5 | Odbor priporoča, da se izvedejo in popravijo usklajeni postopki, ki jih je Svet sprejel 29. aprila 2004, in da cilj tega sporočila ne bi bil, da se obravnava prošenj prenese v regije porekla. Odbor nasprotno priporoča, da sprejeti minimalni standardi spodbujajo države članice k uporabi zagotovil, ki lahko presežejo priporočene standarde. |
| --- | --- |

3.5

Odbor priporoča, da se izvedejo in popravijo usklajeni postopki, ki jih je Svet sprejel 29. aprila 2004, in da cilj tega sporočila ne bi bil, da se obravnava prošenj prenese v regije porekla. Odbor nasprotno priporoča, da sprejeti minimalni standardi spodbujajo države članice k uporabi zagotovil, ki lahko presežejo priporočene standarde.

| 3.6 | Ostaja veliko regij, ki bi lahko postale območja izvora zaradi diskriminacij, kršenja človekovih pravic, preganjanj borcev za človekove pravice, naravnih katastrof ali skupaj lakote, špekulacij, klimatskih sprememb, nakopičenih vzrokov. Tako se Odbor sprašuje, če so države, ki mejijo na države porekla prosilcev za azil, vedno najbolj primerne za sprejem, priznanje in izbiro vseh beguncev, ki so upravičeni do programov ponovne nastanitve. Odbor se tudi resno sprašuje o sposobnostih predstavništev EU v tretjih državah, da to naredijo brez pomoči in posredovanja organizirane civilne družbe. Odbor priporoča, da se usklajeni postopki, ki jih je Svet sprejel 24. aprila 2004, izvedejo in popravijo pred prehodom na naslednjo fazo, ko se obravnava prošenj prenese v regije porekla. |
| --- | --- |

3.6

Ostaja veliko regij, ki bi lahko postale območja izvora zaradi diskriminacij, kršenja človekovih pravic, preganjanj borcev za človekove pravice, naravnih katastrof ali skupaj lakote, špekulacij, klimatskih sprememb, nakopičenih vzrokov. Tako se Odbor sprašuje, če so države, ki mejijo na države porekla prosilcev za azil, vedno najbolj primerne za sprejem, priznanje in izbiro vseh beguncev, ki so upravičeni do programov ponovne nastanitve. Odbor se tudi resno sprašuje o sposobnostih predstavništev EU v tretjih državah, da to naredijo brez pomoči in posredovanja organizirane civilne družbe. Odbor priporoča, da se usklajeni postopki, ki jih je Svet sprejel 24. aprila 2004, izvedejo in popravijo pred prehodom na naslednjo fazo, ko se obravnava prošenj prenese v regije porekla.

| 3.7 | Odbor se boji, da bi že tako težavna pomoč evropskih, mednarodnih ali lokalnih združenj in nevladnih organizacij postala nemogoča zaradi oddaljenosti, dodatnih stroškov, povečanja števila sogovornikov, ki predstavljajo lokalne organe oblasti, ali napetih odnosov ali celo zaradi pomanjkanja sredstev v nekaterih državah, kar zadeva lokalna združenja. |
| --- | --- |

3.7

Odbor se boji, da bi že tako težavna pomoč evropskih, mednarodnih ali lokalnih združenj in nevladnih organizacij postala nemogoča zaradi oddaljenosti, dodatnih stroškov, povečanja števila sogovornikov, ki predstavljajo lokalne organe oblasti, ali napetih odnosov ali celo zaradi pomanjkanja sredstev v nekaterih državah, kar zadeva lokalna združenja.

| 3.8 | Kljub temu, da je treba pomagati državam prvega sprejema ali prehoda v regijah porekla in povečati prispevek za povrnitev razmer za normalno in dostojanstveno življenje beguncev, morebitno sodelovanje z državami prvega sprejema ali prehoda v zvezi s programi ponovne nastanitve ne bi smelo v nobenem primeru nadomestiti individualne pravice, da se zaprosi za azil na ozemlju EU, niti obveznosti držav podpisnic Ženevske konvencije, ki so prejele individualno prošnjo za azil. |
| --- | --- |

3.8

Kljub temu, da je treba pomagati državam prvega sprejema ali prehoda v regijah porekla in povečati prispevek za povrnitev razmer za normalno in dostojanstveno življenje beguncev, morebitno sodelovanje z državami prvega sprejema ali prehoda v zvezi s programi ponovne nastanitve ne bi smelo v nobenem primeru nadomestiti individualne pravice, da se zaprosi za azil na ozemlju EU, niti obveznosti držav podpisnic Ženevske konvencije, ki so prejele individualno prošnjo za azil.

| 3.9 | Odbor opozarja, da se mora nadaljevati „politična“ obravnava z državami porekla, zlasti s pozivom na spoštovanje in pomoč pri spoštovanju človekovih pravic, pri čemer so države lahko v posameznem primeru države porekla, sprejema ali prehoda glede na individualni položaj oseb, in z delitvijo obveznosti med državami vseh regij. |
| --- | --- |

3.9

Odbor opozarja, da se mora nadaljevati „politična“ obravnava z državami porekla, zlasti s pozivom na spoštovanje in pomoč pri spoštovanju človekovih pravic, pri čemer so države lahko v posameznem primeru države porekla, sprejema ali prehoda glede na individualni položaj oseb, in z delitvijo obveznosti med državami vseh regij.

| 3.10 | Množični prihodi so še mogoči. Direktiva o sprejemu v primeru množičnega prihoda (5) se uporablja samo v primeru množičnega prihoda na ozemlje EU in Odbor obžaluje, da sporočilo ne zadeva pomoči, ki jo hoče priporočiti, ali možnosti uporabe programov ponovne nastanitve v tej situaciji. |
| --- | --- |

3.10

Množični prihodi so še mogoči. Direktiva o sprejemu v primeru množičnega prihoda (5) se uporablja samo v primeru množičnega prihoda na ozemlje EU in Odbor obžaluje, da sporočilo ne zadeva pomoči, ki jo hoče priporočiti, ali možnosti uporabe programov ponovne nastanitve v tej situaciji.

4.   Sklepi

| 4.1 | Odprtje zakonitih poti priseljevanja mora odgovoriti na potrebe izseljevanja in priseljevanja, medtem ko morajo azilne poti ostati namenjene azilu in popolnoma upoštevati potrebe po zaščiti beguncev in njihovi vrnitvi v normalno in dostojanstveno življenje neodvisno od načinov sodelovanja in pomoči tretjim državam na trajni gospodarski, socialni ali okoljski ravni Evropske unije, ki dopolnjujejo in ne nadomeščajo individualne mednarodne zaščite. Do zlitja ne sme priti in čeprav imajo učinki lahko bližnje vzroke, vzročna zveza med regijami, ki so šibko ali slabo vključene v svetovno gospodarstvo, in nespoštovanjem človekovih pravic ni sistematična. |
| --- | --- |

4.1

Odprtje zakonitih poti priseljevanja mora odgovoriti na potrebe izseljevanja in priseljevanja, medtem ko morajo azilne poti ostati namenjene azilu in popolnoma upoštevati potrebe po zaščiti beguncev in njihovi vrnitvi v normalno in dostojanstveno življenje neodvisno od načinov sodelovanja in pomoči tretjim državam na trajni gospodarski, socialni ali okoljski ravni Evropske unije, ki dopolnjujejo in ne nadomeščajo individualne mednarodne zaščite. Do zlitja ne sme priti in čeprav imajo učinki lahko bližnje vzroke, vzročna zveza med regijami, ki so šibko ali slabo vključene v svetovno gospodarstvo, in nespoštovanjem človekovih pravic ni sistematična.

| 4.2 | Ne glede na to, kam se obrnemo, so mnenja o razvoju skupne azilne politike stroga, nevladne organizacije ter sindikati na nacionalni in mednarodni ravni se vedno bolj vznemirjajo zaradi obljub, ki jih EU ne drži. V tem okviru nastopi Komisija, da bi pripravila sporočilo o izdelavi in izvedbi „trajnih rešitev“. |
| --- | --- |

4.2

Ne glede na to, kam se obrnemo, so mnenja o razvoju skupne azilne politike stroga, nevladne organizacije ter sindikati na nacionalni in mednarodni ravni se vedno bolj vznemirjajo zaradi obljub, ki jih EU ne drži. V tem okviru nastopi Komisija, da bi pripravila sporočilo o izdelavi in izvedbi „trajnih rešitev“.

| 4.3 | Odbor meni, da Komisija in Svet ne moreta spregledati preplaha zaradi situacije, v kateri so bile na podlagi obveznosti iz Tampereja sprejete direktive in regulativni ukrepi, ki so dajali prednost enemu pristopu pred drugim. Odbor vztraja pri tem, da evropsko javno mnenje sestavljajo množinski tokovi, da je neenovito in neenotno, kar je značilno za odprto družbo, ki se sklicuje na demokracijo in pravo. Komisija v svojem pristopu in Svet v svojih odločitvah bi torej morala razumeti obveznosti, ki so bile sprejete v Tampereju za oblikovanje prostora svobode in pravice, bolj v pomenu pravic državljanov in oseb v smislu Listine o temeljnih pravicah in obveznosti držav, ki izhajajo iz nje. |
| --- | --- |

4.3

Odbor meni, da Komisija in Svet ne moreta spregledati preplaha zaradi situacije, v kateri so bile na podlagi obveznosti iz Tampereja sprejete direktive in regulativni ukrepi, ki so dajali prednost enemu pristopu pred drugim. Odbor vztraja pri tem, da evropsko javno mnenje sestavljajo množinski tokovi, da je neenovito in neenotno, kar je značilno za odprto družbo, ki se sklicuje na demokracijo in pravo. Komisija v svojem pristopu in Svet v svojih odločitvah bi torej morala razumeti obveznosti, ki so bile sprejete v Tampereju za oblikovanje prostora svobode in pravice, bolj v pomenu pravic državljanov in oseb v smislu Listine o temeljnih pravicah in obveznosti držav, ki izhajajo iz nje.

| 4.4 | Varnostna razlaga, ki je sledila atentatom 11. septembra 2001, kaže njeno mejo, tako v rezultatih različnih nacionalnih in evropskih volitev, vključno s stalno naraščajočo stopnjo neudeležbe, kot v različnih oboroženih spopadih, ki so se spremenili v kronične državljanske vojne, ali celo v kršitve univerzalnih človekovih pravic. |
| --- | --- |

4.4

Varnostna razlaga, ki je sledila atentatom 11. septembra 2001, kaže njeno mejo, tako v rezultatih različnih nacionalnih in evropskih volitev, vključno s stalno naraščajočo stopnjo neudeležbe, kot v različnih oboroženih spopadih, ki so se spremenili v kronične državljanske vojne, ali celo v kršitve univerzalnih človekovih pravic.

| 4.5 | V zadnjih desetih letih je EU sprejela in priznala begunce, katerih število je glede na države članice neenako, vendar resnične potrebe kažejo, da bi lahko programi pomoči v regijah porekla (na primer v Afriki in Caswanameju) in programi ponovne nastanitve v sami EU ne glede na njen delež pri mednarodnem sprejemu prispevali k izboljšanju položaja beguncev ali prosilcev za azil, ki imajo pravico zahtevati mednarodno zaščito. |
| --- | --- |

4.5

V zadnjih desetih letih je EU sprejela in priznala begunce, katerih število je glede na države članice neenako, vendar resnične potrebe kažejo, da bi lahko programi pomoči v regijah porekla (na primer v Afriki in Caswanameju) in programi ponovne nastanitve v sami EU ne glede na njen delež pri mednarodnem sprejemu prispevali k izboljšanju položaja beguncev ali prosilcev za azil, ki imajo pravico zahtevati mednarodno zaščito.

| 4.6 | Odbor podpira predlog sporočila s pridržkom naslednjih zahtevanih pojasnil:






  — | boljša obravnava prošenj za azil na ozemlju vseh držav članic in prenehanje zavrnitev sprejema brez obravnave prošenj, s katerimi se krši načelo nevračanja v države ali regije porekla, tako da države članice uveljavijo in hitro izvedejo direktivi „Postopki“ in „Kvalifikacije“, pri čemer se uporabi možnosti uporabe standardov, ki so višji od minimalnih; |
| --- | --- | --- |

4.6

Odbor podpira predlog sporočila s pridržkom naslednjih zahtevanih pojasnil:

—

boljša obravnava prošenj za azil na ozemlju vseh držav članic in prenehanje zavrnitev sprejema brez obravnave prošenj, s katerimi se krši načelo nevračanja v države ali regije porekla, tako da države članice uveljavijo in hitro izvedejo direktivi „Postopki“ in „Kvalifikacije“, pri čemer se uporabi možnosti uporabe standardov, ki so višji od minimalnih;

| — | da bi se izboljšali pogoji prisotnosti nevladnih organizacij in združenj za pomoč beguncem v sprejemnih centrih, tako da se sklenejo sporazumi o partnerstvu z oblastmi države sprejema ali vsaj pojasnijo njihove pravice; |
| --- | --- |

—

da bi se izboljšali pogoji prisotnosti nevladnih organizacij in združenj za pomoč beguncem v sprejemnih centrih, tako da se sklenejo sporazumi o partnerstvu z oblastmi države sprejema ali vsaj pojasnijo njihove pravice;

| — | ponovna obravnava načela kvalifikacije, dane nekaterim državam porekla ali prehoda iz „varnih tretjih držav“, ki prosilcem za azil odvzemajo možnost obravnave njihovega individualnega položaja in pravic, ki iz tega izhajajo; |
| --- | --- |

—

ponovna obravnava načela kvalifikacije, dane nekaterim državam porekla ali prehoda iz „varnih tretjih držav“, ki prosilcem za azil odvzemajo možnost obravnave njihovega individualnega položaja in pravic, ki iz tega izhajajo;

| — | pojasnitev, da ima Ženevski pogodbeni statut prednost pred subsidiarno zaščito tako pri postopkih kot v pravu (6); |
| --- | --- |

—

pojasnitev, da ima Ženevski pogodbeni statut prednost pred subsidiarno zaščito tako pri postopkih kot v pravu (6);

| — | pojasnitev, da se upravičencem do programov ponovne nastanitve prizna status begunca v smislu Ženevske konvencije in status begunca ali upravičenca do subsidiarne zaščite v smislu direktive „Kvalifikacije“, ki omogoča spoštovanje njihovih pravic v vseh okoliščinah, in da se de facto ne ustvari prebivalstvo „undecided cases (nerešenih primerov)“ brez natančno določenih pravic v državah ponovne nastanitve v Evropski skupnosti ali v tretjih državah. |
| --- | --- |

—

pojasnitev, da se upravičencem do programov ponovne nastanitve prizna status begunca v smislu Ženevske konvencije in status begunca ali upravičenca do subsidiarne zaščite v smislu direktive „Kvalifikacije“, ki omogoča spoštovanje njihovih pravic v vseh okoliščinah, in da se de facto ne ustvari prebivalstvo „undecided cases (nerešenih primerov)“ brez natančno določenih pravic v državah ponovne nastanitve v Evropski skupnosti ali v tretjih državah.

V Bruslju, 15. decembra 2004

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Glej Direktivo 2004/83/CE, ki jo je Svet sprejel 29.4.2004

1

(2)  Glej poročilo Evropskega parlamenta A5-0304/2001 (poročevalec R. J. E. EVANS) o sporočilu Komisije „K skupnemu azilnemu postopku in enotnemu statusu, veljavnemu v vsej Uniji, za osebe, ki jim je azil odobren“ (KOM(2000)755 končna verzija) in poročilo A5-0291/2001 (poročevalec R. G. WATSON) o direktivi o minimalnih standardih za postopke dodelitve in odvzema statusa begunca. Poročilo Evropskega parlamenta A5-0144/2004 (Poročevalec: Luis Marinho) o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: K dostopnejšim, pravičnejšim in bolj organiziranim azilnim sistemom (KOM(2003) 315 končna verzija).

2

(3)  Glej mnenje EESO o sporočilu Komisije „K skupnemu azilnemu postopku in enotnemu statusu, veljavnem v vsej Uniji, za osebe, ki jim je azil odobren“ (KOM(2000)755 končna verzija) v UL C 260 z dne 17. 9. 2001 (poročevalca: g. MENGOZZI in g. PARIZA CASTANOS) in mnenje EESO o direktivi o minimalnih standardih za postopke dodelitve in odvzema statusa begunca v UL C 193 z dne 10. 7. 2001 (poročevalec: g. MELICÍAS).

3

(4)  Zlasti Visokega komisariata Združenih narodov za begunce, Evropskega sveta o beguncih in izgnancih (ECRE) in Caritas Europe.

4

(5)  Direktiva 2001/55/ES.

5

(6)  Glej sporočilo Komisije KOM(2004) 503 končna verzija in mnenje Odbora o njem (SOC/185).

6

---

| 28.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/96 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/96

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o učinkovitejšem skupnem evropskem azilu: enotni postopek kot naslednji korak

COM(2004) 503 final — SEC (2004) 937)

(2005/C 157/17)

Komisija je 15. oktobra 2004 v skladu z 262. členom Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti sklenila, da prosi Evropski ekonomsko-socialni odbor za mnenje o: Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu:Učinkovitejši skupni evropski azil: enotni postopek kot naslednji korak

Strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo, ki je zadolžena za pripravo del Odbora na tem področju, je pripravila svoje mnenje, dne 25. novembra 2004 (Poročevalka: ga. LE NOUAIL-MARLIÈRE.

Na svojem 413. plenarnem zasedanju z dne 15. in 16. decembra 2004 (seja z dne 15. decembra) je Evropski ekonomsko-socialni odbor sprejel naslednje mnenje s 133 glasovi za, 0 proti in 10 vzdržanimi.

1.   Povzetek sporočila Komisije

| 1.1 | Sporočilo, predloženo v preučitev EESO, se zavzema za izboljšanje in pospešitev postopkov za priznanje statusa begunca in upravičenca do mednarodne zaščite. |
| --- | --- |

1.1

Sporočilo, predloženo v preučitev EESO, se zavzema za izboljšanje in pospešitev postopkov za priznanje statusa begunca in upravičenca do mednarodne zaščite.

| 1.2 | Sporočilo preučuje prednosti hitrejšega in učinkovitejšega enotnega postopka za azil in poenostavitve postopkov za prosilce. Hkrati si prizadeva za boljšo javno podobo o obravnavi prošenj za azil in o morebitnem vračanju beguncev. |
| --- | --- |

1.2

Sporočilo preučuje prednosti hitrejšega in učinkovitejšega enotnega postopka za azil in poenostavitve postopkov za prosilce. Hkrati si prizadeva za boljšo javno podobo o obravnavi prošenj za azil in o morebitnem vračanju beguncev.

| 1.3 | Komisija zagovarja dodatno vrednost takšnega načina reševanja vprašanj, ki krepi sodelovanje in skupno metodologijo držav članic in se opira na dve zaporedni med seboj odvisni poglavji: prvo pripravljalno fazo in zakonodajne ukrepe Skupnosti. |
| --- | --- |

1.3

Komisija zagovarja dodatno vrednost takšnega načina reševanja vprašanj, ki krepi sodelovanje in skupno metodologijo držav članic in se opira na dve zaporedni med seboj odvisni poglavji: prvo pripravljalno fazo in zakonodajne ukrepe Skupnosti.

| 1.4 | Pripravljalna faza bi bila sestavljena iz posvetovalnega obdobja in razprav med državami članicami o potrebnih ukrepih za poenotenje postopkov za priznanje dveh vrst statusov, ki jih predvideva direktiva o zahtevanih pogojih (1). |
| --- | --- |

1.4

Pripravljalna faza bi bila sestavljena iz posvetovalnega obdobja in razprav med državami članicami o potrebnih ukrepih za poenotenje postopkov za priznanje dveh vrst statusov, ki jih predvideva direktiva o zahtevanih pogojih (1).

| 1.5 | Pripravljalna faza bi se začela januarja 2005 in potekala istočasno z izvajanjem zakonodaje, ki izhaja iz že sprejetega „prvega svežnja skupnega evropskega azila“ (2). |
| --- | --- |

1.5

Pripravljalna faza bi se začela januarja 2005 in potekala istočasno z izvajanjem zakonodaje, ki izhaja iz že sprejetega „prvega svežnja skupnega evropskega azila“ (2).

| 1.6 | Komisija bo do konca leta 2004 predstavila svoj akcijski načrt za „vse na enem mestu“ (One-Stop Shop Action Plan). |
| --- | --- |

1.6

Komisija bo do konca leta 2004 predstavila svoj akcijski načrt za „vse na enem mestu“ (One-Stop Shop Action Plan).

| 1.7 | Priporočena pripravljalna faza ima štiri cilje:






  — | usmerjanje in pojasnjevanje razprav o ukrepih, ki jih mora sprejeti EU za sprejetje enotnega postopka; |
| --- | --- | --- |

1.7

Priporočena pripravljalna faza ima štiri cilje:

—

usmerjanje in pojasnjevanje razprav o ukrepih, ki jih mora sprejeti EU za sprejetje enotnega postopka;

| — | razmislek o potrebnih spremembah; |
| --- | --- |

—

razmislek o potrebnih spremembah;

| — | začetek sprememb in prilagoditev operativne prakse pred zakonodajnim ukrepom ali vzporedno z njim; |
| --- | --- |

—

začetek sprememb in prilagoditev operativne prakse pred zakonodajnim ukrepom ali vzporedno z njim;

| — | in navsezadnje, pripravljalna faza bo temelj za posvetovanje. |
| --- | --- |

—

in navsezadnje, pripravljalna faza bo temelj za posvetovanje.

| 1.8 | Zakonodajni ukrepi Skupnosti predstavljajo drugo fazo poenotenja postopka preučevanja prošenj za priznanje statusa begunca v smislu Ženevske konvencije iz leta 1951 in Newyorškega protokola iz leta 1967 ter subsidiarne zaščite v smislu direktive o zahtevanih pogojih (3). |
| --- | --- |

1.8

Zakonodajni ukrepi Skupnosti predstavljajo drugo fazo poenotenja postopka preučevanja prošenj za priznanje statusa begunca v smislu Ženevske konvencije iz leta 1951 in Newyorškega protokola iz leta 1967 ter subsidiarne zaščite v smislu direktive o zahtevanih pogojih (3).

| 1.9 | Sporočilo Komisije navaja predvidene podrobnosti za zakonodajni pristop: stopnja ambicioznosti, koledar za izvajanje ukrepov, področje izvajanja, pritožba, ohranitev celovitosti Ženevske konvencije, zagotovitev kakovosti odločitev, pogoji za vračanje in vzajemno delovanje z drugimi instrumenti. |
| --- | --- |

1.9

Sporočilo Komisije navaja predvidene podrobnosti za zakonodajni pristop: stopnja ambicioznosti, koledar za izvajanje ukrepov, področje izvajanja, pritožba, ohranitev celovitosti Ženevske konvencije, zagotovitev kakovosti odločitev, pogoji za vračanje in vzajemno delovanje z drugimi instrumenti.

| 1.10 | Na kratko: preučevani enotni postopek je edini postopek za prošnjo za pridobitev azila in mednarodne zaščite, ne glede na status prosilca, če gre za:






  — | begunca v smislu Ženevske konvencije iz leta 1951 in Newyorškega protokola iz leta 1967; |
| --- | --- | --- |

1.10

Na kratko: preučevani enotni postopek je edini postopek za prošnjo za pridobitev azila in mednarodne zaščite, ne glede na status prosilca, če gre za:

—

begunca v smislu Ženevske konvencije iz leta 1951 in Newyorškega protokola iz leta 1967;

| — | upravičenca subsidiarne zaščite v smislu Direktive 2004/83/ES, ki jo je Svet sprejel 29.04.04 (4). |
| --- | --- |

—

upravičenca subsidiarne zaščite v smislu Direktive 2004/83/ES, ki jo je Svet sprejel 29.04.04 (4).

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | Odbor podpira ambicioznost Komisije in se pridružuje njenemu prizadevanju za to, da bi enotni postopek ohranil celovitost Ženevske konvencije iz leta 1951. V ta namen, skladno z določbami direktive o priznanju statusa, naj preučitev pravic beguncev najprej poteka na osnovi postopkov Konvencije iz 1951; možnost za subsidiarno zaščito pa pride v poštev v primerih, kadar niso izpolnjeni zahtevani pogoji za prvi konvencijski status. |
| --- | --- |

2.1

Odbor podpira ambicioznost Komisije in se pridružuje njenemu prizadevanju za to, da bi enotni postopek ohranil celovitost Ženevske konvencije iz leta 1951. V ta namen, skladno z določbami direktive o priznanju statusa, naj preučitev pravic beguncev najprej poteka na osnovi postopkov Konvencije iz 1951; možnost za subsidiarno zaščito pa pride v poštev v primerih, kadar niso izpolnjeni zahtevani pogoji za prvi konvencijski status.

| 2.2 | Odbor priporoča, da se tak vrstni red izrazi izrecno ne glede to, kakšna prihodnost čaka izvajanje enotnega postopka. |
| --- | --- |

2.2

Odbor priporoča, da se tak vrstni red izrazi izrecno ne glede to, kakšna prihodnost čaka izvajanje enotnega postopka.

| 2.3 | Odbor priporoča, da vsako negativno odločitev o prošnji za mednarodno zaščito, in še zlasti v primeru zavrnitve priznanja statusa begunca v smislu Ženevske konvencije iz leta 1951, spremljajo obrazložitve, tudi v primeru, ko se prizna pravica do subsidiarne zaščite. Odbor meni, da so ta zagotovila nujno potrebna za ohranitev celovitosti Ženevske konvencije iz 1951, ki jo poudarja Komisija. |
| --- | --- |

2.3

Odbor priporoča, da vsako negativno odločitev o prošnji za mednarodno zaščito, in še zlasti v primeru zavrnitve priznanja statusa begunca v smislu Ženevske konvencije iz leta 1951, spremljajo obrazložitve, tudi v primeru, ko se prizna pravica do subsidiarne zaščite. Odbor meni, da so ta zagotovila nujno potrebna za ohranitev celovitosti Ženevske konvencije iz 1951, ki jo poudarja Komisija.

| 2.4 | V zvezi s potrebami po subsidiarni zaščiti bi Odbor lahko priznal, da prosilci za azil ne morejo vedeti, kaj pomeni status konvencijskega begunca in kaj subsidiarni status, in se torej soočajo z velikimi težavami v državah, kjer morajo ponovno oddati prošnjo na drugačni osnovi, po zavrnitvi konvencijskega statuta Ženevske konvencije iz leta 1951, čemur sledi nerazumevanje, obup in nevzdržni roki. |
| --- | --- |

2.4

V zvezi s potrebami po subsidiarni zaščiti bi Odbor lahko priznal, da prosilci za azil ne morejo vedeti, kaj pomeni status konvencijskega begunca in kaj subsidiarni status, in se torej soočajo z velikimi težavami v državah, kjer morajo ponovno oddati prošnjo na drugačni osnovi, po zavrnitvi konvencijskega statuta Ženevske konvencije iz leta 1951, čemur sledi nerazumevanje, obup in nevzdržni roki.

| 2.5 | Odbor poziva Komisijo, naj v svojem sporočilu in pri pričetku pripravljalnih in zakonodajnih faz upošteva načelo sprejema (člen 33 Ženevske konvencije) in potrebo po zagotavljanju dejanske pravice do pravne pritožbe z odložilnim učinkom na negativne sklepe. Pred morebitnim pregledom (administrativnim), po uradni dolžnosti, razlogov za subsidiarno zaščito je treba preučiti pogoje za priznanje statusa begunca, kot jih navaja Ženevska konvencija, in prosilcem zagotoviti pravico do pritožbe, ki odloži ukrepe za vračanje, v skladu z mednarodnimi in evropskimi konvencijami o človekovih pravicah. |
| --- | --- |

2.5

Odbor poziva Komisijo, naj v svojem sporočilu in pri pričetku pripravljalnih in zakonodajnih faz upošteva načelo sprejema (člen 33 Ženevske konvencije) in potrebo po zagotavljanju dejanske pravice do pravne pritožbe z odložilnim učinkom na negativne sklepe. Pred morebitnim pregledom (administrativnim), po uradni dolžnosti, razlogov za subsidiarno zaščito je treba preučiti pogoje za priznanje statusa begunca, kot jih navaja Ženevska konvencija, in prosilcem zagotoviti pravico do pritožbe, ki odloži ukrepe za vračanje, v skladu z mednarodnimi in evropskimi konvencijami o človekovih pravicah.

| 2.6 | Iz tega razloga nevladne organizacije in Urad visokega komisariata ZN za begunce (UNHCR) ne smejo biti izključeni iz upravnih komisij za pritožbe, kadar le-te obstajajo, sicer pa morajo imeti prost dostop do prosilcev in njihovih kartotek, ki so bile uvedene ravno za to, da bi olajšali dostop in izvajanje pravice do sodne pritožbe. |
| --- | --- |

2.6

Iz tega razloga nevladne organizacije in Urad visokega komisariata ZN za begunce (UNHCR) ne smejo biti izključeni iz upravnih komisij za pritožbe, kadar le-te obstajajo, sicer pa morajo imeti prost dostop do prosilcev in njihovih kartotek, ki so bile uvedene ravno za to, da bi olajšali dostop in izvajanje pravice do sodne pritožbe.

| 2.7 | Odbor vabi Komisijo, da ob spremembi direktive o postopkih, ki jo je Svet sprejel 19. 11.2004 in mora biti ponovno predložena Evropskemu parlamentu, razširi področje uporabe, uvede subsidiarno zaščito v smislu direktive o Priznanju statusa in ponovno preuči omejitve za tretje države izvora ali za tranzit skozi „varne tretje države“, ki prosilcem za azil ne omogočajo možnosti preučitve individualnega položaja in njihovih pravic, ki iz njega izhajajo. |
| --- | --- |

2.7

Odbor vabi Komisijo, da ob spremembi direktive o postopkih, ki jo je Svet sprejel 19. 11.2004 in mora biti ponovno predložena Evropskemu parlamentu, razširi področje uporabe, uvede subsidiarno zaščito v smislu direktive o Priznanju statusa in ponovno preuči omejitve za tretje države izvora ali za tranzit skozi „varne tretje države“, ki prosilcem za azil ne omogočajo možnosti preučitve individualnega položaja in njihovih pravic, ki iz njega izhajajo.

| 2.8 | Odbor priporoča, da se v okviru pripravljalne faze preučijo pomanjkljivosti in težave sedanjih postopkov za priznanje statusa begunca. |
| --- | --- |

2.8

Odbor priporoča, da se v okviru pripravljalne faze preučijo pomanjkljivosti in težave sedanjih postopkov za priznanje statusa begunca.

| 2.9 | V zvezi z bilateralnimi sporazumi za ponovni sprejem in da bi državam članicam omogočili spoštovati mednarodne obveznosti in evropske direktive (5), bi Svet v okviru pripravljalne faze moral najti priložnost za ustanovitev usklajenega sistema za solidarnost (npr. program za ponovno namestitev in „deljenje stroškov“) med državami članicami. |
| --- | --- |

2.9

V zvezi z bilateralnimi sporazumi za ponovni sprejem in da bi državam članicam omogočili spoštovati mednarodne obveznosti in evropske direktive (5), bi Svet v okviru pripravljalne faze moral najti priložnost za ustanovitev usklajenega sistema za solidarnost (npr. program za ponovno namestitev in „deljenje stroškov“) med državami članicami.

| 2.10 | Odbor prav tako vabi Komisijo, da ponovno preuči hitri postopek, ki prosilce za azil prikrajša za kakovosten pregled njihovega individualnega položaja in pravic, ki jim pripadajo, še zlasti odložilen učinek pritožbe, kar jih izpostavlja nevarnosti za vračanje v njihovo državo izvora, predenj sodišče sploh obravnava pritožbo. |
| --- | --- |

2.10

Odbor prav tako vabi Komisijo, da ponovno preuči hitri postopek, ki prosilce za azil prikrajša za kakovosten pregled njihovega individualnega položaja in pravic, ki jim pripadajo, še zlasti odložilen učinek pritožbe, kar jih izpostavlja nevarnosti za vračanje v njihovo državo izvora, predenj sodišče sploh obravnava pritožbo.

| 2.11 | Odbor poziva Komisijo, naj pri možnostih in razlogih za učinkovito vrnitev upošteva, da vrnitev v določenih okoliščinah ni možna zaradi dejanskih ovir ali iz humanitarnih razlogov (na primer: bolezen). |
| --- | --- |

2.11

Odbor poziva Komisijo, naj pri možnostih in razlogih za učinkovito vrnitev upošteva, da vrnitev v določenih okoliščinah ni možna zaradi dejanskih ovir ali iz humanitarnih razlogov (na primer: bolezen).

V Bruslju, 15. decembra 2004

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Glej Direktivo 2004/83/ES o minimalnih standardih za status begunca, ki jo je Svet sprejel 29.04.2004, in mnenje EESO v UL C 221 z dne 17.09.2004 (poročevalka: ga. Le Nouail Marlière).

1

(2)  Glej: Sklep 2000/596/CE o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce in s tem povezano mnenje v UL C 168 z dne 16.6.2004 (poročevalka: ga. zu EULENBURG; Direktivo 2001/55/Eco o začasni zaščiti v primeru množičnega prihoda preseljenih oseb in mnenje EESO v JO C 155 z dne 29.5.2004 (poročevalka: ga. CASSINA); Direktivo o minimalnih standardih v postopkih dodelitve ali odvzema statusa begunca, v zvezi s katerim je Svet dosegel soglasje 19.11.2004, in mnenje EESO v UL C 193 dne 10.7.2001 (poročevalec: g. MELICIAS); Direktivo 2003/9/CE o minimalnih standardih za sprejem prosilcev za azil in mnenje v UL C 48 z dne 21.2.2001 (poročevalca: g. MENGOZZI in g. PARIZA CASANJOS); Uredbo 343/2003 o kriterijih in mehanizmih obravnavanja prošenj za azil (Dublin II) in mnenje EESO v UL C 125 z dne 27.5.2002 (poročevalec: g. SHARMA); Direktivo 2004/83/ES o minimalnih standardih v zvezi z izpolnjevanjem potrebnih pogojev za pridobitev statusa begunca ali osebe, ki potrebuje mednarodno zaščito, in v zvezi z vsebino statusov, ki jo je Svet sprejel 29.4.2004, in mnenje EESO v UL C 221z dne 17.9.2002 (poročevalka: ga. LE NOUAIL); Sklep o Evropskem skladu za begunce za obdobje 2005-2010. o katerem je Svet dosegel politično soglasje 8.6.2004, in mnenje UL C 241, 28.9.2004.

2

(3)  Glej: Direktivo 2004/83/ES o minimalnih standardih v zvezi z izpolnjevanjem potrebnih pogojev za pridobitev statusa begunca ali osebe, ki potrebuje mednarodno zaščito, in v zvezi z vsebino statusov, ki jo je Svet sprejel 29.4.2004, in s tem povezano mnenje EESO v UL C 221 z dne 17.9.2002 (poročevalka: ga. Le Nouail Marlière).

3

(4)  Glej: Direktivo 2004/83/ES o minimalnih standardih v zvezi z izpolnjevanjem potrebnih pogojev za pridobitev statusa begunca ali osebe, ki potrebuje mednarodno zaščito, in v zvezi z vsebino statusov, ki jo je Svet sprejel 29.4.2004, in z njo povezano mnenje EESO v UL C 221 z dne 17.9.2002 (poročevalka: ga. Le Nouail Marlière).

4

(5)  Glej točko 3.13.1 mnenja EESO o sporočilu Komisije Študija o povezavah med legalnimi in nelegalnimi priseljenci (COM (2004)412 fin), sprejetem 15./16. decembra 2004 (poročevalec: g. PARIZA CASTAŇOS).

5

---

| 28.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/99 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/99

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti

(COM(2004) 313 final — 2004/0099 (COD))

(2005/C 157/18)

Dne 15. avgusta 2004 se je Svet odločil za posvetovanje z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti

Strokovna skupina za zunanje odnose, ki je bila odgovorna za pripravo dela Odbora pri tej zadevi, je svoje mnenje sprejela .... Poročevalec je bil g. Zufiaur Narvaiza.

Na svojem 413. plenarnem zasedanju z dne 15. in 16. decembra 2004 (seji z dne 15. decembra) je Ekonomsko-socialni odbor sprejel naslednje mnenje s 145 glasovi za in 5 vzdržanimi.

1.   Uvod

| 1.1 | Razvojna pomoč mora z zmanjšanjem vključenih stroškov transakcij postati učinkovitejša, zato je bila donatorska skupnost prisiljena, da se vključi v stalni proces prilagajanja. To se kaže v stališčih Odbora za razvojno pomoč (DAC) Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), ki je organ, ki združuje države donatorke in poskuša uskladiti njihove politike. |
| --- | --- |

1.1

Razvojna pomoč mora z zmanjšanjem vključenih stroškov transakcij postati učinkovitejša, zato je bila donatorska skupnost prisiljena, da se vključi v stalni proces prilagajanja. To se kaže v stališčih Odbora za razvojno pomoč (DAC) Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), ki je organ, ki združuje države donatorke in poskuša uskladiti njihove politike.

| 1.2 | Po večdesetletnih izkušnjah je prišlo do jasnega soglasja, da praksa, pri kateri je pomoč neposredno ali posredno vezana na nakup blaga ali storitev od države donatorke, ni samo nezdružljiva s cilji spodbujanja razvoja, ampak zmanjšuje tudi njeno učinkovitost. Obveznost, da se blago ali storitve kupijo od javnih ali zasebnih podjetij v državi donatorki, je zaradi očitnega pomanjkanja konkurence povzročila višje stroške in prav tako spodbudila korupcijo. Take prakse so privedle do številnih motenj na notranjem trgu in kršenja predpisov EU o konkurenci, zlasti v zvezi z načeloma enakega obravnavanja in nediskriminacije. |
| --- | --- |

1.2

Po večdesetletnih izkušnjah je prišlo do jasnega soglasja, da praksa, pri kateri je pomoč neposredno ali posredno vezana na nakup blaga ali storitev od države donatorke, ni samo nezdružljiva s cilji spodbujanja razvoja, ampak zmanjšuje tudi njeno učinkovitost. Obveznost, da se blago ali storitve kupijo od javnih ali zasebnih podjetij v državi donatorki, je zaradi očitnega pomanjkanja konkurence povzročila višje stroške in prav tako spodbudila korupcijo. Take prakse so privedle do številnih motenj na notranjem trgu in kršenja predpisov EU o konkurenci, zlasti v zvezi z načeloma enakega obravnavanja in nediskriminacije.

| 1.3 | Tako je bilo to vprašanje v zadnjih letih stalno na dnevnem redu držav donatork in je povzročilo, da je Odbor za razvojno pomoč (DAC) Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) marca 2001 sprejel priporočilo, da se odpravi vezana pomoč za najmanj razvite države, kar je od takrat postalo merilo uspešnosti na področju. Temeljno načelo priporočila Odbora za razvoj pomoči je zmanjšati stroške transakcij pomoči za 15 do 30 odstotkov. Po podatkih Svetovne banke bi lahko s popolno odpravo vezane pomoči te stroške zmanjšali do 25 odstotkov. |
| --- | --- |

1.3

Tako je bilo to vprašanje v zadnjih letih stalno na dnevnem redu držav donatork in je povzročilo, da je Odbor za razvojno pomoč (DAC) Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) marca 2001 sprejel priporočilo, da se odpravi vezana pomoč za najmanj razvite države, kar je od takrat postalo merilo uspešnosti na področju. Temeljno načelo priporočila Odbora za razvoj pomoči je zmanjšati stroške transakcij pomoči za 15 do 30 odstotkov. Po podatkih Svetovne banke bi lahko s popolno odpravo vezane pomoči te stroške zmanjšali do 25 odstotkov.

| 1.4 | V Skupnosti je bil ta pristop sprejet na Svetu za splošne zadeve, ki je marca 2002 potekal vzporedno z Evropskim svetom v Barceloni v pripravi na mednarodno konferenco o financiranju za razvoj v Monterreyu. Ugotovljeno je bilo, da bo Evropska unija uresničila priporočilo Odbora za razvojno pomoč o sprostitvi nevezane razvojne pomoči za najmanj razvite države, hkrati pa bo ohranila trenutni sistem cenovnih ugodnosti na podlagi EU-AKP. Svet in posledično Evropski parlament (Poročilo o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o odpravi vezane pomoči: za učinkovitejšo pomoč KOM(2002) 639 končna verzija — 2002/2284 (INI) A5-0190/2003) podpirata odpravo vezane pomoči, če so izpolnjeni trije pogoji: regionalno in medregionalno povezovanje, vzpostavljanje institucij in izgradnja zmogljivosti v državah prejemnicah pomoči in izogibanje izkrivljanju konkurence med državo donatorko in državami prejemnicami. K temu je treba dodati načeli vzajemnosti in sodelovanja z mednarodnimi organizacijami. |
| --- | --- |

1.4

V Skupnosti je bil ta pristop sprejet na Svetu za splošne zadeve, ki je marca 2002 potekal vzporedno z Evropskim svetom v Barceloni v pripravi na mednarodno konferenco o financiranju za razvoj v Monterreyu. Ugotovljeno je bilo, da bo Evropska unija uresničila priporočilo Odbora za razvojno pomoč o sprostitvi nevezane razvojne pomoči za najmanj razvite države, hkrati pa bo ohranila trenutni sistem cenovnih ugodnosti na podlagi EU-AKP. Svet in posledično Evropski parlament (Poročilo o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o odpravi vezane pomoči: za učinkovitejšo pomoč KOM(2002) 639 končna verzija — 2002/2284 (INI) A5-0190/2003) podpirata odpravo vezane pomoči, če so izpolnjeni trije pogoji: regionalno in medregionalno povezovanje, vzpostavljanje institucij in izgradnja zmogljivosti v državah prejemnicah pomoči in izogibanje izkrivljanju konkurence med državo donatorko in državami prejemnicami. K temu je treba dodati načeli vzajemnosti in sodelovanja z mednarodnimi organizacijami.

| 1.5 | To stališče se je postopoma razvilo v številnih naslednjih sporočilih organov Skupnosti, navedenih v osnutku uredbe. Še vedno pa je bilo treba oblikovati in praktično zasnovati pogoje za dostop do različnih instrumentov zunanje pomoči Skupnosti. Navedeni predlog je odgovor na to potrebo. |
| --- | --- |

1.5

To stališče se je postopoma razvilo v številnih naslednjih sporočilih organov Skupnosti, navedenih v osnutku uredbe. Še vedno pa je bilo treba oblikovati in praktično zasnovati pogoje za dostop do različnih instrumentov zunanje pomoči Skupnosti. Navedeni predlog je odgovor na to potrebo.

| 1.6 | Ker so instrumenti Evropskega razvojnega sklada (ERS) in proračuna Skupnosti še vedno različne pravne narave, se zdi logično, da se vzpostavita dva vzporedna procesa. Nedavno Sporočilo Komisije o gradnji naše skupne prihodnosti: politični izzivi in proračunska sredstva v razširjeni Uniji v obdobju med letoma 2007 do 2013 (1) je okvir za ta predlog uredbe. Vendar ne smemo pozabiti, da bo proračunski postopek ERS imel vpliv v prihodnosti, saj bo sklad postal del proračuna ES. Zato ta navedeni predlog uredbe zajema samo področje uporabe instrumentov na podlagi proračuna ES. Ko bo Evropski razvojni sklad postal del proračuna, bo tudi urejen z navedenim osnutkom uredbe (2). |
| --- | --- |

1.6

Ker so instrumenti Evropskega razvojnega sklada (ERS) in proračuna Skupnosti še vedno različne pravne narave, se zdi logično, da se vzpostavita dva vzporedna procesa. Nedavno Sporočilo Komisije o gradnji naše skupne prihodnosti: politični izzivi in proračunska sredstva v razširjeni Uniji v obdobju med letoma 2007 do 2013 (1) je okvir za ta predlog uredbe. Vendar ne smemo pozabiti, da bo proračunski postopek ERS imel vpliv v prihodnosti, saj bo sklad postal del proračuna ES. Zato ta navedeni predlog uredbe zajema samo področje uporabe instrumentov na podlagi proračuna ES. Ko bo Evropski razvojni sklad postal del proračuna, bo tudi urejen z navedenim osnutkom uredbe (2).

| 1.7 | Zdi se, da je zato predlog uredbe o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti ustrezen in popolnoma utemeljen na podlagi zgoraj navedenih obveznosti ustanov Skupnosti in meril o subsidiarnosti in sorazmernosti, navedenih v obrazložitvi k osnutku uredbe. |
| --- | --- |

1.7

Zdi se, da je zato predlog uredbe o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti ustrezen in popolnoma utemeljen na podlagi zgoraj navedenih obveznosti ustanov Skupnosti in meril o subsidiarnosti in sorazmernosti, navedenih v obrazložitvi k osnutku uredbe.

2.   Posebne pripombe

Člen 1 Področje uporabe

| 2.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor nima nobenih pridržkov. Področje uporabe uredbe je ustrezno, pri čemer je jasno, da so nekateri instrumenti, kot je proračunska pomoč, izključeni iz tega področja. Seznam v Prilogi I je ustrezen. |
| --- | --- |

2.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor nima nobenih pridržkov. Področje uporabe uredbe je ustrezno, pri čemer je jasno, da so nekateri instrumenti, kot je proračunska pomoč, izključeni iz tega področja. Seznam v Prilogi I je ustrezen.

Člen 2 Opredelitev

| 2.2 | Evropski ekonomsko-socialni odbor se strinja s stališčem v uredbi, da je treba uredbo razlagati na podlagi finančne uredbe in drugih instrumentov, ki veljajo za splošni proračun Evropskih skupnosti. |
| --- | --- |

2.2

Evropski ekonomsko-socialni odbor se strinja s stališčem v uredbi, da je treba uredbo razlagati na podlagi finančne uredbe in drugih instrumentov, ki veljajo za splošni proračun Evropskih skupnosti.

Člen 3 Pravila o upravičenosti

| 2.3 | Določitev različnih skupin v skladu z različnimi instrumenti se zdi logična. Specifikacija instrumentov z geografskim obsegom je prav tako ustrezna kot sredstvo za okrepitev regionalnega povezovanja ter vzpostavitev institucij in izgradnjo zmogljivosti. EESO bi želel zaradi večdesetletne tradicije na področju vezane pomoči in neaktivnosti, ki jo je ta povzročila, poudariti potrebo po večjem vključevanju fizičnih in pravnih oseb iz držav v razvoju ali držav na prehodu v tržno gospodarstvo, navedenih na seznamih Odbora za razvojno pomoč OECD. Uporaba načela nevezane pomoči in odprtje javnih naročil ne sme škoditi državam, ki prejemajo pomoč Skupnosti. |
| --- | --- |

2.3

Določitev različnih skupin v skladu z različnimi instrumenti se zdi logična. Specifikacija instrumentov z geografskim obsegom je prav tako ustrezna kot sredstvo za okrepitev regionalnega povezovanja ter vzpostavitev institucij in izgradnjo zmogljivosti. EESO bi želel zaradi večdesetletne tradicije na področju vezane pomoči in neaktivnosti, ki jo je ta povzročila, poudariti potrebo po večjem vključevanju fizičnih in pravnih oseb iz držav v razvoju ali držav na prehodu v tržno gospodarstvo, navedenih na seznamih Odbora za razvojno pomoč OECD. Uporaba načela nevezane pomoči in odprtje javnih naročil ne sme škoditi državam, ki prejemajo pomoč Skupnosti.

Člen 4 Pravila o poreklu

| 2.4 | V skladu s prejšnjim členom EESO izraža odobravanje z vsemi pojasnili o dobavi materialov in pravilih o poreklu. EESO bi želel poudariti potrebo po zelo strogem izpolnjevanju vseh mednarodno potrjenih delovnih in okoljskih pravil in standardov ter tudi pravil in standardov o človekovih pravicah, kot je to že predhodno naredil (3). Odprava vezane pomoči in odprtje trgov morata biti združljiva z visokimi standardi socialne zaščite in varstva okolja. |
| --- | --- |

2.4

V skladu s prejšnjim členom EESO izraža odobravanje z vsemi pojasnili o dobavi materialov in pravilih o poreklu. EESO bi želel poudariti potrebo po zelo strogem izpolnjevanju vseh mednarodno potrjenih delovnih in okoljskih pravil in standardov ter tudi pravil in standardov o človekovih pravicah, kot je to že predhodno naredil (3). Odprava vezane pomoči in odprtje trgov morata biti združljiva z visokimi standardi socialne zaščite in varstva okolja.

Člen 5 Vzajemnost s tretjimi državami

| 2.5 | EESO pri upoštevanju dejanske in ne samo uradne vzajemnosti v celoti podpira pristop iz tega člena. Prejšnje izkušnje na tem področju govorijo v prid osnovnemu previdnostnemu ukrepu in zagotavljanju vzajemnosti v skladu z merili o preglednosti, doslednosti in sorazmernosti. Izraz „v najmanjši možni meri“ v zvezi z državami prejemnicami v odstavku 5 to spodkopava. EESO predlaga, da se vključi sklicevanje na načelo partnerstva, ki je temeljni steber razvojne politike Skupnosti ter Odbora za razvojno pomoč, da se tako poudari pomen sodelovanja držav prejemnic. |
| --- | --- |

2.5

EESO pri upoštevanju dejanske in ne samo uradne vzajemnosti v celoti podpira pristop iz tega člena. Prejšnje izkušnje na tem področju govorijo v prid osnovnemu previdnostnemu ukrepu in zagotavljanju vzajemnosti v skladu z merili o preglednosti, doslednosti in sorazmernosti. Izraz „v najmanjši možni meri“ v zvezi z državami prejemnicami v odstavku 5 to spodkopava. EESO predlaga, da se vključi sklicevanje na načelo partnerstva, ki je temeljni steber razvojne politike Skupnosti ter Odbora za razvojno pomoč, da se tako poudari pomen sodelovanja držav prejemnic.

Člen 6 Odstopanja od pravil o upravičenosti in poreklu

| 2.6 | Po mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora se zdi primerno, da uredba te vrste vsebuje izjeme, da se tako zagotovi potrebna prožnost pri uporabi. To je v ustrezno utemeljenih primerih pojasnjeno z razlogi, ki so navedeni v uredbi — nujnost ali nedostopnost nekaterih proizvodov in storitev na trgu. |
| --- | --- |

2.6

Po mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora se zdi primerno, da uredba te vrste vsebuje izjeme, da se tako zagotovi potrebna prožnost pri uporabi. To je v ustrezno utemeljenih primerih pojasnjeno z razlogi, ki so navedeni v uredbi — nujnost ali nedostopnost nekaterih proizvodov in storitev na trgu.

Člen 7 Ukrepi, ki vključujejo mednarodne ustanove ali tretje države

| 2.7 | Tovrstno sklicevanje je potrebno zaradi dejstva, da se velik del pomoči razdeljuje z večstranskimi ali drugimi mehanizmi ter da se veliko dejavnosti sofinancira. Zato je to ustrezno. Vendar pa je treba v takih primerih paziti, da se zagotovi enako obravnavanje med donatorji in vzajemnost. |
| --- | --- |

2.7

Tovrstno sklicevanje je potrebno zaradi dejstva, da se velik del pomoči razdeljuje z večstranskimi ali drugimi mehanizmi ter da se veliko dejavnosti sofinancira. Zato je to ustrezno. Vendar pa je treba v takih primerih paziti, da se zagotovi enako obravnavanje med donatorji in vzajemnost.

Člen 8 Humanitarna pomoč

| 2.8 | Posebna narava humanitarne pomoči, da poveča svoj pomen v mednarodni areni, pojasnjuje, zakaj so bila številna odstopanja od zakonodaje Skupnosti priznana že v Uredbi 1275/96. Nova okvirna pogodba o partnerstvu, ki jo Urad za humanitarno pomoč (ECHO) sklene s finančnimi organi, ohranja ta pristop. Zdi se, da je primeren zaradi hitrega in učinkovitega odgovora v nujnih primerih; prav tako se zdi primerno, da bi se navedena uredba uporabljala v primerih, ko je zahtevana oddaja naročil. |
| --- | --- |

2.8

Posebna narava humanitarne pomoči, da poveča svoj pomen v mednarodni areni, pojasnjuje, zakaj so bila številna odstopanja od zakonodaje Skupnosti priznana že v Uredbi 1275/96. Nova okvirna pogodba o partnerstvu, ki jo Urad za humanitarno pomoč (ECHO) sklene s finančnimi organi, ohranja ta pristop. Zdi se, da je primeren zaradi hitrega in učinkovitega odgovora v nujnih primerih; prav tako se zdi primerno, da bi se navedena uredba uporabljala v primerih, ko je zahtevana oddaja naročil.

Člen 9 Mehanizem za hitro ukrepanje

| 2.9 | Kot je navedeno v prejšnjem členu, je smiselno, da taki mehanizmi vsebujejo izjemne postopke in merila. Spremenjeni člen je 6(4)(b). |
| --- | --- |

2.9

Kot je navedeno v prejšnjem členu, je smiselno, da taki mehanizmi vsebujejo izjemne postopke in merila. Spremenjeni člen je 6(4)(b).

Člen 10 Izvajanje uredbe

| 2.10 | Pri izpolnjevanju tega cilja uredba spreminja določene dele prejšnjih uredb, navedenih v Prilogi. Ta podrobna navedba je nujna zaradi številnih uredb v devetdesetih letih in raznolikosti instrumentov, ki so jih oblikovale. Vendar se zdi, da izraz „sem ter tja“ ni ustrezen. |
| --- | --- |

2.10

Pri izpolnjevanju tega cilja uredba spreminja določene dele prejšnjih uredb, navedenih v Prilogi. Ta podrobna navedba je nujna zaradi številnih uredb v devetdesetih letih in raznolikosti instrumentov, ki so jih oblikovale. Vendar se zdi, da izraz „sem ter tja“ ni ustrezen.

Člen 11 Začetek veljavnosti

| 2.11 | Brez pripomb. |
| --- | --- |

2.11

Brez pripomb.

3.   Splošne pripombe

| 3.1 | Navedeni predlog uredbe o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti sledi uveljavljeni doktrini o donatorskih organizacijah in prejšnjim stališčem, ki so jih izrazile ustanove Skupnosti in države članice. Zato EESO meni, da v njem ni nič neustreznega ali škodljivega za razvoj sodelovanja Unije ali zunanjega ukrepanja. Nasprotno, meni, da bo pomagal okrepiti učinkovitost sodelovanja Skupnosti in njenih slavnih „K-jev“: koherence — komplementarnosti — koordinacije. |
| --- | --- |

3.1

Navedeni predlog uredbe o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti sledi uveljavljeni doktrini o donatorskih organizacijah in prejšnjim stališčem, ki so jih izrazile ustanove Skupnosti in države članice. Zato EESO meni, da v njem ni nič neustreznega ali škodljivega za razvoj sodelovanja Unije ali zunanjega ukrepanja. Nasprotno, meni, da bo pomagal okrepiti učinkovitost sodelovanja Skupnosti in njenih slavnih „K-jev“: koherence — komplementarnosti — koordinacije.

| 3.2 | Vendar pa želi Evropski ekonomsko-socialni odbor poudariti nekatere ključne zamisli in priporočiti številne vidike, v katerih bi uredba lahko bila strožja in natančnejša: |
| --- | --- |

3.2

Vendar pa želi Evropski ekonomsko-socialni odbor poudariti nekatere ključne zamisli in priporočiti številne vidike, v katerih bi uredba lahko bila strožja in natančnejša:

| 3.3 | Bolj bi se morala poudariti aktivna vloga, ki bi jo države prejemnice morale imeti kot ključni akterji pri razvoju. Odprava vezane pomoči ne sme škoditi njihovim interesom, omogočiti pa je treba tudi večjo vključenost teh držav, kot je bilo priporočeno v zgoraj navedenih mednarodnih instrumentih in stališčih samih ustanov Skupnosti. EESO državam prejemnicam vseeno priporoča, da v svojih razpisnih postopkih sprejmejo in uporabljajo načela preglednosti, enakosti, vzajemnega priznavanja in sorazmernosti. |
| --- | --- |

3.3

Bolj bi se morala poudariti aktivna vloga, ki bi jo države prejemnice morale imeti kot ključni akterji pri razvoju. Odprava vezane pomoči ne sme škoditi njihovim interesom, omogočiti pa je treba tudi večjo vključenost teh držav, kot je bilo priporočeno v zgoraj navedenih mednarodnih instrumentih in stališčih samih ustanov Skupnosti. EESO državam prejemnicam vseeno priporoča, da v svojih razpisnih postopkih sprejmejo in uporabljajo načela preglednosti, enakosti, vzajemnega priznavanja in sorazmernosti.

| 3.4 | Zaradi učinkovitejše in uspešnejše uporabe navedene uredbe je treba podrobneje analizirati vidike postopka pomoči Skupnosti, kot so dobavni stroški, dejanski stroški prevoza ali zagotovitev sredstev, da se bo lahko tako natančneje določilo, na katerih mestih je sistem pomanjkljiv in neučinkovit. Čeprav se zdi, da je po črki in v duhu zakona namen uredbe poenostavitev in izboljšanje, je EESO zaskrbljen, da bi se uvedla nova, strožja pravila, kar bi povzročilo, da se več birokratskih in preventivnih pomoči ne bi moglo hitro zagotoviti. |
| --- | --- |

3.4

Zaradi učinkovitejše in uspešnejše uporabe navedene uredbe je treba podrobneje analizirati vidike postopka pomoči Skupnosti, kot so dobavni stroški, dejanski stroški prevoza ali zagotovitev sredstev, da se bo lahko tako natančneje določilo, na katerih mestih je sistem pomanjkljiv in neučinkovit. Čeprav se zdi, da je po črki in v duhu zakona namen uredbe poenostavitev in izboljšanje, je EESO zaskrbljen, da bi se uvedla nova, strožja pravila, kar bi povzročilo, da se več birokratskih in preventivnih pomoči ne bi moglo hitro zagotoviti.

| 3.5 | Celotna uredba bi se morala prilagoditi tako, da bi bila usklajena z mednarodnimi socialno-poklicnimi in okoljskimi standardi, zagotoviti pa bi bilo treba, da nič v tej uredbi ne omogoča delovnih, socialnih ali okoljskih dampinških praks. Medtem ko se upošteva aktivna vloga partnerjev v državah prejemnicah pomoči Skupnosti in krepi načelo pridruževanja, se ne sme prezreti drugih delovnih, okoljskih ali socialnih standardov. Člen 4 uredbe bi moral vsebovati izrecno navedbo o tem vidiku. |
| --- | --- |

3.5

Celotna uredba bi se morala prilagoditi tako, da bi bila usklajena z mednarodnimi socialno-poklicnimi in okoljskimi standardi, zagotoviti pa bi bilo treba, da nič v tej uredbi ne omogoča delovnih, socialnih ali okoljskih dampinških praks. Medtem ko se upošteva aktivna vloga partnerjev v državah prejemnicah pomoči Skupnosti in krepi načelo pridruževanja, se ne sme prezreti drugih delovnih, okoljskih ali socialnih standardov. Člen 4 uredbe bi moral vsebovati izrecno navedbo o tem vidiku.

| 3.6 | Prevelik pomen vezane pomoči se ponavadi pojmuje kot še ena pomanjkljivost, ki jo je povzročil prevladujoči vzorec razvoja sodelovanja, ki je zmanjšal njeno učinkovitost in spodkopal verodostojnost ter dal prednost blagu in storitvam „donatorjev“. Odprava vezane pomoči še ne pomeni konca; nanjo moramo gledati kot na orodje ali sredstvo za doseganje boljšega učinka z nižjimi stroški. Zato je nujna večja vključenost držav prejemnic, če bodo morale same poskrbele za lasten razvoj z večjim sodelovanjem številnih socialnih, delavskih in poslovnih organizacij v procesu. |
| --- | --- |

3.6

Prevelik pomen vezane pomoči se ponavadi pojmuje kot še ena pomanjkljivost, ki jo je povzročil prevladujoči vzorec razvoja sodelovanja, ki je zmanjšal njeno učinkovitost in spodkopal verodostojnost ter dal prednost blagu in storitvam „donatorjev“. Odprava vezane pomoči še ne pomeni konca; nanjo moramo gledati kot na orodje ali sredstvo za doseganje boljšega učinka z nižjimi stroški. Zato je nujna večja vključenost držav prejemnic, če bodo morale same poskrbele za lasten razvoj z večjim sodelovanjem številnih socialnih, delavskih in poslovnih organizacij v procesu.

V Bruslju, 15. decembra 2004

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  COM(2004) 101 final z dne 10. 2. 2004.

1

(2)  Trenutno je težko predvideti, kdaj se bo lahko zaključil proces, s katerim bi ERS postal del proračuna ES.

2

(3)  Glej mnenje EESO o človekovih pravicah na delovnem mestu. Poročevalca: g Putzhammer in g. Gafo Fernandez, UL C 260 z dne 17. 9. 2001, str. 79–85. Glej tudi mnenje EESO o splošnem sistemu preferencialov. Poročevalec: g. Pezzini, UL C 112 z dne 30.4.2004.

3

človekovih pravicah na delovnem mestu

splošnem sistemu preferencialov.

---

| 28.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/102 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/102

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o „sporočilu komisije svetu in evropskemu parlamentu: pripraviti trajnostni model kmetijstva za evropo na podlagi nove skupne kmetijske politike (skp) — reforma sladkornega sektorja“

COM(2004) 499 final

(2005/C 157/19)

Komisija je 15. julija 2004 v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti sklenila, da od Evropskega ekonomsko-socialnega odbora zahteva mnenje o „Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Pripraviti trajnostni model kmetijstva za Evropo na podlagi nove skupne kmetijske politike (SKP) — Reforma sladkornega sektorja“

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, ki je zadolžena za pripravo dela v tej zadevi, je mnenje pripravila 16. novembra 2004 (poročevalec: g. BASTIAN; soporočevalec: g. STRASSER).

Odbor je na 413. plenarnem zasedanju 15. in 16. decembra 2004 (seja z dne 15. decembra 2004) s 137 glasovi za, 21 glasovi proti in 11 vzdržanimi sprejel naslednje mnenje.

1.   Uvod

| 1.1 | Enaindvajset držav Evropske unije proizvaja sladkor iz sladkorne pese. Francoski čezmorski departmaji in Španija v majhni meri proizvajajo trsni sladkor (280.000 ton). Skupna evropska proizvodnja sladkorja na leto niha med 17- in 20-imi milijoni ton za evropsko porabo sladkorja, ki je ocenjena na 16 milijonov ton. |
| --- | --- |

1.1

Enaindvajset držav Evropske unije proizvaja sladkor iz sladkorne pese. Francoski čezmorski departmaji in Španija v majhni meri proizvajajo trsni sladkor (280.000 ton). Skupna evropska proizvodnja sladkorja na leto niha med 17- in 20-imi milijoni ton za evropsko porabo sladkorja, ki je ocenjena na 16 milijonov ton.

| 1.2 | Sladkorno peso, ki je del kolobarjenja, goji 350.000 kmetov na 2,2 milijona hektarjev (malo več kot 6 ha sladkorne pese v povprečju na pridelovalca). Sladkorno peso predelujejo v približno 200-tih tovarnah sladkorja, ki neposredno zaposlujejo skoraj 60.000 delavcev. |
| --- | --- |

1.2

Sladkorno peso, ki je del kolobarjenja, goji 350.000 kmetov na 2,2 milijona hektarjev (malo več kot 6 ha sladkorne pese v povprečju na pridelovalca). Sladkorno peso predelujejo v približno 200-tih tovarnah sladkorja, ki neposredno zaposlujejo skoraj 60.000 delavcev.

| 1.3 | Evropska unija pridela tudi 500.000 ton izoglukoze in 250.000 ton inulinovega sirupa, ima pa tudi tovarne za predelavo surovega trsnega sladkorja (katerega večji delež — 1,5 MT — se uvozi iz držav AKP). |
| --- | --- |

1.3

Evropska unija pridela tudi 500.000 ton izoglukoze in 250.000 ton inulinovega sirupa, ima pa tudi tovarne za predelavo surovega trsnega sladkorja (katerega večji delež — 1,5 MT — se uvozi iz držav AKP).

| 1.4 | V sektorju sladkorja, izoglukoze in inulinovega sirupa je bil sistem proizvodnih kvot iz Uredbe 178/81 že večkrat podaljšan. Zadnje podaljšanje iz leta 2001 se nanaša na 5 tržnih let, in sicer od 2001/2002 do 2005/2006. Ta uredba s številko 1260/2001 v primerjavi s prejšnjo prinaša nekaj pomembnih sprememb, kot so določitev cen do 30. junija 2006, odprava sistema skladiščenja, odprava financiranja stroškov podaljšanega skladiščenja sladkorja, zmanjšanje kvot za 150.000 ton in obremenitev pridelovalcev sladkorne pese in proizvajalcev sladkorja z vsemi proizvodnimi nadomestili, dodeljenimi kemični industriji. |
| --- | --- |

1.4

V sektorju sladkorja, izoglukoze in inulinovega sirupa je bil sistem proizvodnih kvot iz Uredbe 178/81 že večkrat podaljšan. Zadnje podaljšanje iz leta 2001 se nanaša na 5 tržnih let, in sicer od 2001/2002 do 2005/2006. Ta uredba s številko 1260/2001 v primerjavi s prejšnjo prinaša nekaj pomembnih sprememb, kot so določitev cen do 30. junija 2006, odprava sistema skladiščenja, odprava financiranja stroškov podaljšanega skladiščenja sladkorja, zmanjšanje kvot za 150.000 ton in obremenitev pridelovalcev sladkorne pese in proizvajalcev sladkorja z vsemi proizvodnimi nadomestili, dodeljenimi kemični industriji.

| 1.5 | Komisija je 14. julija 2004 predstavila sporočilo o reformi sladkornega sektorja, ki dopolnjuje evropski trajnostni model kmetijstva [KOM(2004) 499 končna verzija]. |
| --- | --- |

1.5

Komisija je 14. julija 2004 predstavila sporočilo o reformi sladkornega sektorja, ki dopolnjuje evropski trajnostni model kmetijstva [KOM(2004) 499 končna verzija].

| 1.6 | Komisija v tem dokumentu predlaga, da se s 1. julijem 2005 temeljito spremenijo uredba o sladkorju, cene in kvote, in načrtuje, da se v tem primeru leta 2008 izdelajo novi predlogi za kvote in cene. Komisija želi tako sistem sladkorja vključiti v logiko reforme skupne kmetijske politike, narediti evropski trg sladkorja manj privlačen za uvoz, znatno zmanjšati izvoz sladkorja iz kvot z nadomestilom in odpraviti proizvodna nadomestila za sladkor, prodan kemični industriji. |
| --- | --- |

1.6

Komisija v tem dokumentu predlaga, da se s 1. julijem 2005 temeljito spremenijo uredba o sladkorju, cene in kvote, in načrtuje, da se v tem primeru leta 2008 izdelajo novi predlogi za kvote in cene. Komisija želi tako sistem sladkorja vključiti v logiko reforme skupne kmetijske politike, narediti evropski trg sladkorja manj privlačen za uvoz, znatno zmanjšati izvoz sladkorja iz kvot z nadomestilom in odpraviti proizvodna nadomestila za sladkor, prodan kemični industriji.

| 1.7 | Komisija predlaga združitev kvot A in B v enotno kvoto ter zmanjšanje kvot za sladkor za 1,3 milijona ton in nato za 500.000 dodatnih ton na leto v naslednjih 3 tržnih letih (oziroma skupaj zmanjšanje za 2,8 milijona ton ali 16 %). |
| --- | --- |

1.7

Komisija predlaga združitev kvot A in B v enotno kvoto ter zmanjšanje kvot za sladkor za 1,3 milijona ton in nato za 500.000 dodatnih ton na leto v naslednjih 3 tržnih letih (oziroma skupaj zmanjšanje za 2,8 milijona ton ali 16 %).

| 1.8 | Komisija vzporedno s tem zmanjšanjem kvot za sladkor predlaga povečanje kvot za izoglukozo za 100.000 ton na leto v 3 letih (oziroma povečanje za 60 %) in ohranitev kvot za inulin. |
| --- | --- |

1.8

Komisija vzporedno s tem zmanjšanjem kvot za sladkor predlaga povečanje kvot za izoglukozo za 100.000 ton na leto v 3 letih (oziroma povečanje za 60 %) in ohranitev kvot za inulin.

| 1.9 | Komisija za zagotovitev prestrukturiranja sladkornega sektorja, ki se ji zdi potrebno, predlaga, da postanejo kvote prosto prenosljive na evropski ravni. Predvideva tudi možnost, da se z državami članicami sofinancira pomoč v višini 250 evrov na tono kvote za sladkor, ki se dodeli proizvajalcem sladkorja, ki jim ne bi uspelo odstopiti kvot in opustiti proizvodnje sladkorja. Namen te pomoči bi bil, da bi zadevni proizvajalci sladkorja lažje izpolnjevali obveznosti na socialnem področju in okoljske sanacije. |
| --- | --- |

1.9

Komisija za zagotovitev prestrukturiranja sladkornega sektorja, ki se ji zdi potrebno, predlaga, da postanejo kvote prosto prenosljive na evropski ravni. Predvideva tudi možnost, da se z državami članicami sofinancira pomoč v višini 250 evrov na tono kvote za sladkor, ki se dodeli proizvajalcem sladkorja, ki jim ne bi uspelo odstopiti kvot in opustiti proizvodnje sladkorja. Namen te pomoči bi bil, da bi zadevni proizvajalci sladkorja lažje izpolnjevali obveznosti na socialnem področju in okoljske sanacije.

| 1.10 | Komisija predlaga, da se sistem pomoči in mehanizem znižanja stopenj, s katerima se zagotavljajo cene s tržnim ravnovesjem in izpolnjevanje obveznosti skupne ureditve trga, zamenja z zasebnim skladiščenjem in obveznim odlogom sladkorja iz kvot. |
| --- | --- |

1.10

Komisija predlaga, da se sistem pomoči in mehanizem znižanja stopenj, s katerima se zagotavljajo cene s tržnim ravnovesjem in izpolnjevanje obveznosti skupne ureditve trga, zamenja z zasebnim skladiščenjem in obveznim odlogom sladkorja iz kvot.

| 1.11 | V zvezi s cenami Komisija predlaga zamenjavo cene pomoči za sladkor z referenčno ceno, s katero bi se izračunalo minimalno ceno, ki se mora upoštevati pri uvozu iz držav AKP in najmanj razvitih držav ter tudi pri začetku izvajanja ukrepov zasebnega skladiščenja in odloga presežnih količin na naslednje leto. Cene institucionalne podpore bi se znižale v dveh stopnjah. Zato Komisija predlaga referenčno ceno 506 evrov za tono belega sladkorja v tržnih letih 2005/2006 in 2006/2007 ter 421 evrov za tržno leto 2007/2008 v primerjavi s sedanjo ceno pomoči, ki znaša 631,9 evra za tono, in ponderirano tržno ceno A+B, ki jo ocenjuje na 655 evrov. |
| --- | --- |

1.11

V zvezi s cenami Komisija predlaga zamenjavo cene pomoči za sladkor z referenčno ceno, s katero bi se izračunalo minimalno ceno, ki se mora upoštevati pri uvozu iz držav AKP in najmanj razvitih držav ter tudi pri začetku izvajanja ukrepov zasebnega skladiščenja in odloga presežnih količin na naslednje leto. Cene institucionalne podpore bi se znižale v dveh stopnjah. Zato Komisija predlaga referenčno ceno 506 evrov za tono belega sladkorja v tržnih letih 2005/2006 in 2006/2007 ter 421 evrov za tržno leto 2007/2008 v primerjavi s sedanjo ceno pomoči, ki znaša 631,9 evra za tono, in ponderirano tržno ceno A+B, ki jo ocenjuje na 655 evrov.

| 1.11.1 | Hkrati se bo minimalna ponderirana cena sladkorne pese v kvoti A+B, ki sedaj znaša 43,6 evra za tono, znižala na 32,8 evra za tono v tržnih letih 2005/2006 in 2006/2007 (–25 %) in 27,4 evra za tono v letu 2007/2008 (–37 %). Osnovna cena sladkorne pese sedaj znaša 47,67 evra za tono. Odbor se zaveda, da bo znižanje cen v določenih državah članicah večje zaradi razlike med kvotami A in B. |
| --- | --- |

1.11.1

Hkrati se bo minimalna ponderirana cena sladkorne pese v kvoti A+B, ki sedaj znaša 43,6 evra za tono, znižala na 32,8 evra za tono v tržnih letih 2005/2006 in 2006/2007 (–25 %) in 27,4 evra za tono v letu 2007/2008 (–37 %). Osnovna cena sladkorne pese sedaj znaša 47,67 evra za tono. Odbor se zaveda, da bo znižanje cen v določenih državah članicah večje zaradi razlike med kvotami A in B.

| 1.11.2 | Izgubo dohodka zaradi znižanja ponderirane cene sladkorne pese iz kvot bi morala po mnenju Komisije v višini 60 % nadomestiti neposredna finančna pomoč, ločena od proizvodnje (po predpisih reforme skupne kmetijske politike iz leta 2003). |
| --- | --- |

1.11.2

Izgubo dohodka zaradi znižanja ponderirane cene sladkorne pese iz kvot bi morala po mnenju Komisije v višini 60 % nadomestiti neposredna finančna pomoč, ločena od proizvodnje (po predpisih reforme skupne kmetijske politike iz leta 2003).

| 1.11.3 | Komisija ocenjuje proračunski strošek za neposredne finančne pomoči na 895 milijonov evrov za leti 2005/2006 in 2006/2007 ter 1,340 milijarde evrov na leto od leta 2007/2008 naprej. |
| --- | --- |

1.11.3

Komisija ocenjuje proračunski strošek za neposredne finančne pomoči na 895 milijonov evrov za leti 2005/2006 in 2006/2007 ter 1,340 milijarde evrov na leto od leta 2007/2008 naprej.

| 1.12 | Komisija predlaga odpravo sistema proizvodnih nadomestil za kemično in farmacevtsko industrijo, katerima naj se omogoči oskrbo s sladkorjem C, kot to velja za sektor alkohola in kvasovk. |
| --- | --- |

1.12

Komisija predlaga odpravo sistema proizvodnih nadomestil za kemično in farmacevtsko industrijo, katerima naj se omogoči oskrbo s sladkorjem C, kot to velja za sektor alkohola in kvasovk.

| 1.13 | Komisija glede odnosov z dobavitelji preferenčnega sladkorja iz držav AKP predlaga nadaljevanje „Protokola o sladkorju“ iz držav AKP, za katerega so značilne uvozne kvote, vendar z znižanjem zajamčene cene vzporedno z znižanjem cene sladkorne pese. Da bi državam AKP pomagali pri prilagajanju novim razmeram, Komisija predlaga, da se z njimi vzpostavi dialog na podlagi akcijskega načrta, ki bi bil predstavljen pred koncem leta 2004. |
| --- | --- |

1.13

Komisija glede odnosov z dobavitelji preferenčnega sladkorja iz držav AKP predlaga nadaljevanje „Protokola o sladkorju“ iz držav AKP, za katerega so značilne uvozne kvote, vendar z znižanjem zajamčene cene vzporedno z znižanjem cene sladkorne pese. Da bi državam AKP pomagali pri prilagajanju novim razmeram, Komisija predlaga, da se z njimi vzpostavi dialog na podlagi akcijskega načrta, ki bi bil predstavljen pred koncem leta 2004.

| 1.13.1 | Komisija predlaga odpravo pomoči za predelavo sladkorja iz držav AKP in čezmorskih departmajev ter prej ali slej odpraviti pojem „maksimalne potrebe po preskrbi“. |
| --- | --- |

1.13.1

Komisija predlaga odpravo pomoči za predelavo sladkorja iz držav AKP in čezmorskih departmajev ter prej ali slej odpraviti pojem „maksimalne potrebe po preskrbi“.

| 1.14 | Za najmanj razvite države Komisija ne predlaga kvantitativnega uravnavanja uvoza. Pri uvoznih cenah sladkorja iz najmanj razvitih držav zahteva upoštevanje minimalne cene za države AKP. Za balkanske države predvideva pogajanje o uvozni kvoti. Po dogovoru EBA (vse, razen orožja) bo od 2009 naprej dovoljen uvoz sladkorja iz 49 najmanj razvitih držav na evropski trg brez carin in kvot. |
| --- | --- |

1.14

Za najmanj razvite države Komisija ne predlaga kvantitativnega uravnavanja uvoza. Pri uvoznih cenah sladkorja iz najmanj razvitih držav zahteva upoštevanje minimalne cene za države AKP. Za balkanske države predvideva pogajanje o uvozni kvoti. Po dogovoru EBA (vse, razen orožja) bo od 2009 naprej dovoljen uvoz sladkorja iz 49 najmanj razvitih držav na evropski trg brez carin in kvot.

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) na podlagi:






  — | pobude „Vse, razen orožja“ iz leta 2001, namenjene najmanj razvitim državam, katere posledic za sladkor Komisija takrat ni primerno ocenila; |
| --- | --- | --- |

2.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) na podlagi:

—

pobude „Vse, razen orožja“ iz leta 2001, namenjene najmanj razvitim državam, katere posledic za sladkor Komisija takrat ni primerno ocenila;

| — | splošne težnje k čim širšemu odprtju evropskih kmetijskih trgov zaradi pogajanj v Svetovni trgovinski organizaciji; |
| --- | --- |

—

splošne težnje k čim širšemu odprtju evropskih kmetijskih trgov zaradi pogajanj v Svetovni trgovinski organizaciji;

| — | groženj, ki pritiskajo na evropski izvoz sladkorja zaradi Panela za sladkor Svetovne trgovinske organizacije in trgovinskih pogajanj v okviru Doha-runde; |
| --- | --- |

—

groženj, ki pritiskajo na evropski izvoz sladkorja zaradi Panela za sladkor Svetovne trgovinske organizacije in trgovinskih pogajanj v okviru Doha-runde;

| — | in reforme skupne kmetijske politike |
| --- | --- |

—

in reforme skupne kmetijske politike

ugotavlja, da je treba spremeniti in prilagoditi skupno ureditev trga za sladkor. Ne gre torej za to, da se ugotovi, ali je reforma potrebna, temveč da se preuči, kakšna reforma je potrebna, v kakšnem obsegu in kdaj naj se začne izvajati.

| 2.2 | Komisija je naklonjena „radikalni preureditvi uredbe o sladkorju“ in svoj predlog utemeljuje tako, da poudarja, da se sedanjemu sistemu očita, „da ne spodbuja konkurence, da povzroča izkrivljanje trga, da ohranja cene na visoki ravni za potrošnike in uporabnike ter da vpliva na svetovni trg, zlasti na države v razvoju“. Evropski ekonomsko-socialni odbor obžaluje, da se Komisija opira na to vrsto splošnih kritik, ne da bi si jih prizadevala preveriti z resnimi študijami. Odbor v tem pogledu opozarja na svoje mnenje z dne 30. novembra 2000. |
| --- | --- |

2.2

Komisija je naklonjena „radikalni preureditvi uredbe o sladkorju“ in svoj predlog utemeljuje tako, da poudarja, da se sedanjemu sistemu očita, „da ne spodbuja konkurence, da povzroča izkrivljanje trga, da ohranja cene na visoki ravni za potrošnike in uporabnike ter da vpliva na svetovni trg, zlasti na države v razvoju“. Evropski ekonomsko-socialni odbor obžaluje, da se Komisija opira na to vrsto splošnih kritik, ne da bi si jih prizadevala preveriti z resnimi študijami. Odbor v tem pogledu opozarja na svoje mnenje z dne 30. novembra 2000.

| 2.3 | EESO ugotavlja, da predlog Komisije zelo prehiteva mednarodne roke in spodkopava pooblastilo za pogajanja v Svetovni trgovinski organizaciji, kar je neprevidno in škodi obrambi zakonitih interesov sladkorne industrije Evropske unije in njenih preferenčnih dobaviteljev. To prehitevanje Komisiji prav tako onemogoča, da bi obravnavala vprašanje sladkorja, proizvedenega izven kvote. |
| --- | --- |

2.3

EESO ugotavlja, da predlog Komisije zelo prehiteva mednarodne roke in spodkopava pooblastilo za pogajanja v Svetovni trgovinski organizaciji, kar je neprevidno in škodi obrambi zakonitih interesov sladkorne industrije Evropske unije in njenih preferenčnih dobaviteljev. To prehitevanje Komisiji prav tako onemogoča, da bi obravnavala vprašanje sladkorja, proizvedenega izven kvote.

| 2.4 | EESO skrbi učinek predlaganih znižanj cen in kvot na raven proizvodnje sladkorne pese in sladkorja v Evropski uniji, dohodek številnih družinskih kmetijskih gospodarstev, trajnost industrijskih in trgovinskih dejavnosti v sladkornem sektorju, zaposlovanje v sladkorni industriji in kmečkem okolju ter na multifunkcionalnost, zlasti v regijah, ki so v neugodnem položaju ali oddaljene, in tudi v novih državah članicah, kjer so potrebna velika vlaganja v prestrukturiranje. EESO dvomi, da predlogi reforme, ki jih je pripravila Komisija, spoštujejo evropski model kmetijstva, multifunkcionalnost in načelo trajnosti, kot je to soglasno določil Evropski svet v Luxembourgu decembra 1997. Prav tako meni, da so predlogi reforme v nasprotju z lizbonsko strategijo, ki si med drugim izrecno prizadeva za ustvarjanje delovnih mest. |
| --- | --- |

2.4

EESO skrbi učinek predlaganih znižanj cen in kvot na raven proizvodnje sladkorne pese in sladkorja v Evropski uniji, dohodek številnih družinskih kmetijskih gospodarstev, trajnost industrijskih in trgovinskih dejavnosti v sladkornem sektorju, zaposlovanje v sladkorni industriji in kmečkem okolju ter na multifunkcionalnost, zlasti v regijah, ki so v neugodnem položaju ali oddaljene, in tudi v novih državah članicah, kjer so potrebna velika vlaganja v prestrukturiranje. EESO dvomi, da predlogi reforme, ki jih je pripravila Komisija, spoštujejo evropski model kmetijstva, multifunkcionalnost in načelo trajnosti, kot je to soglasno določil Evropski svet v Luxembourgu decembra 1997. Prav tako meni, da so predlogi reforme v nasprotju z lizbonsko strategijo, ki si med drugim izrecno prizadeva za ustvarjanje delovnih mest.

| 2.5 | EESO od Komisije zahteva, da temeljito in preverljivo preuči, v katerih regijah bosta pridelava sladkorne pese in sladkorna industrija ogroženi ter koliko bo skupaj ogroženih neposrednih in posrednih delovnih mest v kmetijstvu in industriji. Ocena učinka, ki jo je Komisija predstavila lani, namreč ne daje potrebnih informacij. |
| --- | --- |

2.5

EESO od Komisije zahteva, da temeljito in preverljivo preuči, v katerih regijah bosta pridelava sladkorne pese in sladkorna industrija ogroženi ter koliko bo skupaj ogroženih neposrednih in posrednih delovnih mest v kmetijstvu in industriji. Ocena učinka, ki jo je Komisija predstavila lani, namreč ne daje potrebnih informacij.

| 2.6 | EESO ne verjame, da bi lahko svoj cilj dosegla odločitev za reformo, ki jo je sprejela Komisija in ki si z znižanjem cen prizadeva doseči ravnovesje na trgu. Poleg tega ta odločitev ne zagotavlja dolgoročne ohranitve pridelave sladkorne pese in sladkorne industrije v Evropi ter ne izpolnjuje evropskih obveznosti do držav v razvoju, ki so dobaviteljice preferenčnega sladkorja. Ta znižanja bodo namreč uničila številne proizvajalce v evropskih državah in državah v razvoju ter precej oslabila proizvajalce, ki bodo obstali. Hkrati se bodo ponudili novi deli svetovnega trga v Braziliji, ki bo prav tako lahko od tržnega leta 2008/2009 naprej posredno izvažala nenehno naraščajoče tonaže sladkorja v Evropo z zamenjavami (SWAP) (trikotna trgovina) z najmanj razvitimi državami brez kakršne koli koristi za njihov kmetijski in socialni razvoj. |
| --- | --- |

2.6

EESO ne verjame, da bi lahko svoj cilj dosegla odločitev za reformo, ki jo je sprejela Komisija in ki si z znižanjem cen prizadeva doseči ravnovesje na trgu. Poleg tega ta odločitev ne zagotavlja dolgoročne ohranitve pridelave sladkorne pese in sladkorne industrije v Evropi ter ne izpolnjuje evropskih obveznosti do držav v razvoju, ki so dobaviteljice preferenčnega sladkorja. Ta znižanja bodo namreč uničila številne proizvajalce v evropskih državah in državah v razvoju ter precej oslabila proizvajalce, ki bodo obstali. Hkrati se bodo ponudili novi deli svetovnega trga v Braziliji, ki bo prav tako lahko od tržnega leta 2008/2009 naprej posredno izvažala nenehno naraščajoče tonaže sladkorja v Evropo z zamenjavami (SWAP) (trikotna trgovina) z najmanj razvitimi državami brez kakršne koli koristi za njihov kmetijski in socialni razvoj.

| 2.7 | EESO meni, da bodo samo nekatere države in predvsem Brazilija imele koristi od takšne reforme skupne ureditve trga za sladkor. S tem v zvezi poudarja, da se proizvodnja sladkorja v Braziliji, ki jo zelo podpirata politika bioetanola in monetarna politika, izvaja v nesprejemljivih socialnih in okoljskih razmerah ter razmerah zemljiškega lastništva, ki pa vendar pojasnjujejo izredno nizke proizvodne stroške v Braziliji in šibkost cen na svetovnem trgu. |
| --- | --- |

2.7

EESO meni, da bodo samo nekatere države in predvsem Brazilija imele koristi od takšne reforme skupne ureditve trga za sladkor. S tem v zvezi poudarja, da se proizvodnja sladkorja v Braziliji, ki jo zelo podpirata politika bioetanola in monetarna politika, izvaja v nesprejemljivih socialnih in okoljskih razmerah ter razmerah zemljiškega lastništva, ki pa vendar pojasnjujejo izredno nizke proizvodne stroške v Braziliji in šibkost cen na svetovnem trgu.

| 2.8 | EESO torej ne razume, da Komisija ni ohranila zamisli o pogajanjih o preferenčnih uvoznih kvotah z najmanj razvitimi državami, kot so le-te to zahtevale. To bo omogočilo, da se bolj ciljno zadovoljijo interesi najrevnejših držav v razvoju ter doseže uravnoteženo oskrbo trga in zdržno raven cen v Evropi. EESO opozarja na temeljno protislovje, v katerem je Komisija, ki po eni strani utemeljuje radikalno reformo skupne ureditve trga za sladkor s pobudo „Vse, razen orožja“ in po drugi strani zavrača izpolnitev izrecno izražene želje najmanj razvitih držav, da bi dobile sistem preferenčnih kvot. EESO se zdi nujno določiti kvote za uvoz iz balkanskih držav. |
| --- | --- |

2.8

EESO torej ne razume, da Komisija ni ohranila zamisli o pogajanjih o preferenčnih uvoznih kvotah z najmanj razvitimi državami, kot so le-te to zahtevale. To bo omogočilo, da se bolj ciljno zadovoljijo interesi najrevnejših držav v razvoju ter doseže uravnoteženo oskrbo trga in zdržno raven cen v Evropi. EESO opozarja na temeljno protislovje, v katerem je Komisija, ki po eni strani utemeljuje radikalno reformo skupne ureditve trga za sladkor s pobudo „Vse, razen orožja“ in po drugi strani zavrača izpolnitev izrecno izražene želje najmanj razvitih držav, da bi dobile sistem preferenčnih kvot. EESO se zdi nujno določiti kvote za uvoz iz balkanskih držav.

| 2.9 | EESO meni, da predlagana znižanja cen in zmanjšanje kvot zelo presegajo pooblastilo Svetovne trgovinske organizacije in so pomemben korak k popolni liberalizaciji trga sladkorja. To ne more nuditi trajnostnih perspektiv pridelovalcem sladkorne pese, delavcem v sladkornem sektorju in potrošnikom v evropskih državah, čeprav poskuša sporočilo doseči, da bi verjeli nasprotno. |
| --- | --- |

2.9

EESO meni, da predlagana znižanja cen in zmanjšanje kvot zelo presegajo pooblastilo Svetovne trgovinske organizacije in so pomemben korak k popolni liberalizaciji trga sladkorja. To ne more nuditi trajnostnih perspektiv pridelovalcem sladkorne pese, delavcem v sladkornem sektorju in potrošnikom v evropskih državah, čeprav poskuša sporočilo doseči, da bi verjeli nasprotno.

| 2.10 | EESO se ne more strinjati z mnenjem Komisije, po katerem bi moralo precejšnje znižanje cen sladkorja koristiti predvsem potrošnikom. Kot ob preteklih reformah se ta znižanja cen primarne surovine sploh ali nikakor ne bodo uveljavila. To velja predvsem za predelane proizvode, kot so limonade ali sladki izdelki (v Evropi se 75 % sladkorja zaužije v obliki predelanih proizvodov). Ekonomsko-socialni odbor meni, da bi morala Evropska komisija skrbno spremljati učinek reforme na cene dobrin, ki vsebujejo sladkor. |
| --- | --- |

2.10

EESO se ne more strinjati z mnenjem Komisije, po katerem bi moralo precejšnje znižanje cen sladkorja koristiti predvsem potrošnikom. Kot ob preteklih reformah se ta znižanja cen primarne surovine sploh ali nikakor ne bodo uveljavila. To velja predvsem za predelane proizvode, kot so limonade ali sladki izdelki (v Evropi se 75 % sladkorja zaužije v obliki predelanih proizvodov). Ekonomsko-socialni odbor meni, da bi morala Evropska komisija skrbno spremljati učinek reforme na cene dobrin, ki vsebujejo sladkor.

| 2.11 | EESO se strinja s skrbjo držav AKP o negativnem učinku predlogov reform na dohodek in zaposlovanje v gospodarskih sektorjih, ki jih to neposredno zadeva, ter tudi na socialno ravnovesje in razvojne perspektive teh držav. |
| --- | --- |

2.11

EESO se strinja s skrbjo držav AKP o negativnem učinku predlogov reform na dohodek in zaposlovanje v gospodarskih sektorjih, ki jih to neposredno zadeva, ter tudi na socialno ravnovesje in razvojne perspektive teh držav.

| 2.12 | EESO se dobro zaveda groženj, ki pritiskajo na evropski izvoz sladkorja. Ne more torej razumeti, da znižanja kvot, ki jih Komisija načrtuje med letoma 2005 in 2009, povzročajo znižanje izvoza z nadomestili, ki je večje, kot je potrebno, ob predpostavki, da bi Evropska unija izgubila Panel, ki jo postavlja ob bok Braziliji, Avstraliji in Tajski. Nasprotno, zdi se mu, da bi si morala Evropska unija s prilagojeno zakonodajo prizadevati za ohranitev izvoznih možnosti, ki jih zahteva in ki so ji priznane v mednarodnih sporazumih, in torej predlagati manjše zmanjšanje kvot. |
| --- | --- |

2.12

EESO se dobro zaveda groženj, ki pritiskajo na evropski izvoz sladkorja. Ne more torej razumeti, da znižanja kvot, ki jih Komisija načrtuje med letoma 2005 in 2009, povzročajo znižanje izvoza z nadomestili, ki je večje, kot je potrebno, ob predpostavki, da bi Evropska unija izgubila Panel, ki jo postavlja ob bok Braziliji, Avstraliji in Tajski. Nasprotno, zdi se mu, da bi si morala Evropska unija s prilagojeno zakonodajo prizadevati za ohranitev izvoznih možnosti, ki jih zahteva in ki so ji priznane v mednarodnih sporazumih, in torej predlagati manjše zmanjšanje kvot.

| 2.13 | Poleg tega meni, da mora Komisija v zameno za pobude na področju izvoza in uvoza, ki povzročajo zmanjšanje tržišč za evropske proizvajalce, predlagati ukrepe, ki bodo zagotovili razvoj nadomestnih tržišč zlasti v sektorju biogoriv. |
| --- | --- |

2.13

Poleg tega meni, da mora Komisija v zameno za pobude na področju izvoza in uvoza, ki povzročajo zmanjšanje tržišč za evropske proizvajalce, predlagati ukrepe, ki bodo zagotovili razvoj nadomestnih tržišč zlasti v sektorju biogoriv.

| 2.14 | EESO na splošno meni, da Komisija ni dobro ocenila učinka svojega predloga, ki povzroča množičen prenos sredstev kmetijskega sektorja (poljedelstva in prvostopenjske predelave) v Evropi in državah v razvoju v velike mednarodne predelovalne in distribucijske družbe in ki hkrati uničuje velik del sladkorne industrije v Evropi in državah AKP v skoraj izključno korist veleposesti, ki obvladujejo brazilsko proizvodnjo sladkorja, največkrat tako, da ne spoštujejo niti temeljnih človekovih pravic do dela (Deklaracija Konference Mednarodne organizacije dela iz leta 1998 (1)) niti trajnosti (krčenje amazonskega gozda). Meni, da bi moral biti pogoj za dostop na trg Skupnosti izpolnjevanje nekaterih družbenih in okoljskih standardov. |
| --- | --- |

2.14

EESO na splošno meni, da Komisija ni dobro ocenila učinka svojega predloga, ki povzroča množičen prenos sredstev kmetijskega sektorja (poljedelstva in prvostopenjske predelave) v Evropi in državah v razvoju v velike mednarodne predelovalne in distribucijske družbe in ki hkrati uničuje velik del sladkorne industrije v Evropi in državah AKP v skoraj izključno korist veleposesti, ki obvladujejo brazilsko proizvodnjo sladkorja, največkrat tako, da ne spoštujejo niti temeljnih človekovih pravic do dela (Deklaracija Konference Mednarodne organizacije dela iz leta 1998 (1)) niti trajnosti (krčenje amazonskega gozda). Meni, da bi moral biti pogoj za dostop na trg Skupnosti izpolnjevanje nekaterih družbenih in okoljskih standardov.

3.   Posebne ugotovitve

| 3.1 | EESO poudarja, da Uredba 1260/2001, ki jo je Svet sprejel soglasno, velja do 1. julija 2006 in da se je uporabljala kot podlaga za pristopna pogajanja z 10-imi novimi državami članicami. Ne more torej razumeti, da Komisija predlaga predčasno izvedbo reforme 1. julija 2005, če to ni potrebno. Poleg tega so kmetje že organizirali kolobarjenje za tržno leto 2005/2006 in trenutno v nekaterih evropskih državah sadijo jesensko sladkorno peso. Poleg tega bilo od leta 2001 veliko vlaganj v kmetijstvo in industrijo na podlagi izpolnjevanja Uredbe 1260/2001 do konca njene veljavnosti. |
| --- | --- |

3.1

EESO poudarja, da Uredba 1260/2001, ki jo je Svet sprejel soglasno, velja do 1. julija 2006 in da se je uporabljala kot podlaga za pristopna pogajanja z 10-imi novimi državami članicami. Ne more torej razumeti, da Komisija predlaga predčasno izvedbo reforme 1. julija 2005, če to ni potrebno. Poleg tega so kmetje že organizirali kolobarjenje za tržno leto 2005/2006 in trenutno v nekaterih evropskih državah sadijo jesensko sladkorno peso. Poleg tega bilo od leta 2001 veliko vlaganj v kmetijstvo in industrijo na podlagi izpolnjevanja Uredbe 1260/2001 do konca njene veljavnosti.

| 3.2 | EESO torej zahteva, da se nova uredba o sladkorju uporablja šele po 1. juliju 2006. Drugačno ravnanje bi zadevne poklicne skupine in nove države članice upravičeno razumele kot prekinitev načela zakonitega zaupanja. |
| --- | --- |

3.2

EESO torej zahteva, da se nova uredba o sladkorju uporablja šele po 1. juliju 2006. Drugačno ravnanje bi zadevne poklicne skupine in nove države članice upravičeno razumele kot prekinitev načela zakonitega zaupanja.

| 3.3 | EESO ugotavlja, da predlog Komisije nazadnje pušča odprto nadaljevanje skupne ureditve trga po letu 2008, medtem ko sektor sladkorne pese in sladkorja potrebuje predvidljivost za potrebno prestrukturiranje in naložbe. Od Komisije torej zahteva, da predlaga uredbo, ki bo veljala od 1. julija 2006 do 30. junija 2012, kar se ujema s koncem prenovljene skupne kmetijske politike. |
| --- | --- |

3.3

EESO ugotavlja, da predlog Komisije nazadnje pušča odprto nadaljevanje skupne ureditve trga po letu 2008, medtem ko sektor sladkorne pese in sladkorja potrebuje predvidljivost za potrebno prestrukturiranje in naložbe. Od Komisije torej zahteva, da predlaga uredbo, ki bo veljala od 1. julija 2006 do 30. junija 2012, kar se ujema s koncem prenovljene skupne kmetijske politike.

| 3.4 | EESO meni, da Komisija ni utemeljila množičnega znižanja institucionalnih cen (33 % za sladkor in 37 % za sladkorno peso, v dveh fazah). Torej, iz preverljivih izračunov izhaja, da bi znižanje za največ 20 % zadostovalo za reševanje novih pritiskov, ki se jih pričakuje od Svetovne trgovinske organizacije. EESO želi, da Komisija ostane pri tej številki. Poleg tega od Komisije zahteva, da upošteva željo najmanj razvitih držav po pogajanjih o preferenčnih kvotah, saj bi to v prihodnjih letih precej zmanjšalo pritisk na evropski trg sladkorja in najmanj razvitim državam ponudilo zadovoljive izvozne pogoje. |
| --- | --- |

3.4

EESO meni, da Komisija ni utemeljila množičnega znižanja institucionalnih cen (33 % za sladkor in 37 % za sladkorno peso, v dveh fazah). Torej, iz preverljivih izračunov izhaja, da bi znižanje za največ 20 % zadostovalo za reševanje novih pritiskov, ki se jih pričakuje od Svetovne trgovinske organizacije. EESO želi, da Komisija ostane pri tej številki. Poleg tega od Komisije zahteva, da upošteva željo najmanj razvitih držav po pogajanjih o preferenčnih kvotah, saj bi to v prihodnjih letih precej zmanjšalo pritisk na evropski trg sladkorja in najmanj razvitim državam ponudilo zadovoljive izvozne pogoje.

| 3.5 | EESO razkriva šibkost sredstev upravljanja trga, ki jih je Komisija predlagala kot zamenjavo za pomoč. Dejansko se predvideva, da zasebno skladiščenje in obvezen odlog ne bosta mogla zagotoviti, da bo tržna cena upoštevala referenčno ceno. |
| --- | --- |

3.5

EESO razkriva šibkost sredstev upravljanja trga, ki jih je Komisija predlagala kot zamenjavo za pomoč. Dejansko se predvideva, da zasebno skladiščenje in obvezen odlog ne bosta mogla zagotoviti, da bo tržna cena upoštevala referenčno ceno.

| 3.6 | EESO beleži predlog Komisije, da se nadomesti del izgub kmetijskih prihodkov s kompenzacijsko pomočjo. Vendar poudarja, da bi manjše znižanje cen ali omejitev znižanja samo v prvi stopnji omogočilo združitev proračunskega prihranka in rasti kompenzacije, ne da bi pri tem presegli višino razpoložljivih finančnih sredstev. Sprašuje se o načinu pravične in praktične razdelitve nacionalnih finančnih sredstev, da bi se prepričal, ali pomoč res doseže kmete, ki se spoprijemajo z znižanjem ali izgubo prihodkov od sladkorne pese. Po zgledu priporočil za mleko v reformi skupne kmetijske politike iz leta 2003 bi bilo treba pri razdelitvi kompenzacijskih pomoči upoštevati referenco, ki je bila kmetu dodeljena v zadnjih dveh letih pred začetkom veljavnosti nove uredbe. EESO vztraja pri nujnosti zagotavljanja trajnosti takšnih pomoči in ohranitve proračuna za sladkor. |
| --- | --- |

3.6

EESO beleži predlog Komisije, da se nadomesti del izgub kmetijskih prihodkov s kompenzacijsko pomočjo. Vendar poudarja, da bi manjše znižanje cen ali omejitev znižanja samo v prvi stopnji omogočilo združitev proračunskega prihranka in rasti kompenzacije, ne da bi pri tem presegli višino razpoložljivih finančnih sredstev. Sprašuje se o načinu pravične in praktične razdelitve nacionalnih finančnih sredstev, da bi se prepričal, ali pomoč res doseže kmete, ki se spoprijemajo z znižanjem ali izgubo prihodkov od sladkorne pese. Po zgledu priporočil za mleko v reformi skupne kmetijske politike iz leta 2003 bi bilo treba pri razdelitvi kompenzacijskih pomoči upoštevati referenco, ki je bila kmetu dodeljena v zadnjih dveh letih pred začetkom veljavnosti nove uredbe. EESO vztraja pri nujnosti zagotavljanja trajnosti takšnih pomoči in ohranitve proračuna za sladkor.

| 3.7 | EESO meni, da bi se morala znižanja kvot, če bi se pokazala za potrebna, omejiti zgolj na tisto, kar je nujno, in se v istem obsegu uporabiti za sladkor in njegove konkurente, podvržene sistemu kvot. Povečanje kvote za izoglukozo, ki ga je predlagala Komisija, je v tem pogledu nepravično, saj Komisija povečuje predlog zmanjšanja kvot za sladkor v škodo pridelovalcev sladkorne pese in sladkorne industrije. |
| --- | --- |

3.7

EESO meni, da bi se morala znižanja kvot, če bi se pokazala za potrebna, omejiti zgolj na tisto, kar je nujno, in se v istem obsegu uporabiti za sladkor in njegove konkurente, podvržene sistemu kvot. Povečanje kvote za izoglukozo, ki ga je predlagala Komisija, je v tem pogledu nepravično, saj Komisija povečuje predlog zmanjšanja kvot za sladkor v škodo pridelovalcev sladkorne pese in sladkorne industrije.

| 3.7.1 | EESO meni, da bi bila lahko odločitev o potrebnem obsegu vsakega morebitnega zmanjšanja kvote sprejeta šele po podrobni študiji, v kateri bi Komisija upoštevala morebitne strukturne primanjkljaje in zastoje v proizvodnji sladkorja iz kvot ter tudi učinke, ki jih bodo sporazumi Svetovne trgovinske organizacije v čakanju in rezultati poziva Panela STO imeli na proizvodnjo sladkorja iz kvot in izven njih ter na tokove trgovanja s sladkorjem med Evropsko unijo in tretjimi državami. |
| --- | --- |

3.7.1

EESO meni, da bi bila lahko odločitev o potrebnem obsegu vsakega morebitnega zmanjšanja kvote sprejeta šele po podrobni študiji, v kateri bi Komisija upoštevala morebitne strukturne primanjkljaje in zastoje v proizvodnji sladkorja iz kvot ter tudi učinke, ki jih bodo sporazumi Svetovne trgovinske organizacije v čakanju in rezultati poziva Panela STO imeli na proizvodnjo sladkorja iz kvot in izven njih ter na tokove trgovanja s sladkorjem med Evropsko unijo in tretjimi državami.

| 3.7.2 | EESO meni, da morajo države članice imeti dovolj manevrskega prostora, da same upravljajo z zmanjševanjem kvot, tako pri sladkorju kot pri sladkorni pesi, upoštevajoč interese vseh zainteresiranih strani, v skladu s kriteriji kot sta pravičnost in družbeno dobro. Zato prosi Komisijo, da poskrbi, da bo ta možnost opredeljena v predlogih reforme ter v zakonskih besedilih. |
| --- | --- |

3.7.2

EESO meni, da morajo države članice imeti dovolj manevrskega prostora, da same upravljajo z zmanjševanjem kvot, tako pri sladkorju kot pri sladkorni pesi, upoštevajoč interese vseh zainteresiranih strani, v skladu s kriteriji kot sta pravičnost in družbeno dobro. Zato prosi Komisijo, da poskrbi, da bo ta možnost opredeljena v predlogih reforme ter v zakonskih besedilih.

| 3.8 | Opustitev proizvodnega nadomestila za dobavo sladkorja iz kvot kemični in farmacevtski industriji bi prav tako lahko negativno vplivala na raven kvot za sladkor ter uvedla dejavnik tveganja za prihodnje pogoje preskrbe teh industrij s sladkorjem. EESO torej zahteva, da še naprej veljajo sedanje uredbe. |
| --- | --- |

3.8

Opustitev proizvodnega nadomestila za dobavo sladkorja iz kvot kemični in farmacevtski industriji bi prav tako lahko negativno vplivala na raven kvot za sladkor ter uvedla dejavnik tveganja za prihodnje pogoje preskrbe teh industrij s sladkorjem. EESO torej zahteva, da še naprej veljajo sedanje uredbe.

| 3.9 | EESO meni, da bi prenos kvot, zlasti čezmejnih, lahko preprečil nadaljevanje donosne pridelave sladkorne pese v številnih regijah, kar bi imelo škodljive gospodarske učinke za družine pridelovalke sladkorne pese in zadevna delovna mesta, negativne ekološke posledice na kolobarjenje in tudi negativne učinke na kmetijske trge nadomestnih kultur. EESO zahteva, da upravljanje kvot ostane pod nadzorom držav članic in da so vse odločitve o prestrukturiranju predhodno predmet dogovora med poklicnimi skupinami. |
| --- | --- |

3.9

EESO meni, da bi prenos kvot, zlasti čezmejnih, lahko preprečil nadaljevanje donosne pridelave sladkorne pese v številnih regijah, kar bi imelo škodljive gospodarske učinke za družine pridelovalke sladkorne pese in zadevna delovna mesta, negativne ekološke posledice na kolobarjenje in tudi negativne učinke na kmetijske trge nadomestnih kultur. EESO zahteva, da upravljanje kvot ostane pod nadzorom držav članic in da so vse odločitve o prestrukturiranju predhodno predmet dogovora med poklicnimi skupinami.

| 3.9.1 | EESO meni, da bi morala Komisija bolj kot trgovino s kvotami preučiti vzpostavitev evropskega sklada za prestrukturiranje sladkorne industrije, ki bi zlasti ob upoštevanju potreb po preusmeritvi kmetov in delavcev v industriji na začetku uredbe nadomestila kvote, ki so postale razpoložljive po sporazumu med poklicnimi skupinami, tj. med proizvajalcem sladkorja in zadevnimi pridelovalci sladkorne pese, ter za toliko zmanjšala potrebo po zmanjšanju kvot. |
| --- | --- |

3.9.1

EESO meni, da bi morala Komisija bolj kot trgovino s kvotami preučiti vzpostavitev evropskega sklada za prestrukturiranje sladkorne industrije, ki bi zlasti ob upoštevanju potreb po preusmeritvi kmetov in delavcev v industriji na začetku uredbe nadomestila kvote, ki so postale razpoložljive po sporazumu med poklicnimi skupinami, tj. med proizvajalcem sladkorja in zadevnimi pridelovalci sladkorne pese, ter za toliko zmanjšala potrebo po zmanjšanju kvot.

4.   Sklepi

| 4.1 | EESO sprejema nujnost prilagoditve skupne ureditve trga za sladkor, vendar meni, da gredo predlogi reforme predaleč in da bi njihovo izvajanje močno vplivalo na evropski sladkorni sektor, zlasti na zaposlovanje. Žal ugotavlja, da predlogi niso dovolj utemeljeni in da njihovi učinki niso bili predmet zadostne presoje, ko je bila potrebna. |
| --- | --- |

4.1

EESO sprejema nujnost prilagoditve skupne ureditve trga za sladkor, vendar meni, da gredo predlogi reforme predaleč in da bi njihovo izvajanje močno vplivalo na evropski sladkorni sektor, zlasti na zaposlovanje. Žal ugotavlja, da predlogi niso dovolj utemeljeni in da njihovi učinki niso bili predmet zadostne presoje, ko je bila potrebna.

| 4.2 | Zahteva, da se datum začetka veljavnosti nove uredbe premakne na 1. julij 2006 in da se o tem nemudoma obvesti kmete, da bodo lahko potrdili kolobarjenje v letu 2005. |
| --- | --- |

4.2

Zahteva, da se datum začetka veljavnosti nove uredbe premakne na 1. julij 2006 in da se o tem nemudoma obvesti kmete, da bodo lahko potrdili kolobarjenje v letu 2005.

| 4.3 | Meni, da mora uredba pokrivati najmanj šestletno obdobje, da bi sektorju ponudila zadostno perspektivo. |
| --- | --- |

4.3

Meni, da mora uredba pokrivati najmanj šestletno obdobje, da bi sektorju ponudila zadostno perspektivo.

| 4.4 | Zahteva, da se Unija, kot to želijo najmanj razvite države, pogaja o kvotah za uvoz sladkorja iz najmanj razvitih držav. Vsekakor je treba prepovedati zamenjave ter oblikovati merila socialne in okoljske trajnosti kot tudi prehrambne suverenosti, ki jih je treba upoštevati, da se lahko dostopa na trg Skupnosti. |
| --- | --- |

4.4

Zahteva, da se Unija, kot to želijo najmanj razvite države, pogaja o kvotah za uvoz sladkorja iz najmanj razvitih držav. Vsekakor je treba prepovedati zamenjave ter oblikovati merila socialne in okoljske trajnosti kot tudi prehrambne suverenosti, ki jih je treba upoštevati, da se lahko dostopa na trg Skupnosti.

| 4.5 | Zahteva hitro določitev kvot za uvoz iz balkanskih držav. |
| --- | --- |

4.5

Zahteva hitro določitev kvot za uvoz iz balkanskih držav.

| 4.6 | Meni, da se mora obseg prilagoditev cen in proizvodnih kvot strogo omejiti na mednarodne obveznosti in uporabiti enako za vsa sladila (sladkor in njegove konkurente, podvržene sistemu kvot). Sladkor je treba v okviru pogajanj razvojne agende iz Dohe obravnavati kot občutljiv izdelek. |
| --- | --- |

4.6

Meni, da se mora obseg prilagoditev cen in proizvodnih kvot strogo omejiti na mednarodne obveznosti in uporabiti enako za vsa sladila (sladkor in njegove konkurente, podvržene sistemu kvot). Sladkor je treba v okviru pogajanj razvojne agende iz Dohe obravnavati kot občutljiv izdelek.

| 4.7 | Priporoča ohranitev sistema pomoči kot instrumenta za zagotavljanje cen. |
| --- | --- |

4.7

Priporoča ohranitev sistema pomoči kot instrumenta za zagotavljanje cen.

| 4.8 | EESO opominja, da mora cena izdelka (pesa) upoštevati proizvodne stroške, ki jih ima kmet. Seznanjen je s predlogi za delne kompenzacije pridelovalcem za izgube prihodkov zaradi znižanja cene sladkorne pese in zahteva, da se kompenzacija v okviru možnosti poveča. Vztraja pri nujnosti zagotavljanja trajnosti pomoči in ohranitve proračuna za sladkor. |
| --- | --- |

4.8

EESO opominja, da mora cena izdelka (pesa) upoštevati proizvodne stroške, ki jih ima kmet. Seznanjen je s predlogi za delne kompenzacije pridelovalcem za izgube prihodkov zaradi znižanja cene sladkorne pese in zahteva, da se kompenzacija v okviru možnosti poveča. Vztraja pri nujnosti zagotavljanja trajnosti pomoči in ohranitve proračuna za sladkor.

| 4.9 | Zahteva nadaljevanje veljavnih določb za dobavo sladkorja iz kvote kemični in farmacevtski industriji. |
| --- | --- |

4.9

Zahteva nadaljevanje veljavnih določb za dobavo sladkorja iz kvote kemični in farmacevtski industriji.

| 4.10 | Meni, da se Komisija ne sme izogibati svojim odgovornostim, temveč mora vzpostaviti resničen načrt prestrukturiranja evropske sladkorne industrije, ki spoštuje interese proizvajalcev sladkorja, pridelovalcev sladkorne pese in zadevnih delavcev. |
| --- | --- |

4.10

Meni, da se Komisija ne sme izogibati svojim odgovornostim, temveč mora vzpostaviti resničen načrt prestrukturiranja evropske sladkorne industrije, ki spoštuje interese proizvajalcev sladkorja, pridelovalcev sladkorne pese in zadevnih delavcev.

| 4.11 | Komisijo sprašuje o njenih namenih glede proizvodnje sladkorja izven kvot. |
| --- | --- |

4.11

Komisijo sprašuje o njenih namenih glede proizvodnje sladkorja izven kvot.

V Bruslju, 15. decembra 2004

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  AKP: afriške, karibske in pacifiške države v razvoju, podpisnice Protokola o sladkorju Konvencije iz Cotnouja

1

---

| 28.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/107 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/107

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu komisije: znanost in tehnologija, ključna pojma za prihodnost evrope — usmeritve politike za podpiranje raziskovanja v uniji

COM(2004) 353 final

(2005/C 157/20)

Evropska komisija je 17. junija 2004 sklenila, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o: sporočilu Komisije: Znanost in tehnologija, ključna pojma za prihodnost Evrope — Usmeritve politike za podpiranje raziskovanja v Uniji

Strokovna skupina za notranji trg, proizvodnjo in potrošnjo, ki je bila odgovorna za pripravo dela, je dne 10. novembra 2004 sprejela mnenje. Poročevalec je bil gospod. WOLF.

Odbor je na 413. plenarnem zasedanju 15. in 16. decembra 2004 (seja dne 15. decembra 2004) s 83 glasovi za, 3 proti in 1 vzdržanim sprejel naslednje mnenje:

1.   Uvod

| 1.1 | Gospodarska, socialna in kulturna prihodnost Evrope. Razvoj Evrope v prihodnosti in njen položaj v svetovnem sistemu določajo zlasti neizogibna konkurenca na svetovnem trgu s spreminjajočo se industrijo in gospodarska struktura, položaj trga dela in surovin. Pri tem postaja vedno bolj jasno, da so rast, uspeh in gospodarska moč — ter sposobnost za socialne dosežke in kulturni razvoj, ki iz tega izvira — močno odvisni od razpoložljivega znanja in investicij v raziskave ter tehnološki razvoj. |
| --- | --- |

1.1

Gospodarska, socialna in kulturna prihodnost Evrope. Razvoj Evrope v prihodnosti in njen položaj v svetovnem sistemu določajo zlasti neizogibna konkurenca na svetovnem trgu s spreminjajočo se industrijo in gospodarska struktura, položaj trga dela in surovin. Pri tem postaja vedno bolj jasno, da so rast, uspeh in gospodarska moč — ter sposobnost za socialne dosežke in kulturni razvoj, ki iz tega izvira — močno odvisni od razpoložljivega znanja in investicij v raziskave ter tehnološki razvoj.

| 1.2 | Svetovna konkurenca. Evropa vsekakor ni v konkurenci le s trenutnimi tradicionalnimi industrijskimi narodi kot so ZDA, Japonska ali Rusija, temveč tudi s hitro razvijajočimi se gospodarskimi silami Kitajsko, Indijo, Južno Korejo itd., torej s celotnim gospodarskim prostorom Jugovzhodne Azije. Od znanstveno-tehnoloških zmogljivosti pa ni odvisna le narodnogospodarska konkurenčnost in privlačnost za vlagatelje, znanstvenike in inženirje, temveč tudi kulturno in politično spoštovanje ter vpliv. Zadostne investicije v raziskave in razvoj lahko in hkrati morajo prispevati k zagotavljanju položaja Evrope in trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

1.2

Svetovna konkurenca. Evropa vsekakor ni v konkurenci le s trenutnimi tradicionalnimi industrijskimi narodi kot so ZDA, Japonska ali Rusija, temveč tudi s hitro razvijajočimi se gospodarskimi silami Kitajsko, Indijo, Južno Korejo itd., torej s celotnim gospodarskim prostorom Jugovzhodne Azije. Od znanstveno-tehnoloških zmogljivosti pa ni odvisna le narodnogospodarska konkurenčnost in privlačnost za vlagatelje, znanstvenike in inženirje, temveč tudi kulturno in politično spoštovanje ter vpliv. Zadostne investicije v raziskave in razvoj lahko in hkrati morajo prispevati k zagotavljanju položaja Evrope in trajnostnega razvoja.

| 1.3 | Evropski raziskovalni prostor (ERA) (1) Na podlagi tega izziva je nastal pojem „evropski raziskovalni prostor“. Po lizbonskih sklepih Sveta, sprejetih marca 2000, je postal ključni pojem in referenčni okvir za raziskovalno politiko Evropske skupnosti, zlasti zaradi znanih zahtevnih ciljev iz Lizbone, Göteborga in Barcelone. Raziskave in razvoj, ki jih podpira Skupnost, naj bi prispevali k dodani vrednosti Evrope, v smislu subsidiarnosti prevzeli naloge, ki presegajo zmožnosti posameznih držav članic ter povezovali, krepili in izkoriščali potencial Evrope. Služili naj bi tudi doseganju ciljev konkurenčnosti in trajnosti. Znanost in raziskave so temeljni elementi evropske kulture. |
| --- | --- |

1.3

Evropski raziskovalni prostor (ERA) (1) Na podlagi tega izziva je nastal pojem „evropski raziskovalni prostor“. Po lizbonskih sklepih Sveta, sprejetih marca 2000, je postal ključni pojem in referenčni okvir za raziskovalno politiko Evropske skupnosti, zlasti zaradi znanih zahtevnih ciljev iz Lizbone, Göteborga in Barcelone. Raziskave in razvoj, ki jih podpira Skupnost, naj bi prispevali k dodani vrednosti Evrope, v smislu subsidiarnosti prevzeli naloge, ki presegajo zmožnosti posameznih držav članic ter povezovali, krepili in izkoriščali potencial Evrope. Služili naj bi tudi doseganju ciljev konkurenčnosti in trajnosti. Znanost in raziskave so temeljni elementi evropske kulture.

| 1.4 | Oblikovanje evropskega raziskovalnega prostora (ERA). Vsa kasnejša sporočila, sklepi in pobude o evropski raziskovalni politiki so bili oblikovani na učinkoviti zamisli evropskega raziskovalnega prostora. Posebej je treba poudariti Šesti okvirni program, program EURATOM, in s tem povezane instrumente za pospeševanje raziskovanja ter pobudo 3 % (2) in številne nadaljnje vidike, ki so povezani na primer s poklicem znanstvenikov, pomenom temeljnega raziskovanja, oskrbo energije, vesoljem in biotehnologijo, pa tudi z medsebojnim vplivom znanosti, državljanov in družbe. |
| --- | --- |

1.4

Oblikovanje evropskega raziskovalnega prostora (ERA). Vsa kasnejša sporočila, sklepi in pobude o evropski raziskovalni politiki so bili oblikovani na učinkoviti zamisli evropskega raziskovalnega prostora. Posebej je treba poudariti Šesti okvirni program, program EURATOM, in s tem povezane instrumente za pospeševanje raziskovanja ter pobudo 3 % (2) in številne nadaljnje vidike, ki so povezani na primer s poklicem znanstvenikov, pomenom temeljnega raziskovanja, oskrbo energije, vesoljem in biotehnologijo, pa tudi z medsebojnim vplivom znanosti, državljanov in družbe.

| 1.5 | Dosedanja mnenja Odbora. Omenjene dosedanje pobude Komisije je Odbor v svojih mnenjih (3) vedno močno podprl. Poudaril je odločilni pomen raziskav in razvoja (R&R) za lizbonske cilje — kasneje tudi za Göteborg in Barcelono — ter za trajnostno gospodarsko, socialno, ekološko in kulturno blaginjo EU. Odbor je prispeval spodbude in lastne predloge za številne ključne podrobnosti. Pogostokrat je priporočal celo znatno povečanje dejavnosti, vedno znova pa je opozarjal tudi na popravke in izražal pomisleke. Slednji so opozarjali zlasti na pojav, ki zaradi poplave predpisov, omejevalnih zahtev in birokratskih postopkov ter prehitrih in nestanovitnih sprememb posameznih postopkov in pospeševalnih instrumentov povzročajo neučinkovitost, zmedo in zaskrbljenost. |
| --- | --- |

1.5

Dosedanja mnenja Odbora. Omenjene dosedanje pobude Komisije je Odbor v svojih mnenjih (3) vedno močno podprl. Poudaril je odločilni pomen raziskav in razvoja (R&R) za lizbonske cilje — kasneje tudi za Göteborg in Barcelono — ter za trajnostno gospodarsko, socialno, ekološko in kulturno blaginjo EU. Odbor je prispeval spodbude in lastne predloge za številne ključne podrobnosti. Pogostokrat je priporočal celo znatno povečanje dejavnosti, vedno znova pa je opozarjal tudi na popravke in izražal pomisleke. Slednji so opozarjali zlasti na pojav, ki zaradi poplave predpisov, omejevalnih zahtev in birokratskih postopkov ter prehitrih in nestanovitnih sprememb posameznih postopkov in pospeševalnih instrumentov povzročajo neučinkovitost, zmedo in zaskrbljenost.

2.   Sporočilo Komisije

| 2.1 | Predloženo sporočilo Komisije je posledica pozitivnega razvoja teoretičnega pristopa. Obsega številne cilje in razmišljanja o pripravi predlogov za Sedmi okvirni program za R&R ter program EURATOM in sicer kot odraz širitve na EU 25 ter dosedanjih izkušenj s Šestim okvirnim programom za R&R. |
| --- | --- |

2.1

Predloženo sporočilo Komisije je posledica pozitivnega razvoja teoretičnega pristopa. Obsega številne cilje in razmišljanja o pripravi predlogov za Sedmi okvirni program za R&R ter program EURATOM in sicer kot odraz širitve na EU 25 ter dosedanjih izkušenj s Šestim okvirnim programom za R&R.

| 2.2 | Sporočilo zajema ponovni povzetek dosedanjih ciljev in ukrepov, pri čemer primerja zlasti cilj 3 % v okviru razširjene Evropske unije z dejanskim položajem držav, ki konkurirajo Evropski uniji, in glede na to zelo nazorno utemeljuje cilj. Pri tem sta poudarjena vpliv sredstev javnega sektorja na zasebne investicije v raziskave ter potreba po privlačnosti poklica raziskovalca, da bo po vsem svetu mogoče konkurirati za najboljše možgane. |
| --- | --- |

2.2

Sporočilo zajema ponovni povzetek dosedanjih ciljev in ukrepov, pri čemer primerja zlasti cilj 3 % v okviru razširjene Evropske unije z dejanskim položajem držav, ki konkurirajo Evropski uniji, in glede na to zelo nazorno utemeljuje cilj. Pri tem sta poudarjena vpliv sredstev javnega sektorja na zasebne investicije v raziskave ter potreba po privlačnosti poklica raziskovalca, da bo po vsem svetu mogoče konkurirati za najboljše možgane.

| 2.3 | To utemeljuje tudi potrebo po odločilni krepitvi in širitvi pospeševanja raziskav s strani EU, kar mora biti povezano z ustreznim povečanjem napora tudi posameznih držav članic — nikakor pa ne z zmanjšanjem slednjega. |
| --- | --- |

2.3

To utemeljuje tudi potrebo po odločilni krepitvi in širitvi pospeševanja raziskav s strani EU, kar mora biti povezano z ustreznim povečanjem napora tudi posameznih držav članic — nikakor pa ne z zmanjšanjem slednjega.

| 2.4 | Tudi glede na vsebinske in delovne izkušnje pri izvajanju dosedanjih okvirnih programov Komisija oblikuje šest pomembnih ciljev:






  — | ustanavljanje evropskih centrov odličnosti (4) s sodelovanjem med laboratoriji; |
| --- | --- | --- |

2.4

Tudi glede na vsebinske in delovne izkušnje pri izvajanju dosedanjih okvirnih programov Komisija oblikuje šest pomembnih ciljev:

—

ustanavljanje evropskih centrov odličnosti (4) s sodelovanjem med laboratoriji;

| — | uvajanje evropskih tehnoloških pobud; |
| --- | --- |

—

uvajanje evropskih tehnoloških pobud;

| — | vzpodbujanje ustvarjalnosti temeljnega raziskovanja s pomočjo tekmovalnosti med skupinami na evropski ravni; |
| --- | --- |

—

vzpodbujanje ustvarjalnosti temeljnega raziskovanja s pomočjo tekmovalnosti med skupinami na evropski ravni;

| — | narediti Evropo bolj privlačno za najboljše raziskovalce; |
| --- | --- |

—

narediti Evropo bolj privlačno za najboljše raziskovalce;

| — | razvijanje raziskovalnih infrastruktur v evropskem interesu; |
| --- | --- |

—

razvijanje raziskovalnih infrastruktur v evropskem interesu;

| — | krepitev usklajevanja nacionalnih raziskovalnih programov. |
| --- | --- |

—

krepitev usklajevanja nacionalnih raziskovalnih programov.

| 2.5 | Med cilji in predlogi, ki jih vsebuje sporočilo je treba omeniti še naslednje:






  — | izkoriščanje možnosti Evrope 25; |
| --- | --- | --- |

2.5

Med cilji in predlogi, ki jih vsebuje sporočilo je treba omeniti še naslednje:

—

izkoriščanje možnosti Evrope 25;

| — | popolni izkoristek komplementarnosti s Strukturnimi skladi; |
| --- | --- |

—

popolni izkoristek komplementarnosti s Strukturnimi skladi;

| — | prepoznavanje tem pomembnega evropskega interesa; |
| --- | --- |

—

prepoznavanje tem pomembnega evropskega interesa;

| — | dve novi področji za Unijo: vesolje in varnost; |
| --- | --- |

—

dve novi področji za Unijo: vesolje in varnost;

| — | uporaba učinkovitejših načinov izvrševanja; |
| --- | --- |

—

uporaba učinkovitejših načinov izvrševanja;

| — | izboljšanje delovanja Okvirnega programa. |
| --- | --- |

—

izboljšanje delovanja Okvirnega programa.

3.   Splošne ugotovitve Odbora

| 3.1 | Cilji Lizbone, Göteborga in Barcelone. Odbor pozdravlja in podpira namene in pobude, predstavljene v sporočilu Komisije, ter v predlogih Komisije vidi izjemno pomembne ukrepe v zvezi z visokimi cilji, zastavljenimi v Lizboni, Göteborgu in Barceloni. Z velikim zadovoljstvom priznava, da so mnoga posebna priporočila iz njegovih predhodnih mnenj upoštevana v predloženem sporočilu. |
| --- | --- |

3.1

Cilji Lizbone, Göteborga in Barcelone. Odbor pozdravlja in podpira namene in pobude, predstavljene v sporočilu Komisije, ter v predlogih Komisije vidi izjemno pomembne ukrepe v zvezi z visokimi cilji, zastavljenimi v Lizboni, Göteborgu in Barceloni. Z velikim zadovoljstvom priznava, da so mnoga posebna priporočila iz njegovih predhodnih mnenj upoštevana v predloženem sporočilu.

| 3.2 | Cilj 3 %
   (5) Odbor podpira zlasti pomemben cilj 3 %, ki je usmerjen v trenutne investicije v R&R svetovnih konkurentov. V skladu z lizbonskimi cilji ter tudi z novo razširjeno Evropo 25 je zato potrebno, da se na ravni EU močno povečajo sredstva, ki so na voljo za Okvirni program in EURATOM. |
| --- | --- |

3.2

Cilj 3 %
   (5) Odbor podpira zlasti pomemben cilj 3 %, ki je usmerjen v trenutne investicije v R&R svetovnih konkurentov. V skladu z lizbonskimi cilji ter tudi z novo razširjeno Evropo 25 je zato potrebno, da se na ravni EU močno povečajo sredstva, ki so na voljo za Okvirni program in EURATOM.

| 3.2.1 | Podvojitev za to potrebnih EU sredstev. Po predlogu Komisije naj bi se sredstva za vse ukrepe podvojila. To ustreza tudi priporočilu Odbora, ki ga je izrazil v svojem mnenju o šestem okvirnem programu (6). |
| --- | --- |

3.2.1

Podvojitev za to potrebnih EU sredstev. Po predlogu Komisije naj bi se sredstva za vse ukrepe podvojila. To ustreza tudi priporočilu Odbora, ki ga je izrazil v svojem mnenju o šestem okvirnem programu (6).

| 3.2.2 | Države članice in industrija. Za dosego cilja 3 % mora biti podvojitev vendarle povezana s povečanjem, ki ustreza tudi nacionalnim proračunom za R&R ter stroškom industrije za R&R. V obeh primerih je Odbor močno zaskrbljen, da se to sploh ne bo zgodilo ali pa vsaj ne v zadostni meri. Pri industrijskih raziskavah in razvoju je v mnogih primerih moč opaziti celo selitev investicij v R&R v kraje izven EU. Odbor priporoča, naj se raziščejo vzroki za ta obžalovanja vreden pojav, da bo mogoče sprejeti ukrepe, s katerimi bodo tudi industrijske raziskave in razvoj v Evropi dosegli cilj 3 %. |
| --- | --- |

3.2.2

Države članice in industrija. Za dosego cilja 3 % mora biti podvojitev vendarle povezana s povečanjem, ki ustreza tudi nacionalnim proračunom za R&R ter stroškom industrije za R&R. V obeh primerih je Odbor močno zaskrbljen, da se to sploh ne bo zgodilo ali pa vsaj ne v zadostni meri. Pri industrijskih raziskavah in razvoju je v mnogih primerih moč opaziti celo selitev investicij v R&R v kraje izven EU. Odbor priporoča, naj se raziščejo vzroki za ta obžalovanja vreden pojav, da bo mogoče sprejeti ukrepe, s katerimi bodo tudi industrijske raziskave in razvoj v Evropi dosegli cilj 3 %.

| 3.2.3 | Poziv Odbora. Odbor ponovno poziva Svet, Parlament in vlade držav članic — predvsem pa tudi industrijo –, naj ta cilj vključijo v svoje sklepe ter ga skušajo uresničiti z nacionalnimi in zasebno gospodarskimi proračuni za R&R. Odbor se popolnoma zaveda, da glede na trenutno neugoden splošen finančni položaj to ni lahka naloga. Vendar pa investicije v raziskave in razvoj, ki jih predlaga Komisija, niso le skromne, temveč tudi že zdavnaj zapadle glede na položaj mednarodne konkurence. Besedam morajo slediti le dejanja. |
| --- | --- |

3.2.3

Poziv Odbora. Odbor ponovno poziva Svet, Parlament in vlade držav članic — predvsem pa tudi industrijo –, naj ta cilj vključijo v svoje sklepe ter ga skušajo uresničiti z nacionalnimi in zasebno gospodarskimi proračuni za R&R. Odbor se popolnoma zaveda, da glede na trenutno neugoden splošen finančni položaj to ni lahka naloga. Vendar pa investicije v raziskave in razvoj, ki jih predlaga Komisija, niso le skromne, temveč tudi že zdavnaj zapadle glede na položaj mednarodne konkurence. Besedam morajo slediti le dejanja.

| 3.2.4 | Dinamičen razvoj. Pri tem se je treba izogibati statičnemu obravnavanju položaja. Glede na svetovno konkurenco se mora evropska politika pripraviti na prihajajoči razvoj izven Evrope (7). Če bo cilj 3 % dosežen prepozno, bodo zgrešeni tudi lizbonski cilji. Dolgoročno se mora uresničiti celo nadaljnjo povečanje investicij v R&R. |
| --- | --- |

3.2.4

Dinamičen razvoj. Pri tem se je treba izogibati statičnemu obravnavanju položaja. Glede na svetovno konkurenco se mora evropska politika pripraviti na prihajajoči razvoj izven Evrope (7). Če bo cilj 3 % dosežen prepozno, bodo zgrešeni tudi lizbonski cilji. Dolgoročno se mora uresničiti celo nadaljnjo povečanje investicij v R&R.

| 3.3 | Evropski centri odličnosti. Odbor podpira prednostni cilj ustanavljanja in podpiranja evropskih centrov odličnosti, kar prispeva k vseevropski dodani vrednosti, določa merila kakovosti in povečuje privlačnost evropskih raziskav in razvoja. V okviru tega mora zastavljeno čezmejno sodelovanje raziskovalnih centrov, univerz in podjetij tudi v bodočnosti ostati temeljni element podporne politike s pomočjo okvirnega programa R&R (EURATOM), s poudarkom na tematskih prednostih. |
| --- | --- |

3.3

Evropski centri odličnosti. Odbor podpira prednostni cilj ustanavljanja in podpiranja evropskih centrov odličnosti, kar prispeva k vseevropski dodani vrednosti, določa merila kakovosti in povečuje privlačnost evropskih raziskav in razvoja. V okviru tega mora zastavljeno čezmejno sodelovanje raziskovalnih centrov, univerz in podjetij tudi v bodočnosti ostati temeljni element podporne politike s pomočjo okvirnega programa R&R (EURATOM), s poudarkom na tematskih prednostih.

| 3.3.1 | Predpogoj. Predpogoj za uresničitev tega cilja je vsekakor to, da že obstajajo odlične ustanove ali skupine, od katerih se na podlagi njihovega medsebojnega sodelovanja lahko pričakujejo vrhunski dosežki (8). |
| --- | --- |

3.3.1

Predpogoj. Predpogoj za uresničitev tega cilja je vsekakor to, da že obstajajo odlične ustanove ali skupine, od katerih se na podlagi njihovega medsebojnega sodelovanja lahko pričakujejo vrhunski dosežki (8).

| 3.3.2 | Brez novih podpornih instrumentov. Poleg tega je treba razjasniti, da pojem „centri odličnosti“ niso nikakršen nov podporni instrument (glej spodaj), temveč splošen pojem za podporne instrumente, ki služijo uresničitvi tega cilja, kot na primer: „mreže odličnosti“ (NoE), „integrirani projekti“ (IP) ali „posebni ciljni raziskovalni in inovacijski projekti“ (STREP). |
| --- | --- |

3.3.2

Brez novih podpornih instrumentov. Poleg tega je treba razjasniti, da pojem „centri odličnosti“ niso nikakršen nov podporni instrument (glej spodaj), temveč splošen pojem za podporne instrumente, ki služijo uresničitvi tega cilja, kot na primer: „mreže odličnosti“ (NoE), „integrirani projekti“ (IP) ali „posebni ciljni raziskovalni in inovacijski projekti“ (STREP).

| 3.4 | Instrumenti za podporo raziskav
   (9)
  (projektne strukture). Ob upoštevanju hvalevrednega namena Evropske komisije, oblikovati učinkovitejše načine izvrševanja, Odbor ponovno poudarja (10) svoje težnje po jasnosti, enostavnosti, povezanosti in zlasti prilagodljivosti instrumentov za podporo raziskav. Slednje pomeni, da mora imeti kandidat možnost optimalno prilagoditi instrumente strukturi in velikosti projektov, ki so potrebni za posamezno nalogo. Le tako se je mogoče izogniti oblikovanju projektov, katerih velikost in struktura se ravnata po predpisanih instrumentih, namesto po optimalnih znanstveno-tehničnih zahtevah. Instrumenti morajo služiti delovnim pogojem ter ciljem raziskav in razvoja in ne obratno. Proces prijave in administrativni postopki morajo biti vredni truda. |
| --- | --- |

3.4

Instrumenti za podporo raziskav
   (9)
  (projektne strukture). Ob upoštevanju hvalevrednega namena Evropske komisije, oblikovati učinkovitejše načine izvrševanja, Odbor ponovno poudarja (10) svoje težnje po jasnosti, enostavnosti, povezanosti in zlasti prilagodljivosti instrumentov za podporo raziskav. Slednje pomeni, da mora imeti kandidat možnost optimalno prilagoditi instrumente strukturi in velikosti projektov, ki so potrebni za posamezno nalogo. Le tako se je mogoče izogniti oblikovanju projektov, katerih velikost in struktura se ravnata po predpisanih instrumentih, namesto po optimalnih znanstveno-tehničnih zahtevah. Instrumenti morajo služiti delovnim pogojem ter ciljem raziskav in razvoja in ne obratno. Proces prijave in administrativni postopki morajo biti vredni truda.

| 3.5 | Temeljno raziskovanje in evropska konkurenca. Prav tako Odbor ponavlja temeljno izjavo svojega nedavnega mnenja (11) o tem, da je treba posvetiti več pozornosti podpiranju temeljnega raziskovanja — kot podlagi vseh nadaljnjih korakov raziskav in razvoja — in sicer v okviru evropske konkurence ter s svobodno izbiro teme s strani kandidata. Konkurenca na evropski ravni ustvarja evropsko dodano vrednost. |
| --- | --- |

3.5

Temeljno raziskovanje in evropska konkurenca. Prav tako Odbor ponavlja temeljno izjavo svojega nedavnega mnenja (11) o tem, da je treba posvetiti več pozornosti podpiranju temeljnega raziskovanja — kot podlagi vseh nadaljnjih korakov raziskav in razvoja — in sicer v okviru evropske konkurence ter s svobodno izbiro teme s strani kandidata. Konkurenca na evropski ravni ustvarja evropsko dodano vrednost.

| 3.6 | Mednarodna razsežnost raziskav. Pri tem ne smemo pozabiti, da ima mednarodna razsežnost raziskav, ki sega preko EU, ravno tako velik pomen. Vrhunski dosežki v raziskavah in razvoju dandanes uspevajo na svetovnem, mednarodnem (12) področju svetovnega odprtega usklajevanja in hkrati svetovne konkurence. Tudi ta vidik je treba podpirati in obravnavati z ustreznimi ukrepi (na primer: program mobilnosti, usklajevalni sporazumi itd.). |
| --- | --- |

3.6

Mednarodna razsežnost raziskav. Pri tem ne smemo pozabiti, da ima mednarodna razsežnost raziskav, ki sega preko EU, ravno tako velik pomen. Vrhunski dosežki v raziskavah in razvoju dandanes uspevajo na svetovnem, mednarodnem (12) področju svetovnega odprtega usklajevanja in hkrati svetovne konkurence. Tudi ta vidik je treba podpirati in obravnavati z ustreznimi ukrepi (na primer: program mobilnosti, usklajevalni sporazumi itd.).

| 3.7 | Medsebojni vplivi in odnosi med kategorijami raziskav
   (13) Pri tem Odbor še enkrat opozarja na medsebojne vplive, potrebne za inovacije in napredek, na pozitivne vzajemne učinke in na tekoče prehode med kategorijami raziskav kot so: temeljne raziskave, uporabne raziskave (včasih imenovane tudi predraziskave) ter razvoj (razvoj produktov in procesov). Medsebojni vplivi, pomembni za konkurenčnost Skupnosti in za lizbonske cilje, so povezani tudi s sodelovanjem in medsebojnim dopolnjevanjem industrijskih raziskav in razvoja z raziskavami na univerzah ter državnih raziskovalnih organizacijah. Zato se morajo medsebojni vplivi odražati tako v ravnovesju podpore posameznih kategorij kot tudi v posameznih nalogah in podjetjih ustreznih tematskih prednosti/akcij. Omenjene kategorije raziskav morajo imeti dostop do vseh ustreznih raziskovalnih parametrov okvirnega programa. Navsezadnje temelji na tem tudi medsebojni učinek med uporabo R&R v javnem in zasebnem sektorju. |
| --- | --- |

3.7

Medsebojni vplivi in odnosi med kategorijami raziskav
   (13) Pri tem Odbor še enkrat opozarja na medsebojne vplive, potrebne za inovacije in napredek, na pozitivne vzajemne učinke in na tekoče prehode med kategorijami raziskav kot so: temeljne raziskave, uporabne raziskave (včasih imenovane tudi predraziskave) ter razvoj (razvoj produktov in procesov). Medsebojni vplivi, pomembni za konkurenčnost Skupnosti in za lizbonske cilje, so povezani tudi s sodelovanjem in medsebojnim dopolnjevanjem industrijskih raziskav in razvoja z raziskavami na univerzah ter državnih raziskovalnih organizacijah. Zato se morajo medsebojni vplivi odražati tako v ravnovesju podpore posameznih kategorij kot tudi v posameznih nalogah in podjetjih ustreznih tematskih prednosti/akcij. Omenjene kategorije raziskav morajo imeti dostop do vseh ustreznih raziskovalnih parametrov okvirnega programa. Navsezadnje temelji na tem tudi medsebojni učinek med uporabo R&R v javnem in zasebnem sektorju.

| 3.8 | Učinkoviti načini izvrševanja. Kot zadnje, pa ne najmanj pomembno, Odbor pozdravlja in podpira namen uporabe učinkovitejših načinov izvrševanja in izboljšanja praktičnega izvajanja Okvirnega programa. Pri tem Odbor vidi nujno potrebo po ukrepih, ki zahtevajo manj birokracije, so bolj kot doslej usklajeni z znanstveniki in industrijo ter ustrezajo njihovim notranjim pravilom, izkušnjam in delovnim pogojem. Najpomembnejši akterji v evropskem raziskovalnem prostoru so raziskovalci z veseljem do odkrivanja. Potrebujejo prostor za razvoj in optimalne okvirne pogoje. To je treba upoštevati. |
| --- | --- |

3.8

Učinkoviti načini izvrševanja. Kot zadnje, pa ne najmanj pomembno, Odbor pozdravlja in podpira namen uporabe učinkovitejših načinov izvrševanja in izboljšanja praktičnega izvajanja Okvirnega programa. Pri tem Odbor vidi nujno potrebo po ukrepih, ki zahtevajo manj birokracije, so bolj kot doslej usklajeni z znanstveniki in industrijo ter ustrezajo njihovim notranjim pravilom, izkušnjam in delovnim pogojem. Najpomembnejši akterji v evropskem raziskovalnem prostoru so raziskovalci z veseljem do odkrivanja. Potrebujejo prostor za razvoj in optimalne okvirne pogoje. To je treba upoštevati.

4.   Splošne ugotovitve Odbora

| 4.1 | Nedavna mnenja. Velik del naslednjih ugotovitev je bilo omenjenih in izraženih že v nedavnih mnenjih o evropski raziskovalni politiki (14). |
| --- | --- |

4.1

Nedavna mnenja. Velik del naslednjih ugotovitev je bilo omenjenih in izraženih že v nedavnih mnenjih o evropski raziskovalni politiki (14).

| 4.2 | Odločilno merilo. Za ohranitev in dosego vrhunske pozicije EU v svetovni konkurenci mora biti odločilno merilo pri izbiri projektov in podpori raziskav znanstvena in tehnološka odličnost. Le tako je mogoče doseči cilje, zastavljene v Sporočilu Komisije, in sicer odličnost in inovacije: ključna pojma evropske industrijske konkurenčnosti in vzpodbujanje ustvarjalnosti temeljnega raziskovanja s pomočjo tekmovalnosti med skupinami na evropski ravni. |
| --- | --- |

4.2

Odločilno merilo. Za ohranitev in dosego vrhunske pozicije EU v svetovni konkurenci mora biti odločilno merilo pri izbiri projektov in podpori raziskav znanstvena in tehnološka odličnost. Le tako je mogoče doseči cilje, zastavljene v Sporočilu Komisije, in sicer odličnost in inovacije: ključna pojma evropske industrijske konkurenčnosti in vzpodbujanje ustvarjalnosti temeljnega raziskovanja s pomočjo tekmovalnosti med skupinami na evropski ravni.

| 4.2.1 | Odličnost. Odličnost in vrhunski dosežki so rezultat celovitega, zapletenega in dolgotrajnega procesa razvoja in selekcije, ki poteka po pravilih, razvitih s strani znanstvenikov samih, in pri katerih je treba upoštevati mnoge pomembne in med seboj prepletene dejavnike. |
| --- | --- |

4.2.1

Odličnost. Odličnost in vrhunski dosežki so rezultat celovitega, zapletenega in dolgotrajnega procesa razvoja in selekcije, ki poteka po pravilih, razvitih s strani znanstvenikov samih, in pri katerih je treba upoštevati mnoge pomembne in med seboj prepletene dejavnike.

| 4.2.2 | Družba in politika. Družba in politika morata torej skrbeti za to, da so pogoji za nastanek in ohranitev odličnosti ter vrhunskih dosežkov izpolnjeni oz. jih je treba ustvariti. |
| --- | --- |

4.2.2

Družba in politika. Družba in politika morata torej skrbeti za to, da so pogoji za nastanek in ohranitev odličnosti ter vrhunskih dosežkov izpolnjeni oz. jih je treba ustvariti.

| 4.2.3 | Merila odstopanja. Druga neustrezna ali spekulativna merila odstopanja povečujejo birokratske stroške, zavajajo in predstavljajo nevarnost za napačne odločitve z vsemi negativnimi posledicami, ne le za lizbonske cilje, temveč tudi za celotno evropsko raziskovanje. |
| --- | --- |

4.2.3

Merila odstopanja. Druga neustrezna ali spekulativna merila odstopanja povečujejo birokratske stroške, zavajajo in predstavljajo nevarnost za napačne odločitve z vsemi negativnimi posledicami, ne le za lizbonske cilje, temveč tudi za celotno evropsko raziskovanje.

| 4.3 | Izkoriščanje možnosti Evrope 25. Odbor v celoti podpira vidik Evropske komisije, da je hkrati pomemben tudi popoln razvoj in izkoriščanje potenciala Evrope 25. V ta namen je v raziskovalnih ustanovah razširjene Unije ter regijah s pomanjkljivo raziskovalno opremo treba ustvariti pogoje za odličnost, če slednji še niso na voljo. |
| --- | --- |

4.3

Izkoriščanje možnosti Evrope 25. Odbor v celoti podpira vidik Evropske komisije, da je hkrati pomemben tudi popoln razvoj in izkoriščanje potenciala Evrope 25. V ta namen je v raziskovalnih ustanovah razširjene Unije ter regijah s pomanjkljivo raziskovalno opremo treba ustvariti pogoje za odličnost, če slednji še niso na voljo.

| 4.3.1 | Subsidiarnost. Po načelu subsidiarnosti je razvoj takšnih nacionalnih znanstveno-tehnoloških zmogljivosti in njihove osnovne opremljenosti, kot temeljev za izobraževanje odličnosti in vrhunskih dosežkov, naloga držav članic. |
| --- | --- |

4.3.1

Subsidiarnost. Po načelu subsidiarnosti je razvoj takšnih nacionalnih znanstveno-tehnoloških zmogljivosti in njihove osnovne opremljenosti, kot temeljev za izobraževanje odličnosti in vrhunskih dosežkov, naloga držav članic.

| 4.3.2 | Strukturni skladi in Evropski investicijski sklad. Kjer je nujno potrebno in obetavno, bi morali to nalogo vendarle ciljno in učinkovito spodbujati s pomočjo Strukturnih skladov in Evropskega investicijskega sklada. Zato Odbor podpira namen Komisije, da se tudi v okviru kohezijske politike popolnoma izkoristiti vzajemno dopolnjevanje okvirnega programa s pomočjo Strukturnih skladov — priporoča pa razširitev tega na Investicijski sklad — ter uporabo deleža sredstev za širitev raziskovalnih zmogljivosti in infrastruktur. |
| --- | --- |

4.3.2

Strukturni skladi in Evropski investicijski sklad. Kjer je nujno potrebno in obetavno, bi morali to nalogo vendarle ciljno in učinkovito spodbujati s pomočjo Strukturnih skladov in Evropskega investicijskega sklada. Zato Odbor podpira namen Komisije, da se tudi v okviru kohezijske politike popolnoma izkoristiti vzajemno dopolnjevanje okvirnega programa s pomočjo Strukturnih skladov — priporoča pa razširitev tega na Investicijski sklad — ter uporabo deleža sredstev za širitev raziskovalnih zmogljivosti in infrastruktur.

| 4.3.3 | Za to je potrebno tudi zadostno financiranje za začetek izvajanja ukrepov R&R v novih državah članicah, kajti znanstvene institucije v teh državah še niso sposobne sofinancirati projektov, ki jih podpira EU. Poleg tega bi bilo za podporo dejavnosti raziskav in razvoja potrebno oblikovati tudi ustrezne nacionalne podporne sisteme. |
| --- | --- |

4.3.3

Za to je potrebno tudi zadostno financiranje za začetek izvajanja ukrepov R&R v novih državah članicah, kajti znanstvene institucije v teh državah še niso sposobne sofinancirati projektov, ki jih podpira EU. Poleg tega bi bilo za podporo dejavnosti raziskav in razvoja potrebno oblikovati tudi ustrezne nacionalne podporne sisteme.

| 4.4 | Raziskovalne infrastrukture. Tudi v zvezi s tem Odbor pozdravlja predlog Komisije o razvoju raziskovalnih infrastruktur (15) evropskega interesa. Pri tem se je dobro izkazalo dopolnilno financiranje izbranih velikih naprav na podlagi „variabilne geometrije“ in naj bi se izvajalo še naprej. Evropski strateški forum za raziskovalne infrastrukture (ESFRI) pri tem zavzema ključno vlogo na področju svetovanja. Na tej osnovi naj bi razvili infrastrukture, ki ustrezajo evropskim potrebam. |
| --- | --- |

4.4

Raziskovalne infrastrukture. Tudi v zvezi s tem Odbor pozdravlja predlog Komisije o razvoju raziskovalnih infrastruktur (15) evropskega interesa. Pri tem se je dobro izkazalo dopolnilno financiranje izbranih velikih naprav na podlagi „variabilne geometrije“ in naj bi se izvajalo še naprej. Evropski strateški forum za raziskovalne infrastrukture (ESFRI) pri tem zavzema ključno vlogo na področju svetovanja. Na tej osnovi naj bi razvili infrastrukture, ki ustrezajo evropskim potrebam.

| 4.4.1 | Srednje velike infrastrukture. Glede na razpoložljiva sredstva in koristi za projekte Skupnosti, naj se ti ukrepi ne bi omejevali izključno na velike naprave. Številna raziskovalna področja potrebujejo namreč tudi srednje velike kompleksne raziskovalne infrastrukture, ki jih mnoge države članice lahko prav tako uporabijo za uresničitev svojih raziskovalnih ciljev. |
| --- | --- |

4.4.1

Srednje velike infrastrukture. Glede na razpoložljiva sredstva in koristi za projekte Skupnosti, naj se ti ukrepi ne bi omejevali izključno na velike naprave. Številna raziskovalna področja potrebujejo namreč tudi srednje velike kompleksne raziskovalne infrastrukture, ki jih mnoge države članice lahko prav tako uporabijo za uresničitev svojih raziskovalnih ciljev.

| 4.5 | Krepitev tematskih prednostnih nalog in mobilnosti. Kot že omenjeno, Odbor podpira predlog Komisije, da se sredstva za sedmi okvirni program ter program EURATOM glede na trenutni šesti okvirni program podvojijo. To povišanje sredstev naj bi bil primarno (16) namenjen tematskim prednostnim nalogam/ akcijam/projektom (vključno s projekti programa EURATOM) in mobilnemu programu (17) (tudi spodbujanju mladih znanstvenikov in vrhunskih raziskovalcev). |
| --- | --- |

4.5

Krepitev tematskih prednostnih nalog in mobilnosti. Kot že omenjeno, Odbor podpira predlog Komisije, da se sredstva za sedmi okvirni program ter program EURATOM glede na trenutni šesti okvirni program podvojijo. To povišanje sredstev naj bi bil primarno (16) namenjen tematskim prednostnim nalogam/ akcijam/projektom (vključno s projekti programa EURATOM) in mobilnemu programu (17) (tudi spodbujanju mladih znanstvenikov in vrhunskih raziskovalcev).

| 4.6 | Instrumenti za podpiranje raziskovanja. Za ponazoritev svojih priporočil Odbor predlaga uporabo naslednjih načel:






  — | Pregledno število instrumentov. |
| --- | --- | --- |

4.6

Instrumenti za podpiranje raziskovanja. Za ponazoritev svojih priporočil Odbor predlaga uporabo naslednjih načel:

—

Pregledno število instrumentov.

| — | Natančna določitev instrumentov in pregleden namen instrumentov. |
| --- | --- |

—

Natančna določitev instrumentov in pregleden namen instrumentov.

| — | Enostavna uporaba instrumentov. |
| --- | --- |

—

Enostavna uporaba instrumentov.

| — | Namen instrumentov se prednostno osredotoči na neposredno podpiranje nalog R&R in njihovih raziskovalcev. |
| --- | --- |

—

Namen instrumentov se prednostno osredotoči na neposredno podpiranje nalog R&R in njihovih raziskovalcev.

| — | Izbor instrumentov naj se nikakor ne omejuje zgolj na določene elemente tematskih prednostnih nalog, temveč naj upošteva tudi predloge kandidatov za določeni načrt ali projekt. Posamezni elementi tematskih prednostnih nalog naj niso kratko malo povezani z vnaprej predpisanimi instrumenti (18). Vendar naj Komisija v ta namen ponudi posvetovanja in razloži svoje razloge, zakaj se je odločila za določene instrumente na določenih področjih. |
| --- | --- |

—

Izbor instrumentov naj se nikakor ne omejuje zgolj na določene elemente tematskih prednostnih nalog, temveč naj upošteva tudi predloge kandidatov za določeni načrt ali projekt. Posamezni elementi tematskih prednostnih nalog naj niso kratko malo povezani z vnaprej predpisanimi instrumenti (18). Vendar naj Komisija v ta namen ponudi posvetovanja in razloži svoje razloge, zakaj se je odločila za določene instrumente na določenih področjih.

| — | Tudi pri instrumentih je potrebno upoštevati zadostno kontinuiteto in predvsem preprečiti skokovite spremembe paradigem, tako da ostanejo administrativni stroški v zmernih mejah za vse sodelujoče strani. |
| --- | --- |

—

Tudi pri instrumentih je potrebno upoštevati zadostno kontinuiteto in predvsem preprečiti skokovite spremembe paradigem, tako da ostanejo administrativni stroški v zmernih mejah za vse sodelujoče strani.

| — | Prednost naj ima dodelitev projektov „Gfants“ ali „STREPs“ (Specific Targeted Research Projects), torej privolitev preglednih in lahko uporabnih raziskovalnih projektov. V tem zvezi Odbor opozarja na svoje prejšnje iniciative in na kasnejše opombe glede MSP. |
| --- | --- |

—

Prednost naj ima dodelitev projektov „Gfants“ ali „STREPs“ (Specific Targeted Research Projects), torej privolitev preglednih in lahko uporabnih raziskovalnih projektov. V tem zvezi Odbor opozarja na svoje prejšnje iniciative in na kasnejše opombe glede MSP.

Glede na ta načela lahko med drugim tudi predlagamo, naj se v okviru NoE (Networks of Excellence) ne spodbuja zgolj usklajevanje, temveč tudi neposredna uporaba R&R (kot denimo pri asociacijah fuzijskega programa Euratom).

| 4.6.1 | Marimonovo poročilo
   (19). Odbor jemlje z velikim zadovoljstvom na znanje, da se priporočila, ki jih navaja Marimonovo poročilo, v veliki meri pokrivajo s priporočili Odbora. Odbor izrecno podpira izjave poročila. |
| --- | --- |

4.6.1

Marimonovo poročilo
   (19). Odbor jemlje z velikim zadovoljstvom na znanje, da se priporočila, ki jih navaja Marimonovo poročilo, v veliki meri pokrivajo s priporočili Odbora. Odbor izrecno podpira izjave poročila.

| 4.6.2 | Kontinuiteta. Še enkrat bi želeli poudariti in razjasniti pomembnost kontinuitete, ki naj se v največji možni meri zagotovi pri prehodu iz šestega v sedmi okvirni program. Dosedanje prehajanje iz enega v drugi okvirni program je pomenilo obremenitev za znanost in industrijo (predvsem tudi za MSP), ki s tem zmanjševalo storilnost. Takšni prehodi so namreč zmeraj povezani s spremembami glede meril primernosti, prijavnih postopkov, ocenjevalnih meril, pravnih pogojev in modelov stroškov. Za zagotovitev kontinuitete pa naj se ne uvajajo popolnoma novi instrumenti in postopki. Namesto tega naj se dosedanji instrumenti in postopki ob upoštevanju pridobljenih izkušenj in priporočil poenostavijo in uskladijo. Glavni cilj je torej kontinuiteta, ki je povezana s poenostavitvijo in razjasnitvijo, ter tudi zagotavljanje fleksibilne izbire instrumentov za kandidate. |
| --- | --- |

4.6.2

Kontinuiteta. Še enkrat bi želeli poudariti in razjasniti pomembnost kontinuitete, ki naj se v največji možni meri zagotovi pri prehodu iz šestega v sedmi okvirni program. Dosedanje prehajanje iz enega v drugi okvirni program je pomenilo obremenitev za znanost in industrijo (predvsem tudi za MSP), ki s tem zmanjševalo storilnost. Takšni prehodi so namreč zmeraj povezani s spremembami glede meril primernosti, prijavnih postopkov, ocenjevalnih meril, pravnih pogojev in modelov stroškov. Za zagotovitev kontinuitete pa naj se ne uvajajo popolnoma novi instrumenti in postopki. Namesto tega naj se dosedanji instrumenti in postopki ob upoštevanju pridobljenih izkušenj in priporočil poenostavijo in uskladijo. Glavni cilj je torej kontinuiteta, ki je povezana s poenostavitvijo in razjasnitvijo, ter tudi zagotavljanje fleksibilne izbire instrumentov za kandidate.

| 4.7 | Tehnološke platforme. Odbor izrecno podpira pobudo Komisije in industrije, da se ustanovijo „tehnološke platforme“, ki bi povezovale podjetja, raziskovalne ustanove, finančni svet, upravne organe in regulativne organe na evropski ravni. Njihova naloga bi bila, da določijo skupni raziskovalni program, ki bi mobiliziral kritično maso nacionalnih in evropskih, javnih in privatnih virov. |
| --- | --- |

4.7

Tehnološke platforme. Odbor izrecno podpira pobudo Komisije in industrije, da se ustanovijo „tehnološke platforme“, ki bi povezovale podjetja, raziskovalne ustanove, finančni svet, upravne organe in regulativne organe na evropski ravni. Njihova naloga bi bila, da določijo skupni raziskovalni program, ki bi mobiliziral kritično maso nacionalnih in evropskih, javnih in privatnih virov.

| 4.7.1 | Razvojni projekti na ravni Skupnosti. Odbor meni, da je takšen pristop pri obsežnih in zapletenih znanstveno tehničnih razvojnih projektih Skupnosti kot npr. pri projektu GALILEO — ker so cilji popolnoma določeni — zelo priporočljiv korak v smeri, da se uresniči usklajeno sodelovanje med partnerji. Izvedba lahko poteka v obliki „integriranih projektov IP“ ali pa tudi „skupnih podjetij“ v skladu s členom 171 Pogodbe ES (20). Vendar naj se zmeraj skrbno preveri (21), kako bi lahko preprečili pretirane organizacijske/administrativne stroške in dosegli primerno udeležbo MSP ali majhnih institutov/ skupin raziskovalcev pri projektih. |
| --- | --- |

4.7.1

Razvojni projekti na ravni Skupnosti. Odbor meni, da je takšen pristop pri obsežnih in zapletenih znanstveno tehničnih razvojnih projektih Skupnosti kot npr. pri projektu GALILEO — ker so cilji popolnoma določeni — zelo priporočljiv korak v smeri, da se uresniči usklajeno sodelovanje med partnerji. Izvedba lahko poteka v obliki „integriranih projektov IP“ ali pa tudi „skupnih podjetij“ v skladu s členom 171 Pogodbe ES (20). Vendar naj se zmeraj skrbno preveri (21), kako bi lahko preprečili pretirane organizacijske/administrativne stroške in dosegli primerno udeležbo MSP ali majhnih institutov/ skupin raziskovalcev pri projektih.

| 4.7.2 | Administrativna in organizacijska vprašanja. Glede na pomembna organizacijska/administrativna in pravna vprašanja (denimo vprašanja glede intelektualne lastnine), je potrebno pred oblikovanjem nadaljnjih „tehnoloških platform“ najprej pridobiti izkušnje iz vzpostavitve trenutnih platform in razjasniti, ali se lahko pri tem uporabi tudi načelo „spremenljive geometrije“. Razen tega je treba zmeraj jasno določiti cilje in preveriti, ali je mogoče s preprostimi postopki te cilje uresničiti in tako preprečiti nadaljnje povečanje instrumentov, ki se deloma prekrivajo, ter nastanek dodatne zmede in čezmernega usklajevanja. Če je le mogoče naj se uporabljajo enostavnejši instrumenti. |
| --- | --- |

4.7.2

Administrativna in organizacijska vprašanja. Glede na pomembna organizacijska/administrativna in pravna vprašanja (denimo vprašanja glede intelektualne lastnine), je potrebno pred oblikovanjem nadaljnjih „tehnoloških platform“ najprej pridobiti izkušnje iz vzpostavitve trenutnih platform in razjasniti, ali se lahko pri tem uporabi tudi načelo „spremenljive geometrije“. Razen tega je treba zmeraj jasno določiti cilje in preveriti, ali je mogoče s preprostimi postopki te cilje uresničiti in tako preprečiti nadaljnje povečanje instrumentov, ki se deloma prekrivajo, ter nastanek dodatne zmede in čezmernega usklajevanja. Če je le mogoče naj se uporabljajo enostavnejši instrumenti.

| 4.8 | Mala in srednja podjetja (MSP). MSP v veliki meri že prispevajo k inovacijskemu procesu ali pa vsaj imajo potencial, da bodo to storili v prihodnosti. Zato je potrebno še fleksibilnejše oblikovanje in poenostavitev pogojev za udeležbo MSP na tematskih prednostnih nalogah, med drugimi tudi s fleksibilnejšo razdelitvijo in izbirno možnostjo tem in instrumentov (CRAFT, Collective Research, EUREKA). Pri prilagoditvi instrumentov za razvojno pomoč in strukturiranju projektov naj se bolje kot doslej upošteva, da se lahko upravičene MSP udeležijo tako na področju visoke kot tudi nizke tehnologije. V tem kontekstu so primernejši instrumenti za razvojno pomoč kot so „Specific Targeted Research Projects — STREPs“, ki dovoljujejo, da imajo možnost udeležbe tudi manjše skupine in projekti, in podpirajo pristop od spodaj navzgor („bottom-up“). |
| --- | --- |

4.8

Mala in srednja podjetja (MSP). MSP v veliki meri že prispevajo k inovacijskemu procesu ali pa vsaj imajo potencial, da bodo to storili v prihodnosti. Zato je potrebno še fleksibilnejše oblikovanje in poenostavitev pogojev za udeležbo MSP na tematskih prednostnih nalogah, med drugimi tudi s fleksibilnejšo razdelitvijo in izbirno možnostjo tem in instrumentov (CRAFT, Collective Research, EUREKA). Pri prilagoditvi instrumentov za razvojno pomoč in strukturiranju projektov naj se bolje kot doslej upošteva, da se lahko upravičene MSP udeležijo tako na področju visoke kot tudi nizke tehnologije. V tem kontekstu so primernejši instrumenti za razvojno pomoč kot so „Specific Targeted Research Projects — STREPs“, ki dovoljujejo, da imajo možnost udeležbe tudi manjše skupine in projekti, in podpirajo pristop od spodaj navzgor („bottom-up“).

| 4.8.1 | MSP in prenos znanja. Prav tako pomembna naloga je, da se najnovejše, praktično znanje temeljne raziskave — iz univerz in državno subvencioniranih raziskovalnih institutov — približa in posreduje industriji in predvsem raziskovalcem ter inženirjem, ki so dejavni pri MSP, ter se tako pospeši prenos znanja, ki je potrebno za inovacijo in konkurenčnost industrije. Odbor je tudi na teh področjih večkrat vodil razprave (22) glede izmenjav osebja (mobilnost) med univerzami in industrijo, ki jih je treba očitno izboljšati in narediti zanimivejše. |
| --- | --- |

4.8.1

MSP in prenos znanja. Prav tako pomembna naloga je, da se najnovejše, praktično znanje temeljne raziskave — iz univerz in državno subvencioniranih raziskovalnih institutov — približa in posreduje industriji in predvsem raziskovalcem ter inženirjem, ki so dejavni pri MSP, ter se tako pospeši prenos znanja, ki je potrebno za inovacijo in konkurenčnost industrije. Odbor je tudi na teh področjih večkrat vodil razprave (22) glede izmenjav osebja (mobilnost) med univerzami in industrijo, ki jih je treba očitno izboljšati in narediti zanimivejše.

| 4.8.2 | Podjetništvo in industrijska politika. Pomembna gonilna sila za inovacijo in gospodarsko rast je ustanovitev novih majhnih podjetij. Težava pri takšnih ustanovitvah se pogosto primarno ne nahaja v nezadostnem spodbujanju raziskave in razvoja, temveč v vprašanju vodenja podjetij in marketinga ter predvsem v pomanjkanju dolgoročnih finančnih sredstev, ki so potrebna za prebroditev začetnega obdobja. V tem okviru morata torej industrijska in raziskovalna politika iskati skupne rešitve in tako spodbuditi ter poiskati možnosti uspeha za podjetja v Evropi. |
| --- | --- |

4.8.2

Podjetništvo in industrijska politika. Pomembna gonilna sila za inovacijo in gospodarsko rast je ustanovitev novih majhnih podjetij. Težava pri takšnih ustanovitvah se pogosto primarno ne nahaja v nezadostnem spodbujanju raziskave in razvoja, temveč v vprašanju vodenja podjetij in marketinga ter predvsem v pomanjkanju dolgoročnih finančnih sredstev, ki so potrebna za prebroditev začetnega obdobja. V tem okviru morata torej industrijska in raziskovalna politika iskati skupne rešitve in tako spodbuditi ter poiskati možnosti uspeha za podjetja v Evropi.

| 4.8.3 | Program SBIR v ZDA. Odbor priporoča, naj se upoštevajo tudi izkušnje ZDA pri izvajanju programa Small Business Innovation Research — SBIR (23), v okviru katerega vlada Združenih držav preko različnih agencij podpira tržne dejavnosti ukrepov R&R majhnih in srednje velikih podjetij. |
| --- | --- |

4.8.3

Program SBIR v ZDA. Odbor priporoča, naj se upoštevajo tudi izkušnje ZDA pri izvajanju programa Small Business Innovation Research — SBIR (23), v okviru katerega vlada Združenih držav preko različnih agencij podpira tržne dejavnosti ukrepov R&R majhnih in srednje velikih podjetij.

| 4.9 | Odprto usklajevanje. Odbor je že zmeraj podpiral postopek odprtega usklajevanja Komisije, vendar je ob tem poudaril, da se ta lahko izvede samo na prostovoljni bazi s strani držav članic. |
| --- | --- |

4.9

Odprto usklajevanje. Odbor je že zmeraj podpiral postopek odprtega usklajevanja Komisije, vendar je ob tem poudaril, da se ta lahko izvede samo na prostovoljni bazi s strani držav članic.

| 4.10 | Samoorganizacija in samousklajevanje. Odbor je pogosto opozarjal na samoorganizacijo in samousklajevanje znanstveno tehničnih akterjev znotraj Evropske unije, ki delujeta na podlagi postopka od spodaj navzgor (bottom-up). Ti akterji, ki so preko publikacij, konferenc in delavnic na različnih strokovnih področjih med seboj povezani, lahko vplivajo na oblikovanje programa ter — vpeti med konkurenco in sodelovanje (glej spodaj) — prispevajo k usklajevanju. Odločilne in svetovno vodilne mednarodne raziskovalne pobude, programi in ustanove so nastale na tak način in so tako pripravile osnutek Evropskega raziskovalnega prostora. Te izkušnje naj se priznajo in uporabijo. |
| --- | --- |

4.10

Samoorganizacija in samousklajevanje. Odbor je pogosto opozarjal na samoorganizacijo in samousklajevanje znanstveno tehničnih akterjev znotraj Evropske unije, ki delujeta na podlagi postopka od spodaj navzgor (bottom-up). Ti akterji, ki so preko publikacij, konferenc in delavnic na različnih strokovnih področjih med seboj povezani, lahko vplivajo na oblikovanje programa ter — vpeti med konkurenco in sodelovanje (glej spodaj) — prispevajo k usklajevanju. Odločilne in svetovno vodilne mednarodne raziskovalne pobude, programi in ustanove so nastale na tak način in so tako pripravile osnutek Evropskega raziskovalnega prostora. Te izkušnje naj se priznajo in uporabijo.

| 4.11 | Spodbujanje konkurence. Odbor pozdravlja, da Komisija vključuje spodbujanje konkurence med svoje šest velike cilje. Odbor podpira Komisijo v njenem pričakovanju, da se bo s pomočjo konkurenčnosti na evropski ravni dosegla dodatna vrednost. Odbor ob tem ponavlja (24)svoje prejšnje ugotovitve: znanost in raziskovanje živita od konkurence za najboljše ideje, postopke in rezultate in od neodvisne reprodukcije (ali ovrženja) — torej certifikacije — novih spoznanj in tudi od njihove distribucije, poglobitve in razširjanja. Torej je potrebno, da se omogočijo in vzdržujejo pluralistični in meddisciplinarni raziskovalni pristopi in raziskovalne strukture, ter se tako spodbuja in uporabi konkurenčnost za najboljše ideje in rezultate, ki iz tega izhajajo. |
| --- | --- |

4.11

Spodbujanje konkurence. Odbor pozdravlja, da Komisija vključuje spodbujanje konkurence med svoje šest velike cilje. Odbor podpira Komisijo v njenem pričakovanju, da se bo s pomočjo konkurenčnosti na evropski ravni dosegla dodatna vrednost. Odbor ob tem ponavlja (24)svoje prejšnje ugotovitve: znanost in raziskovanje živita od konkurence za najboljše ideje, postopke in rezultate in od neodvisne reprodukcije (ali ovrženja) — torej certifikacije — novih spoznanj in tudi od njihove distribucije, poglobitve in razširjanja. Torej je potrebno, da se omogočijo in vzdržujejo pluralistični in meddisciplinarni raziskovalni pristopi in raziskovalne strukture, ter se tako spodbuja in uporabi konkurenčnost za najboljše ideje in rezultate, ki iz tega izhajajo.

| 4.12 | Konkurenčnost, sodelovanje in usklajevanje. Med cilji konkurenčnost, sodelovanje in usklajevanje lahko pride do nasprotij in sicer tem bolj, čim bolj so naloge povezane z razvojem določenega proizvoda. Iz tega lahko razberemo meje optimalnih področij uporabe — in s tem tudi izbiro primernih instrumentov. Toliko konkurenčnosti, kot je mogoče, ter toliko sodelovanja, kot je potrebno. |
| --- | --- |

4.12

Konkurenčnost, sodelovanje in usklajevanje. Med cilji konkurenčnost, sodelovanje in usklajevanje lahko pride do nasprotij in sicer tem bolj, čim bolj so naloge povezane z razvojem določenega proizvoda. Iz tega lahko razberemo meje optimalnih področij uporabe — in s tem tudi izbiro primernih instrumentov. Toliko konkurenčnosti, kot je mogoče, ter toliko sodelovanja, kot je potrebno.

| 4.13 | Kritične masa in globalna konkurenca. Raziskovalni in razvojni cilji s kritično maso, ki tudi kot posamezni objekti presegajo zmogljivost posameznih držav članic, in se jih načeloma da doseči samo v evropskem kontekstu, kot denimo v velikih infrastrukturah ali tehnoloških projektih, se morajo predvsem soočiti tudi z globalno konkurenco (glej tudi poglavje „Mednarodna razsežnost“) in ohraniti v globalnem kontekstu. To velja tudi za „tehnološke platforme“. |
| --- | --- |

4.13

Kritične masa in globalna konkurenca. Raziskovalni in razvojni cilji s kritično maso, ki tudi kot posamezni objekti presegajo zmogljivost posameznih držav članic, in se jih načeloma da doseči samo v evropskem kontekstu, kot denimo v velikih infrastrukturah ali tehnoloških projektih, se morajo predvsem soočiti tudi z globalno konkurenco (glej tudi poglavje „Mednarodna razsežnost“) in ohraniti v globalnem kontekstu. To velja tudi za „tehnološke platforme“.

| 4.14 | European Research Council ERC. Odbor podpira Komisijo pri njenem namenu (25) — kar je že naznanil v svojem nedavnem mnenju –, da bi ustanovila „European Research Council“ (ERC), ki bi usklajeval in spodbujal temeljne raziskave in ki ga bi podpirala „Scientific Community“. Svoje naloge naj bi izvajal v popolni avtonomiji in ob upoštevanju pravil uspešnih institucij v državah članicah in v ZDA. Za uporabo delovnega prepleta med posameznimi raziskovalnimi kategorijami Odbor priporoča, da se v ERC vključijo tudi vodilni znanstveniki iz industrije. |
| --- | --- |

4.14

European Research Council ERC. Odbor podpira Komisijo pri njenem namenu (25) — kar je že naznanil v svojem nedavnem mnenju –, da bi ustanovila „European Research Council“ (ERC), ki bi usklajeval in spodbujal temeljne raziskave in ki ga bi podpirala „Scientific Community“. Svoje naloge naj bi izvajal v popolni avtonomiji in ob upoštevanju pravil uspešnih institucij v državah članicah in v ZDA. Za uporabo delovnega prepleta med posameznimi raziskovalnimi kategorijami Odbor priporoča, da se v ERC vključijo tudi vodilni znanstveniki iz industrije.

| 4.15 | Peer Review. Pomemben instrument za ocenjevanje, ki ga bi uporabljal ERC, naj bi bil peer review. Tudi za izravnavo znanih slabosti (denimo interesna nesoglasja) naj bi ERC — na splošno vse organizacije za razvojno pomoč (26)– zaposloval izkušene znanstvenike z dosežki na področju znanosti in s specifičnim znanjem na določenem strokovnem področju. |
| --- | --- |

4.15

Peer Review. Pomemben instrument za ocenjevanje, ki ga bi uporabljal ERC, naj bi bil peer review. Tudi za izravnavo znanih slabosti (denimo interesna nesoglasja) naj bi ERC — na splošno vse organizacije za razvojno pomoč (26)– zaposloval izkušene znanstvenike z dosežki na področju znanosti in s specifičnim znanjem na določenem strokovnem področju.

| 4.16 | Spodbujanje poklicne kariere. Odbor izrecno podpira cilj, da se znanost, raziskovanje in razvoj kot poklicni cilji za nadarjene znanstvenike naredijo privlačnejši in podpirajo njihovo poklicno kariero. Odbor je v svojem nedavnem mnenju (27) to temo zelo izčrpno obravnaval in podpiral prizadevanja Komisije. |
| --- | --- |

4.16

Spodbujanje poklicne kariere. Odbor izrecno podpira cilj, da se znanost, raziskovanje in razvoj kot poklicni cilji za nadarjene znanstvenike naredijo privlačnejši in podpirajo njihovo poklicno kariero. Odbor je v svojem nedavnem mnenju (27) to temo zelo izčrpno obravnaval in podpiral prizadevanja Komisije.

| 4.16.1 | Nezadovoljivi pogodbeni pogoji za znanstvenike. V mnogih državah članicah plače in pogodbeni pogoji predstavljajo poseben problem, ki so — predvsem za mlajše znanstvenike — povezane z očitnimi pomanjkljivostmi v primerjavi z možnostmi kariere v prostem gospodarstvu, celo v primerjavi s primerljivimi poklicnimi karierami v javnih službah. Odbor ponovno opozarja, da se mora glede tega nujno ukrepati — predvsem s strani držav članic. |
| --- | --- |

4.16.1

Nezadovoljivi pogodbeni pogoji za znanstvenike. V mnogih državah članicah plače in pogodbeni pogoji predstavljajo poseben problem, ki so — predvsem za mlajše znanstvenike — povezane z očitnimi pomanjkljivostmi v primerjavi z možnostmi kariere v prostem gospodarstvu, celo v primerjavi s primerljivimi poklicnimi karierami v javnih službah. Odbor ponovno opozarja, da se mora glede tega nujno ukrepati — predvsem s strani držav članic.

| 4.17 | Preprečevanje prekrivajočih ali vzporednih pristojnih organov. Znanstvena dejavnost zahteva tudi načrtovalne, podjetniške, administrativne in izvedenske naloge, ki jih morajo izvajati izkušeni znanstveniki. Glede na naraščanje naročil, izvedenskih mnenj in nadzornih postopkov Odbor ponovno priporoča (28), naj Komisija to vprašanje obravnava in si prizadeva za bolj učinkovite, usklajene postopke (predvsem tudi z in med udeleženimi pristojnimi organi v državah članicah), ki bi preprečili visoko število ločeno delujočih vertikalnih (tudi horizontalnih/paralelnih) odobritvenih, organizacijskih in nadzornih pristojnih organov (in postopkov) ter tudi neproduktivnost, ki bi izhajala iz tega. |
| --- | --- |

4.17

Preprečevanje prekrivajočih ali vzporednih pristojnih organov. Znanstvena dejavnost zahteva tudi načrtovalne, podjetniške, administrativne in izvedenske naloge, ki jih morajo izvajati izkušeni znanstveniki. Glede na naraščanje naročil, izvedenskih mnenj in nadzornih postopkov Odbor ponovno priporoča (28), naj Komisija to vprašanje obravnava in si prizadeva za bolj učinkovite, usklajene postopke (predvsem tudi z in med udeleženimi pristojnimi organi v državah članicah), ki bi preprečili visoko število ločeno delujočih vertikalnih (tudi horizontalnih/paralelnih) odobritvenih, organizacijskih in nadzornih pristojnih organov (in postopkov) ter tudi neproduktivnost, ki bi izhajala iz tega.

| 4.18 | Izbor izvedencev. Hkrati in s pridržkom, da se zmanjša trenutna splošna obremenitev izvedencev, se morajo za določena strokovna področja izbrati izvedenci, ki so uspešni in izkušeni znanstveniki, kajti s tem se zmanjša možnost, da bi prihajalo do napačnega ocenjevanja. Vendar pa se morajo postopki izbora izvedencev otresti trenutne pretirane in nefleksibilne birokracije, ki prav uspešne znanstvenike pogosto odvrne. |
| --- | --- |

4.18

Izbor izvedencev. Hkrati in s pridržkom, da se zmanjša trenutna splošna obremenitev izvedencev, se morajo za določena strokovna področja izbrati izvedenci, ki so uspešni in izkušeni znanstveniki, kajti s tem se zmanjša možnost, da bi prihajalo do napačnega ocenjevanja. Vendar pa se morajo postopki izbora izvedencev otresti trenutne pretirane in nefleksibilne birokracije, ki prav uspešne znanstvenike pogosto odvrne.

| 4.19 | Postopki ocenjevanja. Po vsej verjetnosti so nekateri postopki, ki jih Scientific Community negativno ocenjuje, rezultat dobronamernega poskusa, da bi se za to kompleksno in občutljivo področje uvedli in uporabili standardizirani ocenjevalni kriteriji, in da se ne bi ocenjevalo na podlagi izkušenj. Odbor sicer priznava namen, da se v smislu preglednosti in objektivnosti izloči subjektivno ocenjevanje, ki bi lahko vodilo do sporov in zlorab, vendar pa se pri tem pojavlja nerešljiva dilema. Ocenjevanja znanstvenih storitev in kreativnosti se namreč ne da avtomatizirati ali zaupati neizkušenim posameznikom. |
| --- | --- |

4.19

Postopki ocenjevanja. Po vsej verjetnosti so nekateri postopki, ki jih Scientific Community negativno ocenjuje, rezultat dobronamernega poskusa, da bi se za to kompleksno in občutljivo področje uvedli in uporabili standardizirani ocenjevalni kriteriji, in da se ne bi ocenjevalo na podlagi izkušenj. Odbor sicer priznava namen, da se v smislu preglednosti in objektivnosti izloči subjektivno ocenjevanje, ki bi lahko vodilo do sporov in zlorab, vendar pa se pri tem pojavlja nerešljiva dilema. Ocenjevanja znanstvenih storitev in kreativnosti se namreč ne da avtomatizirati ali zaupati neizkušenim posameznikom.

| 4.20 | Novi temi: vesolje in varnost. Sporočilo Komisije še ne obravnava tematskih prednostnih nalog. Edina izjema je opozorilo na temeljne raziskave (29), kot tudi na novi temi: vesolje in varnost. Odbor pozdravlja predlog Komisije, da se lotimo nalog na področju vesolja in varnosti tudi na evropski ravni in podpira njena predhodna priporočila glede vesolja (30). Vendar pa Odbor priporoča, da se te naloge ne zajemajo v proračun in tematske prednostne naloge sedmega okvirnega programa, kajti njihove specifične posebnosti ni mogoče združiti s postopki okvirnega programa. |
| --- | --- |

4.20

Novi temi: vesolje in varnost. Sporočilo Komisije še ne obravnava tematskih prednostnih nalog. Edina izjema je opozorilo na temeljne raziskave (29), kot tudi na novi temi: vesolje in varnost. Odbor pozdravlja predlog Komisije, da se lotimo nalog na področju vesolja in varnosti tudi na evropski ravni in podpira njena predhodna priporočila glede vesolja (30). Vendar pa Odbor priporoča, da se te naloge ne zajemajo v proračun in tematske prednostne naloge sedmega okvirnega programa, kajti njihove specifične posebnosti ni mogoče združiti s postopki okvirnega programa.

| 4.20.1 | V okviru vesolja že obstaja močan in uspešen program, ki sta ga do sedaj usklajevala in izvajala ESA in European space and aviation industries. Tudi raziskovalni instituti držav članic so že bistveno prispevali k programu. Zato Odbor priporoča, naj se udeležba Komisije v okviru obstoječega sporazuma o sodelovanju med ESA in komisijo financira in izvaja izven okvirnega programa. Odbor bi želel, da se ga obvešča o nadaljnjih podrobnostih. |
| --- | --- |

4.20.1

V okviru vesolja že obstaja močan in uspešen program, ki sta ga do sedaj usklajevala in izvajala ESA in European space and aviation industries. Tudi raziskovalni instituti držav članic so že bistveno prispevali k programu. Zato Odbor priporoča, naj se udeležba Komisije v okviru obstoječega sporazuma o sodelovanju med ESA in komisijo financira in izvaja izven okvirnega programa. Odbor bi želel, da se ga obvešča o nadaljnjih podrobnostih.

| 4.20.2 | Pri varnosti obstaja močno vseevropsko zanimanje za skupni postopek. Odbor je o tej temi že večkrat razpravljal, in zato izrecno podpira, da se je ponovno lotimo. Vendar se pri tem pojavljajo tudi vprašanja varovanja tajnosti in možne uporabe notranjih ali zunanjih obrambnih nalog, ki zahtevajo v nasprotju s tematskimi prednostnimi nalogami okvirnega progama (ki denimo zahteva preglednost) različne načine obravnave. Zato naj bi se tudi v tem primeru oblikovali samostojni projekti, ki se ne bi financirali znotraj okvirnega programa in kjer se ne bi uporabljali instrumenti okvirnega programa. |
| --- | --- |

4.20.2

Pri varnosti obstaja močno vseevropsko zanimanje za skupni postopek. Odbor je o tej temi že večkrat razpravljal, in zato izrecno podpira, da se je ponovno lotimo. Vendar se pri tem pojavljajo tudi vprašanja varovanja tajnosti in možne uporabe notranjih ali zunanjih obrambnih nalog, ki zahtevajo v nasprotju s tematskimi prednostnimi nalogami okvirnega progama (ki denimo zahteva preglednost) različne načine obravnave. Zato naj bi se tudi v tem primeru oblikovali samostojni projekti, ki se ne bi financirali znotraj okvirnega programa in kjer se ne bi uporabljali instrumenti okvirnega programa.

5.   Povzetek

| 5.1 | Odbor poudarja odločilen pomen raziskav in razvoja za svetovno konkurenčnost Evrope in s tem tudi za lizbonske cilje. Glede na to podpira cilje in ukrepe, predlagane v sporočilu Komisije. |
| --- | --- |

5.1

Odbor poudarja odločilen pomen raziskav in razvoja za svetovno konkurenčnost Evrope in s tem tudi za lizbonske cilje. Glede na to podpira cilje in ukrepe, predlagane v sporočilu Komisije.

| 5.2 | To velja zlasti za cilj 3 % ter tudi za predlagano podvojitev proračuna EU za R&R (za Okvirni program ter program EURATOM). Odbor poziva Svet in Parlament, naj sledita predlogu, vlade in države članice pa, naj povečajo nacionalni proračun za R&R ter industrijo, naj v skladu s cilji okrepi investicije v raziskave in razvoj, in sicer v Evropi. |
| --- | --- |

5.2

To velja zlasti za cilj 3 % ter tudi za predlagano podvojitev proračuna EU za R&R (za Okvirni program ter program EURATOM). Odbor poziva Svet in Parlament, naj sledita predlogu, vlade in države članice pa, naj povečajo nacionalni proračun za R&R ter industrijo, naj v skladu s cilji okrepi investicije v raziskave in razvoj, in sicer v Evropi.

| 5.3 | Odbor opozarja na to, da cilj 3 % ustreza trenutnemu položaju konkurence ter da ga bo v prihodnosti treba prilagoditi naraščajočim težnjam na primer v ZDA in Jugovzhodni Aziji. |
| --- | --- |

5.3

Odbor opozarja na to, da cilj 3 % ustreza trenutnemu položaju konkurence ter da ga bo v prihodnosti treba prilagoditi naraščajočim težnjam na primer v ZDA in Jugovzhodni Aziji.

| 5.4 | Odbor podpira namen Komisije, da se delež sredstev strukturnih skladov uporabi za razvoj raziskovalnih zmogljivosti in infrastruktur, s ciljem popolnega izkoriščenja možnosti Evrope 25 ter upošteva prehodni položaj v novih državah članicah. Priporoča, naj se v ta namen uporabi tudi Evropski investicijski sklad. |
| --- | --- |

5.4

Odbor podpira namen Komisije, da se delež sredstev strukturnih skladov uporabi za razvoj raziskovalnih zmogljivosti in infrastruktur, s ciljem popolnega izkoriščenja možnosti Evrope 25 ter upošteva prehodni položaj v novih državah članicah. Priporoča, naj se v ta namen uporabi tudi Evropski investicijski sklad.

| 5.5 | Odbor podpira namen Komisije glede uporabe najučinkovitejših načinov izvrševanja in izboljšanja praktičnega izvajanja programa. V zvezi s tem predlaga poenostavitev in prilagoditev instrumentov in hkrati stalno povezanost. Kandidati morajo imeti možnost optimalno prilagoditi instrumente strukturi in velikosti projektov, ki so potrebni za posamezno nalogo. To velja tudi za ustanavljanje „tehnoloških platform“. Odbor se pridružuje Marimonovemu poročilu. |
| --- | --- |

5.5

Odbor podpira namen Komisije glede uporabe najučinkovitejših načinov izvrševanja in izboljšanja praktičnega izvajanja programa. V zvezi s tem predlaga poenostavitev in prilagoditev instrumentov in hkrati stalno povezanost. Kandidati morajo imeti možnost optimalno prilagoditi instrumente strukturi in velikosti projektov, ki so potrebni za posamezno nalogo. To velja tudi za ustanavljanje „tehnoloških platform“. Odbor se pridružuje Marimonovemu poročilu.

| 5.6 | Odbor priporoča, da se usposobljena MSP še bolj kot doslej vključijo v raziskave in razvoj ter inovacijski proces, v povezavi s tem pa se sklicuje na program SBIR iz ZDA. Poleg tega predlaga medsebojno sodelovanje podjetniške in raziskovalne politike za podpiranje in izkoriščanje potenciala MSP ter mlajših podjetij za inovacije in gospodarsko rast. |
| --- | --- |

5.6

Odbor priporoča, da se usposobljena MSP še bolj kot doslej vključijo v raziskave in razvoj ter inovacijski proces, v povezavi s tem pa se sklicuje na program SBIR iz ZDA. Poleg tega predlaga medsebojno sodelovanje podjetniške in raziskovalne politike za podpiranje in izkoriščanje potenciala MSP ter mlajših podjetij za inovacije in gospodarsko rast.

| 5.7 | Odbor podpira namen Komisije, da vesolje in varnost sprejme kot novi osrednji tematski točki; priporoča — in utemeljuje zakaj -, naj se ta dva področja obravnavata in financirata kot posebni kategoriji izven Okvirnega programa. |
| --- | --- |

5.7

Odbor podpira namen Komisije, da vesolje in varnost sprejme kot novi osrednji tematski točki; priporoča — in utemeljuje zakaj -, naj se ta dva področja obravnavata in financirata kot posebni kategoriji izven Okvirnega programa.

| 5.8 | Odbor podpira namen Komisije, da temeljno raziskovanje vključi v Okvirni program in ga spodbuja preko evropske konkurence ter poleg tega ustanovi neodvisen Evropski raziskovalni svet (European Research Council). |
| --- | --- |

5.8

Odbor podpira namen Komisije, da temeljno raziskovanje vključi v Okvirni program in ga spodbuja preko evropske konkurence ter poleg tega ustanovi neodvisen Evropski raziskovalni svet (European Research Council).

| 5.9 | Odbor opozarja na temeljni pomen prepletanja kategorij raziskav: temeljnih raziskav, uporabnih raziskav (predraziskav) in razvoja; kar zahteva uravnovešeno podpiranje teh kategorij. |
| --- | --- |

5.9

Odbor opozarja na temeljni pomen prepletanja kategorij raziskav: temeljnih raziskav, uporabnih raziskav (predraziskav) in razvoja; kar zahteva uravnovešeno podpiranje teh kategorij.

| 5.10 | Odbor podpira namen Komisije, da Evropo naredi privlačno za najboljše znanstvenike ter pridobi nadarjeno mladino za znanstveno kariero in jim slednjo tudi zagotovi. Pri tem je potrebno ukrepanje, zlasti s strani držav članic.
  Številna druga pomembna stališča, priporočila in kritike Odbor navaja v izčrpnih poglavjih 3 in 4. |
| --- | --- |

5.10

Odbor podpira namen Komisije, da Evropo naredi privlačno za najboljše znanstvenike ter pridobi nadarjeno mladino za znanstveno kariero in jim slednjo tudi zagotovi. Pri tem je potrebno ukrepanje, zlasti s strani držav članic.

Številna druga pomembna stališča, priporočila in kritike Odbor navaja v izčrpnih poglavjih 3 in 4.

V Bruslju, 15. decembra 2004

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  ERA: European Research Area, glej tudi UL C 110, 30.4.2004 (CES 319/2004), in UL C 95 23.4.2003 (CESE 288/2003).

1

(2)  Na zasedanju Evropskega sveta v Barceloni, marca 2002, si je Evropska unija zastavila cilj, da bo do leta 2010 povišala izdatke za raziskovanje na skupno 3 % BDP Evropske unije, ki naj bi zajemali dve tretjini privatnih naložb in eno tretjino javnih naložb (držav članic in EU). Glej tudi UL C 95 z dne 23.4.2003.

2

(3)  UL C 204, dne 18.7.2000; UL C 221, dne 7.8.2001; UL C 260, dne 17.9.2001; UL C 94 dne 18.4.2002; UL C 221, dne 17.9.2002; UL C 61, dne 14.3.2003; UL C 95 dne 23.4.2003; UL C 234, dne 30.9.2003; UL C 32 dne 5.2.2004; UL C 110, dne 30.4.2004; UL C 302, dne 7.12.2004.

3

(4)  Glej točko 3.3.

4

(5)  UL C 112, 30.4.2004.

5

(6)  Tukaj priporočena rast proračuna se nanaša na potrebo Evrope 15 in se zato mora spremeniti potrebe Evrope 25 – UL C 260, dne 17.9.2001.

6

(7)  Glej točko 1.2.

7

(8)  Glej tudi točko 4.2 sl.

8

(9)  Glej tudi točko 4.6.

9

(10)  Glej tudi poglavje 5.4 iz (UL C 95, dne 23.4.2003).

10

(11)  UL C 110, dne 30.4.2004;

11

(12)  npr. Kanada, Kitajska, Indija, Japonska, Koreja, Rusija in ZDA.

12

(13)  Poglavje 7 „Raziskovanje in tehnična inovacija“ menja Odbora o „Evropskem raziskovalnem prostoru“ podrobnejše navaja osnovne težave, ki so povezane s tem.

13

(14)  UL C 95, dne 23.4.2003. UL C 110, dne 30.4.2004 .

14

(15)  Glej tudi poglavje 5.4 iz (UL C 95, dne 23.04.2003).

15

(16)  Glej tudi priporočila pod točko 3.5.

16

(17)  Pri tem igra uspešno vlogo tudi progam Marie – Curie in priporočamo, da se progam še dodatno okrepi.

17

(18)  Odbor ponovno obžaluje, da se niso upoštevala njegova istovetna predhodna priporočila.

18

(19)  Poročilo strokovnega odbora, ki ga je 21. junija 2004, v okviru šestega okvirnega programa vodil profesor Marimon.

19

(20)  „Skupnost lahko ustanovi skupna podjetja ali kakršnokoli drugo strukturo, potrebno za učinkovito izvajanje raziskovalnih, tehnološko razvojnih in demonstracijskih programov Skupnosti.“

20

(21)  Glej tudi točko 4.7.2.

21

(22)  Glej npr. poglavje 7 in 8 iz (UL C 204, dne 18.7.2000).

22

(23)  Glej http://sbir.us/pm.html in http://www.zyn.com/sbir/funding.htm.

23

(24)  Točka 4.2.2, 4.2.3 in 4.2.4 iz (UL C 95, dne 23.4.2003).

24

(25)  UL C 110, 30.4.2004.

25

(26)  Zato je Odbor že večkrat priporočal, da se ukrepa tudi znotraj področij Komisije, ki so odgovorna za spodbujanje raziskovanj.

26

(27)  UL C 110, dne 30.4.2004 (CESE 305/2004) ter CESE 1086/2004.

27

(28)  CESE 305/2004 poglavje 5.18 (UL C 110, dne 30.4.2004).

28

(29)  Glej točko 3.5.

29

(30)  UL C 112, dne 30.4.2004.

30

---

| 28.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/115 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/115

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o reviziji letnega poročila in konsolidiranega računovodskega izkaza ter o spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS IN 83/349/EGS

COM(2004) 177 fin — 2004/0065(COD)

(2005/C 157/21)

Svet se je 21. aprila 2004 v skladu s 44. členom, 2. odstavka, točke g) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti odločil posvetovati z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom o: predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o reviziji letnega poročila in konsolidiranega računovodskega izkaza ter o spremembi Direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS

Strokovna skupina za notranji trg, proizvodnjo in potrošnjo, ki je pooblaščena za pripravo del na tem področju, je dne 8. septembra 2004 sprejela mnenje. Poročevalec je bil g.FRANK von FÜRSTENWERTH.

Odbor je na 413. plenarnem zasedanju dne 15. in 16. decembra 2004 (seji z dne 15. decembra 2004) sprejel naslednje mnenje s 86 glasovi za, 3 glasovi proti in 1 vzdržanim:

1.   Uvod

| 1.1 | Predlog Komisije za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o reviziji letnega poročila in konsolidiranega računovodskega izkaza ter o spremembi Direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS je treba obravnavati skupaj z drugimi ukrepi EU, ki so vključeni v akcijski načrt za finančne storitve. V zvezi s tem so še posebej pomembni: sporočilo Komisije o modernizaciji prava družb in izboljšanju upravljanja podjetij v Evropski uniji — akcijski načrt (COM(2003) 284), uporaba mednarodnih računovodskih standardov od leta 2005 dalje ter direktive o zlorabi trga in prospektu. |
| --- | --- |

1.1

Predlog Komisije za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o reviziji letnega poročila in konsolidiranega računovodskega izkaza ter o spremembi Direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS je treba obravnavati skupaj z drugimi ukrepi EU, ki so vključeni v akcijski načrt za finančne storitve. V zvezi s tem so še posebej pomembni: sporočilo Komisije o modernizaciji prava družb in izboljšanju upravljanja podjetij v Evropski uniji — akcijski načrt (COM(2003) 284), uporaba mednarodnih računovodskih standardov od leta 2005 dalje ter direktive o zlorabi trga in prospektu.

| 1.2 | Evropska Komisija si od leta 1996 prizadeva izboljšati in uskladiti kakovost revizij v Evropski uniji. Kot nadaljnji vmesni rezultat je bil v maju 2003 predložen akcijski načrt, ki je obsegal deset točk (Sporočilo Komisije o krepitvi revizij v Evropski uniji; COM/2003/286). Ena izmed točk akcijskega načrta zadeva modernizacijo Osme direktive o pravu družb 84/253/EGS. Zamenjal naj bi jo predlog direktive. |
| --- | --- |

1.2

Evropska Komisija si od leta 1996 prizadeva izboljšati in uskladiti kakovost revizij v Evropski uniji. Kot nadaljnji vmesni rezultat je bil v maju 2003 predložen akcijski načrt, ki je obsegal deset točk (Sporočilo Komisije o krepitvi revizij v Evropski uniji; COM/2003/286). Ena izmed točk akcijskega načrta zadeva modernizacijo Osme direktive o pravu družb 84/253/EGS. Zamenjal naj bi jo predlog direktive.

| 1.3 | Ukrepi naj bi pripomogli k ponovni vzpostavitvi zaupanja v izvajanje revizij in finančne trge. Pri tem pa predlog direktive ni neposredna reakcija na nedavne škandale v bilanci, ampak posledica politik, ki so se na področju revizij izvajale od leta 1996. Nedavni škandali so bili vendarle vključeni v razmišljanje. |
| --- | --- |

1.3

Ukrepi naj bi pripomogli k ponovni vzpostavitvi zaupanja v izvajanje revizij in finančne trge. Pri tem pa predlog direktive ni neposredna reakcija na nedavne škandale v bilanci, ampak posledica politik, ki so se na področju revizij izvajale od leta 1996. Nedavni škandali so bili vendarle vključeni v razmišljanje.

2.   Predlogi Komisije

| 2.1 | Predlog direktive vsebuje določbe o odobritvi revizorjev in revizorskih družb, njihovem nadaljnjem izobraževanju in medsebojnem čezmejnem priznavanju. |
| --- | --- |

2.1

Predlog direktive vsebuje določbe o odobritvi revizorjev in revizorskih družb, njihovem nadaljnjem izobraževanju in medsebojnem čezmejnem priznavanju.

| 2.2 | Vsi revizorji in revizorske družbe bi se morali ravnati po temeljnih načelih poklicne etike. Temeljna načela obsegajo splošno odgovornost revizorja ali revizorske družbe do javnosti, integriteto in nepristranskost ter strokovno sposobnost in skrbnost. |
| --- | --- |

2.2

Vsi revizorji in revizorske družbe bi se morali ravnati po temeljnih načelih poklicne etike. Temeljna načela obsegajo splošno odgovornost revizorja ali revizorske družbe do javnosti, integriteto in nepristranskost ter strokovno sposobnost in skrbnost.

| 2.3 | Države članice bi morale zagotoviti vpis pooblaščenih revizorjev in revizorskih družb v javni register. |
| --- | --- |

2.3

Države članice bi morale zagotoviti vpis pooblaščenih revizorjev in revizorskih družb v javni register.

| 2.4 | Revizor in revizorska družba morata biti popolnoma neodvisna od podjetja, kjer opravljata revizijo in ne smeta biti kakorkoli udeležena pri odločitvah vodstva podjetja. Revizija se ne bi smela izvajati, če med revizorjem oz. revizorsko družbo ter podjetjem, v katerem se izvaja revizija, obstaja finančna ali družbena povezanost, poslovni odnos ali kakršnakoli druga povezava, ki bi lahko ogrožala neodvisnost. |
| --- | --- |

2.4

Revizor in revizorska družba morata biti popolnoma neodvisna od podjetja, kjer opravljata revizijo in ne smeta biti kakorkoli udeležena pri odločitvah vodstva podjetja. Revizija se ne bi smela izvajati, če med revizorjem oz. revizorsko družbo ter podjetjem, v katerem se izvaja revizija, obstaja finančna ali družbena povezanost, poslovni odnos ali kakršnakoli druga povezava, ki bi lahko ogrožala neodvisnost.

| 2.5 | Uporaba mednarodnih temeljnih načel revizije bi morala biti obvezujoča za vse pravne revizije EU, takoj ko bodo ta načela sprejeta v zakonodaji Evropske unije. |
| --- | --- |

2.5

Uporaba mednarodnih temeljnih načel revizije bi morala biti obvezujoča za vse pravne revizije EU, takoj ko bodo ta načela sprejeta v zakonodaji Evropske unije.

| 2.6 | Države članice bi morale organizirati učinkovit javni nadzor nad vsemi revizorji in revizorskimi družbami. Nadzor se izvaja v skladu z določenimi temeljni načeli (na primer glede zasedbe, pristojnosti in preglednosti nadzora). |
| --- | --- |

2.6

Države članice bi morale organizirati učinkovit javni nadzor nad vsemi revizorji in revizorskimi družbami. Nadzor se izvaja v skladu z določenimi temeljni načeli (na primer glede zasedbe, pristojnosti in preglednosti nadzora).

| 2.7 | Revizorja oz. revizorsko družbo imenuje skupščina delničarjev podjetja, kjer se izvaja revizija. Države članice pa lahko vendarle predvidijo, ali je za imenovanje potrebna predhodna potrditev pristojnega nadzornega odbora ali ga določi sodišče ali drug organ, ki ga določa nacionalna zakonodaja. |
| --- | --- |

2.7

Revizorja oz. revizorsko družbo imenuje skupščina delničarjev podjetja, kjer se izvaja revizija. Države članice pa lahko vendarle predvidijo, ali je za imenovanje potrebna predhodna potrditev pristojnega nadzornega odbora ali ga določi sodišče ali drug organ, ki ga določa nacionalna zakonodaja.

| 2.8 | Revizorje oz. revizorske družbe je možno odpoklicati le ob predložitvi tehtnih razlogov. Mednje pa ne sodijo razhajanje mnenj o bilančnih metodah ali postopkih revizij. |
| --- | --- |

2.8

Revizorje oz. revizorske družbe je možno odpoklicati le ob predložitvi tehtnih razlogov. Mednje pa ne sodijo razhajanje mnenj o bilančnih metodah ali postopkih revizij.

| 2.9 | Komisija predlaga, da države članice skrbijo za ustrezno ureditev, ki zagotavlja učinkovito komunikacijo med revizorjem in revizorsko družbo ter podjetjem, kjer se izvaja revizija. Komunikacijo naj bi dokumentiralo podjetje, v katerem se izvaja revizija. |
| --- | --- |

2.9

Komisija predlaga, da države članice skrbijo za ustrezno ureditev, ki zagotavlja učinkovito komunikacijo med revizorjem in revizorsko družbo ter podjetjem, kjer se izvaja revizija. Komunikacijo naj bi dokumentiralo podjetje, v katerem se izvaja revizija.

| 2.10 | Predlog direktive predvideva posebne določbe za revizijo pri podjetjih javnega interesa. Podjetja javnega interesa so podjetja, ki so zaradi svoje dejavnosti, velikosti ali števila zaposlenih zelo pomembne za javnost, zlasti podjetja, katerih vrednostni papirji so dovoljeni na urejenem trgu, kot so banke ter druge finančne in zavarovalniške družbe. Ta podjetja morajo imenovati odbor za revizijo, katerega člani ne smejo biti člani vodstva upravnega organa ali člani nadzornega organa podjetja, kjer se izvaja revizija, vsebovati pa mora vsaj enega neodvisnega člana s strokovnim znanjem o izvajanju revizij in/ali zaključnim izpitom. V zvezi z ureditvijo je med drugim potrebno zaostriti tudi neodvisnost, zagotovitev kakovosti, javni nadzor in imenovanje revizorja oz. revizorske družbe. |
| --- | --- |

2.10

Predlog direktive predvideva posebne določbe za revizijo pri podjetjih javnega interesa. Podjetja javnega interesa so podjetja, ki so zaradi svoje dejavnosti, velikosti ali števila zaposlenih zelo pomembne za javnost, zlasti podjetja, katerih vrednostni papirji so dovoljeni na urejenem trgu, kot so banke ter druge finančne in zavarovalniške družbe. Ta podjetja morajo imenovati odbor za revizijo, katerega člani ne smejo biti člani vodstva upravnega organa ali člani nadzornega organa podjetja, kjer se izvaja revizija, vsebovati pa mora vsaj enega neodvisnega člana s strokovnim znanjem o izvajanju revizij in/ali zaključnim izpitom. V zvezi z ureditvijo je med drugim potrebno zaostriti tudi neodvisnost, zagotovitev kakovosti, javni nadzor in imenovanje revizorja oz. revizorske družbe.

| 2.11 | Na osnovi vzajemnosti bi morale države članice revizorje tretjih držav priznati za zakonite revizorje, v kolikor le-ti lahko predložijo dovoljenje za revizorja, dokažejo teoretično znanje, ki ga zahteva direktiva, praktične sposobnosti in neoporečnost ter pravno strokovno znanje, ki ustreza zahtevam države članice. Poleg tega so predlagane tudi druge možnosti za mednarodno sodelovanje in izmenjavo informacij. |
| --- | --- |

2.11

Na osnovi vzajemnosti bi morale države članice revizorje tretjih držav priznati za zakonite revizorje, v kolikor le-ti lahko predložijo dovoljenje za revizorja, dokažejo teoretično znanje, ki ga zahteva direktiva, praktične sposobnosti in neoporečnost ter pravno strokovno znanje, ki ustreza zahtevam države članice. Poleg tega so predlagane tudi druge možnosti za mednarodno sodelovanje in izmenjavo informacij.

| 2.12 | Potrebno bi bilo ustanoviti odbor, ki bi ga sestavljali predstavniki držav članic (revizorski regulativni odbor), da bi Komisijo podpiral pri oblikovanju ukrepov za izvajanje. |
| --- | --- |

2.12

Potrebno bi bilo ustanoviti odbor, ki bi ga sestavljali predstavniki držav članic (revizorski regulativni odbor), da bi Komisijo podpiral pri oblikovanju ukrepov za izvajanje.

| 2.13 | Sprememba direktiv 78/660/EGS in 83/349/EGS zahteva navajanje honorarjev, izplačanih revizorjem oz. revizorskim družbam med poslovnim letom za revizijo letnega poročila, za druge ratifikacijske storitve, davčno svetovanje in druge storitve. |
| --- | --- |

2.13

Sprememba direktiv 78/660/EGS in 83/349/EGS zahteva navajanje honorarjev, izplačanih revizorjem oz. revizorskim družbam med poslovnim letom za revizijo letnega poročila, za druge ratifikacijske storitve, davčno svetovanje in druge storitve.

| 2.14 | Države članice morajo pred 1. januarjem 2006 sprejeti in objaviti pravne predpise, ki so potrebni za izvajanje direktive. |
| --- | --- |

2.14

Države članice morajo pred 1. januarjem 2006 sprejeti in objaviti pravne predpise, ki so potrebni za izvajanje direktive.

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor pozdravlja predlog direktive, ki zagotavlja, da se investitorji in druge zainteresirane stranke lahko zanesejo na pravilnost revidiranih poročil podjetij. |
| --- | --- |

3.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor pozdravlja predlog direktive, ki zagotavlja, da se investitorji in druge zainteresirane stranke lahko zanesejo na pravilnost revidiranih poročil podjetij.

| 3.2 | Z novo direktivo bo dosežen enoten evropski pravni okvir za izvajanje revizije. Odbor to podpira. |
| --- | --- |

3.2

Z novo direktivo bo dosežen enoten evropski pravni okvir za izvajanje revizije. Odbor to podpira.

| 3.3 | Odbor se zaveda, da bo Komisija prevzela nadaljnje pobude kot odgovor na primer Parlamat. Pobude zajemajo pospeševanje predlogov o modernizaciji prava družb in izboljšanju upravljanja podjetij, ki so bili napovedani v akcijskem načrtu maja 2003. Predlogi se nanašajo na (1) definicijo vloge neposlovodnih direktorjev, (2) ponazarjanje in odgovornost članov upravnega odbora za finančne in nefinančne informacije, (3) izboljšano razkritje transakcij znotraj enot in med enotami ter (4) popolno razkritje offshore družb v računovodskih izkazih in precej strožje revizije njihovih vsebin s pomočjo revizorjev, ki se ukvarjajo s konsolidiranimi računovodskimi izkazi. |
| --- | --- |

3.3

Odbor se zaveda, da bo Komisija prevzela nadaljnje pobude kot odgovor na primer Parlamat. Pobude zajemajo pospeševanje predlogov o modernizaciji prava družb in izboljšanju upravljanja podjetij, ki so bili napovedani v akcijskem načrtu maja 2003. Predlogi se nanašajo na (1) definicijo vloge neposlovodnih direktorjev, (2) ponazarjanje in odgovornost članov upravnega odbora za finančne in nefinančne informacije, (3) izboljšano razkritje transakcij znotraj enot in med enotami ter (4) popolno razkritje offshore družb v računovodskih izkazih in precej strožje revizije njihovih vsebin s pomočjo revizorjev, ki se ukvarjajo s konsolidiranimi računovodskimi izkazi.

| 3.4 | Odbor zopet zavzema stališče, ki ga je Komisija izrazila v sporočilu o krepitvi revizije, da odgovornost revizorjev predstavlja sredstvo za zagotavljanje kakovosti revizij (1). Vendarle pa še naprej zastopa stališče (2), da bi odgovornost morala biti v uravnovešenem razmerju. Glede škode, nastale pri podjetjih, pri katerih se izvaja revizija in njihovih delničarjih, Odbor pozdravlja namen Komisije, da preuči gospodarske posledice ureditve na odgovornost revizorjev. Odbor spodbuja Komisijo, da odločno nadaljuje s študijami, ki jih je začela. |
| --- | --- |

3.4

Odbor zopet zavzema stališče, ki ga je Komisija izrazila v sporočilu o krepitvi revizije, da odgovornost revizorjev predstavlja sredstvo za zagotavljanje kakovosti revizij (1). Vendarle pa še naprej zastopa stališče (2), da bi odgovornost morala biti v uravnovešenem razmerju. Glede škode, nastale pri podjetjih, pri katerih se izvaja revizija in njihovih delničarjih, Odbor pozdravlja namen Komisije, da preuči gospodarske posledice ureditve na odgovornost revizorjev. Odbor spodbuja Komisijo, da odločno nadaljuje s študijami, ki jih je začela.

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | Cilj predlagane ureditve o dovoljenju in nenehnem nadaljnjem usposabljanju revizorjev oz. revizorskih družb je zagotovitev strokovnega znanja, ki je potrebno za poklic revizorja. Iz tega razloga Odbor pozdravlja ureditev. |
| --- | --- |

4.1

Cilj predlagane ureditve o dovoljenju in nenehnem nadaljnjem usposabljanju revizorjev oz. revizorskih družb je zagotovitev strokovnega znanja, ki je potrebno za poklic revizorja. Iz tega razloga Odbor pozdravlja ureditev.

| 4.2 | Predlagana temeljna načela poklicne etike so v osnovi pozitivno ocenjena. Komisija predlaga sprejetje ukrepov za izvajanje temeljnih načel poklicne etike. Načela morajo biti visoko kakovostna, po mnenju Odbora pa bi se morala ravnati po mednarodnih (Code of Ethics der International Federation of Accountants) ali evropsko priznanih deklaracijah (Sporočilo Komisije o neodvisnosti revizorja v EU z dne 16.5.2002 (3)). |
| --- | --- |

4.2

Predlagana temeljna načela poklicne etike so v osnovi pozitivno ocenjena. Komisija predlaga sprejetje ukrepov za izvajanje temeljnih načel poklicne etike. Načela morajo biti visoko kakovostna, po mnenju Odbora pa bi se morala ravnati po mednarodnih (Code of Ethics der International Federation of Accountants) ali evropsko priznanih deklaracijah (Sporočilo Komisije o neodvisnosti revizorja v EU z dne 16.5.2002 (3)).

| 4.3 | Po mnenju Odbora je neodvisnost revizorja oz. revizorske družbe izredno pomembna. Zato podpira predlog Komisije, da je neodvisnost revizorja oz. revizorske družbe potrebno zagotoviti z oblikovanjem temeljnih načel. Ta načela morajo veljati za vse revizorske družbe in zlasti za podjetja splošnega interesa, saj so zavezani k transparentnosti do delničarjev in potencialnih investitorjev. |
| --- | --- |

4.3

Po mnenju Odbora je neodvisnost revizorja oz. revizorske družbe izredno pomembna. Zato podpira predlog Komisije, da je neodvisnost revizorja oz. revizorske družbe potrebno zagotoviti z oblikovanjem temeljnih načel. Ta načela morajo veljati za vse revizorske družbe in zlasti za podjetja splošnega interesa, saj so zavezani k transparentnosti do delničarjev in potencialnih investitorjev.

| 4.4 | Odbor pozdravlja dejstvo, da se Komisija obrača na mednarodna temeljna načela revizij in s tem na standarde ISA (International Standards on Auditing). Njihova uporaba predstavlja ustrezen nadaljnji ukrep glede na obveznost podjetij, usmerjenih v tržni kapital, da od leta 2005 dalje pripravljajo svoj konsolidirani računovodski izkaz na osnovi standardov IAS (International Accounting Standards) oz. IFRS (International Financial Reporting Standards) (4). Razvoj mednarodnih standardov za revizijo naj bi upošteval določena temeljna načela, kakovost standardov pa naj bi izpolnjevala visoke zahteve. Zato Odbor podpira postopek za priznavanje standardov, ki ga je predlagala Komisija. Vsekakor pa razvoj mednarodno priznanih temeljnih načel za revizije predpostavlja upoštevanje interesov vseh udeleženih strank in javnosti v okviru preglednih postopkov za določanje standardov („due process“). Zato mora Komisija čimprej in izrecno vključiti svoje predloge v proces standardizacije. |
| --- | --- |

4.4

Odbor pozdravlja dejstvo, da se Komisija obrača na mednarodna temeljna načela revizij in s tem na standarde ISA (International Standards on Auditing). Njihova uporaba predstavlja ustrezen nadaljnji ukrep glede na obveznost podjetij, usmerjenih v tržni kapital, da od leta 2005 dalje pripravljajo svoj konsolidirani računovodski izkaz na osnovi standardov IAS (International Accounting Standards) oz. IFRS (International Financial Reporting Standards) (4). Razvoj mednarodnih standardov za revizijo naj bi upošteval določena temeljna načela, kakovost standardov pa naj bi izpolnjevala visoke zahteve. Zato Odbor podpira postopek za priznavanje standardov, ki ga je predlagala Komisija. Vsekakor pa razvoj mednarodno priznanih temeljnih načel za revizije predpostavlja upoštevanje interesov vseh udeleženih strank in javnosti v okviru preglednih postopkov za določanje standardov („due process“). Zato mora Komisija čimprej in izrecno vključiti svoje predloge v proces standardizacije.

| 4.5 | Odbor podpira predlog Komisije, da naj države članice organizirajo javni nadzor nad vsemi revizorji in revizorskimi družbami ter da se nadzor izvaja pod določenimi temeljnimi načeli. |
| --- | --- |

4.5

Odbor podpira predlog Komisije, da naj države članice organizirajo javni nadzor nad vsemi revizorji in revizorskimi družbami ter da se nadzor izvaja pod določenimi temeljnimi načeli.

| 4.6 | Glede odpoklica revizorja oz. revizorske družbe Komisija predlaga, da razhajanja mnenj o bilančnih metodah ali postopkih revizij ne sodijo med upravičene razloge za odpoklic. Načeloma je vendarle mogoče, da podjetje uporablja bilančno metodo, ki je splošno priznana in je revizorji vendarle ne priznavajo. Pojavlja se vprašanje, kako ravnati v primerih, ko odpoklic revizorja oz. revizorske družbe ne bi bil možen. |
| --- | --- |

4.6

Glede odpoklica revizorja oz. revizorske družbe Komisija predlaga, da razhajanja mnenj o bilančnih metodah ali postopkih revizij ne sodijo med upravičene razloge za odpoklic. Načeloma je vendarle mogoče, da podjetje uporablja bilančno metodo, ki je splošno priznana in je revizorji vendarle ne priznavajo. Pojavlja se vprašanje, kako ravnati v primerih, ko odpoklic revizorja oz. revizorske družbe ne bi bil možen.

| 4.7 | Odbor načeloma odobrava predlagano ureditev za komunikacijo med podjetjem, v katerem se izvaja revizija in revizorjem oz. revizorsko družbo. |
| --- | --- |

4.7

Odbor načeloma odobrava predlagano ureditev za komunikacijo med podjetjem, v katerem se izvaja revizija in revizorjem oz. revizorsko družbo.

| 4.8 | Odbor podpira predlog Komisije, da se za revizijo podjetja javnega interesa uvede posebne določbe. Posebne zahteve morajo vendarle biti v uravnovešenem razmerju z dodatnimi stroški, ki so s tem povezani. Kajti dodatne stroške navsezadnje nosijo stranke in lastniki podjetij. |
| --- | --- |

4.8

Odbor podpira predlog Komisije, da se za revizijo podjetja javnega interesa uvede posebne določbe. Posebne zahteve morajo vendarle biti v uravnovešenem razmerju z dodatnimi stroški, ki so s tem povezani. Kajti dodatne stroške navsezadnje nosijo stranke in lastniki podjetij.

| 4.9 | Komisija predlaga navajanje honorarjev, izplačanih revizorjem oz. revizorskim družbam med poslovnim letom za revizijo letnega poročila, za druge ratifikacijske storitve, davčno svetovanje in druge storitve. Odbor načeloma pozdravlja večjo preglednost. Ravno tako je treba opozoriti, da obvezno navajanje honorarjev ne zagotavlja nujno višje kakovosti izvajanja revizij. Zato je možno, da bi dodatna preglednost povečala pritisk na prilagajanje cen revizorskih storitev. |
| --- | --- |

4.9

Komisija predlaga navajanje honorarjev, izplačanih revizorjem oz. revizorskim družbam med poslovnim letom za revizijo letnega poročila, za druge ratifikacijske storitve, davčno svetovanje in druge storitve. Odbor načeloma pozdravlja večjo preglednost. Ravno tako je treba opozoriti, da obvezno navajanje honorarjev ne zagotavlja nujno višje kakovosti izvajanja revizij. Zato je možno, da bi dodatna preglednost povečala pritisk na prilagajanje cen revizorskih storitev.

| 4.10 | Komisija predlaga, da se posamezne države članice zadolži, da skrbijo za ustrezno ureditev, ki zagotavlja, da honorarji za izvajanje revizij omogočajo nemoteno kakovost dela, da nanje ne vpliva opravljanje dodatnih storitev za podjetje, v katerem se izvaja revizija in da niso z ničemer pogojeni. Odbor opaža, da je ta predpis mišljen kot teza za preprečevanje dampinških cen za revizorske storitve. Kljub temu si Odbor zastavlja vprašanje, kako naj bi se izvajal ta predpis. Odbor je prepričan, da ta ureditev posledično ne sme povzročiti, da bodo države članice začele določati višine revizorskih honorarjev. |
| --- | --- |

4.10

Komisija predlaga, da se posamezne države članice zadolži, da skrbijo za ustrezno ureditev, ki zagotavlja, da honorarji za izvajanje revizij omogočajo nemoteno kakovost dela, da nanje ne vpliva opravljanje dodatnih storitev za podjetje, v katerem se izvaja revizija in da niso z ničemer pogojeni. Odbor opaža, da je ta predpis mišljen kot teza za preprečevanje dampinških cen za revizorske storitve. Kljub temu si Odbor zastavlja vprašanje, kako naj bi se izvajal ta predpis. Odbor je prepričan, da ta ureditev posledično ne sme povzročiti, da bodo države članice začele določati višine revizorskih honorarjev.

| 4.11 | Odbor odobrava predlagan postopek za oblikovanje ukrepov za izvajanje in ustanovitev „revizorskega regulativnega odbora“, v kolikor ti ukrepi niso v nasprotju z mednarodnimi in evropskimi deklaracijami, omenjenimi v točki 4.2. |
| --- | --- |

4.11

Odbor odobrava predlagan postopek za oblikovanje ukrepov za izvajanje in ustanovitev „revizorskega regulativnega odbora“, v kolikor ti ukrepi niso v nasprotju z mednarodnimi in evropskimi deklaracijami, omenjenimi v točki 4.2.

5.   Mednarodni vidiki

| 5.1 | Predlogi Komisije za ureditev mednarodnega sodelovanja so pozitivno ocenjeni. Zlasti to zadeva sodelovanje z ZDA. Pri tem Odbor opozarja na to, da je potrebno spoštovati obstoječo obvezujočo nacionalno ureditev o molčečnosti in varovanju podatkov. |
| --- | --- |

5.1

Predlogi Komisije za ureditev mednarodnega sodelovanja so pozitivno ocenjeni. Zlasti to zadeva sodelovanje z ZDA. Pri tem Odbor opozarja na to, da je potrebno spoštovati obstoječo obvezujočo nacionalno ureditev o molčečnosti in varovanju podatkov.

| 5.2 | Predlog direktive predvideva, da se revizorjem iz tretjih držav lahko izda dovoljenje na podlagi vzajemnosti, če le-ti predložijo ustrezne dokaze. Predpogoj za sodelovanje s tretjimi državami je enakovrednost nadzornega sistema tretje države z evropskim nadzornim sistemom. Komisija naj bi v sodelovanju z državami članicami ocenila enakovrednost in o tem odločila po postopku za sprejetje ukrepov za izvajanje. Pri tem Odbor izhaja iz tega, da je opravljanje poklica revizorjev iz tretjih držav odvisno od enakih pogojev za odobritev kot pri revizorjih iz držav članic EU. |
| --- | --- |

5.2

Predlog direktive predvideva, da se revizorjem iz tretjih držav lahko izda dovoljenje na podlagi vzajemnosti, če le-ti predložijo ustrezne dokaze. Predpogoj za sodelovanje s tretjimi državami je enakovrednost nadzornega sistema tretje države z evropskim nadzornim sistemom. Komisija naj bi v sodelovanju z državami članicami ocenila enakovrednost in o tem odločila po postopku za sprejetje ukrepov za izvajanje. Pri tem Odbor izhaja iz tega, da je opravljanje poklica revizorjev iz tretjih držav odvisno od enakih pogojev za odobritev kot pri revizorjih iz držav članic EU.

| 5.3 | Težko je reči, če predlagani model za mednarodno sodelovanje dovolj upošteva vse vidike. Zato je po mnenju Odbora potrebna nadaljnja razprava Komisije o tem, v kolikšni meri je predlagani model sprejemljiv, zlasti s strani pristojnih oblasti ZDA. |
| --- | --- |

5.3

Težko je reči, če predlagani model za mednarodno sodelovanje dovolj upošteva vse vidike. Zato je po mnenju Odbora potrebna nadaljnja razprava Komisije o tem, v kolikšni meri je predlagani model sprejemljiv, zlasti s strani pristojnih oblasti ZDA.

6.   Sklepi

| 6.1 | Odbor podpira predlog Komisije za direktivo o reviziji letnega poročila in konsolidiranega računovodskega izkaza ter o spremembi Direktiv 78/660/EGS in 83/349/EGS. Meni, da zajema skoraj vsa pomembna področja revizije. Popolno izvajanje direktive bo prispevalo h krepitvi in večji poenotenosti revizij, kar ustreza zastavljenim ciljem Komisije. |
| --- | --- |

6.1

Odbor podpira predlog Komisije za direktivo o reviziji letnega poročila in konsolidiranega računovodskega izkaza ter o spremembi Direktiv 78/660/EGS in 83/349/EGS. Meni, da zajema skoraj vsa pomembna področja revizije. Popolno izvajanje direktive bo prispevalo h krepitvi in večji poenotenosti revizij, kar ustreza zastavljenim ciljem Komisije.

| 6.2 | Odbor je preučil izbrane vidike predloga direktive, da bi Komisiji dal konkretne nasvete in spodbude tudi za nadaljnja razmišljanja in analize. Ker Odbor meni, da je vsebina direktive pomembna, si prizadeva za hiter zakonodajni postopek. |
| --- | --- |

6.2

Odbor je preučil izbrane vidike predloga direktive, da bi Komisiji dal konkretne nasvete in spodbude tudi za nadaljnja razmišljanja in analize. Ker Odbor meni, da je vsebina direktive pomembna, si prizadeva za hiter zakonodajni postopek.

V Bruslju, 15. decembra 2004

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  UL C 236/2-8 z dne 2. 10. 2003, točka 3.10

1

(2)  Primerjaj mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. 12. 2003 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu: Krepitev revizij v EU (COM(2003) 286 final) (2004/C 80/06); UL C 80/17-19 z dne 30. 3. 2004, točka 4.7.

2

(3)  UL L 191 z dne 19. 7. 2002

3

(4)  Enotne razlage standardov ISA oz. IFRS so po mnenju Odbora predpogoj za visoko kakovost revizij.

4

---

DODATEK

k mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Več kot četrtina oddanih glasov je podprla naslednje mesto v besedilu mnenja strokovne skupine, ki ga je nadomestil amandma, sprejet na plenarnem zasedanju.

Točka 4.3

Odbor je vendarle mnenja, da uvedba eksterne rotacije revizorske družbe ni primerna pri izvajanju revizije podjetij javnega interesa, z namenom doseči boljšo kakovost revizij, ker prenos specifičnih informacij na novega revizorja vključuje izgubo določenega strokovnega znanja in s tem slabšo kakovost revizij kot pa pri večletnih izkušnjah s stranko. Poleg tega obstaja nevarnost, da takšna ureditev povzroči tržno koncentracijo pri velikih revizorskih družbah v škodo srednje velikim revizorjem.

Rezultat glasovanja

Za: 50

Proti: 21

Vzdržani: 4

---

| 28.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/120 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/120

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Povečati zaposlenost starejših delavcev in odložiti odhod s trga dela

(COM(2004) 146 final)

(2005/C 157/22)

Postopek

Komisija je 3. marca 2004 sklenila, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zaprosi Evropski ekonomsko-socialni odbor za mnenje o Sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Povečati zaposlenost starejših delavcev in odložiti odhod s trga dela

Strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo, ki je v tej zadevi zadolžena za pripravo del Odbora, je mnenje sprejela 24. novembra 2004 (poročevalec: g. DANTIN).

Na 413. plenarnem zasedanju 15. in 16. decembra 2004 (seja dne 15. decembra) je Evropski ekonomsko-socialni odbor sprejel naslednje mnenje s 125 glasovi za, 1 proti in 5 vzdržanimi glasovi:

Preambula

| I. | EESO od oktobra 2000 naprej v mnenju na lastno pobudo določa: „Odbor je menil, da je vprašanje starejših delavcev tako pomembno, da je zahteval, da se v Odboru pripravi mnenje na lastno pobudo, ki bo upoštevalo različne vidike tega vprašanja. Odbor je s tem mnenjem na lastno pobudo hotel poudariti nujnost pozitivnega pristopa do starejših delavcev, saj obravnava, ki so je ti pogosto deležni, ne samo izhaja iz družbenega nesolidarnega in diskriminatornega pojmovanja, temveč povzroča v številnih primerih izgubo visokokvalificiranega osebja in posledično znižanje splošne ravni konkurenčnosti. Poleg tega meni, da si mora organizacija naše družbe prizadevati dati ‚času življenje‘, če znanstveni napredek danes omogoča dati ‚življenju čas‘.“
   (1) |
| --- | --- |

I.

EESO od oktobra 2000 naprej v mnenju na lastno pobudo določa: „Odbor je menil, da je vprašanje starejših delavcev tako pomembno, da je zahteval, da se v Odboru pripravi mnenje na lastno pobudo, ki bo upoštevalo različne vidike tega vprašanja. Odbor je s tem mnenjem na lastno pobudo hotel poudariti nujnost pozitivnega pristopa do starejših delavcev, saj obravnava, ki so je ti pogosto deležni, ne samo izhaja iz družbenega nesolidarnega in diskriminatornega pojmovanja, temveč povzroča v številnih primerih izgubo visokokvalificiranega osebja in posledično znižanje splošne ravni konkurenčnosti. Poleg tega meni, da si mora organizacija naše družbe prizadevati dati ‚času življenje‘, če znanstveni napredek danes omogoča dati ‚življenju čas‘.“
   (1)

| II. | Vsebina tega mnenja na lastno pobudo, ki je bilo na plenarni seji sprejeto skoraj z večino, je znanje, ki ga je dobil Odbor. Izraža njegova razmišljanja in stališča o vprašanju, ki ga je treba obravnavati. |
| --- | --- |

II.

Vsebina tega mnenja na lastno pobudo, ki je bilo na plenarni seji sprejeto skoraj z večino, je znanje, ki ga je dobil Odbor. Izraža njegova razmišljanja in stališča o vprašanju, ki ga je treba obravnavati.

| III. | Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Povečati zaposlenost starejših delavcev in odložiti odhod s trga dela“, ki je tema tega mnenja, se bo torej obravnavalo z vidika razlogov, analiz, priporočil in sklepov zgoraj omenjenega mnenja na lastno pobudo. Vključevalo bo tisto, kar bi lahko razumeli kot nove elemente. |
| --- | --- |

III.

Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Povečati zaposlenost starejših delavcev in odložiti odhod s trga dela“, ki je tema tega mnenja, se bo torej obravnavalo z vidika razlogov, analiz, priporočil in sklepov zgoraj omenjenega mnenja na lastno pobudo. Vključevalo bo tisto, kar bi lahko razumeli kot nove elemente.

1.   Uvod

| 1.1 | Evropski svet v Lizboni je Evropski uniji dodelil ambiciozen cilj glede stopnje zaposlenosti. To stopnjo bi bilo treba do leta 2010 dvigniti na „raven, ki bi bila čim bližje 70 %“ in 60 % za ženske. Ta cilj utemeljujejo socialni in gospodarski razlogi. Zaposlovanje namreč ostaja najboljši branik pred socialno izključenostjo. Povečanje stopnje zaposlenosti starejših delavcev pomaga podjetjem in celotnemu gospodarstvu preprečevati ali zmanjševati pomanjkanje delovne sile, tako da se uporabi njena polna zmogljivost. Gre tudi za podporo gospodarski rasti, davčnim prihodkom in sistemom socialne zaščite glede na pričakovano zmanjšanje števila delovno aktivnega prebivalstva. |
| --- | --- |

1.1

Evropski svet v Lizboni je Evropski uniji dodelil ambiciozen cilj glede stopnje zaposlenosti. To stopnjo bi bilo treba do leta 2010 dvigniti na „raven, ki bi bila čim bližje 70 %“ in 60 % za ženske. Ta cilj utemeljujejo socialni in gospodarski razlogi. Zaposlovanje namreč ostaja najboljši branik pred socialno izključenostjo. Povečanje stopnje zaposlenosti starejših delavcev pomaga podjetjem in celotnemu gospodarstvu preprečevati ali zmanjševati pomanjkanje delovne sile, tako da se uporabi njena polna zmogljivost. Gre tudi za podporo gospodarski rasti, davčnim prihodkom in sistemom socialne zaščite glede na pričakovano zmanjšanje števila delovno aktivnega prebivalstva.

| 1.2 | Večina držav članic je zaradi postopnega uresničevanja tega cilja pred neizogibnim izzivom, da mora predvsem dvigniti stopnjo zaposlenosti starejših delavcev. |
| --- | --- |

1.2

Večina držav članic je zaradi postopnega uresničevanja tega cilja pred neizogibnim izzivom, da mora predvsem dvigniti stopnjo zaposlenosti starejših delavcev.

| 1.2.1 | Predvsem zato ima spodbujanje aktivnega staranja dva dodatna cilja, ki ju je določila Evropska unija. Evropski svet v Stockholmu leta 2001 je namreč določil, da mora biti do leta 2010 zaposlena polovica evropskega prebivalstva v starostni skupini 55–64 let. Evropski svet v Barceloni leta 2002 je sklenil, „da si je treba prizadevati, da se do leta 2010 povprečna dejanska starost, s katero ljudje v Evropski uniji prenehajo delati, postopno dvigne za približno 5 let.“ |
| --- | --- |

1.2.1

Predvsem zato ima spodbujanje aktivnega staranja dva dodatna cilja, ki ju je določila Evropska unija. Evropski svet v Stockholmu leta 2001 je namreč določil, da mora biti do leta 2010 zaposlena polovica evropskega prebivalstva v starostni skupini 55–64 let. Evropski svet v Barceloni leta 2002 je sklenil, „da si je treba prizadevati, da se do leta 2010 povprečna dejanska starost, s katero ljudje v Evropski uniji prenehajo delati, postopno dvigne za približno 5 let.“

| 1.3 | Komisija je v svojem zbirnem poročilu spomladanskemu Evropskemu svetu 2004 (2) aktivno staranje opredelila kot eno od treh prednostnih akcijskih področij, ki zahtevajo hitre ukrepe za uresničitev lizbonske strategije. |
| --- | --- |

1.3

Komisija je v svojem zbirnem poročilu spomladanskemu Evropskemu svetu 2004 (2) aktivno staranje opredelila kot eno od treh prednostnih akcijskih področij, ki zahtevajo hitre ukrepe za uresničitev lizbonske strategije.

| 1.4 | Obravnavano sporočilo skuša torej dati snov za razpravo o napredku, doseženem pri uresničevanju ciljev iz Stockholma in Barcelone, ter pojasniti vlogo vlad in socialnih partnerjev pri spodbujanju aktivnega staranja. Odgovarja tudi na zahtevo Evropskega sveta v Barceloni, da se napredek na tem področju analizira vsako leto pred vsakim spomladanskim svetom. |
| --- | --- |

1.4

Obravnavano sporočilo skuša torej dati snov za razpravo o napredku, doseženem pri uresničevanju ciljev iz Stockholma in Barcelone, ter pojasniti vlogo vlad in socialnih partnerjev pri spodbujanju aktivnega staranja. Odgovarja tudi na zahtevo Evropskega sveta v Barceloni, da se napredek na tem področju analizira vsako leto pred vsakim spomladanskim svetom.

| 1.5 | Vsebina tega mnenja je prispevek Evropskega ekonomsko-socialnega odbora k razpravi o „stopnji zaposlenosti starejših delavcev“, ki ji daje snov obravnavano sporočilo in ki se mora začasno končati decembra. |
| --- | --- |

1.5

Vsebina tega mnenja je prispevek Evropskega ekonomsko-socialnega odbora k razpravi o „stopnji zaposlenosti starejših delavcev“, ki ji daje snov obravnavano sporočilo in ki se mora začasno končati decembra.

2.   Sporočilo

| 2.1 | Sporočilo trdi, da se mora zaradi staranja in pričakovanega zmanjšanja števila aktivnega prebivalstva starejše delavce priznati za to, kar so: bistveni sestavni del ponudbe delovne sile in ključni dejavnik trajnostnega razvoja Evropske unije. |
| --- | --- |

2.1

Sporočilo trdi, da se mora zaradi staranja in pričakovanega zmanjšanja števila aktivnega prebivalstva starejše delavce priznati za to, kar so: bistveni sestavni del ponudbe delovne sile in ključni dejavnik trajnostnega razvoja Evropske unije.

| 2.2 | Mnenje sporočila je, da je bistveno izvesti strategije, ki ohranjajo ponudbo delovne sile in zagotavljajo zaposljivost te starostne skupine celo v obdobjih stagnacije rasti zaposlenosti. |
| --- | --- |

2.2

Mnenje sporočila je, da je bistveno izvesti strategije, ki ohranjajo ponudbo delovne sile in zagotavljajo zaposljivost te starostne skupine celo v obdobjih stagnacije rasti zaposlenosti.

| 2.3 | Da bi to naredili, sporočilo določa, da mora preventivni pristop, ki temelji na mobilizaciji polnega potenciala prebivalstva vseh starosti z vidika življenjskega cikla, sestavljati glavno usmeritev politik, ki jih je treba izvajati. |
| --- | --- |

2.3

Da bi to naredili, sporočilo določa, da mora preventivni pristop, ki temelji na mobilizaciji polnega potenciala prebivalstva vseh starosti z vidika življenjskega cikla, sestavljati glavno usmeritev politik, ki jih je treba izvajati.

| 2.3.1 | V tem okviru predlaga, da države članice pripravijo in izvedejo globalne strategije aktivnega staranja, ki bi lahko vsebovale:






  — | finančne spodbude, ki bodo odvračale od predčasnih upokojitev in naredile delo finančno privlačnejše; |
| --- | --- | --- |

2.3.1

V tem okviru predlaga, da države članice pripravijo in izvedejo globalne strategije aktivnega staranja, ki bi lahko vsebovale:

—

finančne spodbude, ki bodo odvračale od predčasnih upokojitev in naredile delo finančno privlačnejše;

| — | dostop do strategij vseživljenjskega usposabljanja in izobraževanja; |
| --- | --- |

—

dostop do strategij vseživljenjskega usposabljanja in izobraževanja;

| — | učinkovite aktivne politike trga dela; |
| --- | --- |

—

učinkovite aktivne politike trga dela;

| — | dobre delovne razmere, naklonjene ohranitvi zaposlitve, zlasti glede zdravja in varnosti, ter prilagodljive oblike dela. |
| --- | --- |

—

dobre delovne razmere, naklonjene ohranitvi zaposlitve, zlasti glede zdravja in varnosti, ter prilagodljive oblike dela.

| 2.3.2 | Določa tudi, da sta udeležba in večja obveznost socialnih partnerjev nujni za zasnovo in izvajanje globalnih strategij aktivnega staranja. Natančno določa, da morajo imeti socialni partnerji posebej pomembno vlogo s kolektivnimi pogodbami . |
| --- | --- |

2.3.2

Določa tudi, da sta udeležba in večja obveznost socialnih partnerjev nujni za zasnovo in izvajanje globalnih strategij aktivnega staranja. Natančno določa, da morajo imeti socialni partnerji posebej pomembno vlogo s kolektivnimi pogodbami .

| 2.4 | Lahko ugotovimo — da bi se k temu vrnili v razvoju tega mnenja –, da sporočilo ne analizira vzrokov, ki vodijo k nastalim položajem in njihovemu razvoju, ki so sicer podrobno in natančno opisani, in malo pove o sklepih Sveta v Barceloni. |
| --- | --- |

2.4

Lahko ugotovimo — da bi se k temu vrnili v razvoju tega mnenja –, da sporočilo ne analizira vzrokov, ki vodijo k nastalim položajem in njihovemu razvoju, ki so sicer podrobno in natančno opisani, in malo pove o sklepih Sveta v Barceloni.

3.   Dejstva

| 3.1 | Do leta 2030 bo v evropski petindvajseterici 110 milijonov ljudi, starejših od 65 let, medtem ko jih je bilo leta 2000 samo 71 milijonov, aktivno prebivalstvo pa bo štelo 280 milijonov ljudi v primerjavi s 303 milijoni danes, zaradi česar bo razmerje padlo s 4,27 na 2,55. |
| --- | --- |

3.1

Do leta 2030 bo v evropski petindvajseterici 110 milijonov ljudi, starejših od 65 let, medtem ko jih je bilo leta 2000 samo 71 milijonov, aktivno prebivalstvo pa bo štelo 280 milijonov ljudi v primerjavi s 303 milijoni danes, zaradi česar bo razmerje padlo s 4,27 na 2,55.

| 3.2 | Vzporedno s tem razvojem je v zadnjih dvajsetih letih velike pretrese doživela porazdelitev dela v življenjskem ciklu. |
| --- | --- |

3.2

Vzporedno s tem razvojem je v zadnjih dvajsetih letih velike pretrese doživela porazdelitev dela v življenjskem ciklu.

| 3.2.1 | Mladi pozneje vstopajo na trg dela zaradi podaljšanja šolanja, izobraževanja in težav, ki jih imajo pri iskanju primerne zaposlitve (3). |
| --- | --- |

3.2.1

Mladi pozneje vstopajo na trg dela zaradi podaljšanja šolanja, izobraževanja in težav, ki jih imajo pri iskanju primerne zaposlitve (3).

| 3.2.2 | Stopnja zaposlenosti celotnega prebivalstva, starejšega od 55 let, se je v zadnjih tridesetih letih precej zmanjšala v Evropi, nekoliko manj tudi prek Atlantika: v starostni skupini 55–64 let je leta 1999 znašala 37 % v Evropski uniji in 55 % v Združenih državah (4). Leta 2002 smo v Evropi zabeležili veliko razliko med moškimi (50,1 %) in ženskami (30,25 %), kar je skupaj zneslo 40,1 %. |
| --- | --- |

3.2.2

Stopnja zaposlenosti celotnega prebivalstva, starejšega od 55 let, se je v zadnjih tridesetih letih precej zmanjšala v Evropi, nekoliko manj tudi prek Atlantika: v starostni skupini 55–64 let je leta 1999 znašala 37 % v Evropski uniji in 55 % v Združenih državah (4). Leta 2002 smo v Evropi zabeležili veliko razliko med moškimi (50,1 %) in ženskami (30,25 %), kar je skupaj zneslo 40,1 %.

| 3.2.3 | Stopnja zaposlenosti ni nehala padati od 70-ih let do pred kratkim, in to občutno in nepretrgoma z izrazitim povečanjem med letoma 1980 in 1985 (5). Tako je med letoma 1971 in 1999 padla za 47,4 % v Franciji, 45,8 % na Nizozemskem, 39 % v Španiji, 38,7 % v Nemčiji, 30 % na Irskem, 29 % na Portugalskem in v Združenem kraljestvu. Leta 2002 je za starostno skupino 55–64 let znašala 40,1 % v evropski petnajsterici in 38,7 % v petindvajseterici. V prilogi bomo videli splošen razvoj od države do države v obdobju od 1997 do 2002 (6). Prav gotovo bi lahko govorili o individualizaciji poteka življenja, ki pa ne izraža vedno povečanja sposobnosti individualne izbire. Prezgoden odhod je na splošno v nekaterih državah članicah pogosteje bolj prisila kot izbira. Prilagodljivost konca cikla delovne dobe kaže bolj pritisk stanja na trgu dela, strategij politik delovne sile v podjetjih ter javnih organov, ki so povezani z delom (7), in pogosto tudi zasnovo pokojninskih sistemov. |
| --- | --- |

3.2.3

Stopnja zaposlenosti ni nehala padati od 70-ih let do pred kratkim, in to občutno in nepretrgoma z izrazitim povečanjem med letoma 1980 in 1985 (5). Tako je med letoma 1971 in 1999 padla za 47,4 % v Franciji, 45,8 % na Nizozemskem, 39 % v Španiji, 38,7 % v Nemčiji, 30 % na Irskem, 29 % na Portugalskem in v Združenem kraljestvu. Leta 2002 je za starostno skupino 55–64 let znašala 40,1 % v evropski petnajsterici in 38,7 % v petindvajseterici. V prilogi bomo videli splošen razvoj od države do države v obdobju od 1997 do 2002 (6). Prav gotovo bi lahko govorili o individualizaciji poteka življenja, ki pa ne izraža vedno povečanja sposobnosti individualne izbire. Prezgoden odhod je na splošno v nekaterih državah članicah pogosteje bolj prisila kot izbira. Prilagodljivost konca cikla delovne dobe kaže bolj pritisk stanja na trgu dela, strategij politik delovne sile v podjetjih ter javnih organov, ki so povezani z delom (7), in pogosto tudi zasnovo pokojninskih sistemov.

| 3.3 | Delovna doba se je torej krajšala v dve skrajnosti in danes vključuje predvsem srednje starostne skupine. |
| --- | --- |

3.3

Delovna doba se je torej krajšala v dve skrajnosti in danes vključuje predvsem srednje starostne skupine.

| 3.4 | Starostna skupina 50–64 let je posebej pomembna za politiko zaposlovanja. Na ravni evropske petnajsterice se bo njen delež dvignil s 25 % celotnega prebivalstva leta 1995 na 34,4 % leta 2025. Ta rast bo občutno hitrejša v skandinavskih državah (8). |
| --- | --- |

3.4

Starostna skupina 50–64 let je posebej pomembna za politiko zaposlovanja. Na ravni evropske petnajsterice se bo njen delež dvignil s 25 % celotnega prebivalstva leta 1995 na 34,4 % leta 2025. Ta rast bo občutno hitrejša v skandinavskih državah (8).

| 3.5 | Ta razvoj je posebej skrb vzbujajoč z vidika poudarjenega demografskega staranja, ki ga bo doživela Evropska unija (9). Konec prvega desetletja v tem stoletju bi moral zaznamovati dogodek, katerega simboličnost ne bi smela skriti skrb vzbujajoče stvarnosti: število ljudi, mlajših od 20 let, bo manjše od števila ljudi, starejših od 60 let. Gre samo za stopnjo v razvoju, v katerem bi se lahko v prihodnjih petdesetih letih razmerje med prebivalstvom, ki je odšlo s trga dela, in tistim v starosti za delo podvojilo (s 4 od 8 na 8 od 10) (10). |
| --- | --- |

3.5

Ta razvoj je posebej skrb vzbujajoč z vidika poudarjenega demografskega staranja, ki ga bo doživela Evropska unija (9). Konec prvega desetletja v tem stoletju bi moral zaznamovati dogodek, katerega simboličnost ne bi smela skriti skrb vzbujajoče stvarnosti: število ljudi, mlajših od 20 let, bo manjše od števila ljudi, starejših od 60 let. Gre samo za stopnjo v razvoju, v katerem bi se lahko v prihodnjih petdesetih letih razmerje med prebivalstvom, ki je odšlo s trga dela, in tistim v starosti za delo podvojilo (s 4 od 8 na 8 od 10) (10).

| 3.6 | Vendar obravnavano poročilo ugotavlja, da je bil nedavno dosežen napredek pri uresničevanju ciljev iz Stockholma in Barcelone. Leta 2002 se je namreč zaposlenost starejših delavcev povečala za 5,4 %, zaradi česar se je stopnja zaposlenosti dvignila za 1,3 točke in dosegla 40,1 %. Povprečna starost za odhod s trga dela se je s 60,4 leta v letu 2001 dvignila na 60,8 v letu 2002. |
| --- | --- |

3.6

Vendar obravnavano poročilo ugotavlja, da je bil nedavno dosežen napredek pri uresničevanju ciljev iz Stockholma in Barcelone. Leta 2002 se je namreč zaposlenost starejših delavcev povečala za 5,4 %, zaradi česar se je stopnja zaposlenosti dvignila za 1,3 točke in dosegla 40,1 %. Povprečna starost za odhod s trga dela se je s 60,4 leta v letu 2001 dvignila na 60,8 v letu 2002.

| 3.6.1 | Sporočilo natančno določa, da bi bilo vendar prezgodaj razlagati zvišanje starosti za odhod kot močan znak pozitivnega gibanja, saj podatki vključujejo samo dve leti. |
| --- | --- |

3.6.1

Sporočilo natančno določa, da bi bilo vendar prezgodaj razlagati zvišanje starosti za odhod kot močan znak pozitivnega gibanja, saj podatki vključujejo samo dve leti.

| 3.6.2 | Vendar bi bilo kljub težavam, povezanim z nedavnim izvajanjem nekaterih reform, koristno čim bolj podrobno, in to bolje, kot to počne sporočilo, analizirati razloge, ki so privedli do tega izboljšanja, da bi iz tega dobili morebitne prakse. |
| --- | --- |

3.6.2

Vendar bi bilo kljub težavam, povezanim z nedavnim izvajanjem nekaterih reform, koristno čim bolj podrobno, in to bolje, kot to počne sporočilo, analizirati razloge, ki so privedli do tega izboljšanja, da bi iz tega dobili morebitne prakse.

| 3.6.3 | V tem okviru bi bilo tudi treba ugotoviti, kolikšen del izboljšanja je povezan z vzpostavitvijo mehanizmov, katerih prvi, če ne edini cilj je dvigniti stopnjo zaposlenosti starejših delavcev, ter kolikšen del izvira iz posrednih posledic sprememb socialnih sistemov, katerih cilj je bil najprej zagotoviti ekonomsko izvedljivost teh sistemov, ki so jo omajali demografski položaj in napovedi. |
| --- | --- |

3.6.3

V tem okviru bi bilo tudi treba ugotoviti, kolikšen del izboljšanja je povezan z vzpostavitvijo mehanizmov, katerih prvi, če ne edini cilj je dvigniti stopnjo zaposlenosti starejših delavcev, ter kolikšen del izvira iz posrednih posledic sprememb socialnih sistemov, katerih cilj je bil najprej zagotoviti ekonomsko izvedljivost teh sistemov, ki so jo omajali demografski položaj in napovedi.

| 3.7 | Dejstvo ostaja tudi, da je v skupini 55–64 let in v povprečju za obdobje 1995–2000 samo 35 % zaposlenih zapustilo trg dela ob dopolnjeni zakonski starosti za upokojitev; 22 % se jih je upokojilo predčasno; 17 % zaradi bolezni in invalidnosti; 13 % zaradi individualnega ali kolektivnega odpusta in 13 % iz različnih razlogov (11). |
| --- | --- |

3.7

Dejstvo ostaja tudi, da je v skupini 55–64 let in v povprečju za obdobje 1995–2000 samo 35 % zaposlenih zapustilo trg dela ob dopolnjeni zakonski starosti za upokojitev; 22 % se jih je upokojilo predčasno; 17 % zaradi bolezni in invalidnosti; 13 % zaradi individualnega ali kolektivnega odpusta in 13 % iz različnih razlogov (11).

| 3.7.1 | Čeprav so se te številke v zadnjih letih izboljšale, ostajajo poučne. Medtem ko smo v 80-ih letih lahko mislili, da je veliko število predčasnih upokojitev — in upokojitev zaradi bolezni in invalidnosti, ki jih lahko včasih razumemo kot nadomestilo za predčasno upokojitev –, povezano z močnim prestrukturiranjem industrije v tem obdobju, se danes zdi, da ta razlaga zaradi vztrajnosti tega stanja ne zadošča, saj samo 35 % zaposlenih zapusti trg dela ob dopolnjeni zakonski starosti za upokojitev. |
| --- | --- |

3.7.1

Čeprav so se te številke v zadnjih letih izboljšale, ostajajo poučne. Medtem ko smo v 80-ih letih lahko mislili, da je veliko število predčasnih upokojitev — in upokojitev zaradi bolezni in invalidnosti, ki jih lahko včasih razumemo kot nadomestilo za predčasno upokojitev –, povezano z močnim prestrukturiranjem industrije v tem obdobju, se danes zdi, da ta razlaga zaradi vztrajnosti tega stanja ne zadošča, saj samo 35 % zaposlenih zapusti trg dela ob dopolnjeni zakonski starosti za upokojitev.

4.   Pristopi rešitev, predlogi sporočila

| 4.1 | Ponovno uravnovešenje razmerja med aktivnim in neaktivnim prebivalstvom, razvoj povprečne starosti za odhod s trga dela, ohranitev optimalnega števila delovne sile v primerjavi z demografskimi napovedmi Evropske unije se najprej začnejo z zvišanjem stopnje dejavnosti zaposlenih, starejših od 55 let. Seveda mora biti ta v okviru zaželenih ravnovesij med delom in upokojitvijo, prostim časom in delom, ki so vrednote evropskega socialnega modela. |
| --- | --- |

4.1

Ponovno uravnovešenje razmerja med aktivnim in neaktivnim prebivalstvom, razvoj povprečne starosti za odhod s trga dela, ohranitev optimalnega števila delovne sile v primerjavi z demografskimi napovedmi Evropske unije se najprej začnejo z zvišanjem stopnje dejavnosti zaposlenih, starejših od 55 let. Seveda mora biti ta v okviru zaželenih ravnovesij med delom in upokojitvijo, prostim časom in delom, ki so vrednote evropskega socialnega modela.

| 4.2 | Takšna sprememba se mora načrtovati srednjeročno, tako da se vzpostavi politiko vzdrževanja zaposljivosti skozi vso delovno dobo in preusposabljanja zaposlenih, starejših od 40 let, za ženske in moške. V tej zadevi je težko verjeti v scenarij spontane uravnovešenosti, v katerem bi preobrat gibanja na trgu dela zadoščal, da podjetja obdržijo starejše delavce. |
| --- | --- |

4.2

Takšna sprememba se mora načrtovati srednjeročno, tako da se vzpostavi politiko vzdrževanja zaposljivosti skozi vso delovno dobo in preusposabljanja zaposlenih, starejših od 40 let, za ženske in moške. V tej zadevi je težko verjeti v scenarij spontane uravnovešenosti, v katerem bi preobrat gibanja na trgu dela zadoščal, da podjetja obdržijo starejše delavce.

| 4.2.1 | Poleg konkretnih ukrepov, ki se jih je treba lotiti, se zdi odločilno na ravni dojemanja narediti vse, da se spremenita miselnost in ozaveščenost podjetij in zaposlenih. Delo po 55. letu morajo zaposleni razumeti kot vredno, podjetja ali javne službe pa se morajo zavedati koristi, ki jim jih lahko nudijo starejši delavci (pridobljene izkušnje, znanje, prenašanje znanja ...). Brez te kolektivne ozaveščenosti konkretni ukrepi, ki bi jih sprejeli, ne bi mogli biti popolnoma učinkoviti. |
| --- | --- |

4.2.1

Poleg konkretnih ukrepov, ki se jih je treba lotiti, se zdi odločilno na ravni dojemanja narediti vse, da se spremenita miselnost in ozaveščenost podjetij in zaposlenih. Delo po 55. letu morajo zaposleni razumeti kot vredno, podjetja ali javne službe pa se morajo zavedati koristi, ki jim jih lahko nudijo starejši delavci (pridobljene izkušnje, znanje, prenašanje znanja ...). Brez te kolektivne ozaveščenosti konkretni ukrepi, ki bi jih sprejeli, ne bi mogli biti popolnoma učinkoviti.

| 4.2.2 | Odbor je zato v svojem mnenju na lastno pobudo oktobra 2002 (12) o tej temi Komisiji predlagal, da v sodelovanju z državami članicami spodbuja obsežno kampanjo obveščanja in pojasnjevanja, da bi tako prispevali k pozitivnemu dojemanju vloge, ki jo lahko imajo starajoči se delavci v podjetjih in tudi v javnih službah. |
| --- | --- |

4.2.2

Odbor je zato v svojem mnenju na lastno pobudo oktobra 2002 (12) o tej temi Komisiji predlagal, da v sodelovanju z državami članicami spodbuja obsežno kampanjo obveščanja in pojasnjevanja, da bi tako prispevali k pozitivnemu dojemanju vloge, ki jo lahko imajo starajoči se delavci v podjetjih in tudi v javnih službah.

| 4.2.2.1. | EESO zadovoljen ugotavlja, da „Poročilo skupine na visoki ravni o prihodnosti socialne politike v razširjeni EU“, objavljeno konec prvega polletja 2004, povzema predlog Odbora. |
| --- | --- |

4.2.2.1.

EESO zadovoljen ugotavlja, da „Poročilo skupine na visoki ravni o prihodnosti socialne politike v razširjeni EU“, objavljeno konec prvega polletja 2004, povzema predlog Odbora.

| 4.2.3 | Poleg tega je treba še bolj priznati vlogo starajočih se oseb v socialnem gospodarstvu, tako z njihovo vlogo v družini kot s prostovoljnim delom v civilni družbi, demokratičnih institucijah, nevladnih organizacijah in na splošno v društvenem življenju. S tem in glede na te pripombe lahko konkretno ocenimo njihovo dinamičnost, inovativnost in učinkovitost. |
| --- | --- |

4.2.3

Poleg tega je treba še bolj priznati vlogo starajočih se oseb v socialnem gospodarstvu, tako z njihovo vlogo v družini kot s prostovoljnim delom v civilni družbi, demokratičnih institucijah, nevladnih organizacijah in na splošno v društvenem življenju. S tem in glede na te pripombe lahko konkretno ocenimo njihovo dinamičnost, inovativnost in učinkovitost.

| 4.3 | Komisija v sporočilu predstavlja „Ključne pogoje za spodbujanje zaposlovanja starejših delavcev“. |
| --- | --- |

4.3

Komisija v sporočilu predstavlja „Ključne pogoje za spodbujanje zaposlovanja starejših delavcev“.

4.3.1   Predčasne upokojitve in finančne spodbude

Sporočilo po ugotovitvi, da več kot 20 % oziroma okrog 3 milijone zaposlenih zapusti zadnjo zaposlitev s predčasno upokojitvijo, predlaga ponoven pregled „finančnih spodbud“, da bi obstanek na trgu dela postal rešitev, ki se izplača.

| 4.3.1.1 | Odbor meni, da je treba ta predlog, ki ga je treba približati sporočilu „Posodobiti socialno zaščito: narediti delo donosno“ (13), razumeti na pozitiven način glede na kakovost in naravo elementov izvajanja. Vendar ta zamisel, če je lahko koristna, ne more izbrisati odločilne teže objektivnih elementov položaja zaposlenih, tj. ravni njihove zaposljivosti, upravljanja človeških virov skozi kariero in še posebej v njenem drugem delu ter na splošno položaja, ki jim je namenjen na podlagi politike podjetja. Na drugi ravni si lahko zapomnimo tudi individualne načrte zaposlenega za njegovo zasebno življenje. |
| --- | --- |

4.3.1.1

Odbor meni, da je treba ta predlog, ki ga je treba približati sporočilu „Posodobiti socialno zaščito: narediti delo donosno“ (13), razumeti na pozitiven način glede na kakovost in naravo elementov izvajanja. Vendar ta zamisel, če je lahko koristna, ne more izbrisati odločilne teže objektivnih elementov položaja zaposlenih, tj. ravni njihove zaposljivosti, upravljanja človeških virov skozi kariero in še posebej v njenem drugem delu ter na splošno položaja, ki jim je namenjen na podlagi politike podjetja. Na drugi ravni si lahko zapomnimo tudi individualne načrte zaposlenega za njegovo zasebno življenje.

| 4.3.1.2 | Podjetja se morajo namreč glede na stalen in eksponenten razvoj proizvodnega aparata in proizvodnih procesov v gospodarstvu v neprestanem gibanju ter glede na trg, ki se neprenehoma razvija, prilagajati, razvijati, prestrukturirati, da bi napredovala v globaliziranem okolju, hkrati pa morajo najti ravnovesje med socialo in ekonomiko, ki jim edina lahko zagotovi dinamiko in rast. Zato si iščejo manevrski prostor, da lahko zadihajo. |
| --- | --- |

4.3.1.2

Podjetja se morajo namreč glede na stalen in eksponenten razvoj proizvodnega aparata in proizvodnih procesov v gospodarstvu v neprestanem gibanju ter glede na trg, ki se neprenehoma razvija, prilagajati, razvijati, prestrukturirati, da bi napredovala v globaliziranem okolju, hkrati pa morajo najti ravnovesje med socialo in ekonomiko, ki jim edina lahko zagotovi dinamiko in rast. Zato si iščejo manevrski prostor, da lahko zadihajo.

| 4.3.1.3 | Ta manevrski prostor glede količine in kakovosti zaposlovanja pogosto najdejo pri starejših delavcih. To se dogaja predvsem ob „socialnih načrtih“, ki sledijo prestrukturiranju. |
| --- | --- |

4.3.1.3

Ta manevrski prostor glede količine in kakovosti zaposlovanja pogosto najdejo pri starejših delavcih. To se dogaja predvsem ob „socialnih načrtih“, ki sledijo prestrukturiranju.

| 4.3.1.4 | Zunaj „socialnih načrtov“ uvajanje predčasnih upokojitev podjetjem omogoča, da starejše delavce, za katere menijo, da so nizko produktivni in imajo zastarelo znanje, zamenjajo z mlajšimi delavci, vendar v pogosto manjšem številu. Menijo, da lahko tako izboljšajo svojo konkurenčnost, ko hkrati razbremenijo svojo plačilno listo in ponovno uravnovesijo starostno piramido. Čeprav je to težko, ta položaj včasih izvira iz nezadovoljivega upravljanja človeških virov in nezadovoljivega upoštevanja daljnovidnega upravljanja delovnih mest in kvalifikacij. Vse te položaje so na splošno omogočili mehanizmi, ki so jih glede na države članice vzpostavili javni organi in/ali sistemi socialne zaščite. |
| --- | --- |

4.3.1.4

Zunaj „socialnih načrtov“ uvajanje predčasnih upokojitev podjetjem omogoča, da starejše delavce, za katere menijo, da so nizko produktivni in imajo zastarelo znanje, zamenjajo z mlajšimi delavci, vendar v pogosto manjšem številu. Menijo, da lahko tako izboljšajo svojo konkurenčnost, ko hkrati razbremenijo svojo plačilno listo in ponovno uravnovesijo starostno piramido. Čeprav je to težko, ta položaj včasih izvira iz nezadovoljivega upravljanja človeških virov in nezadovoljivega upoštevanja daljnovidnega upravljanja delovnih mest in kvalifikacij. Vse te položaje so na splošno omogočili mehanizmi, ki so jih glede na države članice vzpostavili javni organi in/ali sistemi socialne zaščite.

| 4.3.1.5 | Vendar to ne bi smelo zamegliti izbire zaposlenih. Med tistimi, ki so jih predčasno upokojili, so samo 4 od 10 želeli nadaljevati s poklicno dejavnostjo (14). Brez upoštevanja delavcev, ki jih je res prizadela invalidnost, se namreč ne sme zanemariti te pogoste želje, da se s tem postopkom sodeluje pri novi privlačni obliki delitve sadov rasti, naveličanosti nad opravljanjem dela, kjer je bila nezadostnost, celo odsotnost raznovrstnosti nalog, vrednotenj delovnih mest ali rotacij mest najpogosteje pravilo, včasih več kot štirideset let, zaradi česar si želijo drugačnega načina življenja. In pogosto z občutkom, da so že „veliko dali“, na to prostovoljno pristanejo, včasih zato, ker jim niso predlagali nove bolj prilagojene zaposlitve. |
| --- | --- |

4.3.1.5

Vendar to ne bi smelo zamegliti izbire zaposlenih. Med tistimi, ki so jih predčasno upokojili, so samo 4 od 10 želeli nadaljevati s poklicno dejavnostjo (14). Brez upoštevanja delavcev, ki jih je res prizadela invalidnost, se namreč ne sme zanemariti te pogoste želje, da se s tem postopkom sodeluje pri novi privlačni obliki delitve sadov rasti, naveličanosti nad opravljanjem dela, kjer je bila nezadostnost, celo odsotnost raznovrstnosti nalog, vrednotenj delovnih mest ali rotacij mest najpogosteje pravilo, včasih več kot štirideset let, zaradi česar si želijo drugačnega načina življenja. In pogosto z občutkom, da so že „veliko dali“, na to prostovoljno pristanejo, včasih zato, ker jim niso predlagali nove bolj prilagojene zaposlitve.

| 4.3.1.6 | V sedanjih razmerah lahko rečemo, da pogosto obstaja skladnost interesov med zaposlenim in njegovim podjetjem ali drugače rečeno, objektivna zveza, ki se na splošno kaže s kolektivnimi sporazumi, ki jih socialni partnerji sklenejo na različnih ravneh pogajanj, tudi na ravni podjetja. |
| --- | --- |

4.3.1.6

V sedanjih razmerah lahko rečemo, da pogosto obstaja skladnost interesov med zaposlenim in njegovim podjetjem ali drugače rečeno, objektivna zveza, ki se na splošno kaže s kolektivnimi sporazumi, ki jih socialni partnerji sklenejo na različnih ravneh pogajanj, tudi na ravni podjetja.

| 4.3.1.7 | Središče „utemeljitve“ predčasnih upokojitev sta celotna ugotovitev in zgoraj izražena problematika. Če hočemo spremeniti stanje, se je treba zanimati za celoten položaj, ki ga dopolnjuje položaj, predstavljen v členu 4.3.2. |
| --- | --- |

4.3.1.7

Središče „utemeljitve“ predčasnih upokojitev sta celotna ugotovitev in zgoraj izražena problematika. Če hočemo spremeniti stanje, se je treba zanimati za celoten položaj, ki ga dopolnjuje položaj, predstavljen v členu 4.3.2.

4.3.2   Reformirati predčasne upokojitve

Sporočilo na splošno omenja tudi nujnost reforme sistemov predčasnega upokojevanja. EESO lahko naklonjeno obravnava to splošno usmeritev, če mora ta izključno povzročiti ohranitev zaposlitve starejših delavcev in ne njihove brezposelnosti, saj je cilj pač povečati stopnjo zaposlenosti. Upravičeno je namreč poudariti, kot to počne Komisija, „da se morajo očitno vse spodbude za ohranitev zaposlitve starejših delavcev kazati v resničnih perspektivah zaposlovanja“, saj so predčasne upokojitve do danes samo sredstvo, ki ga ima trg dela na voljo, da izravna socialne stroške v smislu dolgoročne brezposelnosti in izključenosti. Z drugimi besedami, predčasne upokojitve so se uporabljale kot sredstvo „politike zaposlovanja“ ali natančneje kot sredstvo politike boja proti brezposelnosti. Opažamo lahko, da so v veliko državah članicah pogosto postale sredstvo za upravljanje števila zaposlenih, kot so jih razumela podjetja, ter socialna ugodnost in pridobljena pravica, kot so jih razumeli zaposleni.

| 4.3.2.1 | Vendar si dva primera predčasne upokojitve zaslužita razmislek, pozornost in predvsem previdnost:






  — | predčasno upokojevanje ob težkem prestrukturiranju, ker je res, da je glede na socialno kohezijo boljši „mlad“ upokojenec kot trajni „star“ brezposelni brez možnosti ponovne zaposlitve. Treba je imeti v mislih, da vse spremembe v industriji niso za nami, posebej v okviru širitve. |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1

Vendar si dva primera predčasne upokojitve zaslužita razmislek, pozornost in predvsem previdnost:

—

predčasno upokojevanje ob težkem prestrukturiranju, ker je res, da je glede na socialno kohezijo boljši „mlad“ upokojenec kot trajni „star“ brezposelni brez možnosti ponovne zaposlitve. Treba je imeti v mislih, da vse spremembe v industriji niso za nami, posebej v okviru širitve.

| — | popolno ali delno predčasno upokojevanje ob enakovrednem zaposlovanju iskalcev zaposlitve, ker je tudi tu res, da je boljši upokojenec kot brezposelni, ki nima nobene možnosti vključitve v aktivno življenje. |
| --- | --- |

—

popolno ali delno predčasno upokojevanje ob enakovrednem zaposlovanju iskalcev zaposlitve, ker je tudi tu res, da je boljši upokojenec kot brezposelni, ki nima nobene možnosti vključitve v aktivno življenje.

| 4.3.2.2 | Predčasne upokojitve so sicer lahko odgovor za starejše delavce, ki so imeli posebno težke delovne razmere. Namreč, čeprav se v starih letih na splošno živi dlje časa, vseh to ne zadeva enako. Med družbenimi skupinami so velike razlike, zlasti med skupino „kadrov“ in skupino „delavcev“. Tako je bila leta 1999 pričakovana življenjska doba kadra pri 35-ih letih 44,5 let in delavca 38 let (15). Vsako razmišljanje o trajanju življenja na delu in izven njega mora vključevati te podatke. Zmanjšanje teh neenakosti je velik vložek. |
| --- | --- |

4.3.2.2

Predčasne upokojitve so sicer lahko odgovor za starejše delavce, ki so imeli posebno težke delovne razmere. Namreč, čeprav se v starih letih na splošno živi dlje časa, vseh to ne zadeva enako. Med družbenimi skupinami so velike razlike, zlasti med skupino „kadrov“ in skupino „delavcev“. Tako je bila leta 1999 pričakovana življenjska doba kadra pri 35-ih letih 44,5 let in delavca 38 let (15). Vsako razmišljanje o trajanju življenja na delu in izven njega mora vključevati te podatke. Zmanjšanje teh neenakosti je velik vložek.

4.3.3.   Dobre razmere za zdravje in varnost pri delu

Sporočilo upravičeno poudarja, da je drugi razlog, zaradi katerega zaposleni zapuščajo trg dela, dolgotrajna bolezen ali invalidnost. Vključuje namreč več kot 15 % zadevnega prebivalstva.

| 4.3.3.1. | Seveda je treba temu položaju dati pravi pomen, ker so nekatere države članice veliko brezposelnih preusmerile k invalidnosti ali slednjo uporabile kot nadomestilo za predčasno upokojitev (16). |
| --- | --- |

4.3.3.1.

Seveda je treba temu položaju dati pravi pomen, ker so nekatere države članice veliko brezposelnih preusmerile k invalidnosti ali slednjo uporabile kot nadomestilo za predčasno upokojitev (16).

| 4.3.3.2. | Vsekakor je očitno, da so izboljšane delovne razmere, ki najbolje ohranjajo zdravje in fizično celovitost skozi vso delovno dobo, elementi, ki prispevajo k ohranitvi zaposlitve delavcev. Prav tako so ergonomija, preučevanje delovnih mest in njihova težavnost, določitev nalog, njihovo spreminjanje in izboljševanje, skratka kakovostna zaposlitev skozi vso delovno dobo, v središču problematike ohranitve zaposlitve starejših delavcev v zadnjem delu njihove kariere. |
| --- | --- |

4.3.3.2.

Vsekakor je očitno, da so izboljšane delovne razmere, ki najbolje ohranjajo zdravje in fizično celovitost skozi vso delovno dobo, elementi, ki prispevajo k ohranitvi zaposlitve delavcev. Prav tako so ergonomija, preučevanje delovnih mest in njihova težavnost, določitev nalog, njihovo spreminjanje in izboljševanje, skratka kakovostna zaposlitev skozi vso delovno dobo, v središču problematike ohranitve zaposlitve starejših delavcev v zadnjem delu njihove kariere.

| 4.3.3.3. | Vendar, in to na splošno, se invalidnosti ne bi smelo razumeti kot stanje, ki bi sistematično povzročilo odhod s trga dela. Zaposleni, ki postanejo invalidi med poklicnim življenjem, so namreč človeški kapital z veliko potencialno vrednostjo. S potrebnimi prilagoditvami, rehabilitacijami in dodatnimi usposabljanji lahko pridobijo pomembne sposobnosti za opravljanje drugega dela, kot je tisto, ki ga zaradi invalidnosti ne morejo normalno opravljati. S tega stališča in za večjo učinkovitost bi bilo koristno ugotoviti, kakšen učinek bi imel skupni dohodek, ki bi ga sestavljali invalidska pokojnina in plača. |
| --- | --- |

4.3.3.3.

Vendar, in to na splošno, se invalidnosti ne bi smelo razumeti kot stanje, ki bi sistematično povzročilo odhod s trga dela. Zaposleni, ki postanejo invalidi med poklicnim življenjem, so namreč človeški kapital z veliko potencialno vrednostjo. S potrebnimi prilagoditvami, rehabilitacijami in dodatnimi usposabljanji lahko pridobijo pomembne sposobnosti za opravljanje drugega dela, kot je tisto, ki ga zaradi invalidnosti ne morejo normalno opravljati. S tega stališča in za večjo učinkovitost bi bilo koristno ugotoviti, kakšen učinek bi imel skupni dohodek, ki bi ga sestavljali invalidska pokojnina in plača.

4.3.4.   Prilagodljive oblike organizacije dela

| 4.3.4.1. | Prilagodljive oblike organizacije dela so poleg zakonske starosti za upokojitev drugi sestavni del delovnih razmer, ki lahko spodbujajo ohranitev zaposlitve starejših delavcev. Nacionalna opažanja pogosto dokazujejo, da bi se velik delež starejših delavcev raje upokojil postopno, zlasti zaradi zdravstvenih težav, povezanih s staranjem, in da bi tako olajšali prehod od delovnega življenja k življenju brez dela. Predčasna upokojitev bi morala bolj kot „ciljni datum“ postati hotena izbira, s katero bi se ti delavci lahko odločili za postopno zmanjševanje števila delovnih ur. |
| --- | --- |

4.3.4.1.

Prilagodljive oblike organizacije dela so poleg zakonske starosti za upokojitev drugi sestavni del delovnih razmer, ki lahko spodbujajo ohranitev zaposlitve starejših delavcev. Nacionalna opažanja pogosto dokazujejo, da bi se velik delež starejših delavcev raje upokojil postopno, zlasti zaradi zdravstvenih težav, povezanih s staranjem, in da bi tako olajšali prehod od delovnega življenja k življenju brez dela. Predčasna upokojitev bi morala bolj kot „ciljni datum“ postati hotena izbira, s katero bi se ti delavci lahko odločili za postopno zmanjševanje števila delovnih ur.

| 4.3.4.2. | Pogojev zaposlovanja starejših delavcev se ne upošteva, ker se upokojujejo skoraj samo glede na potek starosti za odhod v pokoj. Pozitivni ukrepi za ureditev konca kariere kot postopnih predčasnih upokojitev so bili najpogosteje „uničeni“ z ohranitvijo popolnih predčasnih upokojitev in niso doživeli zaželenega razvoja. Ta položaj je treba spremeniti. Upokojitev bi morala bolj kot dogodek, ki se ga skuša čim bolj pospešiti, postati „izbran in postopen proces“, s katerim lahko zaposleni na podlagi vseh kolektivnih jamstev postopno skrajšajo svoj delovni čas. |
| --- | --- |

4.3.4.2.

Pogojev zaposlovanja starejših delavcev se ne upošteva, ker se upokojujejo skoraj samo glede na potek starosti za odhod v pokoj. Pozitivni ukrepi za ureditev konca kariere kot postopnih predčasnih upokojitev so bili najpogosteje „uničeni“ z ohranitvijo popolnih predčasnih upokojitev in niso doživeli zaželenega razvoja. Ta položaj je treba spremeniti. Upokojitev bi morala bolj kot dogodek, ki se ga skuša čim bolj pospešiti, postati „izbran in postopen proces“, s katerim lahko zaposleni na podlagi vseh kolektivnih jamstev postopno skrajšajo svoj delovni čas.

4.3.5.   Stalen dostop do usposabljanja

Prednost je treba dati naslednji zamisli: „Proizvodni potencial starejših delavcev ne propada zaradi starosti, temveč zaradi zastarelih kvalifikacij, kar je mogoče odpraviti z usposabljanjem.“
   (17)

Zaradi gotovosti gornjega je koristno natančno določiti, da ni dovolj voditi politiko za starostne skupine od 40 do 50 let naprej. Kajti, kot je upravičeno ugotovil Vrhovni svet za zaposlovanje v Belgiji, „politika, ki spreminja problematiko starejših delavcev, prihaja prepozno, če pokriva samo to skupino zaposlenih. Od tod nujnost upravljanja človeških virov, ki upošteva starost od trenutka, ko delavci vstopijo v delovni proces.“
   (18)

| 4.3.5.1. | Medtem ko sta „vseživljenjsko izobraževanje in usposabljanje“ postala vodilo, osrednji element evropske politike zaposlovanja, je zelo vznemirljivo ugotoviti odstotek delovne sile, ki se udeležuje izobraževanja in usposabljanja. Ta odstotek v povprečju znaša samo 14 % v starostni skupini 25–29 let in se redno zmanjšuje sorazmerno s staranjem ter dosega 5 % v starostni skupini 55–64 let (19). To gibanje je v zadnjih letih doživelo samo izredno skromno rast, če ne nobene. |
| --- | --- |

4.3.5.1.

Medtem ko sta „vseživljenjsko izobraževanje in usposabljanje“ postala vodilo, osrednji element evropske politike zaposlovanja, je zelo vznemirljivo ugotoviti odstotek delovne sile, ki se udeležuje izobraževanja in usposabljanja. Ta odstotek v povprečju znaša samo 14 % v starostni skupini 25–29 let in se redno zmanjšuje sorazmerno s staranjem ter dosega 5 % v starostni skupini 55–64 let (19). To gibanje je v zadnjih letih doživelo samo izredno skromno rast, če ne nobene.

| 4.3.5.2. | V proizvodnem sistemu, kjer zahtevajo delovna mesta vedno več tehnične spretnosti in znanja, ta položaj povzroča skrbi ne samo zaradi stopnje zaposlenosti starejših zaposlenih, temveč širše zaradi evropske konkurenčnosti. Zaželeno, če ne nujno potrebno, je, da ta položaj presežejo:






  — | podjetja, ki morajo v svojo strategijo vključiti usposabljanje kot srednje- ali dolgoročno naložbo in ne kot ukrep, ki, če ni takojšen, upravičuje vrnitev k hitri naložbi; |
| --- | --- | --- |

4.3.5.2.

V proizvodnem sistemu, kjer zahtevajo delovna mesta vedno več tehnične spretnosti in znanja, ta položaj povzroča skrbi ne samo zaradi stopnje zaposlenosti starejših zaposlenih, temveč širše zaradi evropske konkurenčnosti. Zaželeno, če ne nujno potrebno, je, da ta položaj presežejo:

—

podjetja, ki morajo v svojo strategijo vključiti usposabljanje kot srednje- ali dolgoročno naložbo in ne kot ukrep, ki, če ni takojšen, upravičuje vrnitev k hitri naložbi;

| — | zaposleni, ki imajo včasih težave pri usposabljanju, ali zaradi pomanjkanja navdušenja, kar je pogosto primer nizkokvalificiranih ali nekvalificiranih zaposlenih, ali ker se ne čutijo sposobni za to, ker so doživeli neuspeh v šoli, ali ker ne čutijo potrebe po tem zaradi bližnjega konca kariere. |
| --- | --- |

—

zaposleni, ki imajo včasih težave pri usposabljanju, ali zaradi pomanjkanja navdušenja, kar je pogosto primer nizkokvalificiranih ali nekvalificiranih zaposlenih, ali ker se ne čutijo sposobni za to, ker so doživeli neuspeh v šoli, ali ker ne čutijo potrebe po tem zaradi bližnjega konca kariere.

| 4.3.5.3. | Zelo očitno je, da je lahko pri tem vprašanju vloga socialnih partnerjev na vseh ravneh pogajanj odločilna. „Akcijski okvir za vseživljenjski razvoj sposobnosti in kvalifikacij“, ki so ga sklenili evropski socialni partnerji, zato pomeni močno prizadevanje za spodbujanje vseživljenjskega učenja v vseh starostnih razredih. Hkrati je zelo pomembna tudi vloga javne oblasti, ki mora zagotoviti oblikovanje okvirja, naklonjenega razvoju vseživljenjskega usposabljanja. |
| --- | --- |

4.3.5.3.

Zelo očitno je, da je lahko pri tem vprašanju vloga socialnih partnerjev na vseh ravneh pogajanj odločilna. „Akcijski okvir za vseživljenjski razvoj sposobnosti in kvalifikacij“, ki so ga sklenili evropski socialni partnerji, zato pomeni močno prizadevanje za spodbujanje vseživljenjskega učenja v vseh starostnih razredih. Hkrati je zelo pomembna tudi vloga javne oblasti, ki mora zagotoviti oblikovanje okvirja, naklonjenega razvoju vseživljenjskega usposabljanja.

| 4.3.5.4. | Vendar se vseživljenjskega poklicnega usposabljanja, usposabljanja in izobraževanja ne sme obravnavati ločeno. Biti morajo sestavni del upravljanja karier zaposlenih. Z usposabljanjem se zagotavlja motiviranost v vsaki starosti, tako da se izkoristi sposobnosti in razgiba poklicne poti. S tega stališča so pregledi sposobnosti in potrditev pridobljenih znanj ravno tako sredstva, ki se morajo razviti v okviru individualnih poklicnih načrtov, ki temeljijo na načrtu podjetja. |
| --- | --- |

4.3.5.4.

Vendar se vseživljenjskega poklicnega usposabljanja, usposabljanja in izobraževanja ne sme obravnavati ločeno. Biti morajo sestavni del upravljanja karier zaposlenih. Z usposabljanjem se zagotavlja motiviranost v vsaki starosti, tako da se izkoristi sposobnosti in razgiba poklicne poti. S tega stališča so pregledi sposobnosti in potrditev pridobljenih znanj ravno tako sredstva, ki se morajo razviti v okviru individualnih poklicnih načrtov, ki temeljijo na načrtu podjetja.

| 4.3.5.5. | Evropska unija se spoprijema z izzivom, katerega vložki so veliki in od katerega je delno odvisen uspeh lizbonske strategije. Na splošno je treba povečati udeležbo zaposlenih pri poklicnem usposabljanju ter tako izboljšati splošno raven znanja in sposobnosti starejših delavcev. |
| --- | --- |

4.3.5.5.

Evropska unija se spoprijema z izzivom, katerega vložki so veliki in od katerega je delno odvisen uspeh lizbonske strategije. Na splošno je treba povečati udeležbo zaposlenih pri poklicnem usposabljanju ter tako izboljšati splošno raven znanja in sposobnosti starejših delavcev.

4.3.6.   Učinkovite aktivne politike trga dela

| 4.3.6.1. | EESO se strinja s stališčem, izraženim v sporočilu, ki določa, da: „je bistveno napovedati spremembe in uspešno voditi prestrukturiranja gospodarstva, da bi delavci ostali dlje časa zaposleni“. Ta analiza se pridružuje enemu od vzrokov za položaje, analizirane v točki 4.3.1.4 tega mnenja, kjer je v glavnem nakazano, da ta položaj izvira: „posebej iz nezadostnega upoštevanja daljnovidnega upravljanja delovnih mest in kvalifikacij“. |
| --- | --- |

4.3.6.1.

EESO se strinja s stališčem, izraženim v sporočilu, ki določa, da: „je bistveno napovedati spremembe in uspešno voditi prestrukturiranja gospodarstva, da bi delavci ostali dlje časa zaposleni“. Ta analiza se pridružuje enemu od vzrokov za položaje, analizirane v točki 4.3.1.4 tega mnenja, kjer je v glavnem nakazano, da ta položaj izvira: „posebej iz nezadostnega upoštevanja daljnovidnega upravljanja delovnih mest in kvalifikacij“.

| 4.3.6.2. | EESO se strinja tudi z mislijo, da „je posebej pomembno vzpostaviti individualizirane pristope, ki ustrezajo individualnim potrebam, zlasti z usmerjevalnimi storitvami, posebnim usposabljanjem in zunanjimi sistemi prerazporejanja“. Zato je lahko koristno, kot to počne sporočilo in kot to počnejo v nekaterih državah članicah, načrtovati aktivno reševanje brezposelnosti s pridobivanjem in dopolnjevanjem kvalifikacij, da bi olajšali zaposlovanje brezposelnih starejših delavcev ter hkrati obdržali pravico do nadomestila za primer brezposelnosti in ponudili usmeritev, ki spodbuja prehod k drugi zaposlitvi ali samozaposlitvi. |
| --- | --- |

4.3.6.2.

EESO se strinja tudi z mislijo, da „je posebej pomembno vzpostaviti individualizirane pristope, ki ustrezajo individualnim potrebam, zlasti z usmerjevalnimi storitvami, posebnim usposabljanjem in zunanjimi sistemi prerazporejanja“. Zato je lahko koristno, kot to počne sporočilo in kot to počnejo v nekaterih državah članicah, načrtovati aktivno reševanje brezposelnosti s pridobivanjem in dopolnjevanjem kvalifikacij, da bi olajšali zaposlovanje brezposelnih starejših delavcev ter hkrati obdržali pravico do nadomestila za primer brezposelnosti in ponudili usmeritev, ki spodbuja prehod k drugi zaposlitvi ali samozaposlitvi.

| 4.3.6.3 | Vzpostavitev „Učinkovitih aktivnih politik trga dela“ je povezana hkrati s povpraševanjem po zaposlitvi in ponudbo delovnih mest. Zato imajo vsa priporočila, ki sestavljajo telo sporočila, lastnosti tega načela, česar je Odbor vesel, saj je to ravnovesje eden od pogojev za otipljiv napredek. |
| --- | --- |

4.3.6.3

Vzpostavitev „Učinkovitih aktivnih politik trga dela“ je povezana hkrati s povpraševanjem po zaposlitvi in ponudbo delovnih mest. Zato imajo vsa priporočila, ki sestavljajo telo sporočila, lastnosti tega načela, česar je Odbor vesel, saj je to ravnovesje eden od pogojev za otipljiv napredek.

4.3.7.   Izboljšanje kakovosti zaposlovanja

| 4.3.7.1. | Sporočilo upravičeno poudarja, da je kakovost zaposlovanja na splošno odločilna za to, da se starejše delavce vrne na trg zaposlovanja ali da se jih tam obdrži. Hkrati je umik starejših delavcev, ki zasedajo delovna mesta srednje kakovosti, s trga dela do štirikrat večji od umika starejših delavcev, ki zasedajo delovna mesta visoke kakovosti, vendar tudi dvakrat višji od umika mladih delavcev, ki zasedajo delovna mesta srednje kakovosti (20). Ta del sporočila bi bil natančnejši in bi sprožil razpravo, če bi poskusil opredeliti pojem „kakovosti zaposlovanja“ in si prizadeval začrtati osnutek rešitve izvajanja. Koristna bi bila sinteza pristopov v predhodnih dokumentih (KOM(2003) 728 z dne 26. 11. 2003; Poročilo „Zaposlovanje v Evropi 2002“). |
| --- | --- |

4.3.7.1.

Sporočilo upravičeno poudarja, da je kakovost zaposlovanja na splošno odločilna za to, da se starejše delavce vrne na trg zaposlovanja ali da se jih tam obdrži. Hkrati je umik starejših delavcev, ki zasedajo delovna mesta srednje kakovosti, s trga dela do štirikrat večji od umika starejših delavcev, ki zasedajo delovna mesta visoke kakovosti, vendar tudi dvakrat višji od umika mladih delavcev, ki zasedajo delovna mesta srednje kakovosti (20). Ta del sporočila bi bil natančnejši in bi sprožil razpravo, če bi poskusil opredeliti pojem „kakovosti zaposlovanja“ in si prizadeval začrtati osnutek rešitve izvajanja. Koristna bi bila sinteza pristopov v predhodnih dokumentih (KOM(2003) 728 z dne 26. 11. 2003; Poročilo „Zaposlovanje v Evropi 2002“).

4.4   Drugi predlogi in razmišljanja

| — | Na splošno, kot velja za vse lizbonske smernice, bo uresničevanje „Strategije/zvišati starost za odhod s trga dela“ učinkovitejše, če ga bo spremljala dosledna stopnja rasti, ugodna za zaposlovanje. |
| --- | --- |

—

Na splošno, kot velja za vse lizbonske smernice, bo uresničevanje „Strategije/zvišati starost za odhod s trga dela“ učinkovitejše, če ga bo spremljala dosledna stopnja rasti, ugodna za zaposlovanje.

| — | Odprta metoda usklajevanja se uporablja za različne vidike upokojitev. Vendar sporočilo o „aktivnem staranju“ omenja „program medsebojnega pregleda“, ki je bil oblikovan na podlagi evropske strategije zaposlovanja. Težko je razumeti razloge, ki bi vodili k uporabi dveh različnih procesov. Zaradi pragmatizma in skrbi za učinkovitost se zdi koristno ostati osredotočen na pojem „starosti za odhod s trga dela“, torej na splošno upokojitve, ter zato dati prednost odprti metodi usklajevanja. |
| --- | --- |

—

Odprta metoda usklajevanja se uporablja za različne vidike upokojitev. Vendar sporočilo o „aktivnem staranju“ omenja „program medsebojnega pregleda“, ki je bil oblikovan na podlagi evropske strategije zaposlovanja. Težko je razumeti razloge, ki bi vodili k uporabi dveh različnih procesov. Zaradi pragmatizma in skrbi za učinkovitost se zdi koristno ostati osredotočen na pojem „starosti za odhod s trga dela“, torej na splošno upokojitve, ter zato dati prednost odprti metodi usklajevanja.

| — | EESO se v zvezi s smernicami Evropskega sveta v Stockholmu in ob upoštevanju prejšnjih poglavij strinja s smerjo dejavnosti, ki jo vsebuje sporočilo. Glede „Projektne skupine za zaposlovanje“ se bomo sklicevali na mnenje Odbora o njeni vsebini (21). |
| --- | --- |

—

EESO se v zvezi s smernicami Evropskega sveta v Stockholmu in ob upoštevanju prejšnjih poglavij strinja s smerjo dejavnosti, ki jo vsebuje sporočilo. Glede „Projektne skupine za zaposlovanje“ se bomo sklicevali na mnenje Odbora o njeni vsebini (21).

Vendar pa se lahko pospešijo ali natančneje določijo drugi predlogi „in razmišljanja“.

4.4.1   Zaposlovanje

Zaposlovanje je strateški element stopnje zaposlenosti starejših delavcev (22). Vendar je ta vidik v splošnem razmišljanju zastarel. V sporočilu ta vidik ni osrednji element, ki je povezan hkrati s psihološkim pristopom k problematiki, diskriminacijo in torej spoštovanjem Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.

| 4.4.1.1 | Vendar je bistveno, da se bojujemo proti vsem oblikam diskriminacije pri zaposlovanju in v zvezi s starostjo, ko gre za temo, ki jo obravnava sporočilo. Metode zaposlovanja morajo preprečiti, da bi iz starosti naredile merilo izbire, nasprotno, morajo si bolj prizadevati, da se določijo in izkoristijo sposobnosti, ki jih je vsak pridobil na podlagi pridobljenega poklicnega znanja. Seveda je treba upoštevati želje in izbire zaposlenih ter zlasti zahteve po diferenciranem delu (trajanje, porazdelitev, delovni čas ...). |
| --- | --- |

4.4.1.1

Vendar je bistveno, da se bojujemo proti vsem oblikam diskriminacije pri zaposlovanju in v zvezi s starostjo, ko gre za temo, ki jo obravnava sporočilo. Metode zaposlovanja morajo preprečiti, da bi iz starosti naredile merilo izbire, nasprotno, morajo si bolj prizadevati, da se določijo in izkoristijo sposobnosti, ki jih je vsak pridobil na podlagi pridobljenega poklicnega znanja. Seveda je treba upoštevati želje in izbire zaposlenih ter zlasti zahteve po diferenciranem delu (trajanje, porazdelitev, delovni čas ...).

| 4.4.1.2. | S tega stališča je poučno na primer ugotoviti, da je veliko razpisov, ki v nekaterih državah članicah dajejo pravico do zaposlitve v javni službi, pogosto odvisnih od starostnega merila, ki večinoma znaša okrog 40 let. To pomeni, da se iskalec zaposlitve, ki je prekoračil 40. leto in prihaja iz zasebnega sektorja, ne more potegovati za zaposlitev v javni službi. To ločevanje ni sprejemljivo: brezposelnemu, čeprav je kvalificiran ali visokokvalificiran in ustreza profilu prostega delovnega mesta, prepoveduje, da se poteguje za obstoječe delovno mesto in hkrati javni službi odreka izkušnje delavca, ki prihaja iz konkurenčnega sektorja. V zvezi s tem je odgovornost držav članic popolna. Za Evropsko unijo poudarimo, da je Komisija šele aprila 2002 na podlagi pripomb evropskega varuha človekovih pravic sprejela odpravo starostnih omejitev v postopkih zaposlovanja. Evropski varuh človekovih pravic je julija 2004, na podlagi tožbe, Komisijo zaprosil, da odpravi starostno omejitev za zaposlovanje pripravnikov. Menil je, da gre za neutemeljeno diskriminacijo, in tožnik sam je pokazal, da je ta praksa v nasprotju z Listino o temeljnih pravicah Evropske unije. |
| --- | --- |

4.4.1.2.

S tega stališča je poučno na primer ugotoviti, da je veliko razpisov, ki v nekaterih državah članicah dajejo pravico do zaposlitve v javni službi, pogosto odvisnih od starostnega merila, ki večinoma znaša okrog 40 let. To pomeni, da se iskalec zaposlitve, ki je prekoračil 40. leto in prihaja iz zasebnega sektorja, ne more potegovati za zaposlitev v javni službi. To ločevanje ni sprejemljivo: brezposelnemu, čeprav je kvalificiran ali visokokvalificiran in ustreza profilu prostega delovnega mesta, prepoveduje, da se poteguje za obstoječe delovno mesto in hkrati javni službi odreka izkušnje delavca, ki prihaja iz konkurenčnega sektorja. V zvezi s tem je odgovornost držav članic popolna. Za Evropsko unijo poudarimo, da je Komisija šele aprila 2002 na podlagi pripomb evropskega varuha človekovih pravic sprejela odpravo starostnih omejitev v postopkih zaposlovanja. Evropski varuh človekovih pravic je julija 2004, na podlagi tožbe, Komisijo zaprosil, da odpravi starostno omejitev za zaposlovanje pripravnikov. Menil je, da gre za neutemeljeno diskriminacijo, in tožnik sam je pokazal, da je ta praksa v nasprotju z Listino o temeljnih pravicah Evropske unije.

| 4.4.1.3. | Poleg tega je treba opozoriti, da je naraščanje predčasnih odhodov okrepilo razvrednotenje starajočih se delavcev na trgu zaposlovanja in pri zaposlovanju. Znižanje starostnega praga z namenom, da bi olajšali predčasne odhode, je imelo pomembne posledice za te delavce, saj je v mislih delodajalcev spremenilo starost, pri kateri se delavce lahko razume kot „prestare“. |
| --- | --- |

4.4.1.3.

Poleg tega je treba opozoriti, da je naraščanje predčasnih odhodov okrepilo razvrednotenje starajočih se delavcev na trgu zaposlovanja in pri zaposlovanju. Znižanje starostnega praga z namenom, da bi olajšali predčasne odhode, je imelo pomembne posledice za te delavce, saj je v mislih delodajalcev spremenilo starost, pri kateri se delavce lahko razume kot „prestare“.

| 4.4.1.4. | Hkrati s psihološkega stališča starejši ali starajoči se delavec, glede na obnašanje podjetij, implicitno čuti, da ni več tisti, ki je prednostno opisan kot tisti, ki se bliža starosti za pravico do upokojitve ali počitka. Postal je tisti, ki je opredeljen kot „nesposoben“ za delo ali „nezaposljiv“. Kadar skoraj polovica tistih, ki se odpravijo v pokoj, predčasno preneha biti aktivna zaradi „invalidnosti“, kot se je to dogajalo v nekaterih državah EU, se čas neaktivnosti nagiba k temu, da se ga ne dojema več kot čas pravice do počitka, temveč kot čas nesposobnosti za delo. Takšno dojemanje starosti s tem etiketiranjem povzroča spremembe vedenja, če pri zaposlenem in predvsem v dejstvih spodbuja razvoj občutka marginalizacije na trgu dela in zaposlovanja ter tudi v podjetju in končno v sami družbi. |
| --- | --- |

4.4.1.4.

Hkrati s psihološkega stališča starejši ali starajoči se delavec, glede na obnašanje podjetij, implicitno čuti, da ni več tisti, ki je prednostno opisan kot tisti, ki se bliža starosti za pravico do upokojitve ali počitka. Postal je tisti, ki je opredeljen kot „nesposoben“ za delo ali „nezaposljiv“. Kadar skoraj polovica tistih, ki se odpravijo v pokoj, predčasno preneha biti aktivna zaradi „invalidnosti“, kot se je to dogajalo v nekaterih državah EU, se čas neaktivnosti nagiba k temu, da se ga ne dojema več kot čas pravice do počitka, temveč kot čas nesposobnosti za delo. Takšno dojemanje starosti s tem etiketiranjem povzroča spremembe vedenja, če pri zaposlenem in predvsem v dejstvih spodbuja razvoj občutka marginalizacije na trgu dela in zaposlovanja ter tudi v podjetju in končno v sami družbi.

| 4.4.1.5. | Direktiva 2000/78/ES je v istem duhu kot Listina o temeljnih pravicah Evropske unije oblikovala splošen okvir v korist enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu. Pod nekaterimi pogoji prepoveduje diskriminacije, ki temeljijo zlasti na starosti. To direktivo bi bilo treba uveljaviti najkasneje do decembra 2003. V bližnji prihodnosti bo koristno narediti pregled njene uporabe in pri tem oceniti doseg njene učinkovitosti. |
| --- | --- |

4.4.1.5.

Direktiva 2000/78/ES je v istem duhu kot Listina o temeljnih pravicah Evropske unije oblikovala splošen okvir v korist enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu. Pod nekaterimi pogoji prepoveduje diskriminacije, ki temeljijo zlasti na starosti. To direktivo bi bilo treba uveljaviti najkasneje do decembra 2003. V bližnji prihodnosti bo koristno narediti pregled njene uporabe in pri tem oceniti doseg njene učinkovitosti.

4.4.2   Prilagodljivost

Preučili smo pojem prilagodljivosti starosti za odhod in tudi izvajanje prilagodljivih oblik organizacije dela, kar zadeva predčasne upokojitve (glej 4.3.2). Enako razmišljanje velja za odhode v pokoj ob dopolnjeni zakonski starosti. Štirje zaposleni od desetih bi namreč želeli nadaljevati z dejavnostjo (23) iz poklicnih ali družinskih razlogov ali zaradi osebnega interesa (24). Torej je treba vzpostaviti bolj prilagodljive načine upokojevanja, da bi odgovorili na ta pričakovanja.

| 4.4.2.1 | Zaposlenim je treba dovoliti, da zapustijo delovno mesto postopno in ne, kot je danes večinoma običajno, nenadoma pri dopolnjeni zakonski starosti z „upokojitvijo, kot bi odsekal“, kot bi temu lahko rekli. Sprejeti bi bilo treba določbe, ki bi zaposlenim ob koncu delovne dobe omogočale delati 3/4, 1/3 ali 1/2 časa. Da bi to načelo bilo čimbolj privlačno, je treba preučiti učinek, ki bi ga lahko imela vzpostavitev plače, ki bi bila sorazmerno višja od odstotka opravljenih ur. |
| --- | --- |

4.4.2.1

Zaposlenim je treba dovoliti, da zapustijo delovno mesto postopno in ne, kot je danes večinoma običajno, nenadoma pri dopolnjeni zakonski starosti z „upokojitvijo, kot bi odsekal“, kot bi temu lahko rekli. Sprejeti bi bilo treba določbe, ki bi zaposlenim ob koncu delovne dobe omogočale delati 3/4, 1/3 ali 1/2 časa. Da bi to načelo bilo čimbolj privlačno, je treba preučiti učinek, ki bi ga lahko imela vzpostavitev plače, ki bi bila sorazmerno višja od odstotka opravljenih ur.

| 4.4.2.2 | Ta čas prisotnosti bi se lahko izkoristilo, na primer za delitev pridobljenih izkušenj z najmlajšimi, posebej z vzpostavitvijo mentorstva, podpore in sodelovanja pri pripravništvu (25) in vseh izmeničnih usposabljanjih. Pridobili bi vsi: prostovoljni zaposleni, ki bi lahko nadaljeval z dejavnostjo, ki mu daje vrednost, podjetje, ki bi ohranilo znanje in ga delilo s prenašanjem naprej, ter splošni interes s povečanjem stopnje zaposlenosti. |
| --- | --- |

4.4.2.2

Ta čas prisotnosti bi se lahko izkoristilo, na primer za delitev pridobljenih izkušenj z najmlajšimi, posebej z vzpostavitvijo mentorstva, podpore in sodelovanja pri pripravništvu (25) in vseh izmeničnih usposabljanjih. Pridobili bi vsi: prostovoljni zaposleni, ki bi lahko nadaljeval z dejavnostjo, ki mu daje vrednost, podjetje, ki bi ohranilo znanje in ga delilo s prenašanjem naprej, ter splošni interes s povečanjem stopnje zaposlenosti.

4.4.3   Ženske in enake možnosti

Sporočilo poudarja veliko razliko v stopnji zaposlenosti starejših žensk in moških: stopnji zaposlenosti znašata 30,5 % in 50,1 %. Razlika glede povprečne starosti za odhod s trga dela je majhna (26). (Glej tabelo v Prilogi 3.)

| 4.4.3.1. | Razlika v stopnjah zaposlenosti v tej starostni skupini ustreza skupinskemu učinku, ki na splošno kaže sestavo trga dela. Pomembno je ugotoviti, da ta razlika nima posledic in se ne kaže v povprečni starosti za odhod s trga dela. |
| --- | --- |

4.4.3.1.

Razlika v stopnjah zaposlenosti v tej starostni skupini ustreza skupinskemu učinku, ki na splošno kaže sestavo trga dela. Pomembno je ugotoviti, da ta razlika nima posledic in se ne kaže v povprečni starosti za odhod s trga dela.

| 4.4.3.2. | Povečati stopnjo zaposlenosti žensk je bistveni pogoj za uresničitev ciljev iz Stockholma. Stopnja zaposlenosti te starostne skupine je večinoma posledica stopnje zaposlenosti mlajših starostnih skupin. V središču problematike je torej stopnja zaposlenosti žensk na splošno in ne samo njihova starost ob odhodu s trga dela. |
| --- | --- |

4.4.3.2.

Povečati stopnjo zaposlenosti žensk je bistveni pogoj za uresničitev ciljev iz Stockholma. Stopnja zaposlenosti te starostne skupine je večinoma posledica stopnje zaposlenosti mlajših starostnih skupin. V središču problematike je torej stopnja zaposlenosti žensk na splošno in ne samo njihova starost ob odhodu s trga dela.

| 4.4.3.3. | To vprašanje poleg gospodarskih posledic, ki jih povzroča, izvira tudi iz pravičnosti, ki jo je Odbor pogosto izpostavil, naj gre za šolsko usmeritev, za raven usposabljanja, enakost plač ali izvajanje odgovornosti ob enaki kvalifikaciji. |
| --- | --- |

4.4.3.3.

To vprašanje poleg gospodarskih posledic, ki jih povzroča, izvira tudi iz pravičnosti, ki jo je Odbor pogosto izpostavil, naj gre za šolsko usmeritev, za raven usposabljanja, enakost plač ali izvajanje odgovornosti ob enaki kvalifikaciji.

| 4.4.3.4. | „Zvišati stopnjo zaposlenosti žensk nujno vključuje izboljšanje njihovih razmer dostopa do trga dela. Za to je treba izvesti mehanizme, ki moškim in ženskam omogočajo, da enakovredno uskladijo svoje zasebno in poklicno življenje, in to z razvojem mreže socialnih storitev, ki so sposobne odgovoriti na obstoječe potrebe po pozornosti in negi v zasebni sferi: mladoletniki (zlasti vzpostavitev varstva za majhne otroke; glej tabelo v Prilogi 3), osebe, ki potrebujejo nego (starejši ljudje, bolniki ...) itd.“ |
| --- | --- |

4.4.3.4.

„Zvišati stopnjo zaposlenosti žensk nujno vključuje izboljšanje njihovih razmer dostopa do trga dela. Za to je treba izvesti mehanizme, ki moškim in ženskam omogočajo, da enakovredno uskladijo svoje zasebno in poklicno življenje, in to z razvojem mreže socialnih storitev, ki so sposobne odgovoriti na obstoječe potrebe po pozornosti in negi v zasebni sferi: mladoletniki (zlasti vzpostavitev varstva za majhne otroke; glej tabelo v Prilogi 3), osebe, ki potrebujejo nego (starejši ljudje, bolniki ...) itd.“

4.4.4   Kolektivno pogajanje

Sporočilo določa: „Kljub nedavnemu razvoju položaja bi morali socialni partnerji razširiti in okrepiti prizadevanja na nacionalni ravni in ravni Unije, da bi ustvarili novo kulturo na področju staranja in upravljanja sprememb. Delodajalci se vse prepogosto še naprej odločajo za sisteme predčasnega upokojevanja.“

| 4.4.4.1 | EESO zato pozdravlja pristop dokumenta, ki v glavnem socialnemu dialogu podeljuje nujno potrebno vlogo pri usmerjanju k pomembnemu napredku. Odbor odobrava in podpira dejanje in željo Komisije ter ju hkrati poglablja. Če se morata namreč socialni dialog in bolje kolektivno pogajanje okrepiti na nacionalni ravni in ravni Unije, se mora pogajanje razširiti, da bi ga izvajali „po meri“, saj je vedno manj ukrepov univerzalne vrednosti, „primernih za vse“. Zato morajo kolektivna pogajanja, da bi upoštevala poklicne posebnosti (težavnost, delovne razmere in organizacija dela, raven kvalifikacije ...), vključevati tudi evropske in nacionalne poklicne panoge in posledično podjetja. Splošne določbe bodo lahko popolnoma učinkovite samo pod temi pogoji. |
| --- | --- |

4.4.4.1

EESO zato pozdravlja pristop dokumenta, ki v glavnem socialnemu dialogu podeljuje nujno potrebno vlogo pri usmerjanju k pomembnemu napredku. Odbor odobrava in podpira dejanje in željo Komisije ter ju hkrati poglablja. Če se morata namreč socialni dialog in bolje kolektivno pogajanje okrepiti na nacionalni ravni in ravni Unije, se mora pogajanje razširiti, da bi ga izvajali „po meri“, saj je vedno manj ukrepov univerzalne vrednosti, „primernih za vse“. Zato morajo kolektivna pogajanja, da bi upoštevala poklicne posebnosti (težavnost, delovne razmere in organizacija dela, raven kvalifikacije ...), vključevati tudi evropske in nacionalne poklicne panoge in posledično podjetja. Splošne določbe bodo lahko popolnoma učinkovite samo pod temi pogoji.

5.   Zvišanje povprečne starosti za odhod s trga dela

| 5.1 | Točka 32 sklepov Predsedstva Sveta v Barceloni določa, da bi si bilo treba glede sedanjih politik na področju zaposlovanja med drugim:






  — | „prizadevati, da se do leta 2010 dejanska povprečna starost, pri kateri se v Evropski uniji konča poklicna dejavnost, postopno zviša za okrog 5 let“. |
| --- | --- | --- |

5.1

Točka 32 sklepov Predsedstva Sveta v Barceloni določa, da bi si bilo treba glede sedanjih politik na področju zaposlovanja med drugim:

—

„prizadevati, da se do leta 2010 dejanska povprečna starost, pri kateri se v Evropski uniji konča poklicna dejavnost, postopno zviša za okrog 5 let“.

| 5.2 | Vse analize in določbe, ki so bile obravnavane v prejšnjih členih — in ki še posebej zadevajo sklepe Sveta v Stockholmu, da se „stopnjo zaposlenosti delavcev, starih 55–64 let, zviša na 50 %“ –, prispevajo k izvajanju barcelonskih smernic. Vsak delavec med 55- in 64-im letom, ki odloži svoj odhod s trga dela, namreč prispeva k zvišanju dejanske povprečne starosti, pri kateri se v EU konča poklicna dejavnost. |
| --- | --- |

5.2

Vse analize in določbe, ki so bile obravnavane v prejšnjih členih — in ki še posebej zadevajo sklepe Sveta v Stockholmu, da se „stopnjo zaposlenosti delavcev, starih 55–64 let, zviša na 50 %“ –, prispevajo k izvajanju barcelonskih smernic. Vsak delavec med 55- in 64-im letom, ki odloži svoj odhod s trga dela, namreč prispeva k zvišanju dejanske povprečne starosti, pri kateri se v EU konča poklicna dejavnost.

| 5.3 | Izvajanje sklepov iz Stockholma je glavno gibalo pozitivnega razvoja usmeritve Sveta v Barceloni. S tem „postopnega zviševanja dejanske povprečne starosti, pri kateri se konča poklicna dejavnost“ ni mogoče niti obravnavati niti oceniti ločeno od „zvišanja stopnje zaposlenosti delavcev, starih 55–64 let“. |
| --- | --- |

5.3

Izvajanje sklepov iz Stockholma je glavno gibalo pozitivnega razvoja usmeritve Sveta v Barceloni. S tem „postopnega zviševanja dejanske povprečne starosti, pri kateri se konča poklicna dejavnost“ ni mogoče niti obravnavati niti oceniti ločeno od „zvišanja stopnje zaposlenosti delavcev, starih 55–64 let“.

| 5.4 | Ob upoštevanju težav, opaženih pri povečevanju stopnje dejavnosti zaposlenih, starih 55–64 let, namreč ne bi bilo pametno ločeno upoštevati barcelonske zamisli. To bi lahko privedlo do predloga zvišanja zakonske starosti, s katero se začne koristiti pravico do upokojitve, zato da bi uresničili to zamisel. |
| --- | --- |

5.4

Ob upoštevanju težav, opaženih pri povečevanju stopnje dejavnosti zaposlenih, starih 55–64 let, namreč ne bi bilo pametno ločeno upoštevati barcelonske zamisli. To bi lahko privedlo do predloga zvišanja zakonske starosti, s katero se začne koristiti pravico do upokojitve, zato da bi uresničili to zamisel.

| 5.5 | Nedosledno bi si bilo zamisliti takšno hipotezo, medtem ko danes zaposlenim, ki si to želijo, ni dovoljeno, da končajo svojo delovno dobo v sedanjem okviru. |
| --- | --- |

5.5

Nedosledno bi si bilo zamisliti takšno hipotezo, medtem ko danes zaposlenim, ki si to želijo, ni dovoljeno, da končajo svojo delovno dobo v sedanjem okviru.

6.   Sklepi in priporočila

| 6.1. | Odbor potrjuje splošno usmeritev svojega mnenja na lastno pobudo „Starejši delavci“ iz oktobra 2000: „Odbor poudarja nujnost pozitivnega pristopa do starejših delavcev, če obravnava, ki so je pogosto deležni, ne samo izhaja iz družbenega nesolidarnega in diskriminatornega pojmovanja, temveč povzroča v številnih primerih izgubo visokokvalificiranega osebja in posledično znižanje splošne ravni konkurenčnosti.“ |
| --- | --- |

6.1.

Odbor potrjuje splošno usmeritev svojega mnenja na lastno pobudo „Starejši delavci“ iz oktobra 2000: „Odbor poudarja nujnost pozitivnega pristopa do starejših delavcev, če obravnava, ki so je pogosto deležni, ne samo izhaja iz družbenega nesolidarnega in diskriminatornega pojmovanja, temveč povzroča v številnih primerih izgubo visokokvalificiranega osebja in posledično znižanje splošne ravni konkurenčnosti.“

| 6.1.1. | Odbor je v okviru te usmeritve zadovoljen, da je spomladanski Evropski svet 2004 aktivno staranje prepoznal kot eno od treh prednostnih akcijskih področij, ki zahtevajo hitre ukrepe za uresničitev lizbonske strategije. Odbor ceni odločitev Komisije, da se to naredi ter se tako z obravnavanim sporočilom da snov za razpravo o doseženem napredku pri uresničevanju ciljev iz Stockholma in Barcelone ter pojasni vlogo vlad in socialnih partnerjev pri spodbujanju aktivnega staranja. |
| --- | --- |

6.1.1.

Odbor je v okviru te usmeritve zadovoljen, da je spomladanski Evropski svet 2004 aktivno staranje prepoznal kot eno od treh prednostnih akcijskih področij, ki zahtevajo hitre ukrepe za uresničitev lizbonske strategije. Odbor ceni odločitev Komisije, da se to naredi ter se tako z obravnavanim sporočilom da snov za razpravo o doseženem napredku pri uresničevanju ciljev iz Stockholma in Barcelone ter pojasni vlogo vlad in socialnih partnerjev pri spodbujanju aktivnega staranja.

| 6.2. | EESO na splošno odobrava izbiro pomembnih vprašanj dejavnosti, ki sestavljajo središče sporočila. Ta pomembna vprašanja predstavljajo pristop rešitev in jih je treba razumeti na pozitiven način ob upoštevanju kakovosti in narave izbranih elementov izvajanja in tudi pripomb v tem mnenju; pa naj gre za predčasne upokojitve in finančne spodbude, reformo predčasnih upokojitev, prilagodljive oblike organizacije dela, razmere za zdravje in varnost pri delu ali tudi izboljšanje kakovosti zaposlovanja. |
| --- | --- |

6.2.

EESO na splošno odobrava izbiro pomembnih vprašanj dejavnosti, ki sestavljajo središče sporočila. Ta pomembna vprašanja predstavljajo pristop rešitev in jih je treba razumeti na pozitiven način ob upoštevanju kakovosti in narave izbranih elementov izvajanja in tudi pripomb v tem mnenju; pa naj gre za predčasne upokojitve in finančne spodbude, reformo predčasnih upokojitev, prilagodljive oblike organizacije dela, razmere za zdravje in varnost pri delu ali tudi izboljšanje kakovosti zaposlovanja.

| 6.2.1. | Vendar Odbor meni, da je poleg izbranih pomembnih vprašanj, konkretnih ukrepov, ki se jih je treba lotiti, odločilno na ravni dojemanja narediti vse, da se spremenita miselnost in ozaveščenost podjetij in zaposlenih. Delo po 55. letu morajo zaposleni razumeti kot vredno, podjetja ali javne službe pa se morajo zavedati koristi, ki jim jih lahko nudijo starejši delavci. Brez te kolektivne ozaveščenosti konkretni ukrepi, ki bi se izvajali, ne bi mogli biti popolnoma učinkoviti. |
| --- | --- |

6.2.1.

Vendar Odbor meni, da je poleg izbranih pomembnih vprašanj, konkretnih ukrepov, ki se jih je treba lotiti, odločilno na ravni dojemanja narediti vse, da se spremenita miselnost in ozaveščenost podjetij in zaposlenih. Delo po 55. letu morajo zaposleni razumeti kot vredno, podjetja ali javne službe pa se morajo zavedati koristi, ki jim jih lahko nudijo starejši delavci. Brez te kolektivne ozaveščenosti konkretni ukrepi, ki bi se izvajali, ne bi mogli biti popolnoma učinkoviti.

| 6.2.2. | V ta namen Odbor Komisiji predlaga, kot je to storil v svojem mnenju na lastno pobudo oktobra 2000, da se v sodelovanju z državami članicami spodbuja obsežno kampanjo ozaveščanja, obveščanja in pojasnjevanja, namenjeno glavnim akterjem in družbi na splošno, da bi ta prispevala k izgradnji pozitivnega dojemanja vloge, ki jo lahko imajo starajoči se delavci v podjetjih in tudi javnih službah ter za vso družbo. |
| --- | --- |

6.2.2.

V ta namen Odbor Komisiji predlaga, kot je to storil v svojem mnenju na lastno pobudo oktobra 2000, da se v sodelovanju z državami članicami spodbuja obsežno kampanjo ozaveščanja, obveščanja in pojasnjevanja, namenjeno glavnim akterjem in družbi na splošno, da bi ta prispevala k izgradnji pozitivnega dojemanja vloge, ki jo lahko imajo starajoči se delavci v podjetjih in tudi javnih službah ter za vso družbo.

| 6.2.2.1. | EESO zadovoljen ugotavlja, da „Poročilo skupine na visoki ravni o prihodnosti socialne politike v razširjeni EU“, objavljeno konec prvega polletja 2004, povzema predlog Odbora. |
| --- | --- |

6.2.2.1.

EESO zadovoljen ugotavlja, da „Poročilo skupine na visoki ravni o prihodnosti socialne politike v razširjeni EU“, objavljeno konec prvega polletja 2004, povzema predlog Odbora.

| 6.3 | Evropski ekonomsko-socialni odbor ima poleg tega naslednje mnenje: |
| --- | --- |

6.3

Evropski ekonomsko-socialni odbor ima poleg tega naslednje mnenje:

| 6.3.1. | Vsi ukrepi, ki se jih izvaja za pospešitev uresničevanja sklepov iz Stockholma in Barcelone, morajo povzročiti izključno ohranitev zaposlitve starejših delavcev ali njihovo ponovno zaposlitev. Ker je cilj zvišati stopnjo zaposlenosti in odložiti starost za odhod s trga dela, spremembe sedanjega stanja, predvsem glede predčasnih upokojitev, ne smejo povzročiti brezposelnosti. Na splošno je upravičeno poudariti, kot je to storjeno v sporočilu, „da se morajo očitno vse spodbude za ohranitev zaposlitve starejših delavcev kazati v resničnih perspektivah zaposlovanja“. |
| --- | --- |

6.3.1.

Vsi ukrepi, ki se jih izvaja za pospešitev uresničevanja sklepov iz Stockholma in Barcelone, morajo povzročiti izključno ohranitev zaposlitve starejših delavcev ali njihovo ponovno zaposlitev. Ker je cilj zvišati stopnjo zaposlenosti in odložiti starost za odhod s trga dela, spremembe sedanjega stanja, predvsem glede predčasnih upokojitev, ne smejo povzročiti brezposelnosti. Na splošno je upravičeno poudariti, kot je to storjeno v sporočilu, „da se morajo očitno vse spodbude za ohranitev zaposlitve starejših delavcev kazati v resničnih perspektivah zaposlovanja“.

| 6.3.2. | ESO meni, da se splošna stopnja zaposlenosti ali stopnja zaposlenosti starostne skupine 55–64 let zviša tudi z zvišanjem stopnje zaposlenosti skupin morebitnih zaposlenih, katerih prisotnost je nezadovoljiva. S tega stališča je treba sprejeti pomembne ukrepe za mobilizacijo vseh rezerv delovne sile, ki obstajajo v Uniji, predvsem mladih, ki prepogosto ostajajo brezposelni, kar povzroča nemotiviranost ter zbuja skrb glede prihodnosti splošne stopnje zaposlenosti ter tudi zaposlenosti žensk in invalidov je treba posebno pozornost nameniti zlasti ženskam in invalidom. |
| --- | --- |

6.3.2.

ESO meni, da se splošna stopnja zaposlenosti ali stopnja zaposlenosti starostne skupine 55–64 let zviša tudi z zvišanjem stopnje zaposlenosti skupin morebitnih zaposlenih, katerih prisotnost je nezadovoljiva. S tega stališča je treba sprejeti pomembne ukrepe za mobilizacijo vseh rezerv delovne sile, ki obstajajo v Uniji, predvsem mladih, ki prepogosto ostajajo brezposelni, kar povzroča nemotiviranost ter zbuja skrb glede prihodnosti splošne stopnje zaposlenosti ter tudi zaposlenosti žensk in invalidov je treba posebno pozornost nameniti zlasti ženskam in invalidom.

| 6.3.3. | Vseživljenjskega poklicnega usposabljanja, usposabljanja in izobraževanja se ne sme obravnavati ločeno. Biti morajo sestavni del upravljanja karier zaposlenih. Pri tem gre za to, da se z usposabljanjem zagotavlja motiviranost v vsaki starosti, tako da se izkorišča sposobnosti in razgiba poklicne poti. Samo pod tem pogojem bo dosežena ustrezna raven sposobnosti in zaposljivosti starejših delavcev. |
| --- | --- |

6.3.3.

Vseživljenjskega poklicnega usposabljanja, usposabljanja in izobraževanja se ne sme obravnavati ločeno. Biti morajo sestavni del upravljanja karier zaposlenih. Pri tem gre za to, da se z usposabljanjem zagotavlja motiviranost v vsaki starosti, tako da se izkorišča sposobnosti in razgiba poklicne poti. Samo pod tem pogojem bo dosežena ustrezna raven sposobnosti in zaposljivosti starejših delavcev.

| 6.3.3.1. | Poudarimo, da se na splošno, poleg usposabljanja, vsi ukrepi, ki so del strategije za povečanje zaposlenosti starejših delavcev, ne morejo izvajati samo od starostne skupine 40–50 let naprej. Politika, ki spreminja problematiko starejših delavcev, je prepozna, če pokriva samo to skupino zaposlenih. Od tod nujnost upravljanja človeških virov, ki upošteva starost od trenutka, ko delavci vstopijo v delovni proces. |
| --- | --- |

6.3.3.1.

Poudarimo, da se na splošno, poleg usposabljanja, vsi ukrepi, ki so del strategije za povečanje zaposlenosti starejših delavcev, ne morejo izvajati samo od starostne skupine 40–50 let naprej. Politika, ki spreminja problematiko starejših delavcev, je prepozna, če pokriva samo to skupino zaposlenih. Od tod nujnost upravljanja človeških virov, ki upošteva starost od trenutka, ko delavci vstopijo v delovni proces.

| 6.3.4. | Zaposlovanje je treba postaviti v središče problematike. Bojevati se je treba proti vsem oblikam diskriminacije, povezanim s starostjo. S tega stališča je treba pregledati uporabo Direktive 2000/78/ES, ki je oblikovala splošen okvir v korist enakega obravnavanja na področju zaposlovanja. Pod nekaterimi pogoji prepoveduje diskriminacije, ki temeljijo zlasti na starosti. To velja za vse starostne kategorije, predvsem za starejše delavce pa tudi za mlade. |
| --- | --- |

6.3.4.

Zaposlovanje je treba postaviti v središče problematike. Bojevati se je treba proti vsem oblikam diskriminacije, povezanim s starostjo. S tega stališča je treba pregledati uporabo Direktive 2000/78/ES, ki je oblikovala splošen okvir v korist enakega obravnavanja na področju zaposlovanja. Pod nekaterimi pogoji prepoveduje diskriminacije, ki temeljijo zlasti na starosti. To velja za vse starostne kategorije, predvsem za starejše delavce pa tudi za mlade.

| 6.3.5. | Delavcu se mora omogočiti, da postopno pusti zaposlitev, naj gre za predčasne upokojitve ali upokojitve. Konec dejavnosti bi moral namreč bolj kot „datum, ko pade sekira“, dogodek, ki se ga skuša pogosto čim bolj pospešiti, postati „izbran in postopen“ proces, s katerim bi lahko zaposleni v okviru vseh pogodbenih jamstev postopno skrajšali svoj delovni čas. To vprašanje bi lahko bilo prednostna tema raziskav in dejavnosti v okviru smernic zaposlovanja 2005. |
| --- | --- |

6.3.5.

Delavcu se mora omogočiti, da postopno pusti zaposlitev, naj gre za predčasne upokojitve ali upokojitve. Konec dejavnosti bi moral namreč bolj kot „datum, ko pade sekira“, dogodek, ki se ga skuša pogosto čim bolj pospešiti, postati „izbran in postopen“ proces, s katerim bi lahko zaposleni v okviru vseh pogodbenih jamstev postopno skrajšali svoj delovni čas. To vprašanje bi lahko bilo prednostna tema raziskav in dejavnosti v okviru smernic zaposlovanja 2005.

| 6.3.6. | Socialni dialog in bolje kolektivno pogajanje se mora okrepiti na ravni Evropske unije in nacionalni ravni. Pogajanje je treba razširiti, da bi ga izvajali „po meri“, saj je vedno manj ukrepov univerzalne vrednosti, „primernih za vse“. Zato morajo kolektivna pogajanja, da bi upoštevala poklicne posebnosti (napornost, delovne razmere in organizacija dela, raven kvalifikacije, ...), vključevati tudi evropske in nacionalne poklicne panoge in posledično podjetja. |
| --- | --- |

6.3.6.

Socialni dialog in bolje kolektivno pogajanje se mora okrepiti na ravni Evropske unije in nacionalni ravni. Pogajanje je treba razširiti, da bi ga izvajali „po meri“, saj je vedno manj ukrepov univerzalne vrednosti, „primernih za vse“. Zato morajo kolektivna pogajanja, da bi upoštevala poklicne posebnosti (napornost, delovne razmere in organizacija dela, raven kvalifikacije, ...), vključevati tudi evropske in nacionalne poklicne panoge in posledično podjetja.

| 6.3.6.1. | Aktivnemu staranju bi bilo koristno nameniti prednostno mesto v novi agendi socialne politike po letu 2006. |
| --- | --- |

6.3.6.1.

Aktivnemu staranju bi bilo koristno nameniti prednostno mesto v novi agendi socialne politike po letu 2006.

| 6.3.7. | Odbor meni, da je izvajanje sklepov iz Stockholma gibalo pozitivnega razvoja usmeritve Sveta v Barceloni. Ob tem meni, da „zviševanja dejanske povprečne starosti, pri kateri se konča poklicna dejavnost“, ni mogoče niti obravnavati niti oceniti ločeno od „zviševanja stopnje zaposlenosti delavcev, starih 55–64 let“. |
| --- | --- |

6.3.7.

Odbor meni, da je izvajanje sklepov iz Stockholma gibalo pozitivnega razvoja usmeritve Sveta v Barceloni. Ob tem meni, da „zviševanja dejanske povprečne starosti, pri kateri se konča poklicna dejavnost“, ni mogoče niti obravnavati niti oceniti ločeno od „zviševanja stopnje zaposlenosti delavcev, starih 55–64 let“.

V Bruslju, 15. december 2004

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Mnenje na lastno pobudo „Starejši delavci“, člen 1.5, UL L 14, 16.1.2001, poročevalec: g. DANTIN.

1

(2)  COM(2004) 29 „Uresničimo Lizbono – Reforme za razširjeno Unijo“, poročilo Komisije spomladanskemu Evropskemu svetu.

2

(3)  Mnenje EESO „Brezposelnost mladih“, UL C 18 z dne 22. januarja 1996, poročevalec g. RUPP.

3

(4)  Prispevek Evropske komisije k Socialnemu svetu v Lizboni, vir Eurostat.

4

(5)  Vir Eurostat „Študija o aktivnem prebivalstvu“, 1999.

5

(6)  Glej Prilogo 1.

6

(7)  Guillemard 1989; Casey in Laczko, 1989.

7

(8)  Eurostat. Demografske napovedi, 1997 (osnovni scenarij).

8

(9)  „Položaj in demografski obeti EU“, poročevalec g. BURNEL.

9

(10)  „Starosti in zaposlitve v pričakovanju leta 2010“ Francoski ekonomsko-socialni odbor, oktober 2001, poročevalec g. QUINTREAU.

10

(11)  Vir: Eurostat „Raziskava o delovni sili“, Rezultat pomladi 2003.

11

(12)  „Starejši delavci“ – Poročevalec: g. DANTIN – UL C 14 z dne 16. 1. 2001

12

(13)  Glej SOC/162 – Poročevalka: ga. St. HILL.

13

(14)  Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer: „Boj proti starostnim oviram pri zaposlovanju“, 1999.

14

(15)  Prav tako 9.

15

(16)  Prav tako 1 (člen 3.3.3).

16

(17)  Mednarodna raziskava o pismenosti odraslih, ki jo je izvedla Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) (International Adult Literacy Survey – IALS)

17

(18)  Prav tako 1 (člen 4.3.2).

18

(19)  Prav tako 10.

19

(20)  KOM(2003) 728 „Izboljšanje kakovosti zaposlovanja: pregled zadnjega doseženega napredka“.

20

(21)  Mnenje EESO „Ukrepi podpore zaposlovanju“ Poročevalka: ga. Hornung-Draus, soporočevalec: g. Greif – UL C 110 z dne 30. 4. 2004.

21

(22)  Prav tako 11.

22

(23)  Prav tako 11.

23

„Age and Attitudes-Main Resultats from a Eurobarometre Survey“ – Komisija Evropskih skupnosti, 1993.

(24)  Prav tako 1 (člen 3.3.5).

24

(25)  Idem 1 (article 4.3.4).

25

(26)  Glej Prilogo 2.

26

---

| 28.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/130 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/130

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Beli knjigi o reviziji Uredbe št. 4056/86 o uporabi pravil konkurence ES v pomorskem prometu

COM(2004) 675 final

(2005/C 157/23)

Dne 13. oktobra 2004 se je Evropska komisija, v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, odločila posvetovati z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom glede Bele knjige o reviziji Uredbe 4056/86 o uporabi pravil konkurence ES v pomorskem prometu

Strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo je imela nalogo pripraviti delo Odbora za to področje.

Evropski socialno-ekonomski odbor je na svoji 413. plenarni seji 15. in 16. decembra 2004 (sestanku 16. decembra), ob upoštevanju nujnosti zadeve, imenoval dr. Bredimo-Savopoulou za glavno poročevalko in sprejel naslednje mnenje s 148 glasovi za, 12 proti in 10 vzdržanimi.

1.   Uvod

| 1.1 | Pomorski promet, mednarodna in globalna dejavnost „par excellence“, temelji na dveh vrstah storitev: linijskih prevozih in prevozih z ladjami v prosti plovbi. Linijski pomorski promet je od leta 1875 organiziran v linijske konference, tj. združenja pomorskih prevoznikov, ki na posameznih progah zagotavljajo prevoz tovora z rednimi, objavljenimi prevozi po enotnih ali skupnih tarifah. Na področju prevoza z ladjami v prosti plovbi se prevoz suhega ali tekočega razsutega tovora zagotavlja s posebnimi, neobjavljenimi plovbami, pri čemer se o tarifah prosto pogaja in se jih ob upoštevanju ponudbe in povpraševanja določi za vsak primer posebej. Zelo poenostavljeno bi lahko rekli, da linijski prevozi delujejo kot avtobusi, medtem ko so prevozi v prosti plovbi morski taksiji, tj. linijske konference ponujajo redne linije s fiksnimi prihodi in odhodi, medtem ko prevozi v prosti plovbi ponujajo tesno prepleteno mrežo storitev, odvisnih od povpraševanja. |
| --- | --- |

1.1

Pomorski promet, mednarodna in globalna dejavnost „par excellence“, temelji na dveh vrstah storitev: linijskih prevozih in prevozih z ladjami v prosti plovbi. Linijski pomorski promet je od leta 1875 organiziran v linijske konference, tj. združenja pomorskih prevoznikov, ki na posameznih progah zagotavljajo prevoz tovora z rednimi, objavljenimi prevozi po enotnih ali skupnih tarifah. Na področju prevoza z ladjami v prosti plovbi se prevoz suhega ali tekočega razsutega tovora zagotavlja s posebnimi, neobjavljenimi plovbami, pri čemer se o tarifah prosto pogaja in se jih ob upoštevanju ponudbe in povpraševanja določi za vsak primer posebej. Zelo poenostavljeno bi lahko rekli, da linijski prevozi delujejo kot avtobusi, medtem ko so prevozi v prosti plovbi morski taksiji, tj. linijske konference ponujajo redne linije s fiksnimi prihodi in odhodi, medtem ko prevozi v prosti plovbi ponujajo tesno prepleteno mrežo storitev, odvisnih od povpraševanja.

| 1.2 | Leta 1974 je Konferenca ZN o trgovini in razvoju (UNCTAD) sprejela Kodeks vedenja linijskih konferenc, da bi ugodila prizadevanjem držav v razvoju za večjo udeležbo njihovih plovil pri prevozu linijskih tovorov. Linijski kodeks je predpisal formulo za delitev tovora med prevozniki držav izvoznic in uvoznic v razmerju 40 % - 40 %, pri čemer prevoznikom tretjih držav ostaja 20 % linijskega tovora, ki ga nadzirajo linijske konference. Linijski kodeks je ratificiralo več držav članic EU ter drugih razvitih držav (OECD) in držav v razvoju in je začel veljati 6. oktobra 1983. Tako je Linijski kodeks temeljni pravni instrument, ki na svetovni ravni ureja področje linijskega prometa. EU je sprejela Uredbo 954/79 (1) o pogojih uporabe Linijskega kodeksa, da bo združljiv s Pogodbo ES.Uredba 954/79 (2) („Bruseljski paket“) po mnenju Komisije (ob njenem sprejetju) vzpostavlja ravnotežje med željami držav v razvoju po dostopu k linijskim konferencam, pri tem pa ohranja poslovna pravila med državami OECD in je skladna z osnovnimi načeli Pogodbe ES. |
| --- | --- |

1.2

Leta 1974 je Konferenca ZN o trgovini in razvoju (UNCTAD) sprejela Kodeks vedenja linijskih konferenc, da bi ugodila prizadevanjem držav v razvoju za večjo udeležbo njihovih plovil pri prevozu linijskih tovorov. Linijski kodeks je predpisal formulo za delitev tovora med prevozniki držav izvoznic in uvoznic v razmerju 40 % - 40 %, pri čemer prevoznikom tretjih držav ostaja 20 % linijskega tovora, ki ga nadzirajo linijske konference. Linijski kodeks je ratificiralo več držav članic EU ter drugih razvitih držav (OECD) in držav v razvoju in je začel veljati 6. oktobra 1983. Tako je Linijski kodeks temeljni pravni instrument, ki na svetovni ravni ureja področje linijskega prometa. EU je sprejela Uredbo 954/79 (1) o pogojih uporabe Linijskega kodeksa, da bo združljiv s Pogodbo ES.Uredba 954/79 (2) („Bruseljski paket“) po mnenju Komisije (ob njenem sprejetju) vzpostavlja ravnotežje med željami držav v razvoju po dostopu k linijskim konferencam, pri tem pa ohranja poslovna pravila med državami OECD in je skladna z osnovnimi načeli Pogodbe ES.

| 1.3 | Leta 1986 je EU sprejela Uredbo 4056/86 o uporabi členov 85 in 86 ES v pomorskem prometu. Uredba se izrecno sklicuje na Uredbo 954/79 in Linijski kodeks UNCTAD; na to kažejo že uvodne navedbe. Linijske konference so se delile na odprte in zaprte, in sicer glede na to, ali je bil dostop novih tekmecev samodejen ali pa so ga morale sprejeti članice konference. ES je z Uredbo 4056/86 sprejela sistem zaprtih konferenc v kombinaciji z odprto trgovino, kar pomeni, da je bila učinkovita konkurenčnost nečlanov konference zaščitena in da linijska konferenca ni smela še kako drugače omejevati konkurence. Uredba 4056/86 je bila uredba Sveta, kar je bilo za uredbo s področja konkurence nenavadno. To se je najprej pokazalo s priznanjem posebnosti pomorskega prometa in njegovega mednarodnega značaja. |
| --- | --- |

1.3

Leta 1986 je EU sprejela Uredbo 4056/86 o uporabi členov 85 in 86 ES v pomorskem prometu. Uredba se izrecno sklicuje na Uredbo 954/79 in Linijski kodeks UNCTAD; na to kažejo že uvodne navedbe. Linijske konference so se delile na odprte in zaprte, in sicer glede na to, ali je bil dostop novih tekmecev samodejen ali pa so ga morale sprejeti članice konference. ES je z Uredbo 4056/86 sprejela sistem zaprtih konferenc v kombinaciji z odprto trgovino, kar pomeni, da je bila učinkovita konkurenčnost nečlanov konference zaščitena in da linijska konferenca ni smela še kako drugače omejevati konkurence. Uredba 4056/86 je bila uredba Sveta, kar je bilo za uredbo s področja konkurence nenavadno. To se je najprej pokazalo s priznanjem posebnosti pomorskega prometa in njegovega mednarodnega značaja.

| 1.4 | V skladu z Uredbo 4056/86 so linijske konference pod določenimi pogoji in obveznostmi dobile pravico do skupinske izjeme. Konference so dobile dovoljenje za izvajanje več dejavnosti (npr. razporeditev tovora in prihodka med člani, usklajevanje urnikov, porazdelitev plovbe med člani), ki so združljive z zakonodajo EU o konkurenci, ter za dve trši omejevanji konkurence: horizontalno določanje cen in izkoriščenost zmogljivosti. Skupinska izjema trših omejevanj je bila utemeljena s tem, da konference stabilizirajo linijske tarife, da vkrcevalcem zagotavljajo nepogrešljivo in učinkovito storitev in da so podvržene učinkoviti konkurenci nečlanov. Uredba 4056/86 je najbolj širokogrudna skupinska izjema, kar jih je uredba ponudila katerikoli industrijski panogi v Evropski uniji. Nobena druga industrijska panoga ne pozna izjeme iz evropskih konkurenčnih pravil za določanje cen. Uredba 4056/86 je edinstvena tudi po tem, da dopušča skupinsko izjemo nedoločenega trajanja. |
| --- | --- |

1.4

V skladu z Uredbo 4056/86 so linijske konference pod določenimi pogoji in obveznostmi dobile pravico do skupinske izjeme. Konference so dobile dovoljenje za izvajanje več dejavnosti (npr. razporeditev tovora in prihodka med člani, usklajevanje urnikov, porazdelitev plovbe med člani), ki so združljive z zakonodajo EU o konkurenci, ter za dve trši omejevanji konkurence: horizontalno določanje cen in izkoriščenost zmogljivosti. Skupinska izjema trših omejevanj je bila utemeljena s tem, da konference stabilizirajo linijske tarife, da vkrcevalcem zagotavljajo nepogrešljivo in učinkovito storitev in da so podvržene učinkoviti konkurenci nečlanov. Uredba 4056/86 je najbolj širokogrudna skupinska izjema, kar jih je uredba ponudila katerikoli industrijski panogi v Evropski uniji. Nobena druga industrijska panoga ne pozna izjeme iz evropskih konkurenčnih pravil za določanje cen. Uredba 4056/86 je edinstvena tudi po tem, da dopušča skupinsko izjemo nedoločenega trajanja.

| 1.5 | Komisija in Evropsko sodišče prve stopnje sta od leta 1986 v številnih primerih (3) preučila več vidikov dejavnosti konferenc. Sodišče je sprejelo več pravnih načel za uporabo Uredbe 4056/86. Ta načela so prevzele konference, ki delujejo na področju linijskega prometa v EU. Zaradi spreminjajočih se tržnih razmer sta se v preteklih letih dramatično zmanjšala obseg in področje delovanja konferenc. Zlasti:






  a) | Konference ne morejo več uresničevati notranjega določanja cen na delih ozemelj multimodalnega prevoza. |
| --- | --- | --- |

1.5

Komisija in Evropsko sodišče prve stopnje sta od leta 1986 v številnih primerih (3) preučila več vidikov dejavnosti konferenc. Sodišče je sprejelo več pravnih načel za uporabo Uredbe 4056/86. Ta načela so prevzele konference, ki delujejo na področju linijskega prometa v EU. Zaradi spreminjajočih se tržnih razmer sta se v preteklih letih dramatično zmanjšala obseg in področje delovanja konferenc. Zlasti:

a)

Konference ne morejo več uresničevati notranjega določanja cen na delih ozemelj multimodalnega prevoza.

| b) | Tarife niso več skupne ali enotne samo za člane konference, temveč tudi za vse vkrcevalce istega blaga. |
| --- | --- |

b)

Tarife niso več skupne ali enotne samo za člane konference, temveč tudi za vse vkrcevalce istega blaga.

| c) | Konference ne smejo omejevati svojih članov, ki želijo z vkrcevalci skleniti individualne pogodbe o ponujanju storitev. |
| --- | --- |

c)

Konference ne smejo omejevati svojih članov, ki želijo z vkrcevalci skleniti individualne pogodbe o ponujanju storitev.

| d) | Upravljanje zmogljivosti se dovoli le, če se tako ne bo umetno ustvaril vrhunec sezone v povezavi s kakršnim koli dvigom tarif. |
| --- | --- |

d)

Upravljanje zmogljivosti se dovoli le, če se tako ne bo umetno ustvaril vrhunec sezone v povezavi s kakršnim koli dvigom tarif.

| 1.6 | Ne samo to, Uredba 4056/86 se ni uporabljala za prevoze z ladjami v prosti plovbi in kabotažo. Ker ni bilo posebne uredbe, sta se za te dejavnosti neposredno uporabljala člena 85 in 86 Pogodbe ES. Področje proste plovbe se je obravnavalo kot eden zelo redkih primerov popolne svetovne konkurence in za kabotažo se je smatralo, da nima pomembnejšega protikonkurenčnega učinka na promet v EU. |
| --- | --- |

1.6

Ne samo to, Uredba 4056/86 se ni uporabljala za prevoze z ladjami v prosti plovbi in kabotažo. Ker ni bilo posebne uredbe, sta se za te dejavnosti neposredno uporabljala člena 85 in 86 Pogodbe ES. Področje proste plovbe se je obravnavalo kot eden zelo redkih primerov popolne svetovne konkurence in za kabotažo se je smatralo, da nima pomembnejšega protikonkurenčnega učinka na promet v EU.

| 1.6.1 | Osnovne značilnosti prevoza z ladjami v prosti plovbi se lahko strnejo v desetih ključnih točk:






  — | globalno konkurenčen trg; |
| --- | --- | --- |

1.6.1

Osnovne značilnosti prevoza z ladjami v prosti plovbi se lahko strnejo v desetih ključnih točk:

—

globalno konkurenčen trg;

| — | vzorec skoraj popolne konkurence; |
| --- | --- |

—

vzorec skoraj popolne konkurence;

| — | različni podtržni segmenti kot odgovor na potrebe strank; |
| --- | --- |

—

različni podtržni segmenti kot odgovor na potrebe strank;

| — | konkurenca med tržnimi segmenti za tovor; |
| --- | --- |

—

konkurenca med tržnimi segmenti za tovor;

| — | nestabilno in nepredvidljivo povpraševanje; |
| --- | --- |

—

nestabilno in nepredvidljivo povpraševanje;

| — | veliko majhnih podjetniških družb; |
| --- | --- |

—

veliko majhnih podjetniških družb;

| — | vzorci globalnega trgovanja; |
| --- | --- |

—

vzorci globalnega trgovanja;

| — | lahkost vstopanja in izstopanja; |
| --- | --- |

—

lahkost vstopanja in izstopanja;

| — | zelo stroškovno učinkovit; |
| --- | --- |

—

zelo stroškovno učinkovit;

| — | sposoben odzivanja na spreminjanje trga in potrebe vkrcevalcev. |
| --- | --- |

—

sposoben odzivanja na spreminjanje trga in potrebe vkrcevalcev.

| 1.6.2 | V splošnem je trg prevoza z ladjami v prosti plovbi izredno razdrobljen. (4) V preteklih tridesetih letih so se zaradi zadovoljevanja posebnih potreb vkrcevalcev in zakupnikov pojavili pooli in poseben promet za razsuti tovor. Tako je ta trg večinoma deloval v zadovoljstvo zakupnikov/vkrcevalcev, ne da bi bil sporen glede na pravila konkurence, niti mednarodno niti v okviru EU. |
| --- | --- |

1.6.2

V splošnem je trg prevoza z ladjami v prosti plovbi izredno razdrobljen. (4) V preteklih tridesetih letih so se zaradi zadovoljevanja posebnih potreb vkrcevalcev in zakupnikov pojavili pooli in poseben promet za razsuti tovor. Tako je ta trg večinoma deloval v zadovoljstvo zakupnikov/vkrcevalcev, ne da bi bil sporen glede na pravila konkurence, niti mednarodno niti v okviru EU.

| 1.7 | Trenutno je na svetu 150 linijskih konferenc, pri čemer jih 28 deluje v prometu v EU in iz nje. V bistvu delujejo na treh večjih območjih prometa v EU in iz nje: tj. v transatlantskem, evropsko-vzhodnoazijskem in evropsko-avstralsko/novozelandskem. Njihovi člani so evropski in neevropski prevozniki v linijskem pomorskem prometu. Poleg tega druge konference delujejo v prometu med EU in Južno Ameriko, EU in zahodno Afriko ter na drugih območjih. |
| --- | --- |

1.7

Trenutno je na svetu 150 linijskih konferenc, pri čemer jih 28 deluje v prometu v EU in iz nje. V bistvu delujejo na treh večjih območjih prometa v EU in iz nje: tj. v transatlantskem, evropsko-vzhodnoazijskem in evropsko-avstralsko/novozelandskem. Njihovi člani so evropski in neevropski prevozniki v linijskem pomorskem prometu. Poleg tega druge konference delujejo v prometu med EU in Južno Ameriko, EU in zahodno Afriko ter na drugih območjih.

| 1.8 | Večina držav OECD priznava sistem linijskih konferenc in zagotavlja kakšno obliko antitrustovske imunitete. ZDA priznavajo odprt sistem konferenc z Zakonom o prenovi čezmorskega ladijskega prometa (5) (OSRA) iz leta 1999. Avstralija predpisuje skupinsko izjemo za linijske konference z Zakonom o avstralski trgovski praksi iz leta 1974 (Del X), ki je bil pregledan leta 1999 in se zdaj spet pregleduje. Tudi Kanada, Japonska in Kitajska podobno priznavajo sistem linijskih konferenc in pod posebnimi pogoji zagotavljajo antitrustovsko imuniteto ali izjeme. |
| --- | --- |

1.8

Večina držav OECD priznava sistem linijskih konferenc in zagotavlja kakšno obliko antitrustovske imunitete. ZDA priznavajo odprt sistem konferenc z Zakonom o prenovi čezmorskega ladijskega prometa (5) (OSRA) iz leta 1999. Avstralija predpisuje skupinsko izjemo za linijske konference z Zakonom o avstralski trgovski praksi iz leta 1974 (Del X), ki je bil pregledan leta 1999 in se zdaj spet pregleduje. Tudi Kanada, Japonska in Kitajska podobno priznavajo sistem linijskih konferenc in pod posebnimi pogoji zagotavljajo antitrustovsko imuniteto ali izjeme.

| 1.9 | Medtem sta bila Linijski kodeks kot temeljni mednarodni instrument, ki ureja linijski pomorski promet med razvitimi državami in državami v razvoju, in sistem linijskih konferenc, kot temeljni mednarodni sistem za koordinacijo linijskih dejavnosti, vključena v veliko pravnih instrumentov, ki jih je sprejela EU.






  — | Evropski sporazumi (po širitvi leta 2004 so zdaj večina odvečni) so določili standardno klavzulo o načelih Linijskega kodeksa in linijskih konferencah kot temeljno merilo, ki ga je treba upoštevati v linijskem prometu. |
| --- | --- | --- |

1.9

Medtem sta bila Linijski kodeks kot temeljni mednarodni instrument, ki ureja linijski pomorski promet med razvitimi državami in državami v razvoju, in sistem linijskih konferenc, kot temeljni mednarodni sistem za koordinacijo linijskih dejavnosti, vključena v veliko pravnih instrumentov, ki jih je sprejela EU.

—

Evropski sporazumi (po širitvi leta 2004 so zdaj večina odvečni) so določili standardno klavzulo o načelih Linijskega kodeksa in linijskih konferencah kot temeljno merilo, ki ga je treba upoštevati v linijskem prometu.

| — | Sporazum med EU in Rusijo (čl. 39(1)(a) in Sporazum med EU in Ukrajino vsebujeta podobne pogoje. |
| --- | --- |

—

Sporazum med EU in Rusijo (čl. 39(1)(a) in Sporazum med EU in Ukrajino vsebujeta podobne pogoje.

| — | Končno so pogajanja STO o „ponudbah“ storitev med EU in drugimi državami temeljila na dogovoru, da je Linijski kodeks predpis, ki se uporablja. |
| --- | --- |

—

Končno so pogajanja STO o „ponudbah“ storitev med EU in drugimi državami temeljila na dogovoru, da je Linijski kodeks predpis, ki se uporablja.

| 1.10 | Zadnje dogajanje na področju urejanja linijskih prevozov kaže, da se je večina razvitih držav (ZDA, Avstralija, Kanada, Japonska) približala sistemu EU in je uredila svoj sistem linijskih konferenc podobno kot EU. Trg se je precej spremenil: od 80. let prejšnjega stoletja neodvisni izvajalci linijskih prevozov (nečlani) na glavnih področjih prometa v Evropo in iz nje povišujejo svoj tržni delež v škodo konferenc. To dokazuje analiza prometa na podlagi prometa, čeprav promet v splošnem ostaja odprt za učinkovito konkurenco. V okviru konferenc pa so se začele izvajati tudi druge dejavnosti, na primer člani konferenc z linijskimi plovili ponujajo storitve na podlagi pogodb z vkrcevalci, pri čemer se vkrcevalec strinja, da se v določenem časovnem obdobju določena količina tovora prevaža po individualno dogovorjenih tarifah. |
| --- | --- |

1.10

Zadnje dogajanje na področju urejanja linijskih prevozov kaže, da se je večina razvitih držav (ZDA, Avstralija, Kanada, Japonska) približala sistemu EU in je uredila svoj sistem linijskih konferenc podobno kot EU. Trg se je precej spremenil: od 80. let prejšnjega stoletja neodvisni izvajalci linijskih prevozov (nečlani) na glavnih področjih prometa v Evropo in iz nje povišujejo svoj tržni delež v škodo konferenc. To dokazuje analiza prometa na podlagi prometa, čeprav promet v splošnem ostaja odprt za učinkovito konkurenco. V okviru konferenc pa so se začele izvajati tudi druge dejavnosti, na primer člani konferenc z linijskimi plovili ponujajo storitve na podlagi pogodb z vkrcevalci, pri čemer se vkrcevalec strinja, da se v določenem časovnem obdobju določena količina tovora prevaža po individualno dogovorjenih tarifah.

| 1.10.1 | Pri zagotavljanju storitev vkrcevalcem področje pogodb o ponujanju storitev ureja sodna praksa EU in zakonodaja ZDA (OSRA 1999). In res se v transatlantskem prometu prek pogodb o ponujanju storitev prepelje 90 % linijskega tovora, v prometu med Evropo ter Avstralijo in Novo Zelandijo pa 75 % do 80 % tovora. Pogodbe o ponujanju storitev med prevoznikom in vkrcevalcem so strogo zaupne. |
| --- | --- |

1.10.1

Pri zagotavljanju storitev vkrcevalcem področje pogodb o ponujanju storitev ureja sodna praksa EU in zakonodaja ZDA (OSRA 1999). In res se v transatlantskem prometu prek pogodb o ponujanju storitev prepelje 90 % linijskega tovora, v prometu med Evropo ter Avstralijo in Novo Zelandijo pa 75 % do 80 % tovora. Pogodbe o ponujanju storitev med prevoznikom in vkrcevalcem so strogo zaupne.

| 1.10.2 | Prevažanje tovora v zabojnikih je občutno spremenilo področje linijskega prometa. Izvajalci linijskih prevozov se vse pogosteje povezujejo v konzorcije, ki opravljajo več linijskih prevozov, a se v okviru svojih konzorcijev ne določajo cen. Prevoz tovora v zabojnikih je kapitalsko intenziven posel, a zagotavlja ekonomijo obsega. Konzorcijem se z Uredbama 479/1992 (6) in 870/1995 (7), ki ju spreminja Uredba 823/2000 (8), ki bo prenehala veljati 25. aprila 2005, pod določenimi pogoji zagotovi skupinska izjema. Linijski konzorciji so pogosta oblika sodelovanja v linijskem pomorskem prometu. |
| --- | --- |

1.10.2

Prevažanje tovora v zabojnikih je občutno spremenilo področje linijskega prometa. Izvajalci linijskih prevozov se vse pogosteje povezujejo v konzorcije, ki opravljajo več linijskih prevozov, a se v okviru svojih konzorcijev ne določajo cen. Prevoz tovora v zabojnikih je kapitalsko intenziven posel, a zagotavlja ekonomijo obsega. Konzorcijem se z Uredbama 479/1992 (6) in 870/1995 (7), ki ju spreminja Uredba 823/2000 (8), ki bo prenehala veljati 25. aprila 2005, pod določenimi pogoji zagotovi skupinska izjema. Linijski konzorciji so pogosta oblika sodelovanja v linijskem pomorskem prometu.

| 1.10.3 | Še ena oblika sodelovanja so tako imenovani diskusijski sporazumi, ki so se pojavili v 80. letih prejšnjega stoletja in jih priznavajo druge jurisdikcije (ZDA, Avstralija in Južna Amerika). |
| --- | --- |

1.10.3

Še ena oblika sodelovanja so tako imenovani diskusijski sporazumi, ki so se pojavili v 80. letih prejšnjega stoletja in jih priznavajo druge jurisdikcije (ZDA, Avstralija in Južna Amerika).

| 1.11 | Leta 2003 je Evropska komisija razveljavila postopkovni del Uredbe 4056/86 in ga nadomestila z Uredbo 1/2003 (9), ki je zdaj izvedbeni predpis, veljaven na vseh področjih gospodarskih dejavnosti. Zato se na področju linijskih prevozov uporabljajo enake določbe o decentralizaciji postopkov o konkurenci kot na vseh drugih področjih. Vendar pa člen 32 Uredbe 1/2003 na svojem področju uporabe predvideva izjemo za promet z ladjami v prosti plovbi in kabotažo v pristanišča EU in iz njih. |
| --- | --- |

1.11

Leta 2003 je Evropska komisija razveljavila postopkovni del Uredbe 4056/86 in ga nadomestila z Uredbo 1/2003 (9), ki je zdaj izvedbeni predpis, veljaven na vseh področjih gospodarskih dejavnosti. Zato se na področju linijskih prevozov uporabljajo enake določbe o decentralizaciji postopkov o konkurenci kot na vseh drugih področjih. Vendar pa člen 32 Uredbe 1/2003 na svojem področju uporabe predvideva izjemo za promet z ladjami v prosti plovbi in kabotažo v pristanišča EU in iz njih.

| 1.12 | Kot je medtem sklenil sekretariat OECD v svojem poročilu za leto 2002 (10), je treba antitrustovske izjeme za linijske konference na področju določanja cen preučiti z namenom, da se jih ukine, razen ko so izrecno in izjemoma upravičene, a je to prepustil presoji posameznih držav članic. Pravilnosti poročila OECD so močno oporekali. Zato je bilo objavljeno le kot poročilo sekretariata OECD. Poleg tega so ključni udeleženci (Kanada, ZDA, Japonska, Avstralija) izjavili, da v tej fazi nikakor ne nameravajo spremeniti svojih ureditev. |
| --- | --- |

1.12

Kot je medtem sklenil sekretariat OECD v svojem poročilu za leto 2002 (10), je treba antitrustovske izjeme za linijske konference na področju določanja cen preučiti z namenom, da se jih ukine, razen ko so izrecno in izjemoma upravičene, a je to prepustil presoji posameznih držav članic. Pravilnosti poročila OECD so močno oporekali. Zato je bilo objavljeno le kot poročilo sekretariata OECD. Poleg tega so ključni udeleženci (Kanada, ZDA, Japonska, Avstralija) izjavili, da v tej fazi nikakor ne nameravajo spremeniti svojih ureditev.

2.   Bela knjiga Evropske komisije 2004

| 2.1 | Evropska komisija se je na pobudo zasedanja Evropskega sveta v Lizboni leta 2000 opravila pregled Uredbe 4056/86. Svet je Komisijo v Lizboni pozval, naj „pospeši liberalizacijo“ na področjih, kot so plin, električna energija, poštne storitve in prevoz. Revizijski postopek se je začel marca 2003 z objavo posvetovalnega dokumenta in 36 stališč udeležencev v lastništvu (vkrcevalci, prevozniki, države članice, odjemalci). Komisiji je pri obravnavi odgovorov pomagala Univerza Erasmus v Rotterdamu. Nato je bila decembra 2003 izvedena javna obravnava in maja 2004 je bil izdan dokument za razpravo, naslovljen na države članice. Dne 13. oktobra 2004 je Komisija objavila Belo knjigo s Prilogo, v kateri obravnava razveljavitev skupinske izjeme za linijske konference. V njej analizira, ali ohraniti, spremeniti ali razveljaviti veljavno Uredbo, ali pa jo nadomestiti z izbirnimi ureditvami, kakršen je predlog Evropske zveze za linijske posle (ELAA). Predlaga se način usmerjanja za področje prevozov z ladjami v prosti plovbi. Komisija tudi poziva odbor, naj v roku dveh mesecev predloži komentarje. |
| --- | --- |

2.1

Evropska komisija se je na pobudo zasedanja Evropskega sveta v Lizboni leta 2000 opravila pregled Uredbe 4056/86. Svet je Komisijo v Lizboni pozval, naj „pospeši liberalizacijo“ na področjih, kot so plin, električna energija, poštne storitve in prevoz. Revizijski postopek se je začel marca 2003 z objavo posvetovalnega dokumenta in 36 stališč udeležencev v lastništvu (vkrcevalci, prevozniki, države članice, odjemalci). Komisiji je pri obravnavi odgovorov pomagala Univerza Erasmus v Rotterdamu. Nato je bila decembra 2003 izvedena javna obravnava in maja 2004 je bil izdan dokument za razpravo, naslovljen na države članice. Dne 13. oktobra 2004 je Komisija objavila Belo knjigo s Prilogo, v kateri obravnava razveljavitev skupinske izjeme za linijske konference. V njej analizira, ali ohraniti, spremeniti ali razveljaviti veljavno Uredbo, ali pa jo nadomestiti z izbirnimi ureditvami, kakršen je predlog Evropske zveze za linijske posle (ELAA). Predlaga se način usmerjanja za področje prevozov z ladjami v prosti plovbi. Komisija tudi poziva odbor, naj v roku dveh mesecev predloži komentarje.

| 2.2 | Bela knjiga obravnava več temeljnih vprašanj: ali sta ob upoštevanju, da imajo linijske konference v skladu s členom 81(3) ES pravico do skupinske izjeme, določanje cen in izkoriščenost zmogljivosti še vedno upravičena. Komisija sklene, da v sedanjih tržnih razmerah ohranjanje skupinske izjeme za linijske konference ni upravičeno, saj se lahko cene stabilizira z drugimi manj omejevalnimi oblikami sodelovanja in štiri kumulativni pogoji iz člena 81(3), s katerimi se je izjeme upravičevalo, niso več izpolnjeni. |
| --- | --- |

2.2

Bela knjiga obravnava več temeljnih vprašanj: ali sta ob upoštevanju, da imajo linijske konference v skladu s členom 81(3) ES pravico do skupinske izjeme, določanje cen in izkoriščenost zmogljivosti še vedno upravičena. Komisija sklene, da v sedanjih tržnih razmerah ohranjanje skupinske izjeme za linijske konference ni upravičeno, saj se lahko cene stabilizira z drugimi manj omejevalnimi oblikami sodelovanja in štiri kumulativni pogoji iz člena 81(3), s katerimi se je izjeme upravičevalo, niso več izpolnjeni.

| 2.2.1 | Bela knjiga raziskuje, ali je za nov poslovni okvir sodelovanja na področju linijskega prometa primeren kak drugi pravni instrument. Sklene, da se bodo zbirali predlogi delničarjev glede ustreznih pravnih instrumentov in drugih možnosti za okvirno sodelovanje med linijskimi prevozniki. |
| --- | --- |

2.2.1

Bela knjiga raziskuje, ali je za nov poslovni okvir sodelovanja na področju linijskega prometa primeren kak drugi pravni instrument. Sklene, da se bodo zbirali predlogi delničarjev glede ustreznih pravnih instrumentov in drugih možnosti za okvirno sodelovanje med linijskimi prevozniki.

| 2.3 | Bela knjiga raziskuje, ali sta prevoz z ladjami v prosti plovbi in kabotaža še vedno upravičeno izključena iz izvajanja pravil o konkurenci iz Uredbe 1/2003. Sklene, da drugačna obravnava navedenih storitev od drugih gospodarskih področij ni bila verodostojno upravičena. Zato predlaga, da bi se za te storitve začela uporabljati postopkovna Uredba 1/2003. Predlaga še, da bo zaradi pravne varnosti premislila o izdaji določenih smernic, s čimer bi prevoznikom olajšala notranjo presojo sporazumov, s katerimi se povezujejo v poole. |
| --- | --- |

2.3

Bela knjiga raziskuje, ali sta prevoz z ladjami v prosti plovbi in kabotaža še vedno upravičeno izključena iz izvajanja pravil o konkurenci iz Uredbe 1/2003. Sklene, da drugačna obravnava navedenih storitev od drugih gospodarskih področij ni bila verodostojno upravičena. Zato predlaga, da bi se za te storitve začela uporabljati postopkovna Uredba 1/2003. Predlaga še, da bo zaradi pravne varnosti premislila o izdaji določenih smernic, s čimer bi prevoznikom olajšala notranjo presojo sporazumov, s katerimi se povezujejo v poole.

| 2.4 | Treba je omeniti, da je ravno zaradi tega področja ustanovljena (2003) Evropska zveza za linijske posle (ELLA) predlagala nov poslovni okvir za sodelovanje med prevozniki v linijskem pomorskem prometu. Predlaga namreč nov poslovni okvir za razpravo med progami o izkoriščanju zmogljivosti, tržnih deležih, razvoju tovora glede na področja, javno dostopnem ceniku, razpravi glede dodatnih dajatev/drugih stroškov. |
| --- | --- |

2.4

Treba je omeniti, da je ravno zaradi tega področja ustanovljena (2003) Evropska zveza za linijske posle (ELLA) predlagala nov poslovni okvir za sodelovanje med prevozniki v linijskem pomorskem prometu. Predlaga namreč nov poslovni okvir za razpravo med progami o izkoriščanju zmogljivosti, tržnih deležih, razvoju tovora glede na področja, javno dostopnem ceniku, razpravi glede dodatnih dajatev/drugih stroškov.

3.   Splošne pripombe

| 3.1 | EESO pozorno spremlja reševanje tega vprašanja od 80. let prejšnjega stoletja in je v letih 1982 (11) in 1985 (12) sprejel dve mnenji, bistvu katerih so dodali Uredbo 4056/86. Tako EESO pozdravlja Belo knjigo in brainstorming, ki ga je spodbudila Komisija, in upa, da bo pomembno prispeval k oblikovanju smiselne konkurenčne ureditve v EU in svetu. |
| --- | --- |

3.1

EESO pozorno spremlja reševanje tega vprašanja od 80. let prejšnjega stoletja in je v letih 1982 (11) in 1985 (12) sprejel dve mnenji, bistvu katerih so dodali Uredbo 4056/86. Tako EESO pozdravlja Belo knjigo in brainstorming, ki ga je spodbudila Komisija, in upa, da bo pomembno prispeval k oblikovanju smiselne konkurenčne ureditve v EU in svetu.

| 3.1.1 | Priloga k Beli knjigi ponuja analizo združljivosti linijskih konferenc s štirimi kumulativnimi merili iz člena 81(3) ES. Vendar pa je v zadnjih letih v pravni praksi EU izkoriščenost zmogljivosti dovoljena le, če se z njo ne ustvari umetno vrhunca sezone v povezavi dvigom tarif (13), tako da je konference večinoma ne morejo več določati cen in človek se lahko vpraša, ali so štiri kumulativna merila iz člena 81(3) ES še vedno izpolnjena. |
| --- | --- |

3.1.1

Priloga k Beli knjigi ponuja analizo združljivosti linijskih konferenc s štirimi kumulativnimi merili iz člena 81(3) ES. Vendar pa je v zadnjih letih v pravni praksi EU izkoriščenost zmogljivosti dovoljena le, če se z njo ne ustvari umetno vrhunca sezone v povezavi dvigom tarif (13), tako da je konference večinoma ne morejo več določati cen in človek se lahko vpraša, ali so štiri kumulativna merila iz člena 81(3) ES še vedno izpolnjena.

| 3.1.2 | EESO bi rad dobil več analiz naraščanja vloge nečlanov od 80. let prejšnjega stoletja. Razpoložljivi podatki kažejo, da konference ne ovirajo uveljavitve nečlanov, ki so si zagotovili že precejšnje deleže. Učinkovita konkurenca torej obstaja in četrto kumulativno merilo čl. 81(3) ES (prepoved izločanja konkurence) je izpolnjeno. Podobno razpoložljivi podatki glede vključenosti potnih stroškov v cene izdelkov široke porabe kažejo, da so dosegli najnižji odstotni delež. Zato se lahko vprašamo, ali konference potrošnikom določajo negativne cene. |
| --- | --- |

3.1.2

EESO bi rad dobil več analiz naraščanja vloge nečlanov od 80. let prejšnjega stoletja. Razpoložljivi podatki kažejo, da konference ne ovirajo uveljavitve nečlanov, ki so si zagotovili že precejšnje deleže. Učinkovita konkurenca torej obstaja in četrto kumulativno merilo čl. 81(3) ES (prepoved izločanja konkurence) je izpolnjeno. Podobno razpoložljivi podatki glede vključenosti potnih stroškov v cene izdelkov široke porabe kažejo, da so dosegli najnižji odstotni delež. Zato se lahko vprašamo, ali konference potrošnikom določajo negativne cene.

| 3.1.3 | Uredba 4056/86 je bila plod tržnih razmer, ki so prevladovale v osemdesetih letih prejšnjega stoletja. Je del paketa štirih pomorskih Uredb, sprejetih leta 1986, ki so temelj skupne politike o pomorskem prometu EU. Konference so 18 let uživale velikodušno zakonsko obravnavo v okviru prava EU. |
| --- | --- |

3.1.3

Uredba 4056/86 je bila plod tržnih razmer, ki so prevladovale v osemdesetih letih prejšnjega stoletja. Je del paketa štirih pomorskih Uredb, sprejetih leta 1986, ki so temelj skupne politike o pomorskem prometu EU. Konference so 18 let uživale velikodušno zakonsko obravnavo v okviru prava EU.

| 3.2 | EESO opozarja, da se Komisija sklicuje na mednarodni položaj linijskih konferenc in kontekst pravne ureditve v ZDA in Avstraliji, ne obravnava pa njegovih pravnih posledic. Štirinajst držav članic EU in Norveška je podpisalo Linijski kodeks ali pristopilo k njemu: če se Uredba 4056/86 razveljavi, bodo morale Kodeks odpovedati. Treba je opozoriti, da v skladu s čl. 50 Linijskega kodeksa odpoved njegovih določil začne veljati eno leto ali pozneje po tem, ko je depozitar prejel obvestilo. Uredbo 954/79 bo treba razveljaviti. „Ponudbe“ STO bo treba ustrezno spremeniti. Bela knjiga ne obravnava problemov pogodbenega prava, ki izhajajo iz morebitne odprave sistema linijskih konferenc. EU se bo morala spopasti s ponovnimi pogajanji glede sporazumov med EU in Ukrajino ter EU in Rusijo. |
| --- | --- |

3.2

EESO opozarja, da se Komisija sklicuje na mednarodni položaj linijskih konferenc in kontekst pravne ureditve v ZDA in Avstraliji, ne obravnava pa njegovih pravnih posledic. Štirinajst držav članic EU in Norveška je podpisalo Linijski kodeks ali pristopilo k njemu: če se Uredba 4056/86 razveljavi, bodo morale Kodeks odpovedati. Treba je opozoriti, da v skladu s čl. 50 Linijskega kodeksa odpoved njegovih določil začne veljati eno leto ali pozneje po tem, ko je depozitar prejel obvestilo. Uredbo 954/79 bo treba razveljaviti. „Ponudbe“ STO bo treba ustrezno spremeniti. Bela knjiga ne obravnava problemov pogodbenega prava, ki izhajajo iz morebitne odprave sistema linijskih konferenc. EU se bo morala spopasti s ponovnimi pogajanji glede sporazumov med EU in Ukrajino ter EU in Rusijo.

| 3.3 | Konference se lahko ohranijo in razvijajo legitimne dejavnosti, namesto da bi jih odpravili. Konferenca organizira linijski promet med razvitimi državami in državami v razvoju. Kaj se bo zgodilo prometom na drugi strani, če bo na območju prometa v EU konferenca ukinjena? Ostajajo na primer konference med EU in Južno Ameriko ter EU in zahodno Afriko in zanje se uporablja Linijski kodeks. Bela knjiga se teh problemov ni dotaknila. |
| --- | --- |

3.3

Konference se lahko ohranijo in razvijajo legitimne dejavnosti, namesto da bi jih odpravili. Konferenca organizira linijski promet med razvitimi državami in državami v razvoju. Kaj se bo zgodilo prometom na drugi strani, če bo na območju prometa v EU konferenca ukinjena? Ostajajo na primer konference med EU in Južno Ameriko ter EU in zahodno Afriko in zanje se uporablja Linijski kodeks. Bela knjiga se teh problemov ni dotaknila.

| 3.4 | Zakaj je treba ukiniti sistem konferenc, če lahko konferenca izvaja dejavnosti, ki ne omejujejo konkurence? Te možnosti Bela knjiga ni raziskala. Dejavnosti, kot so razporeditev tovora/prihodkov, usklajevanje voznega reda/plovb bi lahko opravile preskus štirih kumulativnih meril. Nizozemska in nemška vlada v dokumentu za razpravo (14) raziskujeta možne oblike sodelovanja in možne pravne instrumente. To pobudo je treba upoštevati. Še več, tudi nekatere dejavnosti, ki so jih predlagali Evropska zveza za linijske posle ter nemški in nizozemski dokument za razpravo, bi lahko opravile preskus štirih kumulativnih meril. Zato ukinitev obstoječe skupinske izjeme ni zaskrbljujoča; zaskrbljujoča je enostranska ukinitev sistema linijskih konferenc, ki ga načrtuje EU brez posvetovanja z ostalimi pomembnimi industrijskimi državami (OECD) oziroma državami v razvoju. |
| --- | --- |

3.4

Zakaj je treba ukiniti sistem konferenc, če lahko konferenca izvaja dejavnosti, ki ne omejujejo konkurence? Te možnosti Bela knjiga ni raziskala. Dejavnosti, kot so razporeditev tovora/prihodkov, usklajevanje voznega reda/plovb bi lahko opravile preskus štirih kumulativnih meril. Nizozemska in nemška vlada v dokumentu za razpravo (14) raziskujeta možne oblike sodelovanja in možne pravne instrumente. To pobudo je treba upoštevati. Še več, tudi nekatere dejavnosti, ki so jih predlagali Evropska zveza za linijske posle ter nemški in nizozemski dokument za razpravo, bi lahko opravile preskus štirih kumulativnih meril. Zato ukinitev obstoječe skupinske izjeme ni zaskrbljujoča; zaskrbljujoča je enostranska ukinitev sistema linijskih konferenc, ki ga načrtuje EU brez posvetovanja z ostalimi pomembnimi industrijskimi državami (OECD) oziroma državami v razvoju.

| 3.5 | Na podlagi zgornjega je očitno, da je ukinitev skupinske izjeme mogoče predvideti, ukinitev linijskih konferenc pa sproža vrsto pravnih problemov, ki jih treba najprej obravnavati. Poleg tega je treba novo ureditev EU uskladiti z mednarodnim ureditvenim okvirom. Enostranski ukrep EU je nesprejemljiv, saj so linijske konference sistem, prisoten povsod po svetu. Bela knjiga ne analizira dovolj mednarodnih posledic na ureditveni ravni (tj. mednarodne obveznosti EU in njenih držav članic) niti težav pogodbenega prava zaradi ukinitve linijskih konferenc. |
| --- | --- |

3.5

Na podlagi zgornjega je očitno, da je ukinitev skupinske izjeme mogoče predvideti, ukinitev linijskih konferenc pa sproža vrsto pravnih problemov, ki jih treba najprej obravnavati. Poleg tega je treba novo ureditev EU uskladiti z mednarodnim ureditvenim okvirom. Enostranski ukrep EU je nesprejemljiv, saj so linijske konference sistem, prisoten povsod po svetu. Bela knjiga ne analizira dovolj mednarodnih posledic na ureditveni ravni (tj. mednarodne obveznosti EU in njenih držav članic) niti težav pogodbenega prava zaradi ukinitve linijskih konferenc.

| 3.6 | EESO vztraja, da mora Linijski kodeks (in sistem konferenc, v okviru katerega je nastal) kljub svojim pomanjkljivostim in zastarelosti ostati temelj paketa štirih pomorskih uredb iz leta 1986, ki tvorijo 1. fazo skupne politike EU na področju pomorskega prometa. Tri uredbe od štirih temeljijo na Linijskem kodeksu in se nanj neposredno nanašajo. In sicer, Uredba 4055/86, Uredba 4056/86 in Uredba 4085/86 (15). Zgornji paket je bil rezultat večletnih poglobljenih pogajanj in je vzpostavil občutljivo ravnotežje vzajemnih ugodnosti med državami članicami. Preden bi sprožili postopek za razveljavitev Uredbe 4056/86 bi bilo treba spremeniti tudi Uredbi 4055/86 in 4058/86. |
| --- | --- |

3.6

EESO vztraja, da mora Linijski kodeks (in sistem konferenc, v okviru katerega je nastal) kljub svojim pomanjkljivostim in zastarelosti ostati temelj paketa štirih pomorskih uredb iz leta 1986, ki tvorijo 1. fazo skupne politike EU na področju pomorskega prometa. Tri uredbe od štirih temeljijo na Linijskem kodeksu in se nanj neposredno nanašajo. In sicer, Uredba 4055/86, Uredba 4056/86 in Uredba 4085/86 (15). Zgornji paket je bil rezultat večletnih poglobljenih pogajanj in je vzpostavil občutljivo ravnotežje vzajemnih ugodnosti med državami članicami. Preden bi sprožili postopek za razveljavitev Uredbe 4056/86 bi bilo treba spremeniti tudi Uredbi 4055/86 in 4058/86.

| 3.7 | Ker sistem konferenc pregledujejo tudi druge jurisdikcije, bi bilo bolj smiselno, če bi se EU — namesto enostranskega ukrepanja — povezala s temi jurisdikcijami z namenom vzpostavitve novega mednarodnega režima, združljivega po vsem svetu. Sicer bo EU ukinila svoj sistem brez posvetovanja in usklajevanja z ZDA in Avstralijo, ki so se mu že približale. Vprašanje bi lahko obravnavalo tudi Mednarodno omrežje za konkurenco, katerega ustanovni član je Komisija (2001). Mednarodno omrežje za konkurenco je vodilni forum za razprave o mednarodni politiki konkurence na multilateralni ravni. Takšna ukinitev bi pomenila škodo in kazen za evropske prevoznike, ki so kljub ostri konkurenci podjetij iz nečlanic EU (večinoma azijskih držav) na vrhu seznama najboljših pomorskih podjetij na svetu (prva štiri podjetja na seznamu so evropska). Zaradi zgoraj navedenih razlogov bi morali o reviziji Uredbe 4056/86 razpravljati na ravni Mednarodnega omrežja za konkurenco. |
| --- | --- |

3.7

Ker sistem konferenc pregledujejo tudi druge jurisdikcije, bi bilo bolj smiselno, če bi se EU — namesto enostranskega ukrepanja — povezala s temi jurisdikcijami z namenom vzpostavitve novega mednarodnega režima, združljivega po vsem svetu. Sicer bo EU ukinila svoj sistem brez posvetovanja in usklajevanja z ZDA in Avstralijo, ki so se mu že približale. Vprašanje bi lahko obravnavalo tudi Mednarodno omrežje za konkurenco, katerega ustanovni član je Komisija (2001). Mednarodno omrežje za konkurenco je vodilni forum za razprave o mednarodni politiki konkurence na multilateralni ravni. Takšna ukinitev bi pomenila škodo in kazen za evropske prevoznike, ki so kljub ostri konkurenci podjetij iz nečlanic EU (večinoma azijskih držav) na vrhu seznama najboljših pomorskih podjetij na svetu (prva štiri podjetja na seznamu so evropska). Zaradi zgoraj navedenih razlogov bi morali o reviziji Uredbe 4056/86 razpravljati na ravni Mednarodnega omrežja za konkurenco.

| 3.8 | EESO se zaveda, da je ta postopek lahko dolgotrajen. Zato predlaga razveljavitev Uredbe 4056/86 in njeno nadomestitev z novo uredbo Komisije, dokler ni mednarodno dogovorjenega sistema, ki bi zamenjal Linijski kodeks, in dokler se različne jurisdikcije ne uskladijo glede zamenjave sistema linijskih konferenc na področju pravne ureditve. Nova uredba mora zagotoviti skupinsko izjemo pod strogimi pogoji, ki bo v skladu s posebnimi merili sodne prakse EU (npr. primer TACA in drugi). |
| --- | --- |

3.8

EESO se zaveda, da je ta postopek lahko dolgotrajen. Zato predlaga razveljavitev Uredbe 4056/86 in njeno nadomestitev z novo uredbo Komisije, dokler ni mednarodno dogovorjenega sistema, ki bi zamenjal Linijski kodeks, in dokler se različne jurisdikcije ne uskladijo glede zamenjave sistema linijskih konferenc na področju pravne ureditve. Nova uredba mora zagotoviti skupinsko izjemo pod strogimi pogoji, ki bo v skladu s posebnimi merili sodne prakse EU (npr. primer TACA in drugi).

| 3.9 | Popolna deregulacija brez ustreznega novega pravnega instrumenta ni priporočljiva zaradi dodatnih razlogov: Na novo vzpostavljeno Evropsko omrežje za konkurenco (16) uvaja decentralizacijo na tem področju, saj bodo primere konkurence obravnavali nacionalni organi. Deset novih držav članic razširjene EU lahko potrebuje nasvete o vsebini in postopku. Potrebno bo določeno izobraževalno obdobje, v katerem bi te države seznanili s tržnimi gospodarstvi, pri čemer je treba upoštevati, da nekatere od teh držav nimajo organov za konkurenco. Potrebna bo uredba o posebnih merilih za morebitno protikonkurenčno ravnanje pri različnih oblikah sodelovanja v linijskem prometu. Sicer bo to področje postalo raj za odvetnike, saj bo povzročilo različno uporabo prava EU v državah članicah. |
| --- | --- |

3.9

Popolna deregulacija brez ustreznega novega pravnega instrumenta ni priporočljiva zaradi dodatnih razlogov: Na novo vzpostavljeno Evropsko omrežje za konkurenco (16) uvaja decentralizacijo na tem področju, saj bodo primere konkurence obravnavali nacionalni organi. Deset novih držav članic razširjene EU lahko potrebuje nasvete o vsebini in postopku. Potrebno bo določeno izobraževalno obdobje, v katerem bi te države seznanili s tržnimi gospodarstvi, pri čemer je treba upoštevati, da nekatere od teh držav nimajo organov za konkurenco. Potrebna bo uredba o posebnih merilih za morebitno protikonkurenčno ravnanje pri različnih oblikah sodelovanja v linijskem prometu. Sicer bo to področje postalo raj za odvetnike, saj bo povzročilo različno uporabo prava EU v državah članicah.

| 3.10 | EESO verjame, da se decentralizacija postopkov o konkurenci ne bi smela prekrivati z deregulacijo linijskega sistema. Zaradi vsega naštetega deregulacija na tej stopnji ni priporočljiva. Deregulacija lahko celo poveča koncentracijo in zniža število prevoznikov na trgu. |
| --- | --- |

3.10

EESO verjame, da se decentralizacija postopkov o konkurenci ne bi smela prekrivati z deregulacijo linijskega sistema. Zaradi vsega naštetega deregulacija na tej stopnji ni priporočljiva. Deregulacija lahko celo poveča koncentracijo in zniža število prevoznikov na trgu.

| 3.11 | Pričakujemo lahko predlog Bele knjige o obravnavanju prevoza v prosti plovbi in kabotaže. Predvideva se, da velika večina primerov ne bo povzročila konkurenčnih problemov (17). Vendar pa je zaradi pravne varnosti smiselno, da Komisija za poole in prevoznike v posebnem prometu za razsuti tovor zagotovi smernice za notranjo presojo glede njihove skladnosti s členom 81 ES, pri tem pa upošteva, da niso več dovoljene priglasitve sporazumov in postopki oporekanja. |
| --- | --- |

3.11

Pričakujemo lahko predlog Bele knjige o obravnavanju prevoza v prosti plovbi in kabotaže. Predvideva se, da velika večina primerov ne bo povzročila konkurenčnih problemov (17). Vendar pa je zaradi pravne varnosti smiselno, da Komisija za poole in prevoznike v posebnem prometu za razsuti tovor zagotovi smernice za notranjo presojo glede njihove skladnosti s členom 81 ES, pri tem pa upošteva, da niso več dovoljene priglasitve sporazumov in postopki oporekanja.

4.   Posebne pripombe

| 4.1 | Bela knjiga ne obravnava zaščite položaja nečlanov. Izhaja iz prepričanja, da se je njihov tržni delež od osemdesetih let povečal, in predvideva, da se bo to nadaljevalo tudi v prihodnje. Vendar pa je treba v vsaki novi uredbi ohraniti nadzorne ukrepe iz Uredbe 4056/86, da ne bi okrnili njihove dejavnosti in da bi ohranili odprto trgovino. |
| --- | --- |

4.1

Bela knjiga ne obravnava zaščite položaja nečlanov. Izhaja iz prepričanja, da se je njihov tržni delež od osemdesetih let povečal, in predvideva, da se bo to nadaljevalo tudi v prihodnje. Vendar pa je treba v vsaki novi uredbi ohraniti nadzorne ukrepe iz Uredbe 4056/86, da ne bi okrnili njihove dejavnosti in da bi ohranili odprto trgovino.

| 4.2 | Bela knjiga sprejema, da lahko razveljavitev antitrustovske imunitete privede do večje koncentracije, tj. združevanja in prevzemov, ki lahko povzročijo enostransko povečanje tržne moči ali povečajo tveganje za tajno dogovarjanje zaradi zmanjševanja števila akterjev na trgu (stran 19, odst. 73,74 Priloge k Beli knjigi). Kako lahko sedanja uredba o kontroli združevanja ščiti področje prometa, če zaradi visokih stroškov in nestabilnosti trga, kar ne zagotavlja dobrih rezultatov, ni novih udeležencev v linijskem prometu? Ni realno pričakovati, da bi majhni in srednji prevozniki, ki se bojujejo za preživetje, izvajali dolge in drage postopke v skladu z uredbo o združevanju, da bi preprečili združevanja in nastajanje velikih prevoznikov. Zakon bi moral predvideti nadzorne ukrepe. |
| --- | --- |

4.2

Bela knjiga sprejema, da lahko razveljavitev antitrustovske imunitete privede do večje koncentracije, tj. združevanja in prevzemov, ki lahko povzročijo enostransko povečanje tržne moči ali povečajo tveganje za tajno dogovarjanje zaradi zmanjševanja števila akterjev na trgu (stran 19, odst. 73,74 Priloge k Beli knjigi). Kako lahko sedanja uredba o kontroli združevanja ščiti področje prometa, če zaradi visokih stroškov in nestabilnosti trga, kar ne zagotavlja dobrih rezultatov, ni novih udeležencev v linijskem prometu? Ni realno pričakovati, da bi majhni in srednji prevozniki, ki se bojujejo za preživetje, izvajali dolge in drage postopke v skladu z uredbo o združevanju, da bi preprečili združevanja in nastajanje velikih prevoznikov. Zakon bi moral predvideti nadzorne ukrepe.

| 4.3 | Komisija se sprašuje (str. 17 odst. 64, Priloga k Beli knjigi), ali ne bo ciklični značaj trga z zabojniki, na katerem ne bo kolektivnega delovanja, povzročil stalnega toka družb, ki bodo vstopale na trg in izstopale z njega. Neučinkoviti prevozniki svoja plovila prodajo in na trg vstopijo učinkovite družbe. To je precej poenostavljen pogled na trg. Danes zaradi gromozanskih stroškov in nestabilnosti prometa, ki ne zagotavljata povračil, skoraj ni novih udeležencev na področju linijskega prometa, zlasti ne na odprtem morju. Poleg tega razločevanje med učinkovitimi in neučinkovitimi prevozniki ni pravilno. Na zelo konkurenčnem področju linijskega prometa neučinkoviti prevozniki ne morejo preživeti. |
| --- | --- |

4.3

Komisija se sprašuje (str. 17 odst. 64, Priloga k Beli knjigi), ali ne bo ciklični značaj trga z zabojniki, na katerem ne bo kolektivnega delovanja, povzročil stalnega toka družb, ki bodo vstopale na trg in izstopale z njega. Neučinkoviti prevozniki svoja plovila prodajo in na trg vstopijo učinkovite družbe. To je precej poenostavljen pogled na trg. Danes zaradi gromozanskih stroškov in nestabilnosti prometa, ki ne zagotavljata povračil, skoraj ni novih udeležencev na področju linijskega prometa, zlasti ne na odprtem morju. Poleg tega razločevanje med učinkovitimi in neučinkovitimi prevozniki ni pravilno. Na zelo konkurenčnem področju linijskega prometa neučinkoviti prevozniki ne morejo preživeti.

| 4.4 | Zaradi razlogov, podanih v poglavju 3, mora biti določba o neskladju zakonov iz Uredbe 4056/89 v novi uredbi ohranjena. |
| --- | --- |

4.4

Zaradi razlogov, podanih v poglavju 3, mora biti določba o neskladju zakonov iz Uredbe 4056/89 v novi uredbi ohranjena.

5.   Sklepi

| 5.1 | EESO pozdravlja pobudo Bele knjige in izvajanje brainstorminga, ki jih je ob upoštevanju njegovih pripomb sprožila Komisija. |
| --- | --- |

5.1

EESO pozdravlja pobudo Bele knjige in izvajanje brainstorminga, ki jih je ob upoštevanju njegovih pripomb sprožila Komisija.

| 5.2 | Kakršen koli prihodnji okvir mora biti skladen s členom 81 ES in uravnotežen, torej mora uresničevati zahteve vkrcevalcev in prevoznikov. Enakopravno mora skrbeti za ponudbo in povpraševanje v dejavnosti linijskih prevozov. Biti mora pregleden in zagotavljati preživetje neodvisnim linijskim prevoznikom (tj. nečlanom). |
| --- | --- |

5.2

Kakršen koli prihodnji okvir mora biti skladen s členom 81 ES in uravnotežen, torej mora uresničevati zahteve vkrcevalcev in prevoznikov. Enakopravno mora skrbeti za ponudbo in povpraševanje v dejavnosti linijskih prevozov. Biti mora pregleden in zagotavljati preživetje neodvisnim linijskim prevoznikom (tj. nečlanom).

| 5.3 | Po prepričanju EESO nove uredbe ne smejo biti izdelane v okviru Sveta, ampak jih mora izdati Komisija, s čimer se jih izenači z drugimi evropskimi uredbami zakonodaje o konkurenci. Če pa se to sprejme, je Komisija zadolžena za bolj natančno spremljanje posebnosti pomorskega prometa in mednarodnih posledic nove pravne ureditve. Po mnenju EESO je pobuda Bele knjige za iskanje alternativnih sistemov pozitivna. |
| --- | --- |

5.3

Po prepričanju EESO nove uredbe ne smejo biti izdelane v okviru Sveta, ampak jih mora izdati Komisija, s čimer se jih izenači z drugimi evropskimi uredbami zakonodaje o konkurenci. Če pa se to sprejme, je Komisija zadolžena za bolj natančno spremljanje posebnosti pomorskega prometa in mednarodnih posledic nove pravne ureditve. Po mnenju EESO je pobuda Bele knjige za iskanje alternativnih sistemov pozitivna.

| 5.4 | Tradicionalno imajo konference v vseh pravnih ureditvah pravico do nekakšne oblike imunosti pred pravili konkurence, ker pa tega ne pregleduje noben pristojni organ (npr. ZDA, Kanada, Avstralija, Japonska), je ta imunost razveljavljena. Področje linijskega prometa se korenito spreminja in ta proces se bo nadaljeval tudi v prihodnje. Tržni delež konferenc se je zmanjšal in večinoma se sklepajo individualne pogodbe o storitvah, ki jih imajo prevozniki raje, priznavajo pa jih tudi druge pravne ureditve. Poleg tega so v svetu vse bolj razširjeni diskusijski sporazumi ter konzorciji in povezave. |
| --- | --- |

5.4

Tradicionalno imajo konference v vseh pravnih ureditvah pravico do nekakšne oblike imunosti pred pravili konkurence, ker pa tega ne pregleduje noben pristojni organ (npr. ZDA, Kanada, Avstralija, Japonska), je ta imunost razveljavljena. Področje linijskega prometa se korenito spreminja in ta proces se bo nadaljeval tudi v prihodnje. Tržni delež konferenc se je zmanjšal in večinoma se sklepajo individualne pogodbe o storitvah, ki jih imajo prevozniki raje, priznavajo pa jih tudi druge pravne ureditve. Poleg tega so v svetu vse bolj razširjeni diskusijski sporazumi ter konzorciji in povezave.

| 5.5 | Če se Uredba 4056/86 razveljavi in se je ne nadomesti z novo uredbo, ki bo zagotavljala skupinsko izjemo, bo treba v pogajanja, vnovična pogajanja glede sporazumov z več tretjimi državami vložiti ogromno pravniškega dela, poleg tega bo treba precej spreminjati pravni red Evropskih skupnosti (npr. Uredbo 954/79, Uredbo 4055/86, Uredbo 4058/86). In ne samo to, države članice EU bodo morale odpovedati Linijski kodeks. EESO zahteva, naj se Komisija spopade s temi pravnimi težavami, preden se posveti alternativnim sistemom, s katerimi bi nadomestili linijske konference, in odpravi zdajšnjo skupinsko izjemo. |
| --- | --- |

5.5

Če se Uredba 4056/86 razveljavi in se je ne nadomesti z novo uredbo, ki bo zagotavljala skupinsko izjemo, bo treba v pogajanja, vnovična pogajanja glede sporazumov z več tretjimi državami vložiti ogromno pravniškega dela, poleg tega bo treba precej spreminjati pravni red Evropskih skupnosti (npr. Uredbo 954/79, Uredbo 4055/86, Uredbo 4058/86). In ne samo to, države članice EU bodo morale odpovedati Linijski kodeks. EESO zahteva, naj se Komisija spopade s temi pravnimi težavami, preden se posveti alternativnim sistemom, s katerimi bi nadomestili linijske konference, in odpravi zdajšnjo skupinsko izjemo.

| 5.6 | Zaradi pravnih težav, ki bi jih povzročila odprava linijskih konferenc, EESO zahteva, da Komisija izvede pravno študijo ureditvenih sprememb, če bi konference ukinila EU, v preostalih delih sveta pa bi še vedno delovale. Takšna študija bo pokazala, da deregulacija linijskega prometa, zlasti zdaj, ko se prekriva z decentralizacijo in prenašanjem pristojnosti organov, pristojnih za konkurenco, na države članice, mogoče ne prinaša nikakršnih dodanih koristi. Sicer se bomo spopadali s pravno praznino brez natančnih pravil za to področje. |
| --- | --- |

5.6

Zaradi pravnih težav, ki bi jih povzročila odprava linijskih konferenc, EESO zahteva, da Komisija izvede pravno študijo ureditvenih sprememb, če bi konference ukinila EU, v preostalih delih sveta pa bi še vedno delovale. Takšna študija bo pokazala, da deregulacija linijskega prometa, zlasti zdaj, ko se prekriva z decentralizacijo in prenašanjem pristojnosti organov, pristojnih za konkurenco, na države članice, mogoče ne prinaša nikakršnih dodanih koristi. Sicer se bomo spopadali s pravno praznino brez natančnih pravil za to področje.

| 5.7 | Po prepričanju EESO je ohranjanje linijskih konferenc v EU upravičeno, dokler se ne vzpostavi nov način ureditve po vsem svetu. Sistem konferenc je potemtakem še vedno potreben, saj je podlaga za svetovno pravno ureditev linijskega pomorskega prometa. Mednarodni učinki odprave skupinske izjeme s strani EU v zvezi z državami v razvoju in drugimi državami OECD bodo mnogostranski in precejšnji. |
| --- | --- |

5.7

Po prepričanju EESO je ohranjanje linijskih konferenc v EU upravičeno, dokler se ne vzpostavi nov način ureditve po vsem svetu. Sistem konferenc je potemtakem še vedno potreben, saj je podlaga za svetovno pravno ureditev linijskega pomorskega prometa. Mednarodni učinki odprave skupinske izjeme s strani EU v zvezi z državami v razvoju in drugimi državami OECD bodo mnogostranski in precejšnji.

| 5.8 | EESO ponavlja, da je treba Uredbo 4056/86 razveljaviti in jo nadomestiti z uredbo Komisije, ki bi linijskim konferencam zagotavljala skupinsko izjemo. Nova ureditev bi morala strogo upoštevati merila, oblikovana v sodni praksi Evropskega sodišča prve stopnje in Komisije (npr. primer TACA). Sistem konferenc je treba obdržati tudi zaradi ohranjanja konkurenčnosti ladjarjev Skupnosti v svetu. Medtem ko so „zveze“ velikih prevoznikov in druge oblike sporazumov o sodelovanju lahko primerne, majhni in srednji prevozniki še vedno potrebujejo konference, če hočejo ohraniti svoj tržni delež, zlasti v prometu s tretjimi državami. Ukinitev izjeme ima lahko protikonkurenčni učinek za majhne prevoznike, saj utrjuje prevladujoč položaj večjih prevoznikov. |
| --- | --- |

5.8

EESO ponavlja, da je treba Uredbo 4056/86 razveljaviti in jo nadomestiti z uredbo Komisije, ki bi linijskim konferencam zagotavljala skupinsko izjemo. Nova ureditev bi morala strogo upoštevati merila, oblikovana v sodni praksi Evropskega sodišča prve stopnje in Komisije (npr. primer TACA). Sistem konferenc je treba obdržati tudi zaradi ohranjanja konkurenčnosti ladjarjev Skupnosti v svetu. Medtem ko so „zveze“ velikih prevoznikov in druge oblike sporazumov o sodelovanju lahko primerne, majhni in srednji prevozniki še vedno potrebujejo konference, če hočejo ohraniti svoj tržni delež, zlasti v prometu s tretjimi državami. Ukinitev izjeme ima lahko protikonkurenčni učinek za majhne prevoznike, saj utrjuje prevladujoč položaj večjih prevoznikov.

| 5.9 | Komisija bi morala to vmesno obdobje izkoristiti za spremljanje dogajanja na področju linijskega prometa, vključno s trendi združevanja. Poleg tega bi se Komisija morala začeti pogajati z drugimi pristojnimi organi (OECD), da bi tako prišli do primernega nadomestnega in svetovno združljivega sistema. |
| --- | --- |

5.9

Komisija bi morala to vmesno obdobje izkoristiti za spremljanje dogajanja na področju linijskega prometa, vključno s trendi združevanja. Poleg tega bi se Komisija morala začeti pogajati z drugimi pristojnimi organi (OECD), da bi tako prišli do primernega nadomestnega in svetovno združljivega sistema.

| 5.10 | EESO potrjuje predloge Bele knjige glede obravnave linijskih prevozov in prevozov z ladjami v prosti plovbi, saj velika večina primerov na teh področjih ne bi povzročila konkurenčnih težav. Vendar naj Komisija zaradi pravne varnosti zagotovi pravne smernice za notranjo presojo poolov in prevoznikov v posebnem prometu za razsuti tovor glede njihove skladnosti s členom 81 ES. |
| --- | --- |

5.10

EESO potrjuje predloge Bele knjige glede obravnave linijskih prevozov in prevozov z ladjami v prosti plovbi, saj velika večina primerov na teh področjih ne bi povzročila konkurenčnih težav. Vendar naj Komisija zaradi pravne varnosti zagotovi pravne smernice za notranjo presojo poolov in prevoznikov v posebnem prometu za razsuti tovor glede njihove skladnosti s členom 81 ES.

| 5.11 | EESO upa, da bo lahko pomagal pri spremljanju brainstorminga, ki ga je spodbudila Bela knjiga. |
| --- | --- |

5.11

EESO upa, da bo lahko pomagal pri spremljanju brainstorminga, ki ga je spodbudila Bela knjiga.

Bruselj, 16. decembra 2004

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  15.5.1979 o ratifikaciji pristopa držav članic k Linijskemu kodeksu UNCTAD.

1

(2)  prim. Bredima-Savopoulou/Tzoannos „The Common Shipping Policy of the EC“, North Holland, Asser Institute 1990; L. Schmdt – O. Seiler „The Unctad Code of Conduct for Liner Conferences“, Hamburg 1979; A. Mc Intosh „Anti-trust implications of liner conferences“ Lloyds Maritime and Commercial Law Quarterly, maj 1980 str. 139; Clough/Randolph „Shipping and EC Competition Law“, Butterworths 1991; Bellamy/Child „Common Market Law of Competition“ Sweet & Maxwell, 1993, 2001; P. Ruttley „International Shipping and EEC Competition Law“ (1991) 2 ECLR, 5; Kreis „European Community Competition Policy and International Shipping“ (1989) Fordham International Law Journal, str. 411, zv. 13; J. Erdmenger, Conference on EEC Shipping Law, 4.-5.2.1988, Rotterdam; Bredima „The Common Shipping Policy of the EEC“, 18 Common Market Law Review, 1981, str.9-32.

2

(3)  npr. Revidirani TACA (14.11.2002UL L 26 z dne 31.01.2003, str. 53), TAA, FEFC, EATA, Eurocode; CEWAL, COWAC, UKWAL (UL L 34, 10.12.1993, str. 20), Francosko-zahodnoafriški ladjarski odbori UL L 134, 18.5.1992, str. 1.

3

(4)  Glede na Clarksonove študije, „The Tramp Shipping Market“ (april, 2004), ima v lasti linijske ladje okrog 4795 družb, pri čemer imajo samo 4 več kot 300 ladij (tj. 2-odstotni tržni delež) in je povprečno število ladij v lasti 5.

4

(5)  Ki spreminja Zakon o trgovskih ladjah ZDA iz leta 1984.

5

(6)  UL L 55 z dne 29.2.1992, str. 3.

6

(7)  UL L 89 z dne 21.4.1995, str. 7.

7

(8)  UL L 100 z dne 20.4.2000, str. 24.

8

(9)  UL L 1 z dne 4.1.2003, str. 1.

9

(10)  DSTI/DOT (2002) 2 z dne 16.4.2002.

10

(11)  UL C 77 z dne 21.3.1983, str. 13.

11

(12)  UL št. C 344 z dne 31.12.1985, str. 31.

12

(13)  Oktobra 2004.

13

(14)  Oktobra 2004.

14

(15)  Uredba 4055/86 z dne 22.12.86 („o uporabi svobode opravljanja storitev v pomorskem prometu med državami članicami in tretjimi državami“) temelji na Linijskem kodeksu Konference ZN o trgovini in razvoju. Člen 4§1(a) (b) z neposrednim sklicevanjem na Linijski kodeks predvideva postopno odpravo obstoječih dogovorov o delitvi tovora; Uredba 4058/86 z dne 22.12.1986 (o „usklajenem delovanju za zaščito prostega dostopa do tovora v čezmorski trgovini) temelji na Linijskem kodeksu. Člen 1 predvideva delovanje glede na promet, ki je ali ni zajet v Kodeks“ – UL L 378 z dne 31.12.1986, str. 4.

15

(16)  Uredba 1/2003.

16

(17)  Prevozi z ladjami v prosti plovbi so bili res označeni kot vzorčno področje popolne konkurence: William Boyes, Michael Melvin, „Microeconomics“, 1999 Houghton Mifflin College, 4. izdaja.

17

---

| 28.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/136 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/136

---

Mnenje evropskega ekonomsko-socialnega odbora o„Predlogu Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi večletnega programa Skupnosti za spodbujanje varnejše uporabe interneta in novih spletnih tehnologij“

COM(2004) 91 final — 2004/0023 (COD)

(2005/C 157/24)

Svet je dne 26. marca 2004 sklenil, da v skladu s členom 153 Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti, zaprosi Evropski ekonomsko-socialno odbor za mnenje o „Predlogu Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi večletnega programa Skupnosti za spodbujanje varnejše uporabe interneta in novih spletnih tehnologij“

Strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo, zadolžena za pripravo del Odbora na tem področju, je pripravila mnenje dne 5. oktobra 2004 (poročevalec: g. RETUREAU, soporočevalka: ga. DAVISON).

Na 413. plenarnem zasedanju z dne 15. in 16. decembra 2004 (seja z dne 16. decembra 2004), je Evropski ekonomsko-socialni odbor sprejel naslednje mnenje s 147 glasovi za in 1 vzdržanim.

1.   Povzetek osnutka mnenja

| 1.1 | Komisija predlaga uvedbo novega projekta akcijskega načrta „Safer Internet“, ki bo dodatno okrepljen, upoštevajoč hiter razvoj informacijske družbe na področju komunikacijskih omrežij. Zato je bil projekt poimenovan „Safer Internet plus“ (2005-2008). |
| --- | --- |

1.1

Komisija predlaga uvedbo novega projekta akcijskega načrta „Safer Internet“, ki bo dodatno okrepljen, upoštevajoč hiter razvoj informacijske družbe na področju komunikacijskih omrežij. Zato je bil projekt poimenovan „Safer Internet plus“ (2005-2008).

| 1.2 | Poleg predloga odločbe Parlamenta in Sveta, ki ga je predložila Komisija, je Odbor preučil tudi predhodno oceno projekta „Safer Internet plus“ (2005/2008), ki je zajeta v „Commission Staff working paper“ SEC(2004) 148 in COM(2004) 91 final. Odbor podpira širjenje področja uporabe novega akcijskega načrta in njegovih ciljev, ki upoštevajo nagel razvoj ter raznovrstne možnosti priključitve na omrežje, kakor tudi hitro naraščajoče število širokopasovnih dostopov ter stalnih povezav. V splošnih in posebnih ugotovitvah Odbor podaja dodatne predloge za politične in regulativne ukrepe, zlasti glede:






  — | tehničnih in pravnih standardov (obveznih in prostovoljnih); |
| --- | --- | --- |

1.2

Poleg predloga odločbe Parlamenta in Sveta, ki ga je predložila Komisija, je Odbor preučil tudi predhodno oceno projekta „Safer Internet plus“ (2005/2008), ki je zajeta v „Commission Staff working paper“ SEC(2004) 148 in COM(2004) 91 final. Odbor podpira širjenje področja uporabe novega akcijskega načrta in njegovih ciljev, ki upoštevajo nagel razvoj ter raznovrstne možnosti priključitve na omrežje, kakor tudi hitro naraščajoče število širokopasovnih dostopov ter stalnih povezav. V splošnih in posebnih ugotovitvah Odbor podaja dodatne predloge za politične in regulativne ukrepe, zlasti glede:

—

tehničnih in pravnih standardov (obveznih in prostovoljnih);

| — | izobraževanja-usposabljanja uporabnikov; |
| --- | --- |

—

izobraževanja-usposabljanja uporabnikov;

| — | obveznosti ponudnikov prostora in dostopa ter ostalih udeležencev (podjetij za izdajanje kreditnih kartic, iskalniki ...); |
| --- | --- |

—

obveznosti ponudnikov prostora in dostopa ter ostalih udeležencev (podjetij za izdajanje kreditnih kartic, iskalniki ...);

| — | odgovornosti avtorjev računalniških programov ter dobaviteljev zaščitnih sredstev; |
| --- | --- |

—

odgovornosti avtorjev računalniških programov ter dobaviteljev zaščitnih sredstev;

| — | zaščite ranljivih oseb pred goljufijo ali pred dvomljivimi informacijami (razne goljufije, „prosta“ prodaja aktivnih zdravil, svetovanja ali zdravljenja, ki jih opravljajo osebe, ki niso zdravniki...). |
| --- | --- |

—

zaščite ranljivih oseb pred goljufijo ali pred dvomljivimi informacijami (razne goljufije, „prosta“ prodaja aktivnih zdravil, svetovanja ali zdravljenja, ki jih opravljajo osebe, ki niso zdravniki...).

2.   Predlogi Komisije (povzetek)

| 2.1 | Namen programa je spodbujati varnejšo uporabo interneta ter spletnih tehnologij pri končnih uporabnikih, zlasti pri otroci in mladimi, doma ali v šoli. Za te namene je predvideno financiranje projektov združenj ali drugih skupin (ekipe raziskovalcev, računalniških programerjev, izobraževalnih ustanov...), katerih namen je razvijanje sredstev za zaščito: odprtih telefonov, zaščito pred spamom in proti virusom, „inteligentnih“ filtrov pri iskanju, naprimer. |
| --- | --- |

2.1

Namen programa je spodbujati varnejšo uporabo interneta ter spletnih tehnologij pri končnih uporabnikih, zlasti pri otroci in mladimi, doma ali v šoli. Za te namene je predvideno financiranje projektov združenj ali drugih skupin (ekipe raziskovalcev, računalniških programerjev, izobraževalnih ustanov...), katerih namen je razvijanje sredstev za zaščito: odprtih telefonov, zaščito pred spamom in proti virusom, „inteligentnih“ filtrov pri iskanju, naprimer.

| 2.2 | Predhodni akcijski načrt imenovan Safer Internet (Varnejši internet) (1999-2002) je bil podaljšan v obdobje 2003-2004. |
| --- | --- |

2.2

Predhodni akcijski načrt imenovan Safer Internet (Varnejši internet) (1999-2002) je bil podaljšan v obdobje 2003-2004.

| 2.3 | Na spletni strani Komisije so navedeni projekti, ki so bili že izvedeni v okviru projekta Safer Internet (Varnejši internet) do konca leta 2003 (1). |
| --- | --- |

2.3

Na spletni strani Komisije so navedeni projekti, ki so bili že izvedeni v okviru projekta Safer Internet (Varnejši internet) do konca leta 2003 (1).

| 2.4 | Sedanji predlog (2005-2008) vključuje tudi nova sredstva komunikacije on-line, pri katerih namerava okrepiti boj proti nezakonitim in škodljivim vsebinam, vključno z virusi ter drugimi nevarnimi in nezaželenimi vsebinami (spam). |
| --- | --- |

2.4

Sedanji predlog (2005-2008) vključuje tudi nova sredstva komunikacije on-line, pri katerih namerava okrepiti boj proti nezakonitim in škodljivim vsebinam, vključno z virusi ter drugimi nevarnimi in nezaželenimi vsebinami (spam).

| 2.5 | Za institucije Skupnosti je okrepitev boja upravičena iz več razlogov, med katerimi so najpomembnejši:






  — | hitro širjenje hitrih in širokopasovnih povezav med posamezniki, podjetji, administracijami ter zasebnimi ustanovami (NVO); |
| --- | --- | --- |

2.5

Za institucije Skupnosti je okrepitev boja upravičena iz več razlogov, med katerimi so najpomembnejši:

—

hitro širjenje hitrih in širokopasovnih povezav med posamezniki, podjetji, administracijami ter zasebnimi ustanovami (NVO);

| — | raznovrstnost sredstev in metod dostopa do interneta ter novih spletnih vsebin, med katerimi mnoge niso zaželene (mails, SMS), ter vse privlačnejše (multimedijske) vsebine; |
| --- | --- |

—

raznovrstnost sredstev in metod dostopa do interneta ter novih spletnih vsebin, med katerimi mnoge niso zaželene (mails, SMS), ter vse privlačnejše (multimedijske) vsebine;

| — | drastično povečanje nezaželenih in potencialno nevarnih ali neprimernih vsebin prinaša nove nevarnosti za javnost na splošno (virusi: zasedanje spomina, zloraba ali uničenje podatkov, nedovoljena raba komunikacijskih sredstev oškodovanca; nezaželena elektronska sporočila (spam): kraja pasovne širine in spomina, zasedanje elektronskih poštnih predalov, kar zavira ali ovira koristno uporabo interneta in komunikacij ter povzroča velike stroške, ki jih ne krijejo „onesnaževalci“ pač pa končni uporabnik) ter za določene velike kategorije uporabnikov, kot so otroci (spams — nezaželena elektronska sporočila s seksualno eksplicitno vsebino, neprimerna sporočila ter vabila, ki jih pošiljajo pedofili za vključitev v spletne klepetalnice (chat rooms); |
| --- | --- |

—

drastično povečanje nezaželenih in potencialno nevarnih ali neprimernih vsebin prinaša nove nevarnosti za javnost na splošno (virusi: zasedanje spomina, zloraba ali uničenje podatkov, nedovoljena raba komunikacijskih sredstev oškodovanca; nezaželena elektronska sporočila (spam): kraja pasovne širine in spomina, zasedanje elektronskih poštnih predalov, kar zavira ali ovira koristno uporabo interneta in komunikacij ter povzroča velike stroške, ki jih ne krijejo „onesnaževalci“ pač pa končni uporabnik) ter za določene velike kategorije uporabnikov, kot so otroci (spams — nezaželena elektronska sporočila s seksualno eksplicitno vsebino, neprimerna sporočila ter vabila, ki jih pošiljajo pedofili za vključitev v spletne klepetalnice (chat rooms);

| — | neprimerne vsebine, ki so otrokom lahko dostopne zaradi zelo relativne učinkovitosti obstoječih sredstev za filtriranje, s katerimi razpolagajo za otroke odgovorne osebe. |
| --- | --- |

—

neprimerne vsebine, ki so otrokom lahko dostopne zaradi zelo relativne učinkovitosti obstoječih sredstev za filtriranje, s katerimi razpolagajo za otroke odgovorne osebe.

| 2.6 | Glavni cilj programa je zaščita otrok in podpora osebam, ki so zanje odgovorne (starši, učitelji, vzgojitelji itd.) ali ki ščitijo njihove moralne interese ter njihovo dobro počutje. Program se tako nanaša tudi na NVO v socialnem sektorju, na otrokove pravice, boj proti rasizmu in ksenofobiji (2) ter vsem ostalim oblikam diskriminacije, zaščito potrošnikov, obrambo državljanskih pravic itd. |
| --- | --- |

2.6

Glavni cilj programa je zaščita otrok in podpora osebam, ki so zanje odgovorne (starši, učitelji, vzgojitelji itd.) ali ki ščitijo njihove moralne interese ter njihovo dobro počutje. Program se tako nanaša tudi na NVO v socialnem sektorju, na otrokove pravice, boj proti rasizmu in ksenofobiji (2) ter vsem ostalim oblikam diskriminacije, zaščito potrošnikov, obrambo državljanskih pravic itd.

| 2.7 | Nanaša se tudi na vlade, zakonodajne, sodne in policijske oblasti ter regulativne organe. Materialne in izvedbene zakone je potrebno prilagoditi, prav tako je treba usposobiti in opremiti zadostno število osebja. |
| --- | --- |

2.7

Nanaša se tudi na vlade, zakonodajne, sodne in policijske oblasti ter regulativne organe. Materialne in izvedbene zakone je potrebno prilagoditi, prav tako je treba usposobiti in opremiti zadostno število osebja.

| 2.8 | Nanaša se tudi na industrijo, ki potrebuje varno okolje, da bi okrepila zaupanje potrošnikov. |
| --- | --- |

2.8

Nanaša se tudi na industrijo, ki potrebuje varno okolje, da bi okrepila zaupanje potrošnikov.

| 2.9 | Univerze in raziskovalci bi lahko preučili uporabo novih medijev med otroci. Najboljši način obveščanja o varnosti je seznanjanje z ravnanjem kršiteljev v teh medijih, iskanje novih tehničnih rešitev ter predstavitev neodvisnega pogleda na združevanje interesov, ki so predmet regulacijskih in samoregulacijskih postopkov. |
| --- | --- |

2.9

Univerze in raziskovalci bi lahko preučili uporabo novih medijev med otroci. Najboljši način obveščanja o varnosti je seznanjanje z ravnanjem kršiteljev v teh medijih, iskanje novih tehničnih rešitev ter predstavitev neodvisnega pogleda na združevanje interesov, ki so predmet regulacijskih in samoregulacijskih postopkov.

| 2.10 | Program ima dve razsežnosti. Na socialnem nivoju je usmerjen na področja, kjer regulacija in trg sama ne bi bila zmožna zagotoviti varnosti uporabnikov. Na gospodarskem nivoju gre za spodbujanje varne uporabe interneta ter spletnih tehnologij z ustvarjanjem ozračja zaupanja. |
| --- | --- |

2.10

Program ima dve razsežnosti. Na socialnem nivoju je usmerjen na področja, kjer regulacija in trg sama ne bi bila zmožna zagotoviti varnosti uporabnikov. Na gospodarskem nivoju gre za spodbujanje varne uporabe interneta ter spletnih tehnologij z ustvarjanjem ozračja zaupanja.

| 2.11 | Približno 50 milijonov evrov je predvidenih za financiranje razvoja tehničnih in pravnih sredstev, računalniških programov in informiranja, da bi se lahko učinkoviteje borili proti vdorom v omrežja in terminale ali njihovemu zlorabljanju preko vsebin, ki niso zaželene in ki lahko prinašajo moralno, socialno ali gospodarsko škodo. |
| --- | --- |

2.11

Približno 50 milijonov evrov je predvidenih za financiranje razvoja tehničnih in pravnih sredstev, računalniških programov in informiranja, da bi se lahko učinkoviteje borili proti vdorom v omrežja in terminale ali njihovemu zlorabljanju preko vsebin, ki niso zaželene in ki lahko prinašajo moralno, socialno ali gospodarsko škodo.

3.   Splošne ugotovitve Odbora

| 3.1 | Odbor glede zaščite otrok pri internetu ponavlja svoja predhodna stališča, ki jih je predstavil pri prvem akcijskem načrtu (3). Pozdravlja predlog novega načrta boja proti nezakonitim in škodljivim vsebinam v spletnih komunikacijah. (Glej I. Povzetek, na začetku tega dokumenta). Podpira cilje in prednostne naloge programa Safer Internet plus, kot enega od mehanizmov za izboljšavo internetne varnosti. Vendar pa Odbor poudarja zelo široko razsežnost problema ter potrebe po ukrepih in predpisih, ki jih je treba sprejeti na mednarodnem nivoju za spopadanje s tem problemom. |
| --- | --- |

3.1

Odbor glede zaščite otrok pri internetu ponavlja svoja predhodna stališča, ki jih je predstavil pri prvem akcijskem načrtu (3). Pozdravlja predlog novega načrta boja proti nezakonitim in škodljivim vsebinam v spletnih komunikacijah. (Glej I. Povzetek, na začetku tega dokumenta). Podpira cilje in prednostne naloge programa Safer Internet plus, kot enega od mehanizmov za izboljšavo internetne varnosti. Vendar pa Odbor poudarja zelo široko razsežnost problema ter potrebe po ukrepih in predpisih, ki jih je treba sprejeti na mednarodnem nivoju za spopadanje s tem problemom.

| 3.2 | Po mnenju Odbora so internet in nove tehnologije za komunikacijo on-line (na primer prenosni telefoni ali dlančniki z multimedijskimi funkcijami, katerih raba se hitro širi), bistvena orodja za razvoj ekonomije znanja, e-gospodarstva in e-uprave. So tudi prožna orodja, uporabna za komunikacijo v kulturi, pri delu in prostem času. Zato je ključnega pomena zagotoviti varnost in stalnost delovanja komunikacijskih omrežij, saj gre za bistveno javno storitev, ki mora ostati odprta, dostopna in v katero morajo vsi uporabniki imeti zaupanje, da lahko številne funkcije opravlja v najboljših pogojih. Vključitev informacije o varnejši uporabi interneta v različne programe e-Evrope, zlasti v izobraževanje, bi bil, glede na razmerje cena-učinkovitost, eden od najbolj obetavnih načinov s katerim bi lahko dosegli kar največje število ljudi. |
| --- | --- |

3.2

Po mnenju Odbora so internet in nove tehnologije za komunikacijo on-line (na primer prenosni telefoni ali dlančniki z multimedijskimi funkcijami, katerih raba se hitro širi), bistvena orodja za razvoj ekonomije znanja, e-gospodarstva in e-uprave. So tudi prožna orodja, uporabna za komunikacijo v kulturi, pri delu in prostem času. Zato je ključnega pomena zagotoviti varnost in stalnost delovanja komunikacijskih omrežij, saj gre za bistveno javno storitev, ki mora ostati odprta, dostopna in v katero morajo vsi uporabniki imeti zaupanje, da lahko številne funkcije opravlja v najboljših pogojih. Vključitev informacije o varnejši uporabi interneta v različne programe e-Evrope, zlasti v izobraževanje, bi bil, glede na razmerje cena-učinkovitost, eden od najbolj obetavnih načinov s katerim bi lahko dosegli kar največje število ljudi.

| 3.3 | Svobodo izražanja in sporočanja, ki vlada na internetu, spodbuja relativno nizka cena povezav, vključno s širokopasovnimi, preko katerih se vedno lažje dostopa do multimedijskih vsebin. Le nekaj držav z velikim demografskim primanjkljajem se pretvarja, da nadzoruje sporočila in vsebine, dostopne njihovim prebivalcem in to za ceno stalnega kršenja njihovih svoboščin. Odbor ocenjuje, da je treba zagotoviti večjo varnost in obenem ohranjati in širiti svobodo informiranja, komuniciranja in izražanja. |
| --- | --- |

3.3

Svobodo izražanja in sporočanja, ki vlada na internetu, spodbuja relativno nizka cena povezav, vključno s širokopasovnimi, preko katerih se vedno lažje dostopa do multimedijskih vsebin. Le nekaj držav z velikim demografskim primanjkljajem se pretvarja, da nadzoruje sporočila in vsebine, dostopne njihovim prebivalcem in to za ceno stalnega kršenja njihovih svoboščin. Odbor ocenjuje, da je treba zagotoviti večjo varnost in obenem ohranjati in širiti svobodo informiranja, komuniciranja in izražanja.

| 3.4 | Kljub vsemu pa se svetovni splet, ki je prostor svobode izražanja in informiranja, v še večji meri kot druga sredstva komunikacije uporablja za prepovedane dejavnosti kot sta pedofilija ali širjenje rasističnih in ksenofobnih vsebin; določene vsebine se lahko izkažejo za škodljive za določeno publiko, zlasti za mladoletne osebe, naprimer pornografija ali igre na srečo (te so v nekaterih državah celo prepovedane) in različne kriminalne dejavnosti (nedovoljena raba pasovne širine ali zloraba podatkov in strežnikov). Odbor torej odobrava širjenje akcijskega načrta na vsa sredstva elektronske komunikacije, ki so lahko predmet nezaželenih ali škodljivih vdorov od zunaj. |
| --- | --- |

3.4

Kljub vsemu pa se svetovni splet, ki je prostor svobode izražanja in informiranja, v še večji meri kot druga sredstva komunikacije uporablja za prepovedane dejavnosti kot sta pedofilija ali širjenje rasističnih in ksenofobnih vsebin; določene vsebine se lahko izkažejo za škodljive za določeno publiko, zlasti za mladoletne osebe, naprimer pornografija ali igre na srečo (te so v nekaterih državah celo prepovedane) in različne kriminalne dejavnosti (nedovoljena raba pasovne širine ali zloraba podatkov in strežnikov). Odbor torej odobrava širjenje akcijskega načrta na vsa sredstva elektronske komunikacije, ki so lahko predmet nezaželenih ali škodljivih vdorov od zunaj.

| 3.5 | Ureditev tega novega, razraščajočega se prostora je postala kompleksna, zaradi njegovega značaja mednarodne mreže, odprte in dostopne za vse iz vsakega strežnika ali vsakega uporabniškega mesta in na katero se je mogoče priključiti praktično v vsaki državi sveta. Številne države imajo še slabo in pomanjkljivo zakonodajo, ki omogoča, da strani, ki so v Evropski skupnosti prepovedane, še naprej delujejo. Zelo pomembno je, da se Evropska unija, skupaj z najpomembnejšimi severnoameriškimi in azijskimi državami, kjer je širokopasovni dostop zelo razširjen, jasno opredeli in deluje v prid mednarodnim prizadevanjem za zaščito najbolj ranljivih in za učinkovitejši boj proti nezaželenim elektronskim sporočilom (spam), ki ogrožajo razvoj komunikacij preko elektronske pošte ter proti širjenju virusov, ki načenjajo digitalno ekonomijo. Čeprav so potrebna v prostoru Evropske skupnosti, morajo biti uporabljena sredstva del globalnega pristopa. |
| --- | --- |

3.5

Ureditev tega novega, razraščajočega se prostora je postala kompleksna, zaradi njegovega značaja mednarodne mreže, odprte in dostopne za vse iz vsakega strežnika ali vsakega uporabniškega mesta in na katero se je mogoče priključiti praktično v vsaki državi sveta. Številne države imajo še slabo in pomanjkljivo zakonodajo, ki omogoča, da strani, ki so v Evropski skupnosti prepovedane, še naprej delujejo. Zelo pomembno je, da se Evropska unija, skupaj z najpomembnejšimi severnoameriškimi in azijskimi državami, kjer je širokopasovni dostop zelo razširjen, jasno opredeli in deluje v prid mednarodnim prizadevanjem za zaščito najbolj ranljivih in za učinkovitejši boj proti nezaželenim elektronskim sporočilom (spam), ki ogrožajo razvoj komunikacij preko elektronske pošte ter proti širjenju virusov, ki načenjajo digitalno ekonomijo. Čeprav so potrebna v prostoru Evropske skupnosti, morajo biti uporabljena sredstva del globalnega pristopa.

| 3.6 | Dokler nimamo mednarodnih sporazumov je lahko prepoved določenih vsebin v določenih državah lahko celo predmet tožbe pri Svetovni trgovinski organizaciji, v okviru sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini (4) in to vprašanje bi morali obravnavati pri pogajanjih v teku. |
| --- | --- |

3.6

Dokler nimamo mednarodnih sporazumov je lahko prepoved določenih vsebin v določenih državah lahko celo predmet tožbe pri Svetovni trgovinski organizaciji, v okviru sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini (4) in to vprašanje bi morali obravnavati pri pogajanjih v teku.

| 3.7 | Teritorialnost prava ter raznovrstnost nacionalnih zakonodaj predstavljata hud problem. Sodobna tehnologija ljudem omogoča izmenjavo datotek vseh vrst (P2P, peer to peer), vključno s kodiranimi datotekami, katerih vsebine ni mogoče nadzorovati: vsaka priključena naprava ali omrežje se lahko uporablja za skladiščenje in pošiljanje vedno bolj sofisticiranih vsebin in na vsak strežnik se je možno priključiti anonimno, brez možnosti izsleditve, ter uporabljati zelo odporne, celo „nepremagljive“ tehnologije kodiranja. |
| --- | --- |

3.7

Teritorialnost prava ter raznovrstnost nacionalnih zakonodaj predstavljata hud problem. Sodobna tehnologija ljudem omogoča izmenjavo datotek vseh vrst (P2P, peer to peer), vključno s kodiranimi datotekami, katerih vsebine ni mogoče nadzorovati: vsaka priključena naprava ali omrežje se lahko uporablja za skladiščenje in pošiljanje vedno bolj sofisticiranih vsebin in na vsak strežnik se je možno priključiti anonimno, brez možnosti izsleditve, ter uporabljati zelo odporne, celo „nepremagljive“ tehnologije kodiranja.

| 3.8 | Moda osebnih strani in weblogov, razvoj poslovnih strani in strani z elektronskimi finančnimi storitvami, množica informativnih, izobraževalnih, znanstvenih ali tehničnih spletnih strani, pa tudi takih s pornografskimi vsebinami in z igrami na srečo itd., kaže, da obstaja na stotine milijonov spletnih strani na svetu. Določen nadzor je vendarle mogoč pri razvrščanju ključnih besed z brskalniki. Ustvarjanje direktnih povezav ter strani za avtomatsko pošiljanje vsebin kot so spams (nezaželena elektronska sporočila) prav tako lahko nadzorujejo ponudniki dostopa do interneta: reklame in ostale nezaželene vsebine, ki se na tak način pošiljajo, so lahko škodljive na splošno (kraja pasovne širine, virus) lahko pa škodijo le posameznikom, naprimer otrokom (moralna ali psihološka škoda). |
| --- | --- |

3.8

Moda osebnih strani in weblogov, razvoj poslovnih strani in strani z elektronskimi finančnimi storitvami, množica informativnih, izobraževalnih, znanstvenih ali tehničnih spletnih strani, pa tudi takih s pornografskimi vsebinami in z igrami na srečo itd., kaže, da obstaja na stotine milijonov spletnih strani na svetu. Določen nadzor je vendarle mogoč pri razvrščanju ključnih besed z brskalniki. Ustvarjanje direktnih povezav ter strani za avtomatsko pošiljanje vsebin kot so spams (nezaželena elektronska sporočila) prav tako lahko nadzorujejo ponudniki dostopa do interneta: reklame in ostale nezaželene vsebine, ki se na tak način pošiljajo, so lahko škodljive na splošno (kraja pasovne širine, virus) lahko pa škodijo le posameznikom, naprimer otrokom (moralna ali psihološka škoda).

| 3.9 | Internet za izvajanje svojih dejavnosti uporabljajo mafijske združbe, goljufi, snovalci virusov, pirati, industrijski vohuni in ostali kršitelji. Težko jih je zatreti, kljub temu da se specializirane policijske službe številnih držav trudijo, da bi jih identificirale in locirale, da bi jih lahko preganjale ter zatrle ugotovljene kriminalne dejavnosti; na splošno je za to potrebno mednarodno sodelovanje, ki bi ga bilo treba dodatno okrepiti. |
| --- | --- |

3.9

Internet za izvajanje svojih dejavnosti uporabljajo mafijske združbe, goljufi, snovalci virusov, pirati, industrijski vohuni in ostali kršitelji. Težko jih je zatreti, kljub temu da se specializirane policijske službe številnih držav trudijo, da bi jih identificirale in locirale, da bi jih lahko preganjale ter zatrle ugotovljene kriminalne dejavnosti; na splošno je za to potrebno mednarodno sodelovanje, ki bi ga bilo treba dodatno okrepiti.

| 3.10 | Kako naj se bojujemo proti kriminalni dejavnosti kot so pedofilske internetne strani? Njihova prepoved ne bi smela predstavljati pravnega problema, treba pa bi bilo zagotoviti sredstva za odkrivanje takšnih omrežij; Treba je tudi zaščititi otroke pred pedofili, ki iščejo zmenke v spletnih klepetalnicah, posebej priljubljenih med mladimi. Ne gre za vprašanje legitimnosti prepovedi in pregona v teh posebnih primerih, temveč za vprašanje na kakšen način ju izvajati. |
| --- | --- |

3.10

Kako naj se bojujemo proti kriminalni dejavnosti kot so pedofilske internetne strani? Njihova prepoved ne bi smela predstavljati pravnega problema, treba pa bi bilo zagotoviti sredstva za odkrivanje takšnih omrežij; Treba je tudi zaščititi otroke pred pedofili, ki iščejo zmenke v spletnih klepetalnicah, posebej priljubljenih med mladimi. Ne gre za vprašanje legitimnosti prepovedi in pregona v teh posebnih primerih, temveč za vprašanje na kakšen način ju izvajati.

| 3.11 | Ponudniki spletnega prostora in dostopa do interneta ne morejo nadzorovati in preverjati vseh spletnih strani, ki jih gostijo in vseh sporočil, ki si jih izmenjujejo uporabniki (tu gre za zasebno dopisovanje). Vendar pa se morajo ti ponudniki, če od njih to zahteva sodnik, policija ali pooblaščena služba za zaščito otrok, takoj odzvati na zahteve ali naloge za zaprtje takšnih spletnih strani ter identifikacijo oseb, ki jih uporabljajo; zato pa je potrebno, da se podatki o priključitvi na omrežje ter informacije o povezavah nekaj časa hranijo. |
| --- | --- |

3.11

Ponudniki spletnega prostora in dostopa do interneta ne morejo nadzorovati in preverjati vseh spletnih strani, ki jih gostijo in vseh sporočil, ki si jih izmenjujejo uporabniki (tu gre za zasebno dopisovanje). Vendar pa se morajo ti ponudniki, če od njih to zahteva sodnik, policija ali pooblaščena služba za zaščito otrok, takoj odzvati na zahteve ali naloge za zaprtje takšnih spletnih strani ter identifikacijo oseb, ki jih uporabljajo; zato pa je potrebno, da se podatki o priključitvi na omrežje ter informacije o povezavah nekaj časa hranijo.

| 3.12 | Vendar pa bi morala podjetja, ki izdajajo kreditne kartice, spletni brskalniki ter ponudniki internetnega dostopa izvajati kontrole, naprimer s sondiranjem, da bi izsledili pedofilske spletne strani ali strani z drugo prepovedano vsebino na osnovi pokazateljev kot so ključne besede ali geografska območja. Svoja odkritja bi morala nato posredovati policiji. Enake tehnike bi morali uporabljati za identifikacijo „strank“, ki s pomočjo kreditnih kartic naročajo otroško pornografijo „po meri“ ter „snuff movies“ (5). Po potrebi bi morala zakonodaja zahtevati takšne kontrole. Spletni brskalniki bi morali tudi poskrbeti, da iskalcu otežijo iskanje otroške pornografije s pomočjo ključnih besed in izrazov. |
| --- | --- |

3.12

Vendar pa bi morala podjetja, ki izdajajo kreditne kartice, spletni brskalniki ter ponudniki internetnega dostopa izvajati kontrole, naprimer s sondiranjem, da bi izsledili pedofilske spletne strani ali strani z drugo prepovedano vsebino na osnovi pokazateljev kot so ključne besede ali geografska območja. Svoja odkritja bi morala nato posredovati policiji. Enake tehnike bi morali uporabljati za identifikacijo „strank“, ki s pomočjo kreditnih kartic naročajo otroško pornografijo „po meri“ ter „snuff movies“ (5). Po potrebi bi morala zakonodaja zahtevati takšne kontrole. Spletni brskalniki bi morali tudi poskrbeti, da iskalcu otežijo iskanje otroške pornografije s pomočjo ključnih besed in izrazov.

| 3.13 | To pa tudi pomeni, da morajo javne oblasti imeti prilagojena sredstva za boj, usposobljen kader, široko čezmejno sodelovanje ter usklajene standarde na nacionalnem, evropskem in mednarodnem nivoju, ki ne ogrožajo svobode tistih, ki brskajo po internetu, obenem pa posameznikom in skupinam onemogočajo širjenje prepovedanih vsebin ter preprečujejo vdor neprimernih in škodljivih vsebin. |
| --- | --- |

3.13

To pa tudi pomeni, da morajo javne oblasti imeti prilagojena sredstva za boj, usposobljen kader, široko čezmejno sodelovanje ter usklajene standarde na nacionalnem, evropskem in mednarodnem nivoju, ki ne ogrožajo svobode tistih, ki brskajo po internetu, obenem pa posameznikom in skupinam onemogočajo širjenje prepovedanih vsebin ter preprečujejo vdor neprimernih in škodljivih vsebin.

| 3.14 | Ta boj se mora, če hoče biti učinkovit, nanašati neposredno na vse uporabnike interneta, ki morajo biti usposobljeni in obveščeni o tem, na kaj morajo paziti, ter o sredstvih, ki jih lahko uporabijo za zaščito pred prejemanjem takšnih nevarnih ali nezaželenih vsebin ali pred tem, da jih drugi ne uporabijo za posrednike tovrstnih vsebin. Dela akcijskega načrta, ki zajemata informiranje in usposabljanje, morata, po mnenju odbora, nameniti posebno pozornost mobilizaciji uporabnikov ter temu, da ti prevzamejo odgovornost zase in za vse, ki so od njih odvisni. Problem so, recimo, spletne strani, namenjene zdravju, za katere ni regulative. Podjetja morajo, da bi se zaščitila, poskrbeti tudi za usposabljanje zaposlenih ter zaščito njihovih omrežij ter strani, namenjenih elektronskemu trgovanju, prav tako morajo tudi administracije ter javne in zasebne ustanove uporabljati enake varnostne politike ter zagotavljati popolno zaupnost podatkov v obdelavi, zlasti osebnih. Večjo osveščenost bi moralo spremljati spodbujanje kakovostnih spletnih vsebin, kakor tudi spodbujanje k dejavnostim „off-line“, kot alternativi dolgotrajnemu „surfanju“ ali igranju vlog, ki dolgoročno lahko slabo vplivajo na nezrele osebnosti. |
| --- | --- |

3.14

Ta boj se mora, če hoče biti učinkovit, nanašati neposredno na vse uporabnike interneta, ki morajo biti usposobljeni in obveščeni o tem, na kaj morajo paziti, ter o sredstvih, ki jih lahko uporabijo za zaščito pred prejemanjem takšnih nevarnih ali nezaželenih vsebin ali pred tem, da jih drugi ne uporabijo za posrednike tovrstnih vsebin. Dela akcijskega načrta, ki zajemata informiranje in usposabljanje, morata, po mnenju odbora, nameniti posebno pozornost mobilizaciji uporabnikov ter temu, da ti prevzamejo odgovornost zase in za vse, ki so od njih odvisni. Problem so, recimo, spletne strani, namenjene zdravju, za katere ni regulative. Podjetja morajo, da bi se zaščitila, poskrbeti tudi za usposabljanje zaposlenih ter zaščito njihovih omrežij ter strani, namenjenih elektronskemu trgovanju, prav tako morajo tudi administracije ter javne in zasebne ustanove uporabljati enake varnostne politike ter zagotavljati popolno zaupnost podatkov v obdelavi, zlasti osebnih. Večjo osveščenost bi moralo spremljati spodbujanje kakovostnih spletnih vsebin, kakor tudi spodbujanje k dejavnostim „off-line“, kot alternativi dolgotrajnemu „surfanju“ ali igranju vlog, ki dolgoročno lahko slabo vplivajo na nezrele osebnosti.

| 3.15 | Uporabniki morajo imeti na voljo sredstva, da lahko zlahka prijavijo nezakonite vsebine, na katere naletijo na internetu, specializiranim klicnim centrom ali pooblaščenim organom ali posebnim službam policije, da javne oblasti lahko po potrebi sprejmejo ustrezne ukrepe. Opozorjeni bi morali biti tudi starši v tistih državah, na primer na zunanjih mejah Unije, kjer se pogosto pojavlja grdo ravnanje z otroki za namene internetne pornografije in pornografije na ostalih nosilcih; to bi lahko bilo vključeno v programe sodelovanja RELEX. |
| --- | --- |

3.15

Uporabniki morajo imeti na voljo sredstva, da lahko zlahka prijavijo nezakonite vsebine, na katere naletijo na internetu, specializiranim klicnim centrom ali pooblaščenim organom ali posebnim službam policije, da javne oblasti lahko po potrebi sprejmejo ustrezne ukrepe. Opozorjeni bi morali biti tudi starši v tistih državah, na primer na zunanjih mejah Unije, kjer se pogosto pojavlja grdo ravnanje z otroki za namene internetne pornografije in pornografije na ostalih nosilcih; to bi lahko bilo vključeno v programe sodelovanja RELEX.

| 3.16 | Ob tem ko podpira specifične cilje programa, ki so: omogočiti uporabnikom, da prijavijo nezakonite vsebine (hotlines), razvijati tehnologije filtriranja nezaželenih vsebin, razvrščati vsebine, boriti se proti spamu, spodbujati samoreguliranje te industrije in povečati poznavanje varne rabe tehnologij, Odbor v posebnih ugotovitvah predlaga nekaj dodatnih ciljev, ki se mu jih zdi koristno upoštevati. |
| --- | --- |

3.16

Ob tem ko podpira specifične cilje programa, ki so: omogočiti uporabnikom, da prijavijo nezakonite vsebine (hotlines), razvijati tehnologije filtriranja nezaželenih vsebin, razvrščati vsebine, boriti se proti spamu, spodbujati samoreguliranje te industrije in povečati poznavanje varne rabe tehnologij, Odbor v posebnih ugotovitvah predlaga nekaj dodatnih ciljev, ki se mu jih zdi koristno upoštevati.

4.   Posebne ugotovitve Odbora

| 4.1 | Odbor je v preteklosti od Komisije že zahteval zmanjšanje pretirane birokratičnosti programov, ki jih financira EU, predvsem zato, da bi olajšali mikro-projektom in lokalnim NVO dostop do financiranja. Odbor pozdravlja nadzor, ki se nanaša predvsem na oprijemljive rezultate, pridobljene v okviru programa in na učinkovitost predlaganih rešitev. Razširjanje rešitev bi moralo biti manj zaupno. |
| --- | --- |

4.1

Odbor je v preteklosti od Komisije že zahteval zmanjšanje pretirane birokratičnosti programov, ki jih financira EU, predvsem zato, da bi olajšali mikro-projektom in lokalnim NVO dostop do financiranja. Odbor pozdravlja nadzor, ki se nanaša predvsem na oprijemljive rezultate, pridobljene v okviru programa in na učinkovitost predlaganih rešitev. Razširjanje rešitev bi moralo biti manj zaupno.

| 4.2 | Po mnenju Odbora bi bilo treba normativne ukrepe v podporo zaščiti končnih uporabnikov obravnavati v tem programu, kadar je to mogoče, ali v novi pobudi Komisije. |
| --- | --- |

4.2

Po mnenju Odbora bi bilo treba normativne ukrepe v podporo zaščiti končnih uporabnikov obravnavati v tem programu, kadar je to mogoče, ali v novi pobudi Komisije.

| 4.3 | Avtorji programov za dostop do interneta ter operacijskih sistemov strežnikov ali programov za boj proti vdorom bi morali prevzeti vso odgovornost; uporabnikom bi moralo biti zajamčeno, da avtorji teh programov uporabljajo najboljše razpoložljive tehnike ter redno posodabljajo svoje izdelke. Samoregulacija in, v primeru da je ni, predpisi Skupnosti, bi morali povečati jamstva uporabnikov. |
| --- | --- |

4.3

Avtorji programov za dostop do interneta ter operacijskih sistemov strežnikov ali programov za boj proti vdorom bi morali prevzeti vso odgovornost; uporabnikom bi moralo biti zajamčeno, da avtorji teh programov uporabljajo najboljše razpoložljive tehnike ter redno posodabljajo svoje izdelke. Samoregulacija in, v primeru da je ni, predpisi Skupnosti, bi morali povečati jamstva uporabnikov.

| 4.4 | Ponudniki internetnega dostopa bi morali nuditi (kar mnogi med njimi že počno) enostavna sredstva za boj proti virusom iz spletne strani, preden se naloži elektronska pošta ali datoteke v prilogi, ter predlagati sredstva za predhodno filtriranje elektronske pošte z namenom izločiti nezaželena elektronska sporočila (spam). Dobavitelji, ki si resno prizadevajo za zaščito svojih strank, si s tem lahko zagotovijo tržno prednost pred ostalimi. Glede na to, da so otroci pogosto naprednejši od svojih staršev pri uporabi interneta, je treba sisteme filtriranja pošte, odpravljanja virusov, zaščite proti vdorom ter sisteme starševskega nadzora namestiti predhodno, poleg tega morajo biti enostavni za uporabo in upravljanje za ljudi, ki nimajo posebnih tehničnih znanj. |
| --- | --- |

4.4

Ponudniki internetnega dostopa bi morali nuditi (kar mnogi med njimi že počno) enostavna sredstva za boj proti virusom iz spletne strani, preden se naloži elektronska pošta ali datoteke v prilogi, ter predlagati sredstva za predhodno filtriranje elektronske pošte z namenom izločiti nezaželena elektronska sporočila (spam). Dobavitelji, ki si resno prizadevajo za zaščito svojih strank, si s tem lahko zagotovijo tržno prednost pred ostalimi. Glede na to, da so otroci pogosto naprednejši od svojih staršev pri uporabi interneta, je treba sisteme filtriranja pošte, odpravljanja virusov, zaščite proti vdorom ter sisteme starševskega nadzora namestiti predhodno, poleg tega morajo biti enostavni za uporabo in upravljanje za ljudi, ki nimajo posebnih tehničnih znanj.

| 4.5 | Program bi moral tudi spodbujati iskanje preko posebnih programov ter druga sredstva za preverjanje „neprepustnosti“ kode različnih programov za varnost in zaščito, spodbujati ali eventualno prisiliti dobavitelje da hitro dobavijo korektorje (patches) za vse ugotovljene ali javljene vrzeli, ki omogočajo vdor, razvijati učinkovitost materialnih in programskih požarnih zidov, kakor tudi metod filtriranja in identifikacije dejanskega izvora vsebin. |
| --- | --- |

4.5

Program bi moral tudi spodbujati iskanje preko posebnih programov ter druga sredstva za preverjanje „neprepustnosti“ kode različnih programov za varnost in zaščito, spodbujati ali eventualno prisiliti dobavitelje da hitro dobavijo korektorje (patches) za vse ugotovljene ali javljene vrzeli, ki omogočajo vdor, razvijati učinkovitost materialnih in programskih požarnih zidov, kakor tudi metod filtriranja in identifikacije dejanskega izvora vsebin.

| 4.6 | Odbor bi želel, da bi ocena učinkovitosti in rezultatov, pridobljenih v okviru prejšnjega načrta Safer Internet, razvrščenih po kategorijah problemov, s katerimi so se projekti ukvarjali, doživela večjo razširjenost. Morali bi zagotoviti, da se ohranijo vse povezave s financiranimi projekti in da bi jih uporabniki bolje spoznali. Spletna stran Komisije bi morala obveščati tudi o pobudah in izkušnjah v državah članicah ali v tretjih državah ter tako širiti koristna znanja ter omogočati izmenjave in sodelovanja. |
| --- | --- |

4.6

Odbor bi želel, da bi ocena učinkovitosti in rezultatov, pridobljenih v okviru prejšnjega načrta Safer Internet, razvrščenih po kategorijah problemov, s katerimi so se projekti ukvarjali, doživela večjo razširjenost. Morali bi zagotoviti, da se ohranijo vse povezave s financiranimi projekti in da bi jih uporabniki bolje spoznali. Spletna stran Komisije bi morala obveščati tudi o pobudah in izkušnjah v državah članicah ali v tretjih državah ter tako širiti koristna znanja ter omogočati izmenjave in sodelovanja.

| 4.7 | Povsem možno je sprejeti zakonske ukrepe. Ponudniki internetnega dostopa, podjetja, ki izdajajo kreditne kartice in internetni iskalniki so vsi lahko predmet regulacije in nekateri že izvajajo samoregulacijo. Kazenske sankcije za spletne strani, ki širijo terorizem, rasizem, navajajo k samomoru ali širijo otroško pornografijo, bi morale biti stroge in odvračajoče; potrebna so večja mednarodna prizadevanja, da bi identificirali in locirali tovrstne spletne strani, da bi jih lahko dali zapreti, kadar je le mogoče in brez pogajanj z državami, ki jih gostijo. |
| --- | --- |

4.7

Povsem možno je sprejeti zakonske ukrepe. Ponudniki internetnega dostopa, podjetja, ki izdajajo kreditne kartice in internetni iskalniki so vsi lahko predmet regulacije in nekateri že izvajajo samoregulacijo. Kazenske sankcije za spletne strani, ki širijo terorizem, rasizem, navajajo k samomoru ali širijo otroško pornografijo, bi morale biti stroge in odvračajoče; potrebna so večja mednarodna prizadevanja, da bi identificirali in locirali tovrstne spletne strani, da bi jih lahko dali zapreti, kadar je le mogoče in brez pogajanj z državami, ki jih gostijo.

5.   Zaključki

Ob podpori nadaljevanju in širjenju programa „Safer Internet plus“ Odbor (ki se je zavzemal že za njegovo uvedbo) meni, da resnost in razširjenost grožnje zlorab, zlasti med otroci, zahteva nujne dodatne zakonske ter praktične ukrepe, odvisno od primera, na naslednjih področjih:

| — | obveznost vseh operaterjev, da ščitijo otroke in na splošno vse uporabnike, zlasti najbolj ranljive, |
| --- | --- |

—

obveznost vseh operaterjev, da ščitijo otroke in na splošno vse uporabnike, zlasti najbolj ranljive,

| — | sistemi filtriranja morajo biti predhodno nameščeni, |
| --- | --- |

—

sistemi filtriranja morajo biti predhodno nameščeni,

| — | na vseh domačih straneh in portalih za vstopanje v spletne klepetalnice (chat rooms) morajo biti jasna varnostna opozorila, |
| --- | --- |

—

na vseh domačih straneh in portalih za vstopanje v spletne klepetalnice (chat rooms) morajo biti jasna varnostna opozorila,

| — | podpreti je treba združenja, ki ustanavljajo odprte telefone (hot lines) za opozarjanje na spletne strani in dejavnosti, ki resno škodijo otrokom, |
| --- | --- |

—

podpreti je treba združenja, ki ustanavljajo odprte telefone (hot lines) za opozarjanje na spletne strani in dejavnosti, ki resno škodijo otrokom,

| — | preprečiti je treba uporabo kreditnih kartic za naročanje otroške pornografije in ostalih kriminalnih vsebin preko interneta, kakor tudi za pranje denarja, |
| --- | --- |

—

preprečiti je treba uporabo kreditnih kartic za naročanje otroške pornografije in ostalih kriminalnih vsebin preko interneta, kakor tudi za pranje denarja,

| — | opozarjanje in usmerjene akcije za starše in vzgojitelje ter oblasti v tistih državah, kjer je grdo ravnanje z otroki za namene pornografije zaskrbljujoč problem, |
| --- | --- |

—

opozarjanje in usmerjene akcije za starše in vzgojitelje ter oblasti v tistih državah, kjer je grdo ravnanje z otroki za namene pornografije zaskrbljujoč problem,

| — | aktivneje se je treba lotiti odkrivanja povezav med izkoriščanjem otrok za pornografske namene ter organiziranim kriminalom, |
| --- | --- |

—

aktivneje se je treba lotiti odkrivanja povezav med izkoriščanjem otrok za pornografske namene ter organiziranim kriminalom,

| — | uvesti je treba sisteme identificiranja in informiranja o škodljivih vsebinah ter umikanja rasističnih vsebin, širjenja informacij o poskusih goljufanja ali prodaje zdravju škodljivih snovi preko interneta, da bi zaščitili ranljive ali slabo obveščene osebe, |
| --- | --- |

—

uvesti je treba sisteme identificiranja in informiranja o škodljivih vsebinah ter umikanja rasističnih vsebin, širjenja informacij o poskusih goljufanja ali prodaje zdravju škodljivih snovi preko interneta, da bi zaščitili ranljive ali slabo obveščene osebe,

| — | vzpostaviti sodelovanje in skupne predpise na mednarodnem nivoju za učinkovit boj proti spamu. |
| --- | --- |

—

vzpostaviti sodelovanje in skupne predpise na mednarodnem nivoju za učinkovit boj proti spamu.

| — | vzpostaviti mednarodno sodelovanje (izboljšanje sistema zgodnjega opozarjanja) ter odvračajoče kazni za širjenje računalniških virusov ter za nezakonito uporabo zasebnih in javnih omrežij za kriminalne namene (vdor z namenom zasedanja mreže, industrijsko vohunjenje, kraja pasovne širine ter druge zlonamerne rabe). |
| --- | --- |

—

vzpostaviti mednarodno sodelovanje (izboljšanje sistema zgodnjega opozarjanja) ter odvračajoče kazni za širjenje računalniških virusov ter za nezakonito uporabo zasebnih in javnih omrežij za kriminalne namene (vdor z namenom zasedanja mreže, industrijsko vohunjenje, kraja pasovne širine ter druge zlonamerne rabe).

V Bruslju, 16. decembra 2004

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  http://www.europa.eu.int/information_society/programmes/iap/index_en.htm

1

(2)  Te teme ustrezqjo predhodnim zahtevam Odbora.

2

(3)  Mnenje EESO o „Programu za zaščito otrok pri internetu“, poročevalka Ga. DAVISON, UL C 48 z dne 21/02/2002 ter o „Sporočilu Komisije Evropskemu svetu, Parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Varnost omrežij in informacij : Predlog za evropski politični pristop“, poročevalec G. RETUREAU, UL C 48 z dne 21/02/2002 kakor tudi „Zelena knjiga o zaščiti mladoletnikov in o človeškem dostojanstvu pri avdiovizualnih storitvah in pri informiranju“, poročevalka Ga. BARROW, UL C 287 z dne 22/09/1997.

3

(4)  Sporazumi o tehničnih ovirah v trgovini in pri storitvah. Glej naprimer ...

4

(5)  Filmi, ki prikazujejo skrajno nasilje z dejanskimi mučenji in usmrtitvami.

5

---

| 28.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/141 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/141

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o dostopnosti Evrope po morju v prihodnje: razvoj dogodkov in kako jih predvideti

(2005/C 157/25)

Evropski ekonomsko-socialni odbor se je 1. julija 2004 odločil, da na lastno pobudo na podlagi pravila 29(2) svojega poslovnika pripravi mnenje o: dostopnosti Evrope po morju v prihodnje: razvoj dogodkov in kako jih predvideti.

Skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo, ki je bila odgovorna za pripravo dela Odbora v zvezi s to zadevo, je sprejela svoje mnenje dne 24. novembra 2004. Poročevalec je bil g. Simons.

Na 413. plenarnem zasedanju dne 15./16. decembra 2004 (seja dne 16. decembra) je Evropski ekonomsko-socialni odbor s 124 glasovi za in 2 pridržanima glasovoma sprejel naslednje mnenje.

1.   Uvod

| 1.1 | Pomorski promet do držav Evropske unije, iz njih in med njimi je zelo pomemben. Vsako leto se izvozi in uvozi več kot 3500 milijonov ton tovora prek več kot 1000 obmorskih pristanišč EU. Poleg tega potuje letno s trajekti in potniškimi ladjami približno 350 milijonov potnikov. |
| --- | --- |

1.1

Pomorski promet do držav Evropske unije, iz njih in med njimi je zelo pomemben. Vsako leto se izvozi in uvozi več kot 3500 milijonov ton tovora prek več kot 1000 obmorskih pristanišč EU. Poleg tega potuje letno s trajekti in potniškimi ladjami približno 350 milijonov potnikov.

| 1.2 | Več kot 90 % evropske trgovine s preostalim svetom poteka prek njenih obmorskih pristanišč. Poleg tega je 40 % blaga, prepeljanega po Evropi, prav tako prepeljanega po morju. Z energetskega in okoljskega vidika se pomorski promet uvršča visoko. V primerjavi s cestnim prometom lahko onesnažuje 13-krat manj, kar se tiče emisij CO2 in delcev, in celo 19-krat manj glede CHx (1). |
| --- | --- |

1.2

Več kot 90 % evropske trgovine s preostalim svetom poteka prek njenih obmorskih pristanišč. Poleg tega je 40 % blaga, prepeljanega po Evropi, prav tako prepeljanega po morju. Z energetskega in okoljskega vidika se pomorski promet uvršča visoko. V primerjavi s cestnim prometom lahko onesnažuje 13-krat manj, kar se tiče emisij CO2 in delcev, in celo 19-krat manj glede CHx (1).

| 1.3 | Približno 250.000 ljudi je zaposlenih v evropskih pristaniščih ali v sektorju storitev, povezanim neposredno z njimi. Celoten pomorski sektor v Evropi zagotavlja delo približno 2,5 milijona ljudem in ustvari približno 111 milijard eurov dodane vrednosti. Pomen pomorskega prometa za Evropo bi moral biti torej očiten. |
| --- | --- |

1.3

Približno 250.000 ljudi je zaposlenih v evropskih pristaniščih ali v sektorju storitev, povezanim neposredno z njimi. Celoten pomorski sektor v Evropi zagotavlja delo približno 2,5 milijona ljudem in ustvari približno 111 milijard eurov dodane vrednosti. Pomen pomorskega prometa za Evropo bi moral biti torej očiten.

| 1.4 | Obseg pomorskega prometa po Evropi, iz nje in do nje vsako leto še narašča. Zato je zelo pomembno, da EU tesno spremlja rast teh pomorskih pretokov in spodbuja sprejem — po potrebi pa sama sprejme — ustreznih ukrepov na začetni stopnji, ki bi ji omogočili uravnavanje rasti. |
| --- | --- |

1.4

Obseg pomorskega prometa po Evropi, iz nje in do nje vsako leto še narašča. Zato je zelo pomembno, da EU tesno spremlja rast teh pomorskih pretokov in spodbuja sprejem — po potrebi pa sama sprejme — ustreznih ukrepov na začetni stopnji, ki bi ji omogočili uravnavanje rasti.

| 1.5 | Pomorski promet se lahko razdeli na različne vrste in skupine, odvisno od: namena potovanja (za sprostitev ali poslovno); kako je organiziran (prevozi z ladjami v prosti plovbi ali linijski prevozi); ali gre za prevoze po odprtem morju ali prevoze po morju na kratkih razdaljah ter od vrste tovora (potniški ali tovorni promet). Trgovinski promet in štiri prej navedene skupine vplivajo še zlasti na enotni trg in so predmet tega mnenja. |
| --- | --- |

1.5

Pomorski promet se lahko razdeli na različne vrste in skupine, odvisno od: namena potovanja (za sprostitev ali poslovno); kako je organiziran (prevozi z ladjami v prosti plovbi ali linijski prevozi); ali gre za prevoze po odprtem morju ali prevoze po morju na kratkih razdaljah ter od vrste tovora (potniški ali tovorni promet). Trgovinski promet in štiri prej navedene skupine vplivajo še zlasti na enotni trg in so predmet tega mnenja.

| 1.6 | V potniškem prometu je najočitnejša razlika med potniškimi ladjami in trajekti/storitve RO-RO. Prevoz blaga po morju se lahko razdeli še naprej glede na vrsto tovora:






  — | Suhi razsuti tovor. Prevaža se kot razsuti tovor na posebnih ladjah za prevoz razsutega tovora, npr. ruda, premog in zrnje. |
| --- | --- | --- |

1.6

V potniškem prometu je najočitnejša razlika med potniškimi ladjami in trajekti/storitve RO-RO. Prevoz blaga po morju se lahko razdeli še naprej glede na vrsto tovora:

—

Suhi razsuti tovor. Prevaža se kot razsuti tovor na posebnih ladjah za prevoz razsutega tovora, npr. ruda, premog in zrnje.

| — | Razsuti tovor v tekočem stanju. Prevaža se na tankerjih, npr. surova nafta, naftni derivati in kemikalije. |
| --- | --- |

—

Razsuti tovor v tekočem stanju. Prevaža se na tankerjih, npr. surova nafta, naftni derivati in kemikalije.

| — | Mešani tovor. Deli se na tovor RO-RO, drugi mešani tovor in zabojnike. |
| --- | --- |

—

Mešani tovor. Deli se na tovor RO-RO, drugi mešani tovor in zabojnike.

2.   Pregled razmer na trgu po posameznih skupinah

| 2.1 | Prevoz s potniškimi ladjami in prevoz s trajekti RO-RO sta dve bistveno različni vrsti potniškega prometa. Križarjenje je neke vrste turizem na ladji. Trajekti, ki po drugi strani zagotavljajo prevoz iz kraja A v kraj B s storitvami RO-RO, pa se lahko uporabljajo tudi za prevoz blaga. V EU potuje po morju skupaj 350 milijonov potnikov, od tega približno štiri milijone s potniškimi ladjami. |
| --- | --- |

2.1

Prevoz s potniškimi ladjami in prevoz s trajekti RO-RO sta dve bistveno različni vrsti potniškega prometa. Križarjenje je neke vrste turizem na ladji. Trajekti, ki po drugi strani zagotavljajo prevoz iz kraja A v kraj B s storitvami RO-RO, pa se lahko uporabljajo tudi za prevoz blaga. V EU potuje po morju skupaj 350 milijonov potnikov, od tega približno štiri milijone s potniškimi ladjami.

| 2.2 | Največja evropska potniška pristanišča so Barcelona (832.000 potnikov), Palma de Mallorca (665.000), Benetke (634.000), Neapelj (534.000), Southampton (533.000) in Civitavecchia (520.000).
  Največja potniška ladja je Queen Mary 2, ki je bila splavljena letos in meri v dolžino 345 metrov, v širino 41 metrov, njen ugrez pa je 10,3 metra. Queen Mary 2 je dolga približno toliko kot največje ladje za prevoz razsutega tovora in ladje za prevoz zabojnikov. Vendar pa imajo potniške ladje bolj omejen ugrez kot ladje za prevoz zabojnikov in razsutega tovora. Večja pristanišča nimajo večjih težav pri zagotavljanju dostopa majhnemu številu teh ladij. |
| --- | --- |

2.2

Največja evropska potniška pristanišča so Barcelona (832.000 potnikov), Palma de Mallorca (665.000), Benetke (634.000), Neapelj (534.000), Southampton (533.000) in Civitavecchia (520.000).

Največja potniška ladja je Queen Mary 2, ki je bila splavljena letos in meri v dolžino 345 metrov, v širino 41 metrov, njen ugrez pa je 10,3 metra. Queen Mary 2 je dolga približno toliko kot največje ladje za prevoz razsutega tovora in ladje za prevoz zabojnikov. Vendar pa imajo potniške ladje bolj omejen ugrez kot ladje za prevoz zabojnikov in razsutega tovora. Večja pristanišča nimajo večjih težav pri zagotavljanju dostopa majhnemu številu teh ladij.

| 2.3 | Trajekti ponavadi nudijo tudi prevoz blaga RO-RO in so kombinirane potniško-tovorne ladje. V EU imajo trajekti, ki povezujejo evropsko celino in Združeno kraljestvo, Irsko, Skandinavijo, baltske države in Kanarske otoke ter Sredozemlje posebej široko razvejano trajektno omrežje, ki vključuje tudi destinacije zunaj EU. Največji trajektni ladji RO-RO sta Pride of Rotterdam in Pride of Hull — sestrski ladji severnomorske trajektne flote P & O. Ladji sta dolgi 215 metrov, široki 32 metrov, njun ugrez pa meri samo 6,3 metra. |
| --- | --- |

2.3

Trajekti ponavadi nudijo tudi prevoz blaga RO-RO in so kombinirane potniško-tovorne ladje. V EU imajo trajekti, ki povezujejo evropsko celino in Združeno kraljestvo, Irsko, Skandinavijo, baltske države in Kanarske otoke ter Sredozemlje posebej široko razvejano trajektno omrežje, ki vključuje tudi destinacije zunaj EU. Največji trajektni ladji RO-RO sta Pride of Rotterdam in Pride of Hull — sestrski ladji severnomorske trajektne flote P & O. Ladji sta dolgi 215 metrov, široki 32 metrov, njun ugrez pa meri samo 6,3 metra.

| 2.4 | Razen občasnih krajevnih težav fizičen dostop do Evrope s plovili iz te skupine trenutno ne zahteva dodatnih konstrukcijskih obravnav na evropski ravni. Ti skupini imata torej že zagotovljen dostop do Evrope v prihodnje, kar omogoča tudi nadaljnjo rast v tem sektorju. |
| --- | --- |

2.4

Razen občasnih krajevnih težav fizičen dostop do Evrope s plovili iz te skupine trenutno ne zahteva dodatnih konstrukcijskih obravnav na evropski ravni. Ti skupini imata torej že zagotovljen dostop do Evrope v prihodnje, kar omogoča tudi nadaljnjo rast v tem sektorju.

| 2.5 | Suhi in tekoči razsuti tovor sta zelo pomembna za oskrbo evropske industrije. Prevoz suhega in tekočega razsutega tovora je doživel v Evropi zlasti v 60- in 70-ih letih prejšnjega stoletja obdobje velikanske rasti v smislu povečanja obsega tovora in velikosti ladij. |
| --- | --- |

2.5

Suhi in tekoči razsuti tovor sta zelo pomembna za oskrbo evropske industrije. Prevoz suhega in tekočega razsutega tovora je doživel v Evropi zlasti v 60- in 70-ih letih prejšnjega stoletja obdobje velikanske rasti v smislu povečanja obsega tovora in velikosti ladij.

| 2.6 | Pri razsutem tovoru v tekočem stanju sta zaprtje Sueškega prekopa, ki je sledilo šestdnevni vojni, in vse večje povpraševanje po surovi nafti povzročila povečanje največje velikosti ladje s 85.000 DWT v letu 1968 na 560.000 DWT (2) leta 1976. Številna evropska pristanišča so sprejela ukrepe, da so takšnim ladjam omogočila dostop v dok. Po prvi naftni krizi leta 1973 te ladje niso bile več dobičkonosne in so bile na koncu dane v razrez. Trend po vse večjih ladjah se pri novo zgrajenih tankerjih iz 80- in 90-ih let prejšnjega stoletja ni nadaljeval. Velikost velikih tankerjev je stalna in meri približno 300.000 DWT. Po letu 2002 je bilo ponovno zgrajenih nekaj zelo velikih ladij za prevoz surove nafte (Ultra Large Crude Carriers — ULCC) z nosilnostjo 400.000 DWT; ustrezne pristaniške zmogljivosti za njihovo oskrbo so še na voljo. |
| --- | --- |

2.6

Pri razsutem tovoru v tekočem stanju sta zaprtje Sueškega prekopa, ki je sledilo šestdnevni vojni, in vse večje povpraševanje po surovi nafti povzročila povečanje največje velikosti ladje s 85.000 DWT v letu 1968 na 560.000 DWT (2) leta 1976. Številna evropska pristanišča so sprejela ukrepe, da so takšnim ladjam omogočila dostop v dok. Po prvi naftni krizi leta 1973 te ladje niso bile več dobičkonosne in so bile na koncu dane v razrez. Trend po vse večjih ladjah se pri novo zgrajenih tankerjih iz 80- in 90-ih let prejšnjega stoletja ni nadaljeval. Velikost velikih tankerjev je stalna in meri približno 300.000 DWT. Po letu 2002 je bilo ponovno zgrajenih nekaj zelo velikih ladij za prevoz surove nafte (Ultra Large Crude Carriers — ULCC) z nosilnostjo 400.000 DWT; ustrezne pristaniške zmogljivosti za njihovo oskrbo so še na voljo.

| 2.7 | Prevoz suhega razsutega tovora je doživljal podoben razvoj od konca 60-ih let naprej. Velikost ladij iz te skupine se je večala in dosegla višek z ladjo Berge Stahl z nosilnostjo 365.000 DWT, ki zadnjih osemnajst let prevaža železovo rudo iz Brazilije v Rotterdam in ki s svojimi 23 metri (76 čevlji) ugreza nima dostopa nikjer drugje na svetu. Od 80-ih let naprej znaša nosilnost velike večine novih ladij za prevoz razsutega tovora med 150.000 DWT in 175.000 DWT. Zato je postal prevoz suhega in tekočega razsutega tovora popolnoma razvit trg, evropska obmorska pristanišča, ki se zanj uporabljajo, pa so se že prilagodila — celo največji ladji za prevoz suhega razsutega tovora na svetu. Nadaljnjega pomembnejšega povečevanja nosilnosti ali velikosti ladij se trenutno ne pričakuje. Tudi za te skupine je torej že zagotovljen dostop do Evrope v prihodnje. |
| --- | --- |

2.7

Prevoz suhega razsutega tovora je doživljal podoben razvoj od konca 60-ih let naprej. Velikost ladij iz te skupine se je večala in dosegla višek z ladjo Berge Stahl z nosilnostjo 365.000 DWT, ki zadnjih osemnajst let prevaža železovo rudo iz Brazilije v Rotterdam in ki s svojimi 23 metri (76 čevlji) ugreza nima dostopa nikjer drugje na svetu. Od 80-ih let naprej znaša nosilnost velike večine novih ladij za prevoz razsutega tovora med 150.000 DWT in 175.000 DWT. Zato je postal prevoz suhega in tekočega razsutega tovora popolnoma razvit trg, evropska obmorska pristanišča, ki se zanj uporabljajo, pa so se že prilagodila — celo največji ladji za prevoz suhega razsutega tovora na svetu. Nadaljnjega pomembnejšega povečevanja nosilnosti ali velikosti ladij se trenutno ne pričakuje. Tudi za te skupine je torej že zagotovljen dostop do Evrope v prihodnje.

| 2.8 | Mešani tovor se prevaža na univerzalnih tovornih in večnamenskih ladjah. Po pojavu zabojnika je trg za mešani tovor strmo upadel in je omejen na nišne trge, kot so Afrika in ladje hladilniki v specializirani trgovini s sadjem. Nosilnost ladij je omejena na približno 40.000 DWT, njihova velikost pa ne narašča več. |
| --- | --- |

2.8

Mešani tovor se prevaža na univerzalnih tovornih in večnamenskih ladjah. Po pojavu zabojnika je trg za mešani tovor strmo upadel in je omejen na nišne trge, kot so Afrika in ladje hladilniki v specializirani trgovini s sadjem. Nosilnost ladij je omejena na približno 40.000 DWT, njihova velikost pa ne narašča več.

| 2.9 | Po drugi strani pa prevoz v zabojnikih trenutno doživlja tako obdobje strukturne rasti, kot še nikoli prej, tako glede obsega kot velikosti ladij. Leta 1966 je bila Fairland prva ladja za prevoz medcelinskih zabojnikov iz ZDA v Evropo. Fairland — sestavni del flote Sea-Land — je lahko prepeljala 266 35-čeveljskih zabojnikov. Danes je CSCL Europe z nosilnostjo 8500 TEU (enote, ki ustrezajo dvajsetim čevljem) največja ladja za prevoz zabojnikov na svetu, vendar so že v gradnji ladje z nosilnostjo 9200 TEU. CSCL Europe je dolga 334 metre, široka 42,8 metra in ima najgloblji ugrez 14,5 metra.
  Naslednji diagram prikazuje največjo zgrajeno ladjo za prevoz zabojnikov v določenem letu. Spektakularna rast je zlasti po letu 1995 presenetljiva. Trenutno je naročenih 156 ladij z nosilnostjo več kot 7000 TEU. |
| --- | --- |

2.9

Po drugi strani pa prevoz v zabojnikih trenutno doživlja tako obdobje strukturne rasti, kot še nikoli prej, tako glede obsega kot velikosti ladij. Leta 1966 je bila Fairland prva ladja za prevoz medcelinskih zabojnikov iz ZDA v Evropo. Fairland — sestavni del flote Sea-Land — je lahko prepeljala 266 35-čeveljskih zabojnikov. Danes je CSCL Europe z nosilnostjo 8500 TEU (enote, ki ustrezajo dvajsetim čevljem) največja ladja za prevoz zabojnikov na svetu, vendar so že v gradnji ladje z nosilnostjo 9200 TEU. CSCL Europe je dolga 334 metre, široka 42,8 metra in ima najgloblji ugrez 14,5 metra.

Naslednji diagram prikazuje največjo zgrajeno ladjo za prevoz zabojnikov v določenem letu. Spektakularna rast je zlasti po letu 1995 presenetljiva. Trenutno je naročenih 156 ladij z nosilnostjo več kot 7000 TEU.

Image

| 2.10 | Kmalu se pričakujejo naročila za izgradnjo ladij z nosilnostjo 10.000 TEU in celo 12.000 TEU, ki bodo še vedno potrebovale samo en motor. Narejeni so bili celo izračuni (3)o možni zgornji meji. Zaradi skalnatih sestavov v Melaški ožini — zelo pomemben sestavni del azijske trgovinske poti — je bil izračunan podatek za nosilnost 18.000 TEU, vendar pa bi imele te ladje dva motorja, kar bi znatno zvišalo ceno prevoza na zabojnik. Večanje dimenzij ladij za interkontinentalne prevoze zabojnikov do tehničnih in geografskih skrajnosti vsekakor ni avtomatična. Predstavljati si je mogoče tudi vrnitev k nekoliko skromnejši velikosti ladij, kot se je to zgodilo v preteklih desetletjih pri ladjah za interkontinentalni prevoz suhega in tekočega razsutega tovora. |
| --- | --- |

2.10

Kmalu se pričakujejo naročila za izgradnjo ladij z nosilnostjo 10.000 TEU in celo 12.000 TEU, ki bodo še vedno potrebovale samo en motor. Narejeni so bili celo izračuni (3)o možni zgornji meji. Zaradi skalnatih sestavov v Melaški ožini — zelo pomemben sestavni del azijske trgovinske poti — je bil izračunan podatek za nosilnost 18.000 TEU, vendar pa bi imele te ladje dva motorja, kar bi znatno zvišalo ceno prevoza na zabojnik. Večanje dimenzij ladij za interkontinentalne prevoze zabojnikov do tehničnih in geografskih skrajnosti vsekakor ni avtomatična. Predstavljati si je mogoče tudi vrnitev k nekoliko skromnejši velikosti ladij, kot se je to zgodilo v preteklih desetletjih pri ladjah za interkontinentalni prevoz suhega in tekočega razsutega tovora.

| 2.11 | Prevoz medcelinskih zabojnikov do evropskih pristanišč in iz njih se je zlasti hitro povečeval v zadnjih nekaj letih. Ena od posledic vse večje globalizacije in s tem povezanega vzpona Kitajske kot države proizvajalke je ta, da so severno-zahodna evropska pristanišča za zabojnike na območju Hamburg–Le Havre v zadnjih nekaj letih doživela več kot 10-odstotno strukturno rast na leto. Zelo hitro se širijo tudi sredozemska pristanišča. |
| --- | --- |

2.11

Prevoz medcelinskih zabojnikov do evropskih pristanišč in iz njih se je zlasti hitro povečeval v zadnjih nekaj letih. Ena od posledic vse večje globalizacije in s tem povezanega vzpona Kitajske kot države proizvajalke je ta, da so severno-zahodna evropska pristanišča za zabojnike na območju Hamburg–Le Havre v zadnjih nekaj letih doživela več kot 10-odstotno strukturno rast na leto. Zelo hitro se širijo tudi sredozemska pristanišča.

| 2.12 | Velike ladje za prevoz zabojnikov, na primer z Daljnega vzhoda, pristajajo samo v omejenem številu evropskih pristanišč. Po eni strani, ker so za mnoga pristanišča prevelike, po drugi strani pa, ker so tako drage, da nočejo izgubljati preveč časa v pristaniščih. V Evropi največje ladje na splošno pristajajo v dveh ali treh sredozemskih pristaniščih in v približno štirih pristaniščih na severozahodu celine. Zabojniki se potem iz teh velikih pristanišč za zabojnike odpremijo po Evropi — po morju, pri tem se uporabi široko razvejana mreža priključnih prog, ali po kopnem, vse bolj po železnici ali celinskih plovnih poteh. |
| --- | --- |

2.12

Velike ladje za prevoz zabojnikov, na primer z Daljnega vzhoda, pristajajo samo v omejenem številu evropskih pristanišč. Po eni strani, ker so za mnoga pristanišča prevelike, po drugi strani pa, ker so tako drage, da nočejo izgubljati preveč časa v pristaniščih. V Evropi največje ladje na splošno pristajajo v dveh ali treh sredozemskih pristaniščih in v približno štirih pristaniščih na severozahodu celine. Zabojniki se potem iz teh velikih pristanišč za zabojnike odpremijo po Evropi — po morju, pri tem se uporabi široko razvejana mreža priključnih prog, ali po kopnem, vse bolj po železnici ali celinskih plovnih poteh.

| 2.13 | Vsekakor pa postajajo v glavnih evropskih pristaniščih za zabojnike zastoji (4) vse večji problem pri upravljanju tega vse večjega pretoka zabojnikov v pristaniških terminalih in tranzitu, ki sledi. Poleg ukrepov v zvezi s terminali, ki jih sprejmejo za odpravo te težave v samem pristanišču (vključno s širitvijo), so potrebni tudi učinkoviti postopki pred prevozom in po njem, na morju in kopnem. |
| --- | --- |

2.13

Vsekakor pa postajajo v glavnih evropskih pristaniščih za zabojnike zastoji (4) vse večji problem pri upravljanju tega vse večjega pretoka zabojnikov v pristaniških terminalih in tranzitu, ki sledi. Poleg ukrepov v zvezi s terminali, ki jih sprejmejo za odpravo te težave v samem pristanišču (vključno s širitvijo), so potrebni tudi učinkoviti postopki pred prevozom in po njem, na morju in kopnem.

| 2.14 | Pristaniščem za zabojnike povzročajo veliko skrb tudi nove varnostne zahteve, ker želijo ohraniti čim bolj nemoten potek pretovarjanja in prevoza kljub večjemu številu pregledov. |
| --- | --- |

2.14

Pristaniščem za zabojnike povzročajo veliko skrb tudi nove varnostne zahteve, ker želijo ohraniti čim bolj nemoten potek pretovarjanja in prevoza kljub večjemu številu pregledov.

| 2.15 | Glede na povečanje velikosti, opisane v točkah 2.9 in 2.10 zgoraj, se pretok zabojnikov po odprtem morju ne bo nujno razširil v druga evropska pristanišča prek trga ladijskega prometa. To pa predvsem zaradi fizikalnih značilnosti, kot so nezadosten ugrez, neustrezne zmogljivosti, čezmerni potovalni časi in premalo tovora, da bi bil dodaten postanek v pristanišču gospodarno izvedljiv (5). Takšno stanje pa ni trajno, saj lahko gospodarska dinamika zagotovi povečanje dejavnosti v manjših pristaniščih. |
| --- | --- |

2.15

Glede na povečanje velikosti, opisane v točkah 2.9 in 2.10 zgoraj, se pretok zabojnikov po odprtem morju ne bo nujno razširil v druga evropska pristanišča prek trga ladijskega prometa. To pa predvsem zaradi fizikalnih značilnosti, kot so nezadosten ugrez, neustrezne zmogljivosti, čezmerni potovalni časi in premalo tovora, da bi bil dodaten postanek v pristanišču gospodarno izvedljiv (5). Takšno stanje pa ni trajno, saj lahko gospodarska dinamika zagotovi povečanje dejavnosti v manjših pristaniščih.

3.   Povezave z obalnim območjem in zaledjem

| 3.1 | Večino zabojnikov, opremljenih v evropska pristanišča, je treba iz njih zopet odpeljati zaradi nadaljnjega prevoza. Nekateri so odposlani po morju na manjših ladjah v druga pristanišča. Njihov večji del pa prispe v evropsko zaledje po cesti, celinskih plovnih poteh ali železnici. To pomeni, da morajo zmogljivosti za povezavo z zaledjem držati korak z rastjo prometa z zabojniki. Čeprav se cestni prevoz ne izključi, kjer je potreben, pa je treba v skladu s politiko EU storiti vse, kar je mogoče, da se spodbuja uporaba celinskih plovnih poti, železnice in ladij za prevoz na kratkih razdaljah/priključnih ladij. |
| --- | --- |

3.1

Večino zabojnikov, opremljenih v evropska pristanišča, je treba iz njih zopet odpeljati zaradi nadaljnjega prevoza. Nekateri so odposlani po morju na manjših ladjah v druga pristanišča. Njihov večji del pa prispe v evropsko zaledje po cesti, celinskih plovnih poteh ali železnici. To pomeni, da morajo zmogljivosti za povezavo z zaledjem držati korak z rastjo prometa z zabojniki. Čeprav se cestni prevoz ne izključi, kjer je potreben, pa je treba v skladu s politiko EU storiti vse, kar je mogoče, da se spodbuja uporaba celinskih plovnih poti, železnice in ladij za prevoz na kratkih razdaljah/priključnih ladij.

| 3.2 | Zato EU močno podpira zlasti prevoz po morju na kratkih razdaljah znotraj Evrope. Kot sestavni del novih vseevropskih prometnih omrežij sem spadajo tudi avtoceste pomorskega programa, ki jih je treba še naprej izpopolnjevati. Po novih predlogih (16. 7. 2004) naj bi proračun TEN-T znašal 20,35 milijarde evrov, medtem ko naj bi program MARCO POLO II vključeval pomorske avtoceste in ukrepe za preprečevanje prometa s proračunom v znesku 740 milijonov evrov. |
| --- | --- |

3.2

Zato EU močno podpira zlasti prevoz po morju na kratkih razdaljah znotraj Evrope. Kot sestavni del novih vseevropskih prometnih omrežij sem spadajo tudi avtoceste pomorskega programa, ki jih je treba še naprej izpopolnjevati. Po novih predlogih (16. 7. 2004) naj bi proračun TEN-T znašal 20,35 milijarde evrov, medtem ko naj bi program MARCO POLO II vključeval pomorske avtoceste in ukrepe za preprečevanje prometa s proračunom v znesku 740 milijonov evrov.

| 3.3 | Pojem „pomorske ceste“ (MotS) je razvila Evropska komisija kot dodatek k drugim načinom, ki prejemajo podporo na podlagi programa vseevropskih omrežij. MotS pomenijo zelo dobro nadomestno možnost za cestni promet po Evropi na enakovredni osnovi, ki odpravlja nepotrebne postopke in omogoča učinkovite intermodalne povezave. Program je usmerjen k omejevanju zastojev na evropskih tranzitnih progah ter k povezovanju oddaljenih regij in otoških držav. |
| --- | --- |

3.3

Pojem „pomorske ceste“ (MotS) je razvila Evropska komisija kot dodatek k drugim načinom, ki prejemajo podporo na podlagi programa vseevropskih omrežij. MotS pomenijo zelo dobro nadomestno možnost za cestni promet po Evropi na enakovredni osnovi, ki odpravlja nepotrebne postopke in omogoča učinkovite intermodalne povezave. Program je usmerjen k omejevanju zastojev na evropskih tranzitnih progah ter k povezovanju oddaljenih regij in otoških držav.

| 3.4 | Za spodbujanje samih prevozov po morju na kratkih razdaljah se lahko izvedejo izboljšave v pristaniščih ter okrepi njihovo medsebojno sodelovanje. Ključ do uspeha je velika pogostnost storitev, in s tem velik obseg. Tržni potencial in komercialne raziskave so zato pomembne za vitalnost povezav s prevozi po morju na kratkih razdaljah. |
| --- | --- |

3.4

Za spodbujanje samih prevozov po morju na kratkih razdaljah se lahko izvedejo izboljšave v pristaniščih ter okrepi njihovo medsebojno sodelovanje. Ključ do uspeha je velika pogostnost storitev, in s tem velik obseg. Tržni potencial in komercialne raziskave so zato pomembne za vitalnost povezav s prevozi po morju na kratkih razdaljah.

| 3.5 | Veliko pozornost zahteva tudi notranji promet v EU. To je očitno že iz evropske prometne politike — ki v tem okviru vključuje tudi ustrezno infrastrukturo — saj si prizadeva povečati učinkovitost in uspešnost z ustanovitvijo prostega trga v okviru določenih parametrov, kar izraža tudi druge socialne vrednote, kot je trajnost. |
| --- | --- |

3.5

Veliko pozornost zahteva tudi notranji promet v EU. To je očitno že iz evropske prometne politike — ki v tem okviru vključuje tudi ustrezno infrastrukturo — saj si prizadeva povečati učinkovitost in uspešnost z ustanovitvijo prostega trga v okviru določenih parametrov, kar izraža tudi druge socialne vrednote, kot je trajnost.

| 3.6 | Za dosego tega so bila že sprejeta ustrezna pravila — ki se tudi že uporabljajo — za sektor cestnega prometa in sektor celinskih plovnih poti, končno pa je stekel tudi postopek za začetek njihove uporabe v celotnem evropskem železniškem omrežju. Hitrejši napredek na tem področju bi bil dobrodošel, zlasti še glede na smer razvoja prej opisanega prometa z zabojniki |
| --- | --- |

3.6

Za dosego tega so bila že sprejeta ustrezna pravila — ki se tudi že uporabljajo — za sektor cestnega prometa in sektor celinskih plovnih poti, končno pa je stekel tudi postopek za začetek njihove uporabe v celotnem evropskem železniškem omrežju. Hitrejši napredek na tem področju bi bil dobrodošel, zlasti še glede na smer razvoja prej opisanega prometa z zabojniki

4.   Skupine pristanišč

| 4.1 | Postopek odločanja EU (6) razlikuje samo med tremi skupinami pristanišč TEN:






  a. | mednarodna obmorska pristanišča z letnim obsegom pretovarjanja najmanj 1,5 milijona ton ali 200.000 potnikov; |
| --- | --- | --- |

4.1

Postopek odločanja EU (6) razlikuje samo med tremi skupinami pristanišč TEN:

a.

mednarodna obmorska pristanišča z letnim obsegom pretovarjanja najmanj 1,5 milijona ton ali 200.000 potnikov;

| b. | obmorska pristanišča z letnim obsegom pretovarjanja najmanj 0,5 milijona ton ali med 100.000 in 199.000 potniki, opremljena z objekti in napravami za promet po morju na kratkih razdaljah; |
| --- | --- |

b.

obmorska pristanišča z letnim obsegom pretovarjanja najmanj 0,5 milijona ton ali med 100.000 in 199.000 potniki, opremljena z objekti in napravami za promet po morju na kratkih razdaljah;

| c. | regionalna obmorska pristanišča, ki ne izpolnjujejo pogojev za A in B in so na otokih ali v obrobnih regijah. |
| --- | --- |

c.

regionalna obmorska pristanišča, ki ne izpolnjujejo pogojev za A in B in so na otokih ali v obrobnih regijah.

| 4.2 | Do zdaj takšna razdelitev ni povzročila sprejema bistveno drugačnih pristopov. Dejansko se v popravljenem seznamu prometnih prednostnih nalog TEN pristanišča ne omenjajo, niti v zvezi s prednostno nalogo pomorskih avtocest. Razen nekaterih izjem, niti organi oblasti niti industrija ne podpirajo uporabe podrobnejših meril pri izbiri pristanišč za posebno sofinanciranje EU velikih naložb, ki jih potrebujejo pristanišča za prevoz zabojnikov po odprtem morju — predvsem za tranzitni tovor, ki sorazmerno malo poveča vrednost samih pristanišč.
  EESO podpira nedavne pozive Konference obrobnih obmorskih regij Evrope (20/7/2004), da se uskladi pojmovanje pomorskih avtocest in dostopnost ter pri tem upošteva tudi mala in srednje velika pristanišča. |
| --- | --- |

4.2

Do zdaj takšna razdelitev ni povzročila sprejema bistveno drugačnih pristopov. Dejansko se v popravljenem seznamu prometnih prednostnih nalog TEN pristanišča ne omenjajo, niti v zvezi s prednostno nalogo pomorskih avtocest. Razen nekaterih izjem, niti organi oblasti niti industrija ne podpirajo uporabe podrobnejših meril pri izbiri pristanišč za posebno sofinanciranje EU velikih naložb, ki jih potrebujejo pristanišča za prevoz zabojnikov po odprtem morju — predvsem za tranzitni tovor, ki sorazmerno malo poveča vrednost samih pristanišč.

EESO podpira nedavne pozive Konference obrobnih obmorskih regij Evrope (20/7/2004), da se uskladi pojmovanje pomorskih avtocest in dostopnost ter pri tem upošteva tudi mala in srednje velika pristanišča.

| 4.3 | Glede na to EESO od Komisije nujno zahteva, da preuči težave z zastoji v pristaniščih EU, zlasti v pristaniščih za zabojnike, in razišče možne načine za njihovo olajšanje. |
| --- | --- |

4.3

Glede na to EESO od Komisije nujno zahteva, da preuči težave z zastoji v pristaniščih EU, zlasti v pristaniščih za zabojnike, in razišče možne načine za njihovo olajšanje.

| 4.4 | Vendar pa trajnostna rast pomeni številne posebne izzive za večja evropska pristanišča za zabojnike (7), ki so dokaj enakomerno porazdeljena po Sredozemlju in severozahodu celine. Sem tako spadajo dejansko velika in srednje velika pristanišča, ki večinoma niso samo pristanišča za zabojnike, temveč pogosto tudi pomembna pristanišča za pretovarjanje razsutega in drugega mešanega tovora. Ti izzivi so naslednji:






  — | Kako hitro so lahko zgrajene dodatne zmogljivosti za pretovarjanje, na morju in kopnem, ob hkratnem izpolnjevanju trenutnih strogih pravil glede hrupa, okolja in zunanje varnosti? |
| --- | --- | --- |

4.4

Vendar pa trajnostna rast pomeni številne posebne izzive za večja evropska pristanišča za zabojnike (7), ki so dokaj enakomerno porazdeljena po Sredozemlju in severozahodu celine. Sem tako spadajo dejansko velika in srednje velika pristanišča, ki večinoma niso samo pristanišča za zabojnike, temveč pogosto tudi pomembna pristanišča za pretovarjanje razsutega in drugega mešanega tovora. Ti izzivi so naslednji:

—

Kako hitro so lahko zgrajene dodatne zmogljivosti za pretovarjanje, na morju in kopnem, ob hkratnem izpolnjevanju trenutnih strogih pravil glede hrupa, okolja in zunanje varnosti?

| — | Kako lahko pristanišča preoblikujejo svojo dostopnost po morju, globino pristanov in velikost opreme za pretovarjanje, da se prilagodijo predvidenemu povečanju ladij na 8000 +-TEU? |
| --- | --- |

—

Kako lahko pristanišča preoblikujejo svojo dostopnost po morju, globino pristanov in velikost opreme za pretovarjanje, da se prilagodijo predvidenemu povečanju ladij na 8000 +-TEU?

| — | Kako se lahko zagotovi, da bodo imele povezave med pristaniščem in njegovim evropskim zaledjem zadostne zmogljivosti za upravljanje vse večjega pretoka prometa z zabojniki? |
| --- | --- |

—

Kako se lahko zagotovi, da bodo imele povezave med pristaniščem in njegovim evropskim zaledjem zadostne zmogljivosti za upravljanje vse večjega pretoka prometa z zabojniki?

| — | Kako se lahko logistični postopki v pristaniščih ohranijo čim bolj prožni ob vse večjem številu varnostnih pregledov? |
| --- | --- |

—

Kako se lahko logistični postopki v pristaniščih ohranijo čim bolj prožni ob vse večjem številu varnostnih pregledov?

| 4.5 | Za ohranitev konkurenčnosti na svetovni ravni — kar je eden od ciljev lizbonske agende — je v evropskem interesu, da ta pristanišča dejansko sprejmejo ustrezne ukrepe za sprejem in rešitev teh izzivov. Evropska unija bi si morala po možnosti prizadevati tudi za uveljavitev svojega vpliva pri reševanju tega vprašanja. |
| --- | --- |

4.5

Za ohranitev konkurenčnosti na svetovni ravni — kar je eden od ciljev lizbonske agende — je v evropskem interesu, da ta pristanišča dejansko sprejmejo ustrezne ukrepe za sprejem in rešitev teh izzivov. Evropska unija bi si morala po možnosti prizadevati tudi za uveljavitev svojega vpliva pri reševanju tega vprašanja.

| 4.6 | Pristanišča, zlasti navedena v tej točki, so tudi plovne poti do EU, kar vpliva na varnost. EESO se sklicuje na svoja predhodna mnenja, v katerih je Evropski komisiji naročil, da pripravi študijo o splošnem vplivu varnostnih stroškov na pristanišča in začrta program EU za njihovo financiranje. |
| --- | --- |

4.6

Pristanišča, zlasti navedena v tej točki, so tudi plovne poti do EU, kar vpliva na varnost. EESO se sklicuje na svoja predhodna mnenja, v katerih je Evropski komisiji naročil, da pripravi študijo o splošnem vplivu varnostnih stroškov na pristanišča in začrta program EU za njihovo financiranje.

| 4.7 | Posebna pozornost velikim pristaniščem za zabojnike ni v nasprotju s spodbujanjem razvoja pomorskih prog na kratkih razdaljah in uveljavljanjem pojma pomorskih avtocest. Prav velika pristanišča za zabojnike, ki oskrbujejo proge po odprtem morju, so velikokrat tudi vodilna pristanišča za prevoze na kratkih razdaljah. Poleg tega imajo ta pristanišča potreben obseg, infrastrukturo in zaledje, kar jim omogoča, da pridobijo dovolj tovora in tako po zaslugi pomorskih avtocest pomagajo pri rasti drugim pristaniščem za prevoze na kratke razdalje. |
| --- | --- |

4.7

Posebna pozornost velikim pristaniščem za zabojnike ni v nasprotju s spodbujanjem razvoja pomorskih prog na kratkih razdaljah in uveljavljanjem pojma pomorskih avtocest. Prav velika pristanišča za zabojnike, ki oskrbujejo proge po odprtem morju, so velikokrat tudi vodilna pristanišča za prevoze na kratkih razdaljah. Poleg tega imajo ta pristanišča potreben obseg, infrastrukturo in zaledje, kar jim omogoča, da pridobijo dovolj tovora in tako po zaslugi pomorskih avtocest pomagajo pri rasti drugim pristaniščem za prevoze na kratke razdalje.

5.   Praktični ukrepi EU

| 5.1 | Treba je sprejeti ukrepe in zagotoviti, da izkrivljanje konkurence, slaba infrastruktura ali neučinkovita prometna politika ne bodo ogrožali učinkovitosti in optimalnega vpliva velikih naložb, ki jih trenutno izvajajo — ali jih bodo v kratkem začela izvajati — večja pristanišča za zabojnike za sprejem in rešitev izzivov, opisanih v točki 4.3 zgoraj. Glede na tesno povezavo med pristanišči za zabojnike in prevozi po morju na kratkih razdaljah prek priključnih prog, pomorskih avtocest in povezav z zaledjem ima takšen pristop daljnosežne posledice ter ugodno vpliva na celoten prometni trg. |
| --- | --- |

5.1

Treba je sprejeti ukrepe in zagotoviti, da izkrivljanje konkurence, slaba infrastruktura ali neučinkovita prometna politika ne bodo ogrožali učinkovitosti in optimalnega vpliva velikih naložb, ki jih trenutno izvajajo — ali jih bodo v kratkem začela izvajati — večja pristanišča za zabojnike za sprejem in rešitev izzivov, opisanih v točki 4.3 zgoraj. Glede na tesno povezavo med pristanišči za zabojnike in prevozi po morju na kratkih razdaljah prek priključnih prog, pomorskih avtocest in povezav z zaledjem ima takšen pristop daljnosežne posledice ter ugodno vpliva na celoten prometni trg.

| 5.2 | Zato bi morala EU predvsem zagotoviti tudi vzpostavitev zdravega okolja za pošteno konkurenco ali tako imenovane „enake konkurenčne pogoje“. Pristanišča, pri čemer mislimo predvsem na gospodarske udeležence iz pristanišč, morajo biti sposobna tekmovati med seboj na pravični osnovi, kar velja tudi za konkurenco v obmorskih pristaniščih in med njimi. |
| --- | --- |

5.2

Zato bi morala EU predvsem zagotoviti tudi vzpostavitev zdravega okolja za pošteno konkurenco ali tako imenovane „enake konkurenčne pogoje“. Pristanišča, pri čemer mislimo predvsem na gospodarske udeležence iz pristanišč, morajo biti sposobna tekmovati med seboj na pravični osnovi, kar velja tudi za konkurenco v obmorskih pristaniščih in med njimi.

| 5.3 | Glede na izkušnje drugih sektorjev za prevoz blaga, ki so že ukrepali v tej smeri, bi bila določena raven liberalizacije na trgu obmorskih pristanišč koristna in dober način, da se kar najbolje izkoristijo možnosti, ki so na voljo. Čisto na koncu svojega mandata je Komisija, ki zapušča to funkcijo, na predlog komisarke za promet gospe de Palacio predložila Svetu novo direktivo o dostopu na trg pristaniških storitev. To bo nova (8) priložnost za Odbor, da izda podrobno mnenje. Vendar pa to vprašanje v tem mnenju ni obravnavano. |
| --- | --- |

5.3

Glede na izkušnje drugih sektorjev za prevoz blaga, ki so že ukrepali v tej smeri, bi bila določena raven liberalizacije na trgu obmorskih pristanišč koristna in dober način, da se kar najbolje izkoristijo možnosti, ki so na voljo. Čisto na koncu svojega mandata je Komisija, ki zapušča to funkcijo, na predlog komisarke za promet gospe de Palacio predložila Svetu novo direktivo o dostopu na trg pristaniških storitev. To bo nova (8) priložnost za Odbor, da izda podrobno mnenje. Vendar pa to vprašanje v tem mnenju ni obravnavano.

| 5.4 | Veliko bolje je treba pojasniti, kaj je dovoljeno in kaj ne, zlasti na področju državne pomoči. Na primer, v kolikšnem obsegu lahko organi oblasti subvencionirajo infrastrukturo obmorskega pristanišča, ki je neposredno povezana s povečevanjem velikosti ladij. Nacionalne vlade in direktorji pristanišč morajo poznati razmere. Nujno potrebujemo jasne smernice o državni pomoči. EESO je seznanjen z namenom Komisije, da pripravi smernice o državni pomoči za pristanišča, in jo roti, naj to stori čim prej, ne glede na sprejem predlagane nove direktive o pristaniščih. |
| --- | --- |

5.4

Veliko bolje je treba pojasniti, kaj je dovoljeno in kaj ne, zlasti na področju državne pomoči. Na primer, v kolikšnem obsegu lahko organi oblasti subvencionirajo infrastrukturo obmorskega pristanišča, ki je neposredno povezana s povečevanjem velikosti ladij. Nacionalne vlade in direktorji pristanišč morajo poznati razmere. Nujno potrebujemo jasne smernice o državni pomoči. EESO je seznanjen z namenom Komisije, da pripravi smernice o državni pomoči za pristanišča, in jo roti, naj to stori čim prej, ne glede na sprejem predlagane nove direktive o pristaniščih.

| 5.5 | Posebno pozornost zahtevata tudi uveljavljanje in izvajanje pravil. Prevzem zakonodaje EU v nacionalne zakonodaje se lahko široko razlaga. EU bi morala biti veliko previdnejša pri zagotavljanju enotnega izvajanja pravil EU. To je očitno tudi pri izvrševanju veljavnih pravil in predpisov EU, ki je neenotno in neskladno. Med državami članicami so očitne razlike v razlagi zakonodaje o okolju, naravi in varnosti. Konkurenčnost med pristanišči na teh pomembnih področjih ni zaželena. |
| --- | --- |

5.5

Posebno pozornost zahtevata tudi uveljavljanje in izvajanje pravil. Prevzem zakonodaje EU v nacionalne zakonodaje se lahko široko razlaga. EU bi morala biti veliko previdnejša pri zagotavljanju enotnega izvajanja pravil EU. To je očitno tudi pri izvrševanju veljavnih pravil in predpisov EU, ki je neenotno in neskladno. Med državami članicami so očitne razlike v razlagi zakonodaje o okolju, naravi in varnosti. Konkurenčnost med pristanišči na teh pomembnih področjih ni zaželena.

| 5.6 | Za boljšo ponazoritev načinov financiranja obmorskih pristanišč morajo biti njihovi računi pregledni, zlasti pri pretoku denarja od vlade in k njej (lokalna, regionalna in nacionalna). EU mora razviti tudi učinkovita sredstva, da se to zagotovi. Odbor je v svojem mnenju leta 2001 (9) izrazil trdno prepričanje, da v povezavi s členi Pogodbe o konkurenci in državni pomoči ter sodno prakso pristojnega Evropskega sodišča uporaba direktive „o preglednosti“ zadostuje, da se Komisiji zagotovi učinkovito sredstvo za posredovanje. Do zdaj se v zvezi s to izjavo v praksi ni ukrepalo. |
| --- | --- |

5.6

Za boljšo ponazoritev načinov financiranja obmorskih pristanišč morajo biti njihovi računi pregledni, zlasti pri pretoku denarja od vlade in k njej (lokalna, regionalna in nacionalna). EU mora razviti tudi učinkovita sredstva, da se to zagotovi. Odbor je v svojem mnenju leta 2001 (9) izrazil trdno prepričanje, da v povezavi s členi Pogodbe o konkurenci in državni pomoči ter sodno prakso pristojnega Evropskega sodišča uporaba direktive „o preglednosti“ zadostuje, da se Komisiji zagotovi učinkovito sredstvo za posredovanje. Do zdaj se v zvezi s to izjavo v praksi ni ukrepalo.

6.   Povzetek in sklepi

| 6.1 | Obseg pomorskega prometa po Evropi, iz nje in do nje vsako leto vse bolj narašča. Evropska unija bi morala glede na to, kako velik pomen ima ta prometni sektor zanjo, tesno spremljati rast teh pomorskih pretokov in spodbujati sprejem — po potrebi pa sama sprejeti — ustrezne ukrepe na začetni stopnji, ki bi ji omogočili uravnavanje rasti. |
| --- | --- |

6.1

Obseg pomorskega prometa po Evropi, iz nje in do nje vsako leto vse bolj narašča. Evropska unija bi morala glede na to, kako velik pomen ima ta prometni sektor zanjo, tesno spremljati rast teh pomorskih pretokov in spodbujati sprejem — po potrebi pa sama sprejeti — ustrezne ukrepe na začetni stopnji, ki bi ji omogočili uravnavanje rasti.

| 6.2 | Pomorski promet se lahko razdeli na različne vrste in skupine, odvisno od: namena potovanja (za sprostitev ali poslovno); ali gre za prevoze po odprtem morju ali prevoze po morju na kratkih razdaljah ter od vrste tovora (potniški ali tovorni promet). Te skupine skupaj s trgovinskim prometom vplivajo še zlasti na enotni trg in so predmet tega mnenja. |
| --- | --- |

6.2

Pomorski promet se lahko razdeli na različne vrste in skupine, odvisno od: namena potovanja (za sprostitev ali poslovno); ali gre za prevoze po odprtem morju ali prevoze po morju na kratkih razdaljah ter od vrste tovora (potniški ali tovorni promet). Te skupine skupaj s trgovinskim prometom vplivajo še zlasti na enotni trg in so predmet tega mnenja.

| 6.3 | Potniški promet po morju je v EU precej obsežen sektor s podatki za potnike, ki segajo do 350 milijonov. Vendar pa se glede na trende rasti in velikosti ladij EU ni treba še naprej ukvarjati z infrastrukturo v tem sektorju, za razliko od trendov dejanske rasti. Glede na to je treba ključno pozornost nameniti varnosti potnikov, zlasti na potniških ladjah. |
| --- | --- |

6.3

Potniški promet po morju je v EU precej obsežen sektor s podatki za potnike, ki segajo do 350 milijonov. Vendar pa se glede na trende rasti in velikosti ladij EU ni treba še naprej ukvarjati z infrastrukturo v tem sektorju, za razliko od trendov dejanske rasti. Glede na to je treba ključno pozornost nameniti varnosti potnikov, zlasti na potniških ladjah.

| 6.4 | Tudi prevoz suhega in tekočega razsutega tovora je doživel v Evropi obdobje velikanske rasti v 60- in 70-ih letih prejšnjega stoletja, ko so bili sprejeti ustrezni ukrepi za prilagoditev pristanišč velikim ladjam. Ta trga sta zdaj popolnoma razvita. Konvencionalni mešani tovor očitno upada. Storitve RO-RO se včasih zagotavljajo v zvezi s trajekti in prav tako pomenijo pomemben, popolnoma razvit trg. |
| --- | --- |

6.4

Tudi prevoz suhega in tekočega razsutega tovora je doživel v Evropi obdobje velikanske rasti v 60- in 70-ih letih prejšnjega stoletja, ko so bili sprejeti ustrezni ukrepi za prilagoditev pristanišč velikim ladjam. Ta trga sta zdaj popolnoma razvita. Konvencionalni mešani tovor očitno upada. Storitve RO-RO se včasih zagotavljajo v zvezi s trajekti in prav tako pomenijo pomemben, popolnoma razvit trg.

| 6.5 | Po drugi strani pa prevoz v zabojnikih trenutno doživlja tako obdobje strukturne rasti kot še nikoli prej, tako glede obsega kot velikosti ladij. |
| --- | --- |

6.5

Po drugi strani pa prevoz v zabojnikih trenutno doživlja tako obdobje strukturne rasti kot še nikoli prej, tako glede obsega kot velikosti ladij.

| 6.6 | Vse večja težava pri upravljanju teh naraščajočih pretokov zabojnikov v pristaniških terminalih in v nadaljnjem tranzitu postajajo zastoji. Poleg ukrepov v zvezi s terminali, ki se sprejmejo za odpravo te težave v samem pristanišču (vključno s širitvijo), so potrebni tudi učinkoviti postopki pred prevozom in po njem, na morju in kopnem. |
| --- | --- |

6.6

Vse večja težava pri upravljanju teh naraščajočih pretokov zabojnikov v pristaniških terminalih in v nadaljnjem tranzitu postajajo zastoji. Poleg ukrepov v zvezi s terminali, ki se sprejmejo za odpravo te težave v samem pristanišču (vključno s širitvijo), so potrebni tudi učinkoviti postopki pred prevozom in po njem, na morju in kopnem.

| 6.7 | Glede na večjo velikost se pretoki zabojnikov po odprtem morju ne bodo nujno razširili v druga evropska pristanišča prek trga ladijskega prometa. To pa ne pomeni, da gospodarsko okolje ne spodbuja rasti manjših pristanišč. |
| --- | --- |

6.7

Glede na večjo velikost se pretoki zabojnikov po odprtem morju ne bodo nujno razširili v druga evropska pristanišča prek trga ladijskega prometa. To pa ne pomeni, da gospodarsko okolje ne spodbuja rasti manjših pristanišč.

| 6.8 | Glede na to EESO od Komisije nujno zahteva, da preuči težave z zastoji v pristaniščih EU, zlasti v pristaniščih za zabojnike, in razišče možne načine za njihovo olajšanje v večji meri, kot se to dejansko izvaja v TEN. |
| --- | --- |

6.8

Glede na to EESO od Komisije nujno zahteva, da preuči težave z zastoji v pristaniščih EU, zlasti v pristaniščih za zabojnike, in razišče možne načine za njihovo olajšanje v večji meri, kot se to dejansko izvaja v TEN.

| 6.9 | Potem ko se je to uspešno doseglo na področju cestnega prometa, celinskih plovnih poti in ladijskih prevozov, se končno začenjajo sprejemati ukrepi za večjo učinkovitost in uspešnost celotnega evropskega železniškega omrežja. Hitrejši napredek na tem področju bi bil zelo dobrodošel. |
| --- | --- |

6.9

Potem ko se je to uspešno doseglo na področju cestnega prometa, celinskih plovnih poti in ladijskih prevozov, se končno začenjajo sprejemati ukrepi za večjo učinkovitost in uspešnost celotnega evropskega železniškega omrežja. Hitrejši napredek na tem področju bi bil zelo dobrodošel.

| 6.10 | Za ohranitev konkurenčnosti na svetovni ravni je v evropskem interesu, da večja pristanišča za zabojnike dejansko sprejmejo ustrezne ukrepe za sprejem in rešitev izzivov, s katerimi se srečujejo. Tudi Evropska unija bi si morala po možnosti prizadevati za uveljavitev svojega vpliva pri reševanju tega vprašanja. Trenutno se ne smejo preučevati predlogi za kakršne koli mehanizme finančne podpore EU za pristanišča, razen že vzpostavljenih. Utemeljitev takšnih predlogov bi bila lahko teoretična, ne nazadnje tudi za prevoze v zabojnikih, ki trenutno nimajo dovolj podpore, saj niti organi oblasti niti industrija nočejo, da bi se za evropska pristanišča uvedla dodatna razlikovanja, razen tistih, ki so bila že vzpostavljena na podlagi TEN. |
| --- | --- |

6.10

Za ohranitev konkurenčnosti na svetovni ravni je v evropskem interesu, da večja pristanišča za zabojnike dejansko sprejmejo ustrezne ukrepe za sprejem in rešitev izzivov, s katerimi se srečujejo. Tudi Evropska unija bi si morala po možnosti prizadevati za uveljavitev svojega vpliva pri reševanju tega vprašanja. Trenutno se ne smejo preučevati predlogi za kakršne koli mehanizme finančne podpore EU za pristanišča, razen že vzpostavljenih. Utemeljitev takšnih predlogov bi bila lahko teoretična, ne nazadnje tudi za prevoze v zabojnikih, ki trenutno nimajo dovolj podpore, saj niti organi oblasti niti industrija nočejo, da bi se za evropska pristanišča uvedla dodatna razlikovanja, razen tistih, ki so bila že vzpostavljena na podlagi TEN.

| 6.11 | Pristanišča so tudi plovne poti do EU, kar vpliva na področje varnosti. EESO se sklicuje na svoja predhodna mnenja, v katerih je Evropski komisiji naročil, da pripravi študijo o splošnem vplivu varnostnih stroškov na pristanišča in začrta program EU za njihovo financiranje. |
| --- | --- |

6.11

Pristanišča so tudi plovne poti do EU, kar vpliva na področje varnosti. EESO se sklicuje na svoja predhodna mnenja, v katerih je Evropski komisiji naročil, da pripravi študijo o splošnem vplivu varnostnih stroškov na pristanišča in začrta program EU za njihovo financiranje.

| 6.12 | Evropska unija lahko vzpostavi enake konkurenčne pogoje za pošteno konkurenco, spodbuja določeno stopnjo liberalizacije trga obmorskih pristanišč, osvetli vprašanja o državni pomoči tako, da zagotovi jasne smernice, dobro preuči izvajanje in uveljavljanje veljavnih pravil ter zagotavlja preglednost denarnih tokov. |
| --- | --- |

6.12

Evropska unija lahko vzpostavi enake konkurenčne pogoje za pošteno konkurenco, spodbuja določeno stopnjo liberalizacije trga obmorskih pristanišč, osvetli vprašanja o državni pomoči tako, da zagotovi jasne smernice, dobro preuči izvajanje in uveljavljanje veljavnih pravil ter zagotavlja preglednost denarnih tokov.

Bruselj, 16. december 2004

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Vir: Brošura ESPO: Pristanišča, ki ustvarjajo priložnosti s povezovanjem ljudi, proizvodov in poslovanja – s povezovanjem Evrope.

1

(2)  DWT = Nosilna tonaža ladje, to je nosilnost ladje, merjena v tonah. Pri ladjah za prevoz zabojnikov se kot enota nosilnosti uporablja število TEU (Twenty Foot Equivalent Units – Enote, ki ustrezajo dvajsetim čevljem). To je največje število zabojnikov, merjeno v TEU, ki jih ladja lahko prepelje. Ker prazen zabojnik zavzame prav toliko prostora kot poln, se DWT pri ladjah za prevoz zabojnikov ne uporablja.

2

(3)  Niko Wijnolst et al.: Malacca-Max, Končna velikost ladje za prevoz zabojnikov, TU Delft, 1999.

3

(4)  Glej dodatek za tabelo in zemljevid glavnih evropskih pristanišč za zabojnike.

4

(5)  Obstajajo na primer razlogi, zakaj največje ladje za prevoz zabojnikov ne pristanejo v pristaniščih severnega Jadranskega morja, severnega Združenega kraljestva, Irske in Baltskega morja. Na koncu se tovor iz teh območij prepelje s temi ladjami, ki se „napolnijo“ v pristaniščih, ki jih lahko oskrbijo.

5

(6)  Smernice TEN (Odločba št. 1692/96) o vključitvi obmorskih pristanišč, pristanišč na celinskih vodah in intermodalnih terminalov v TEN.

6

(7)  Glej dodatek, navedeno tudi v opombi 2.

7

(8)  Odbor je na predlog izdal mnenje o dostopu na trg pristaniških storitev, ki je bilo predloženo na začetku leta 2001 in ga je Evropski parlament kot zakonodajalec zavrnil, TEN 075, poročevalec: g. Retureau (UL C 48, 21. 2. 2002, str. 122).

8

(9)  Glej sprotno opombo 8.

9

---

| 28.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/147 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/147

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu za uredbo Sveta, ki dopolnjuje Uredbo Sveta št. 1260/1999 in opredeljuje splošne ukrepe v okviru strukturnih skladov glede podaljšanja trajanja programa PEACE in dodeljevanja novih posojil

COM (2004) 631 — final

(2005/C 157/26)

Na podlagi člena 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti je Svet 9. decembra 2004 sklenil, da se bo z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom posvetoval o predlogu za uredbo Sveta, ki dopolnjuje Uredbo Sveta št. 1260/1999 in opredeljuje splošne ukrepe v okviru strukturnih skladov glede podaljšanja trajanja programa PEACE in dodeljevanja novih posojil

Spričo nujnosti te zadeve je Evropski ekonomsko-socialni odbor na 413. plenarnem zasedanju 15. in 16. decembra 2004 sprejel sklep, s katerim je za glavnega poročevalca določil g. Simpsona in naslednje mnenje sprejel s soglasjem.

1.   Uvod

| 1.1 | Evropska unija vse od leta 1995 podpira dejavnosti, namenjene miru in spravi na Severnem Irskem in na Obmejnem območju Irske, z dvema jasno opredeljenima mirovnima programoma: Posebnim programom za podporo miru in spravi (PEACE I), 1995-99, in s Programom EU za mir in spravo (PEACE II), 2000-04. |
| --- | --- |

1.1

Evropska unija vse od leta 1995 podpira dejavnosti, namenjene miru in spravi na Severnem Irskem in na Obmejnem območju Irske, z dvema jasno opredeljenima mirovnima programoma: Posebnim programom za podporo miru in spravi (PEACE I), 1995-99, in s Programom EU za mir in spravo (PEACE II), 2000-04.

| 1.2 | Programa sta območju, ki je do pomoči upravičeno in vključuje celotno Severno Irsko in Obmejno območje Irske, zagotavljala približno 100 milijonov eurov na leto. Oba programa imata skupni cilj: krepitev napredovanja v smeri miroljubne in stabilne družbe in podporo spravi; oba pomagata pri gospodarskem preporodu in dejavnostih vključevanja v družbo, oba udejanjajo organi, ki so umeščeni na območju samem. |
| --- | --- |

1.2

Programa sta območju, ki je do pomoči upravičeno in vključuje celotno Severno Irsko in Obmejno območje Irske, zagotavljala približno 100 milijonov eurov na leto. Oba programa imata skupni cilj: krepitev napredovanja v smeri miroljubne in stabilne družbe in podporo spravi; oba pomagata pri gospodarskem preporodu in dejavnostih vključevanja v družbo, oba udejanjajo organi, ki so umeščeni na območju samem.

| 1.3 | Trenutno je za program PEACE II za pet let namenjenih 531 milijonov eurov oziroma 106 milijonov na leto. Od tega je programu za Severno Irsko namenjenih približno 85 milijonov, za Obmejno območje Irske pa približno 22 milijonov eurov. Obe državi članici zagotavljata 25 % usklajenega financiranja in skrbita, da so izpolnjene dodatne zahteve programa. |
| --- | --- |

1.3

Trenutno je za program PEACE II za pet let namenjenih 531 milijonov eurov oziroma 106 milijonov na leto. Od tega je programu za Severno Irsko namenjenih približno 85 milijonov, za Obmejno območje Irske pa približno 22 milijonov eurov. Obe državi članici zagotavljata 25 % usklajenega financiranja in skrbita, da so izpolnjene dodatne zahteve programa.

2.   Namen predloga za uredbo Sveta

| 2.1 | Podaljšanje programa PEACE II za dve leti je priporočeno zato, ker raven političnega napredka na Severnem Irskem, za kakršno so upali, da bo dosežena leta 1998, ni bila v celoti dosežena, in politične institucije še vedno niso postale stabilne. Graditev miru in sprava ostajata slejkoprej kritičnega pomena. |
| --- | --- |

2.1

Podaljšanje programa PEACE II za dve leti je priporočeno zato, ker raven političnega napredka na Severnem Irskem, za kakršno so upali, da bo dosežena leta 1998, ni bila v celoti dosežena, in politične institucije še vedno niso postale stabilne. Graditev miru in sprava ostajata slejkoprej kritičnega pomena.

| 2.2 | Kot skupna naloga sta bili leta 2003 narejeni „ex post“ ocena programa PEACE I in vmesna ocena programa PEACE II. „Ex post“ ocena programa PEACE I je ugotovila, da je program uspešno spodbujal vključevanje in spravo, saj je dal jasne in merljive rezultate pri ustvarjanju delovnih mest, usposabljanju in razvoju poslovnih dejavnosti. Vmesna ocena programa PEACE II je pohvalila okrepljeno osredotočenost na merila miru in sprave, ko so izbirali projekte, in ugotovila visok delež projektov čezmejnih razsežnosti. Oba programa sta pomembno vplivala na ustvarjanje delovnih mest in razvoj poslovnih dejavnosti. |
| --- | --- |

2.2

Kot skupna naloga sta bili leta 2003 narejeni „ex post“ ocena programa PEACE I in vmesna ocena programa PEACE II. „Ex post“ ocena programa PEACE I je ugotovila, da je program uspešno spodbujal vključevanje in spravo, saj je dal jasne in merljive rezultate pri ustvarjanju delovnih mest, usposabljanju in razvoju poslovnih dejavnosti. Vmesna ocena programa PEACE II je pohvalila okrepljeno osredotočenost na merila miru in sprave, ko so izbirali projekte, in ugotovila visok delež projektov čezmejnih razsežnosti. Oba programa sta pomembno vplivala na ustvarjanje delovnih mest in razvoj poslovnih dejavnosti.

| 2.3 | Vmesna ocena je ugotovila jasno potrebo po nadaljnjih dejavnostih graditve miru, in priporočila je, da bi se bilo treba še bolj osredotočati na dejavnosti, ki neposredno spodbujajo spravo. Podaljšanje programa do leta 2006, ki ga predlaga Komisija, bi omogočilo, da bi priporočila iz vmesne ocene učinkovala, tako da bi podpirala že obstoječe ukrepe, ki so najbolj v skladu s sedanjo potrebo po utrjevanju sprave. |
| --- | --- |

2.3

Vmesna ocena je ugotovila jasno potrebo po nadaljnjih dejavnostih graditve miru, in priporočila je, da bi se bilo treba še bolj osredotočati na dejavnosti, ki neposredno spodbujajo spravo. Podaljšanje programa do leta 2006, ki ga predlaga Komisija, bi omogočilo, da bi priporočila iz vmesne ocene učinkovala, tako da bi podpirala že obstoječe ukrepe, ki so najbolj v skladu s sedanjo potrebo po utrjevanju sprave.

| 2.4 | 18. maja 2004 sta ministrski predsednik Združenega kraljestva in taoiseach (premier) Irske pisala predsedniku Evropske komisije. Opozorila sta na dosežke obeh programov PEACE, ki jih financira EU, in na njune prispevke severnoirskemu mirovnemu procesu. Zahtevala sta podaljšanje programa PEACE II do decembra 2006. |
| --- | --- |

2.4

18. maja 2004 sta ministrski predsednik Združenega kraljestva in taoiseach (premier) Irske pisala predsedniku Evropske komisije. Opozorila sta na dosežke obeh programov PEACE, ki jih financira EU, in na njune prispevke severnoirskemu mirovnemu procesu. Zahtevala sta podaljšanje programa PEACE II do decembra 2006.

| 2.5 | 16 junija 2004 je predsednik Evropske komisije odgovoril, da se komisija zelo trudi, da bi pri teh prizadevanjih vztrajali. 17. in 18. junija 2004 je Evropski svet na zahtevo premierov Združenega kraljestva in Irske vzel na znanje sedanje težave v mirovnem procesu na Severnem Irskem in potrdil svojo podporo prizadevanjem obeh vlad, da bi ponovno vzpostavili omajane politične institucije. Da bi podprl ta prizadevanja, je Evropski svet od Evropske komisije zahteval, naj preuči možnost usklajevanja posegov iz programa PEACE II s programi strukturnih skladov, ki so se iztekli leta 2006. |
| --- | --- |

2.5

16 junija 2004 je predsednik Evropske komisije odgovoril, da se komisija zelo trudi, da bi pri teh prizadevanjih vztrajali. 17. in 18. junija 2004 je Evropski svet na zahtevo premierov Združenega kraljestva in Irske vzel na znanje sedanje težave v mirovnem procesu na Severnem Irskem in potrdil svojo podporo prizadevanjem obeh vlad, da bi ponovno vzpostavili omajane politične institucije. Da bi podprl ta prizadevanja, je Evropski svet od Evropske komisije zahteval, naj preuči možnost usklajevanja posegov iz programa PEACE II s programi strukturnih skladov, ki so se iztekli leta 2006.

| 2.6 | V praksi bi to pomenilo podaljšanje programa PEACE II za nadaljnji dve leti. |
| --- | --- |

2.6

V praksi bi to pomenilo podaljšanje programa PEACE II za nadaljnji dve leti.

3.   Predlog za uredbo Sveta

| 3.1 | Dokument COM (2004) 631 — final je odgovor komisije na zahtevo Sveta. Predlaga dveletno podaljšanje programa PEACE II na vrednost 60 milijonov eurov na leto, od česar je 41 milijonov eurov namenjenih za izdatke na Severnem Irskem, 19 milijonov eurov pa na Obmejnem območju Irske. To je v skladu z zahtevo obeh držav članic septembra 2004, ki je sledila javni obravnavi. |
| --- | --- |

3.1

Dokument COM (2004) 631 — final je odgovor komisije na zahtevo Sveta. Predlaga dveletno podaljšanje programa PEACE II na vrednost 60 milijonov eurov na leto, od česar je 41 milijonov eurov namenjenih za izdatke na Severnem Irskem, 19 milijonov eurov pa na Obmejnem območju Irske. To je v skladu z zahtevo obeh držav članic septembra 2004, ki je sledila javni obravnavi.

| 3.2 | Da bi omogočil podaljšanje programa PEACE II in zagotovil za to potrebna dodatna finančna sredstva, bi predlog za uredbo Sveta dopolnil Uredbo (ES) št. 1260/1999, ki določa splošne vire za strukturne sklade, vključno s trajanjem programa PEACE II in skupne letne dodelitve posojil do leta 2006. |
| --- | --- |

3.2

Da bi omogočil podaljšanje programa PEACE II in zagotovil za to potrebna dodatna finančna sredstva, bi predlog za uredbo Sveta dopolnil Uredbo (ES) št. 1260/1999, ki določa splošne vire za strukturne sklade, vključno s trajanjem programa PEACE II in skupne letne dodelitve posojil do leta 2006.

| 3.3 | Da bi omogočila, da bi podaljšanje programa lahko financirali v okvirih proračuna strukturnih skladov, predlagana uredba Sveta spreminja vire za vse razpoložljive podelitve v okviru strukturnih skladov s 195 mrd. na 195,1 mrd. eurov. S tem povezano dopolnilo povečuje plafon strukturnih skladov, razpoložljivih za Cilj 1 (vključno s podporo ob prehodu) s 135,9 na 136 mrd. eurov. (1) |
| --- | --- |

3.3

Da bi omogočila, da bi podaljšanje programa lahko financirali v okvirih proračuna strukturnih skladov, predlagana uredba Sveta spreminja vire za vse razpoložljive podelitve v okviru strukturnih skladov s 195 mrd. na 195,1 mrd. eurov. S tem povezano dopolnilo povečuje plafon strukturnih skladov, razpoložljivih za Cilj 1 (vključno s podporo ob prehodu) s 135,9 na 136 mrd. eurov. (1)

| 3.4 | Predlagana odredba Sveta spreminja trajanje programa PEACE II: namesto od leta 2000 do 2004 naj bi program trajal od leta 2000 do 2006. |
| --- | --- |

3.4

Predlagana odredba Sveta spreminja trajanje programa PEACE II: namesto od leta 2000 do 2004 naj bi program trajal od leta 2000 do 2006.

4.   Sklep

| 4.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor pozdravlja prispevek, ki ga daje Evropska unija za utrditev miru, stabilnosti in sprave na otoku Irski. |
| --- | --- |

4.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor pozdravlja prispevek, ki ga daje Evropska unija za utrditev miru, stabilnosti in sprave na otoku Irski.

| 4.2 | Odbor z zanimanjem opaža napredek, dosežen od leta 1995, ko je bil program PEACE I sprejet. Odbor tudi opaža in pozdravlja priporočila, ki jih je na Evropsko komisijo naslovila organizacija, odgovorna za izvajanje in nadzor programa PEACE II, Organ za posebne programe EU, ki naj bi poenostavil operacije programa in okrepil osredotočenost na spravne dejavnosti. |
| --- | --- |

4.2

Odbor z zanimanjem opaža napredek, dosežen od leta 1995, ko je bil program PEACE I sprejet. Odbor tudi opaža in pozdravlja priporočila, ki jih je na Evropsko komisijo naslovila organizacija, odgovorna za izvajanje in nadzor programa PEACE II, Organ za posebne programe EU, ki naj bi poenostavil operacije programa in okrepil osredotočenost na spravne dejavnosti.

| 4.3 | Odbor tudi priznava, da je graditev miru, pri kateri sodelujejo ljudje tako, da razvijajo svoje lastne skupnosti, trajen proces. Odbor zato pozdravlja pozitivni prispevek, ki so ga k spodbujanju socialnega partnerstva in civilne družbe prinesla lokalna strateška partnerstva (LSP), ustanovljena na Severnem Irskem kot rezultat programa Peace II. Odbor pozdravlja uspeh lokalnih strateških partnerstev pri vzpostavljanju partnerstva med lokalno vlado in drugimi javnimi organi na eni strani ter socialnimi partnerji na drugi strani. Tako so lokalna strateška partnerstva skupaj s posredniškimi finančnimi organi spodbudila spravo med sprtimi deli severnoirske družbe. Odbor se zahvaljuje za način, s katerim so institucije EU omogočile razvoj teh partnerstev, ki jih je mogoče uporabiti kot model za civilno družbo v drugih delih EU in drugih sprtih družbah v EU. |
| --- | --- |

4.3

Odbor tudi priznava, da je graditev miru, pri kateri sodelujejo ljudje tako, da razvijajo svoje lastne skupnosti, trajen proces. Odbor zato pozdravlja pozitivni prispevek, ki so ga k spodbujanju socialnega partnerstva in civilne družbe prinesla lokalna strateška partnerstva (LSP), ustanovljena na Severnem Irskem kot rezultat programa Peace II. Odbor pozdravlja uspeh lokalnih strateških partnerstev pri vzpostavljanju partnerstva med lokalno vlado in drugimi javnimi organi na eni strani ter socialnimi partnerji na drugi strani. Tako so lokalna strateška partnerstva skupaj s posredniškimi finančnimi organi spodbudila spravo med sprtimi deli severnoirske družbe. Odbor se zahvaljuje za način, s katerim so institucije EU omogočile razvoj teh partnerstev, ki jih je mogoče uporabiti kot model za civilno družbo v drugih delih EU in drugih sprtih družbah v EU.

| 4.4 | V skladu s priporočilom iz vmesne ocene programa Peace II za povečanje pozornosti dejavnostim, ki neposredno spodbujajo spravo, Odbor upa, da se bo podaljšan program Peace II uporabljal za projekte, ki so bolj povezani s posebnimi cilji miru in sprave in ki so manj odvisni od čisto gospodarskih meril, ki le malo vplivajo na dele skupnosti, ki so najbolj prizadeti zaradi civilnih nemirov. Odbor si tudi prizadeva, da bi se podaljšani program Peace II uporabil za projekte, povezane z rasnim razlikovanjem in drugimi problemi migrantskih delavcev, ki poskušajo izkoristiti politiko EU v zvezi s prostim gibanjem. |
| --- | --- |

4.4

V skladu s priporočilom iz vmesne ocene programa Peace II za povečanje pozornosti dejavnostim, ki neposredno spodbujajo spravo, Odbor upa, da se bo podaljšan program Peace II uporabljal za projekte, ki so bolj povezani s posebnimi cilji miru in sprave in ki so manj odvisni od čisto gospodarskih meril, ki le malo vplivajo na dele skupnosti, ki so najbolj prizadeti zaradi civilnih nemirov. Odbor si tudi prizadeva, da bi se podaljšani program Peace II uporabil za projekte, povezane z rasnim razlikovanjem in drugimi problemi migrantskih delavcev, ki poskušajo izkoristiti politiko EU v zvezi s prostim gibanjem.

| 4.5 | Odbor zato podpira sprejetje predlagane uredbe. |
| --- | --- |

4.5

Odbor zato podpira sprejetje predlagane uredbe.

V Bruslju, 16. decembra 2004

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Tehničen popravek: osnutek odredbe pomotoma navaja, da sedanji viri za Cilj 1 znašajo 135,6 mrd. eurov. Izvorna odredba1260/1999, 7. člen, navaja 135,9 eurov.

1

---

| 28.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/149 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/149

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta za spremembo Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) na podlagi pristopa Češke republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške k Evropski uniji

COM(2004) 592 final — 2004/0202 (COD)

(2005/C 157/27)

Svet je 10. decembra 2004 sklenil, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni Odbor zaprosi za mnenje o: predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta za spremembo Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) na podlagi pristopa Češke republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške k Evropski uniji

Glede na nujnost del je Evropski ekonomsko-socialni odbor na 413. plenarnem zasedanju dne 15. in 16. decembra 2004 sklenil imenovati gospoda Tótha za glavnega poročevalca ter soglasno sprejel naslednje mnenje:

| 1. | Odbor podpira pobudo Komisije za spremembo Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) na podlagi pristopa Češke republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške k Evropski uniji. |
| --- | --- |

1.

Odbor podpira pobudo Komisije za spremembo Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) na podlagi pristopa Češke republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške k Evropski uniji.

| 1.1 | Odbor poziva Komisijo, naj v vsaki posamezni državi preveri Prilogo I, Prilogo II in Prilogo III Uredbe ES št. 1059/2003, da bo zagotovljena ustrezna uporaba terminologije in jezika držav članic glede NUTS 1, NUTS 2, NUTS 3 in obstoječih ter manjših upravnih enot. |
| --- | --- |

1.1

Odbor poziva Komisijo, naj v vsaki posamezni državi preveri Prilogo I, Prilogo II in Prilogo III Uredbe ES št. 1059/2003, da bo zagotovljena ustrezna uporaba terminologije in jezika držav članic glede NUTS 1, NUTS 2, NUTS 3 in obstoječih ter manjših upravnih enot.

| 2. | Odbor meni, da bodo ti ukrepi prispevali k integraciji klasifikacije teritorialnih enot novih držav članic v statistično klasifikacijo Skupnosti. |
| --- | --- |

2.

Odbor meni, da bodo ti ukrepi prispevali k integraciji klasifikacije teritorialnih enot novih držav članic v statistično klasifikacijo Skupnosti.

V Bruslju, 16. decembra 2004

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

| 28.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/150 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/150

---

Mnenje Evropskega ek onomsko-socialnega odbora o „Odnosih med generacijami“

(2005/C 157/28)

Evropski ekonomsko-socialni odbor se je 29. januarja 2004 v skladu z drugim odstavkom člena 29 svojega poslovnika odločil za pripravo mnenja na lastno pobudo o „Odnosih med generacijami“.

Strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo, ki je morala pripraviti delo Odbora na tem področju, je sprejela svoje mnenje dne 25. novembra 2004 (poročevalec: g. BLOCH-LAINÉ).

Na svojem 413. plenarnem zasedanju z dne 15. in 16. decembra 2004 (seja z dne 16. decembra) je Evropski ekonomsko-socialni odbor sprejel naslednje mnenje s 143 glasovi za, 2 proti in 9 vzdržanimi.

1.   PREAMBULA

| 1.1 | Ureditev odnosov med generacijami (1) je očitno eden od glavnih dejavnikov, ki določajo stopnjo povezanosti vsake družbe; v tem primeru naših družb, in posledično geopolitične celote v razvoju, ki jo sestavlja UNIJA. |
| --- | --- |

1.1

Ureditev odnosov med generacijami (1) je očitno eden od glavnih dejavnikov, ki določajo stopnjo povezanosti vsake družbe; v tem primeru naših družb, in posledično geopolitične celote v razvoju, ki jo sestavlja UNIJA.

| 1.2 | Značilnost evropskih narodov je staranje njihovega prebivalstva. Ta pojav ima za njih pomembne posledice in zanje pomeni zapletene izzive, ki jih morajo dobro oceniti in voditi čim bolj jasno in predvidljivo. Opredeliti in uresničiti morajo t. i. „politiko obdobij življenja“ (2); se pravi ne samo trenutne, posamične in omejene ukrepe, ampak skupno, celotno in sistematično strategijo, ki trajno spodbuja razumevanje in solidarnost med čedalje številnejšimi generacijami, ki skupaj živijo in se srečujejo. |
| --- | --- |

1.2

Značilnost evropskih narodov je staranje njihovega prebivalstva. Ta pojav ima za njih pomembne posledice in zanje pomeni zapletene izzive, ki jih morajo dobro oceniti in voditi čim bolj jasno in predvidljivo. Opredeliti in uresničiti morajo t. i. „politiko obdobij življenja“ (2); se pravi ne samo trenutne, posamične in omejene ukrepe, ampak skupno, celotno in sistematično strategijo, ki trajno spodbuja razumevanje in solidarnost med čedalje številnejšimi generacijami, ki skupaj živijo in se srečujejo.

| 1.3 | Vendar v tem primeru ocena stanja — ne glede na nacionalne razlike in posebnosti — vodi k mnenju, da smo „daleč od cilja“. Evropski ekonomsko-socialni odbor meni, da je ta težava odločilna za prihodnost Evrope, zaradi česar ji namerava v prihodnosti trajno dati pomembno mesto v svojih nalogah in delovnem programu. |
| --- | --- |

1.3

Vendar v tem primeru ocena stanja — ne glede na nacionalne razlike in posebnosti — vodi k mnenju, da smo „daleč od cilja“. Evropski ekonomsko-socialni odbor meni, da je ta težava odločilna za prihodnost Evrope, zaradi česar ji namerava v prihodnosti trajno dati pomembno mesto v svojih nalogah in delovnem programu.

Takšna je utemeljitev in pomen tega mnenja, katerega cilj je:

| — | po ponovni omembi nekaterih ugotovitev in razmislekov (2); |
| --- | --- |

—

po ponovni omembi nekaterih ugotovitev in razmislekov (2);

| — | predstaviti nekaj smernic in priporočil (3). |
| --- | --- |

—

predstaviti nekaj smernic in priporočil (3).

2.   UGOTOVITVE IN RAZMISLEKI

| 2.1 | Nikomur ne želimo delati krivice z naslednjo izjavo: naše države in njihove skupne institucije v zadnjih petdesetih letih niso najbolje izkoristile orodij in tehnik za predvidevanje, ki so jih imele na voljo, kar zadeva zasnovo in izvedbo politik na tem področju; tj. čim bolj primerno učinkovati na različne dele in sestavine. |
| --- | --- |

2.1

Nikomur ne želimo delati krivice z naslednjo izjavo: naše države in njihove skupne institucije v zadnjih petdesetih letih niso najbolje izkoristile orodij in tehnik za predvidevanje, ki so jih imele na voljo, kar zadeva zasnovo in izvedbo politik na tem področju; tj. čim bolj primerno učinkovati na različne dele in sestavine.

| 2.1.1 | Pri takšni izjavi se je treba vsekakor med drugim izogibati trem vrstam pretiravanja: |
| --- | --- |

2.1.1

Pri takšni izjavi se je treba vsekakor med drugim izogibati trem vrstam pretiravanja:

| 2.1.1.1 | Prvo takšno pretiravanje je izjava, da je bila natančna napoved zelo enostavna stvar, kar ni res: demografija s preverjenimi metodami res omogoča začrtanje srednjeročno in dolgoročno jasnih perspektiv. Toda dobro vemo, da lahko tako začrtane smernice krenejo v drugo smer zaradi precej naključnih ekonomskih, socioloških in političnih spremenljivk. Tako so na primer rojstva, smrti in migracijski tokovi odvisni od lastnih nihanj, ki so zanje značilna, odvisni pa so tudi od zunanjih dejavnikov, kot so ekonomska rast ali stagnacija, socialna negotovost, razvoj navad, politično okolje in stopnja zaupanja državljanov v prihodnost. Poleg tega strokovnjaki določajo na podlagi demografskih podatkov osrednje hipoteze, ki temeljijo na povprečjih, ki pa se pri posameznih strokovnjakih razlikujejo. |
| --- | --- |

2.1.1.1

Prvo takšno pretiravanje je izjava, da je bila natančna napoved zelo enostavna stvar, kar ni res: demografija s preverjenimi metodami res omogoča začrtanje srednjeročno in dolgoročno jasnih perspektiv. Toda dobro vemo, da lahko tako začrtane smernice krenejo v drugo smer zaradi precej naključnih ekonomskih, socioloških in političnih spremenljivk. Tako so na primer rojstva, smrti in migracijski tokovi odvisni od lastnih nihanj, ki so zanje značilna, odvisni pa so tudi od zunanjih dejavnikov, kot so ekonomska rast ali stagnacija, socialna negotovost, razvoj navad, politično okolje in stopnja zaupanja državljanov v prihodnost. Poleg tega strokovnjaki določajo na podlagi demografskih podatkov osrednje hipoteze, ki temeljijo na povprečjih, ki pa se pri posameznih strokovnjakih razlikujejo.

| 2.1.1.2 | Drugo pretiravanje bi bilo podcenjevanje jasnih in zanesljivih programov ter doseženih rezultatov v zadnjih petdesetih letih na področju zdravja, socialne varnosti, solidarnosti, izobraževanja, opreme in infrastrukture, ozemeljskega planiranja, socialnega dialoga, društvenega življenja itd. |
| --- | --- |

2.1.1.2

Drugo pretiravanje bi bilo podcenjevanje jasnih in zanesljivih programov ter doseženih rezultatov v zadnjih petdesetih letih na področju zdravja, socialne varnosti, solidarnosti, izobraževanja, opreme in infrastrukture, ozemeljskega planiranja, socialnega dialoga, društvenega življenja itd.

| 2.1.1.3 | Tretje pretiravanje bi bilo podcenjevanje bodočih, inovativnih in obetajočih ukrepov, ki so jih Svet, Evropski parlament in Komisija na mnogih področjih opravili oziroma so se jih lotili. |
| --- | --- |

2.1.1.3

Tretje pretiravanje bi bilo podcenjevanje bodočih, inovativnih in obetajočih ukrepov, ki so jih Svet, Evropski parlament in Komisija na mnogih področjih opravili oziroma so se jih lotili.

| 2.1.2 | Vendar obstaja od konca druge svetovne vojne očiten primanjkljaj bistrovidnosti in predvidevanja pri obravnavi nekaterih socialno nevarnih posledic staranja prebivalstva naših držav. Ta demografski pojav je posledica združitve dveh teženj, ki se ju je že dolgo predvidevalo in opozarjalo na njiju: daljšanje življenjske dobe in upad rodnosti. O neizogibnosti tega pojava nihče ne dvomi, ne glede na razlike ali odtenke v metodah napovedi strokovnjakov. |
| --- | --- |

2.1.2

Vendar obstaja od konca druge svetovne vojne očiten primanjkljaj bistrovidnosti in predvidevanja pri obravnavi nekaterih socialno nevarnih posledic staranja prebivalstva naših držav. Ta demografski pojav je posledica združitve dveh teženj, ki se ju je že dolgo predvidevalo in opozarjalo na njiju: daljšanje življenjske dobe in upad rodnosti. O neizogibnosti tega pojava nihče ne dvomi, ne glede na razlike ali odtenke v metodah napovedi strokovnjakov.

| 2.1.3 | Ne moremo zanikati, ne da bi se želeli slepiti, tega, kar se je zgodilo zaradi mnogih zgrešenih potez, pozabljivosti ali napak pri predvidevanju sedanje stvarnosti, ki je neprijetna in trajna: vse pogostejši pojav sobivanja treh in celo štirih generacij, ne več dveh, v državah Evropske unije. |
| --- | --- |

2.1.3

Ne moremo zanikati, ne da bi se želeli slepiti, tega, kar se je zgodilo zaradi mnogih zgrešenih potez, pozabljivosti ali napak pri predvidevanju sedanje stvarnosti, ki je neprijetna in trajna: vse pogostejši pojav sobivanja treh in celo štirih generacij, ne več dveh, v državah Evropske unije.

| 2.1.4 | Področij, ki so nezadostno prilagojena, je na žalost veliko. Med drugim lahko naštejemo naslednje primere:






  — | financiranje pokojnin: v več državah članicah se je to vprašanje predolgo odlagalo, kar je najmanj, kar lahko rečemo; lotili so se ga pozno, ko je bilo že „vroče“, v konfliktni situaciji, ki bi se ji lahko izognili; |
| --- | --- | --- |

2.1.4

Področij, ki so nezadostno prilagojena, je na žalost veliko. Med drugim lahko naštejemo naslednje primere:

—

financiranje pokojnin: v več državah članicah se je to vprašanje predolgo odlagalo, kar je najmanj, kar lahko rečemo; lotili so se ga pozno, ko je bilo že „vroče“, v konfliktni situaciji, ki bi se ji lahko izognili;

| — | delovna mesta in prispevki vse več starostnih skupin v delovanju podjetij in uprav: tu ali tam sprejete določbe za reševanje vprašanja zaposlenih in znižanja operativnih stroškov so bile sprejete, ne da bi se dovolj ubadali s „kolateralno škodo“ in sprevrženimi učinki kratkoročnih sredstev; |
| --- | --- |

—

delovna mesta in prispevki vse več starostnih skupin v delovanju podjetij in uprav: tu ali tam sprejete določbe za reševanje vprašanja zaposlenih in znižanja operativnih stroškov so bile sprejete, ne da bi se dovolj ubadali s „kolateralno škodo“ in sprevrženimi učinki kratkoročnih sredstev;

| — | vseživljenjsko učenje: skrbi glede podaljšanja poklicnega življenja so se tu in tam prepogosto zanemarjale, ko je šlo za „starejše“ delavce; |
| --- | --- |

—

vseživljenjsko učenje: skrbi glede podaljšanja poklicnega življenja so se tu in tam prepogosto zanemarjale, ko je šlo za „starejše“ delavce;

| — | urbanizem, življenjski prostor in postavitev javne in gospodarske infrastrukture: zasnova, ki je na teh področjih prevladala, pogosto ni upoštevala posebnih potreb najmlajših in najstarejših ter združenih ali ločenih družin; |
| --- | --- |

—

urbanizem, življenjski prostor in postavitev javne in gospodarske infrastrukture: zasnova, ki je na teh področjih prevladala, pogosto ni upoštevala posebnih potreb najmlajših in najstarejših ter združenih ali ločenih družin;

| — | prenos materialne dediščine: zakonska in davčna določila se sploh niso ponovno preučila in prilagodila demografskemu razvoju; |
| --- | --- |

—

prenos materialne dediščine: zakonska in davčna določila se sploh niso ponovno preučila in prilagodila demografskemu razvoju;

| — | odnosi med izobraževanjem in delom: tu se je samo nekaj držav bolje izkazalo od večine, ki zamuja; |
| --- | --- |

—

odnosi med izobraževanjem in delom: tu se je samo nekaj držav bolje izkazalo od večine, ki zamuja;

| — | ohranitev, valorizacija, izkoriščanje in delitev pridobljenih izkušenj in kolektivnega spomina: tehnološki napredek, novosti v vodenju in nekakšna posvečenost „mladostništva“ niso bili dovolj pozorni na nevarnosti izgube znanja, sposobnosti, izkušenj in spomina; |
| --- | --- |

—

ohranitev, valorizacija, izkoriščanje in delitev pridobljenih izkušenj in kolektivnega spomina: tehnološki napredek, novosti v vodenju in nekakšna posvečenost „mladostništva“ niso bili dovolj pozorni na nevarnosti izgube znanja, sposobnosti, izkušenj in spomina;

| — | kulture: včasih smo morda preveč popustljivo povzdigovali kulture (3), ki so se pojavljale, ne da bi razlikovali tisto, kar je bilo posledica mode, od tistega, kar je bilo posledica trajnega napredka. Dopustili smo razvoj amnezije, zaničevanja, groze, obžalovanja, in s tem medgeneracijskega prepada. |
| --- | --- |

—

kulture: včasih smo morda preveč popustljivo povzdigovali kulture (3), ki so se pojavljale, ne da bi razlikovali tisto, kar je bilo posledica mode, od tistega, kar je bilo posledica trajnega napredka. Dopustili smo razvoj amnezije, zaničevanja, groze, obžalovanja, in s tem medgeneracijskega prepada.

| 2.1.5 | Učinkovitost kazalcev socialne države: EESO pozitivno ocenjuje delo, ki ga je opravil pododbor Kazalci Koordinacijskega odbora za socialno varstvo, in še zlasti definicijo predlaganih kazalcev (oziroma natančnejše formulacije prejšnjih definicij). To danes omogoča, da za starostne skupine postavljamo celo vrsto relativnih kazalcev (recimo za tveganje revščine). To delo se mora nujno nadaljevati, predvsem zato, da bi sestavili in konsolidirali paleto kazalcev, s katerimi bo mogoče tako v kvalitativnem kot v kvantitativnem pogledu vse bolje ocenjevati položaj različnih starostnih skupin. |
| --- | --- |

2.1.5

Učinkovitost kazalcev socialne države: EESO pozitivno ocenjuje delo, ki ga je opravil pododbor Kazalci Koordinacijskega odbora za socialno varstvo, in še zlasti definicijo predlaganih kazalcev (oziroma natančnejše formulacije prejšnjih definicij). To danes omogoča, da za starostne skupine postavljamo celo vrsto relativnih kazalcev (recimo za tveganje revščine). To delo se mora nujno nadaljevati, predvsem zato, da bi sestavili in konsolidirali paleto kazalcev, s katerimi bo mogoče tako v kvalitativnem kot v kvantitativnem pogledu vse bolje ocenjevati položaj različnih starostnih skupin.

3.   SMERNICE IN PRIPOROČILA

| 3.1 | Zakaj smo se v zadnjih desetletjih vse prevečkrat izogibali tem resničnim in odločilnim vprašanjem? To je pomembna in obsežna sociološka in politična tema, o kateri v tem mnenju ni primerno površno razpravljati. Kakor koli že, EESO je trdno prepričan v naslednje: Odbor je posvetovalni organ in je manj podvržen trenutnim oviram in pritiskom kot tisti, ki odločajo. Raznolikost članov Odbora, njihova navajenost, da svobodno in trajno delajo skupaj, da soočijo svoje izkušnje, znanja, informacije in zaskrbljenost ter združijo svojo intuicijo in analize; njihova zmožnost, da predlagajo ustrezne rešitve, njihova zakoreninjenost in vključenost v t. i. „participativno demokracijo“: podobne možne prednosti in ugodnosti odpirajo Odboru še več področij dela, kjer je lahko in mora biti še bolj prisoten. Takšno je področje „Odnosov med generacijami“. |
| --- | --- |

3.1

Zakaj smo se v zadnjih desetletjih vse prevečkrat izogibali tem resničnim in odločilnim vprašanjem? To je pomembna in obsežna sociološka in politična tema, o kateri v tem mnenju ni primerno površno razpravljati. Kakor koli že, EESO je trdno prepričan v naslednje: Odbor je posvetovalni organ in je manj podvržen trenutnim oviram in pritiskom kot tisti, ki odločajo. Raznolikost članov Odbora, njihova navajenost, da svobodno in trajno delajo skupaj, da soočijo svoje izkušnje, znanja, informacije in zaskrbljenost ter združijo svojo intuicijo in analize; njihova zmožnost, da predlagajo ustrezne rešitve, njihova zakoreninjenost in vključenost v t. i. „participativno demokracijo“: podobne možne prednosti in ugodnosti odpirajo Odboru še več področij dela, kjer je lahko in mora biti še bolj prisoten. Takšno je področje „Odnosov med generacijami“.

| 3.1.1 | Za ukrepanje na tako zapletenem področju je treba biti previden in bister: |
| --- | --- |

3.1.1

Za ukrepanje na tako zapletenem področju je treba biti previden in bister:

| 3.1.1.1 | EESO mora znati ostati na svojem mestu in se izogniti nalaganju ciljev, ki presegajo njegova sredstva ali niso v skladu z njegovim poslanstvom. |
| --- | --- |

3.1.1.1

EESO mora znati ostati na svojem mestu in se izogniti nalaganju ciljev, ki presegajo njegova sredstva ali niso v skladu z njegovim poslanstvom.

| 3.1.1.2 | Predvidevanje oziroma pogled v prihodnost se ne meša niti z načrtovanjem niti s futurologijo. |
| --- | --- |

3.1.1.2

Predvidevanje oziroma pogled v prihodnost se ne meša niti z načrtovanjem niti s futurologijo.

| 3.1.1.3 | Najbolj resni znanstveniki sami pravijo, da je njihovo znanje „niz napak z odlogom“. Kajti ekonomija ni eksaktna znanost in sociologija še manj. Ne vidimo torej razloga, zakaj se socialno-ekonomske napovedi ne bi mogle zmotiti. |
| --- | --- |

3.1.1.3

Najbolj resni znanstveniki sami pravijo, da je njihovo znanje „niz napak z odlogom“. Kajti ekonomija ni eksaktna znanost in sociologija še manj. Ne vidimo torej razloga, zakaj se socialno-ekonomske napovedi ne bi mogle zmotiti.

| 3.1.1.4 | Med mnogimi nalogami področja odnosov med generacijami nekatere danes izhajajo iz popravljalnih ukrepov, nekatere zahtevajo preusmeritvene ukrepe, druge pa veliko raziskav in inovacij. Ene in druge je treba dobro določiti in razločevati ter se v vseh primerih izogibati nevarnim ali neplodnim utopijam. |
| --- | --- |

3.1.1.4

Med mnogimi nalogami področja odnosov med generacijami nekatere danes izhajajo iz popravljalnih ukrepov, nekatere zahtevajo preusmeritvene ukrepe, druge pa veliko raziskav in inovacij. Ene in druge je treba dobro določiti in razločevati ter se v vseh primerih izogibati nevarnim ali neplodnim utopijam.

| 3.1.2 | O metodi, ki jo želi Odbor sprejeti, da bi dobro izpolnil svojo nalogo, ki si jo je ambiciozno zadal na tem področju, si je začrtal smernico: delati v čim tesnejšem sodelovanju z institucijami Unije: Svetom, Parlamentom in Komisijo. To odločitev mu narekujejo hkrati razmisleki iz odstavkov 2.1.1.3 in 3.1.2 zgoraj, želja po upoštevanju besedila in duha ustanovnih pogodb ter zahteve, ki enostavno izvirajo iz „zdrave pameti“. |
| --- | --- |

3.1.2

O metodi, ki jo želi Odbor sprejeti, da bi dobro izpolnil svojo nalogo, ki si jo je ambiciozno zadal na tem področju, si je začrtal smernico: delati v čim tesnejšem sodelovanju z institucijami Unije: Svetom, Parlamentom in Komisijo. To odločitev mu narekujejo hkrati razmisleki iz odstavkov 2.1.1.3 in 3.1.2 zgoraj, želja po upoštevanju besedila in duha ustanovnih pogodb ter zahteve, ki enostavno izvirajo iz „zdrave pameti“.

| 3.1.2.1 | Področje „odnosov med generacijami“ je izredno široko. Tu lahko v prvem poskusu samo nakažemo precej splošni seznam. |
| --- | --- |

3.1.2.1

Področje „odnosov med generacijami“ je izredno široko. Tu lahko v prvem poskusu samo nakažemo precej splošni seznam.

| 3.1.2.2 | Odbor se je v tem uvodnem mnenju odločil, da predloži institucijam Unije seznam tem, ki bi jih lahko obravnaval v sodelovanju z njimi, če se strinjajo, na način, ki bi ga določili, vendar v želji po medsebojni odvisnosti. Sledi seznam, ki ni prednostno urejen:






  — | obseg, teža in omejitve vlog in odgovornosti družin v prihodnosti v organizaciji družbe: otroci, odrasli, starši in stari starši; |
| --- | --- | --- |

3.1.2.2

Odbor se je v tem uvodnem mnenju odločil, da predloži institucijam Unije seznam tem, ki bi jih lahko obravnaval v sodelovanju z njimi, če se strinjajo, na način, ki bi ga določili, vendar v želji po medsebojni odvisnosti. Sledi seznam, ki ni prednostno urejen:

—

obseg, teža in omejitve vlog in odgovornosti družin v prihodnosti v organizaciji družbe: otroci, odrasli, starši in stari starši;

| — | dostop žensk do trga dela in javne ustanove za sprejem otrok; |
| --- | --- |

—

dostop žensk do trga dela in javne ustanove za sprejem otrok;

| — | samota in izoliranost v evropski družbi: starejši (4); mladi z manj možnostmi: „revno otroštvo“; |
| --- | --- |

—

samota in izoliranost v evropski družbi: starejši (4); mladi z manj možnostmi: „revno otroštvo“;

| — | generacijski sporazumi in medgeneracijska solidarnost: kako socialno in politično organizirati dobre arbitraže — ki bi spoštovale prihodnost — ob upoštevanju sedanjih omejitev in pritiskov ter molka poznejših nosilcev pravic brez glasu, ker bi bili odsotni? |
| --- | --- |

—

generacijski sporazumi in medgeneracijska solidarnost: kako socialno in politično organizirati dobre arbitraže — ki bi spoštovale prihodnost — ob upoštevanju sedanjih omejitev in pritiskov ter molka poznejših nosilcev pravic brez glasu, ker bi bili odsotni?

| — | izbira urbanizma, življenjskega prostora in odnosi med generacijami: za urbanistične zasnove in izbire ter zasnove in izbire življenjskega prostora, ki se uporabljajo v zadnjih letih, se je izkazalo, da pogosto pozabljajo na pojav posebnih generacijskih potreb. Predvsem gre za težave, ki jih povzročajo:






  — | razvoj (dober) avtonomije bivanja starejših oseb in njihovi odnosi z mlajšimi generacijami, otroki in mladostniki; |
| --- | --- | --- |

—

izbira urbanizma, življenjskega prostora in odnosi med generacijami: za urbanistične zasnove in izbire ter zasnove in izbire življenjskega prostora, ki se uporabljajo v zadnjih letih, se je izkazalo, da pogosto pozabljajo na pojav posebnih generacijskih potreb. Predvsem gre za težave, ki jih povzročajo:

—

razvoj (dober) avtonomije bivanja starejših oseb in njihovi odnosi z mlajšimi generacijami, otroki in mladostniki;

| — | prisilno sobivanje samskih mladih odraslih v družinskih bivališčih, ki niso zasnovana za ta namen (študenti, mladi zaposleni); |
| --- | --- |

—

prisilno sobivanje samskih mladih odraslih v družinskih bivališčih, ki niso zasnovana za ta namen (študenti, mladi zaposleni);

| — | nastanitev t. i. „težavnih“ družin, ki ni segregacijska ali začasna; |
| --- | --- |

—

nastanitev t. i. „težavnih“ družin, ki ni segregacijska ali začasna;

| — | kakšno koristno vlogo lahko opravlja in jo mora opravljati „participativna demokracija“ pri ureditvi odnosov med generacijami? |
| --- | --- |

—

kakšno koristno vlogo lahko opravlja in jo mora opravljati „participativna demokracija“ pri ureditvi odnosov med generacijami?

| 3.2 | Odbor se je odločil, da bo že sedaj v obliki priporočil natančneje in pobliže omenjal dva dela splošne tematike, ki sta tudi primerna za sodelovanje z institucijami Unije, če bi se te s tem strinjale. |
| --- | --- |

3.2

Odbor se je odločil, da bo že sedaj v obliki priporočil natančneje in pobliže omenjal dva dela splošne tematike, ki sta tudi primerna za sodelovanje z institucijami Unije, če bi se te s tem strinjale.

| 3.2.1 | Dolžina poklicnega življenja: to je eno od najbolj značilnih vprašanj glede pomanjkanja bistrovidnosti in predvidevanja evropskih držav v zvezi z izzivi, ki jih prinaša že zdavnaj napovedano staranje njihovega prebivalstva. |
| --- | --- |

3.2.1

Dolžina poklicnega življenja: to je eno od najbolj značilnih vprašanj glede pomanjkanja bistrovidnosti in predvidevanja evropskih držav v zvezi z izzivi, ki jih prinaša že zdavnaj napovedano staranje njihovega prebivalstva.

| 3.2.1.1 | Skrajšanje poklicne kariere povzroča izgubo ekonomskega, socialnega in kulturnega potenciala. Pričakovani rezultat, kar zadeva delitev dela in povečanje zaposlenosti mladih, je izostal. V mnogih državah so to skrajšanje obravnavali in uporabljali kot „ureditev vrednosti“, kot kratkoročno pomagalo. |
| --- | --- |

3.2.1.1

Skrajšanje poklicne kariere povzroča izgubo ekonomskega, socialnega in kulturnega potenciala. Pričakovani rezultat, kar zadeva delitev dela in povečanje zaposlenosti mladih, je izostal. V mnogih državah so to skrajšanje obravnavali in uporabljali kot „ureditev vrednosti“, kot kratkoročno pomagalo.

| 3.2.1.2 | Tako pri politikih kot pri podjetjih in v javnem mnenju so predsodki in „fiksne ideje“ peljali k napačni oceni, da se starejše osebe niso sposobne prilagoditi zahtevam razvoja proizvodnih tehnik in metod vodenja ter da zavirajo napredek produktivnosti. |
| --- | --- |

3.2.1.2

Tako pri politikih kot pri podjetjih in v javnem mnenju so predsodki in „fiksne ideje“ peljali k napačni oceni, da se starejše osebe niso sposobne prilagoditi zahtevam razvoja proizvodnih tehnik in metod vodenja ter da zavirajo napredek produktivnosti.

| 3.2.1.3 | Že več let pa obstajajo primerne analize, glasna opozorila in dobra priporočila. Pri tem je treba poudariti predvsem bistrovidnost, stalnost in kakovost vloženega truda Komisije v to težko temo. Omeniti pa je treba tudi opravljeno primerno delo OECD in mnogih drugih raziskovalnih inštitutov, strokovnih organizacij ter ekonomskih in socialnih svetov različnih držav. |
| --- | --- |

3.2.1.3

Že več let pa obstajajo primerne analize, glasna opozorila in dobra priporočila. Pri tem je treba poudariti predvsem bistrovidnost, stalnost in kakovost vloženega truda Komisije v to težko temo. Omeniti pa je treba tudi opravljeno primerno delo OECD in mnogih drugih raziskovalnih inštitutov, strokovnih organizacij ter ekonomskih in socialnih svetov različnih držav.

| 3.2.1.4 | Izbira sredstev, s katerimi naj bi obrnili težnjo, je danes precej dobro uveljavljena in poznana: bolje zagotoviti zaposljivost najstarejših delavcev z izboljševanjem metod vseživljenjskega učenja; izboljšati kakovost delovnih mest in povečati prožnost delavnikov, da bi zagotovili boljše ravnotežje med delovnim časom in zasebnim življenjem; v podjetjih in upravah razviti mešane ekipe različnih starosti; najstarejšim delavcem vliti večje zaupanje vase; okrepiti ukrepe za zaščito njihovega zdravja; trajno zagotoviti boljše načrtovanje karier; sprejeti spodbujevalna določila na področju pokojnin in davkov ... |
| --- | --- |

3.2.1.4

Izbira sredstev, s katerimi naj bi obrnili težnjo, je danes precej dobro uveljavljena in poznana: bolje zagotoviti zaposljivost najstarejših delavcev z izboljševanjem metod vseživljenjskega učenja; izboljšati kakovost delovnih mest in povečati prožnost delavnikov, da bi zagotovili boljše ravnotežje med delovnim časom in zasebnim življenjem; v podjetjih in upravah razviti mešane ekipe različnih starosti; najstarejšim delavcem vliti večje zaupanje vase; okrepiti ukrepe za zaščito njihovega zdravja; trajno zagotoviti boljše načrtovanje karier; sprejeti spodbujevalna določila na področju pokojnin in davkov ...

| 3.2.1.5 | Želja po podaljšanju dolžine poklicnega življenja v Evropi s spodbudami za samostojno izbiro je bila izražena na zasedanjih Evropskega sveta zlasti v Lizboni in Stockholmu. |
| --- | --- |

3.2.1.5

Želja po podaljšanju dolžine poklicnega življenja v Evropi s spodbudami za samostojno izbiro je bila izražena na zasedanjih Evropskega sveta zlasti v Lizboni in Stockholmu.

| 3.2.1.6 | Z izjemo peščice držav pa ugotavljamo, da:






  — | imajo sistemi obdavčenja in socialne varnosti ter kolektivne pogodbe in sporazumi značilnosti in določila, ki zelo spodbujajo — eksplicitno ali implicitno — predčasno upokojevanje; |
| --- | --- | --- |

3.2.1.6

Z izjemo peščice držav pa ugotavljamo, da:

—

imajo sistemi obdavčenja in socialne varnosti ter kolektivne pogodbe in sporazumi značilnosti in določila, ki zelo spodbujajo — eksplicitno ali implicitno — predčasno upokojevanje;

| — | napovedi in namere, izražene na zasedanjih Sveta, v državah članicah nimajo zadostnega konkretnega odmeva. |
| --- | --- |

—

napovedi in namere, izražene na zasedanjih Sveta, v državah članicah nimajo zadostnega konkretnega odmeva.

| 3.2.1.7 | Strinjamo se, da do spremembe teženj in navad ne more priti s čudežnim hitrim preobratom.
  Kajti: zaradi moči navad, raznolikosti vrst, velikosti in „kultur“ podjetij in uprav, normalnih in upravičenih težav socialnega dialoga na podobno temo, kjer se ne bi mogli preprosto zavzemati za odpravo „socialnih pridobitev“, razen če bi hoteli zdrveti neposredno v prepad, želeni razvoj vključuje uveljavitev precej zapletenih globalnih strategij. Sprememba je lahko samo zelo dolga. To je dodatni motiv za to, da ne bi izgubljali časa ter odlašali z zasnovo in uporabo teh strategij. |
| --- | --- |

3.2.1.7

Strinjamo se, da do spremembe teženj in navad ne more priti s čudežnim hitrim preobratom.

Kajti: zaradi moči navad, raznolikosti vrst, velikosti in „kultur“ podjetij in uprav, normalnih in upravičenih težav socialnega dialoga na podobno temo, kjer se ne bi mogli preprosto zavzemati za odpravo „socialnih pridobitev“, razen če bi hoteli zdrveti neposredno v prepad, želeni razvoj vključuje uveljavitev precej zapletenih globalnih strategij. Sprememba je lahko samo zelo dolga. To je dodatni motiv za to, da ne bi izgubljali časa ter odlašali z zasnovo in uporabo teh strategij.

| 3.2.2 | Odbor odločno izraža željo, da se organa političnega odločanja v Uniji — tj. Parlament in Svet — v državah, ki so ju izvolile oziroma jima podelile mandat, bolj jasno, natančno in aktivno zavzameta, da zagotovijo večjo skladnost med „rečenim“ in „storjenim“. To bi jih moralo voditi v skupnem interesu Evropske unije, ki je objavila svojo ambicijo, da postane prvorazredna gospodarska sila na svetu:






  — | k dobri opredelitvi določil v zakonih ali pogodbah, ki veljajo v njihovih državah in eksplicitno ali implicitno ovirajo prostovoljno podaljšanje poklicnega življenja; |
| --- | --- | --- |

3.2.2

Odbor odločno izraža željo, da se organa političnega odločanja v Uniji — tj. Parlament in Svet — v državah, ki so ju izvolile oziroma jima podelile mandat, bolj jasno, natančno in aktivno zavzameta, da zagotovijo večjo skladnost med „rečenim“ in „storjenim“. To bi jih moralo voditi v skupnem interesu Evropske unije, ki je objavila svojo ambicijo, da postane prvorazredna gospodarska sila na svetu:

—

k dobri opredelitvi določil v zakonih ali pogodbah, ki veljajo v njihovih državah in eksplicitno ali implicitno ovirajo prostovoljno podaljšanje poklicnega življenja;

| — | k boljšemu in večjemu prevzemu dobrih priporočil Komisije kot sedaj ter hitrejši in odločnejši uporabi njenih direktiv; |
| --- | --- |

—

k boljšemu in večjemu prevzemu dobrih priporočil Komisije kot sedaj ter hitrejši in odločnejši uporabi njenih direktiv;

| — | k vodenju obveščevalnih, spodbujevalnih in prepričevalnih ukrepov pri politikih ter ekonomskih in socialnih partnerjih ter k boljši komunikaciji z mediji njihovih držav. |
| --- | --- |

—

k vodenju obveščevalnih, spodbujevalnih in prepričevalnih ukrepov pri politikih ter ekonomskih in socialnih partnerjih ter k boljši komunikaciji z mediji njihovih držav.

| 3.2.3 | Ponovno vzpostaviti ravnotežje med starostnimi skupinami v Evropi: tu je dovolj ponovno opozoriti na zelo alarmantna predvidevanja, predstavljena v številnih študijah o učinkih, ki jih bo imelo znižanje plodnosti in rodnosti na demografijo Evropske unije: nezadostna obnova generacij, česar prispevek imigracije gotovo ne bo nadoknadil, lahko povzroči oslabitev vloge Evrope v svetu, v Evropi pa gospodarske in finančne težave ter tveganje za nezaželene generacijske zlome in spopade. |
| --- | --- |

3.2.3

Ponovno vzpostaviti ravnotežje med starostnimi skupinami v Evropi: tu je dovolj ponovno opozoriti na zelo alarmantna predvidevanja, predstavljena v številnih študijah o učinkih, ki jih bo imelo znižanje plodnosti in rodnosti na demografijo Evropske unije: nezadostna obnova generacij, česar prispevek imigracije gotovo ne bo nadoknadil, lahko povzroči oslabitev vloge Evrope v svetu, v Evropi pa gospodarske in finančne težave ter tveganje za nezaželene generacijske zlome in spopade.

| 3.2.3.1 | Če ocenimo, da mora biti ponovna vzpostavitev ravnotežja med starostnimi skupinami dolgoročni cilj, bi si morala potem Evropska unija določiti nalogo večjega spodbujanja rodnosti v državah, ki jo sestavljajo, in se v ta namen bolj ukvarjati z družinskimi politikami, ki se v teh državah vodijo. Uniji ne moremo očitati, da se ne zanima za družinska vprašanja: Svet je večkrat dal predloge v zvezi z družinami. Toda smernice, predstavljene na ravni Unije, so še vedno nepopolne in njihovi cilji sicer upravičeni in zanimivi, toda zelo delni (5). |
| --- | --- |

3.2.3.1

Če ocenimo, da mora biti ponovna vzpostavitev ravnotežja med starostnimi skupinami dolgoročni cilj, bi si morala potem Evropska unija določiti nalogo večjega spodbujanja rodnosti v državah, ki jo sestavljajo, in se v ta namen bolj ukvarjati z družinskimi politikami, ki se v teh državah vodijo. Uniji ne moremo očitati, da se ne zanima za družinska vprašanja: Svet je večkrat dal predloge v zvezi z družinami. Toda smernice, predstavljene na ravni Unije, so še vedno nepopolne in njihovi cilji sicer upravičeni in zanimivi, toda zelo delni (5).

| 3.2.3.2 | Kreniti hitreje in odločneje po takšni poti očitno ne bo lahko: politike posameznih držav članic so zelo raznovrstne, „politika za povečanje rodnosti“ je draga, poleg tega pa obstajajo pri strokovnjakih in politikih velike razlike v mnenjih o dejanskih učinkih in posebni učinkovitosti teh politik. Toda EESO meni, da ti pomisleki kljub svoji teži ne bi mogli upravičiti vztrajnega relativnega podpiranja evropskih institucij. |
| --- | --- |

3.2.3.2

Kreniti hitreje in odločneje po takšni poti očitno ne bo lahko: politike posameznih držav članic so zelo raznovrstne, „politika za povečanje rodnosti“ je draga, poleg tega pa obstajajo pri strokovnjakih in politikih velike razlike v mnenjih o dejanskih učinkih in posebni učinkovitosti teh politik. Toda EESO meni, da ti pomisleki kljub svoji teži ne bi mogli upravičiti vztrajnega relativnega podpiranja evropskih institucij.

| 3.2.3.3 | Odbor želi, da te institucije na tem področju določijo pravo strategijo, ob upoštevanju mnogih delov vprašanja, in da še posebej spodbudijo države članice k vodenju družinskih politik, katerih dolgoročni cilj je ponovna vzpostavitev ravnotežja med starostnimi strukturami v državah članicah Unije. |
| --- | --- |

3.2.3.3

Odbor želi, da te institucije na tem področju določijo pravo strategijo, ob upoštevanju mnogih delov vprašanja, in da še posebej spodbudijo države članice k vodenju družinskih politik, katerih dolgoročni cilj je ponovna vzpostavitev ravnotežja med starostnimi strukturami v državah članicah Unije.

| 3.2.3.4 | EESO je pripravljen in ne želi nič drugega, kot aktivno sodelovati po svojih zmožnostih pri nalogah, ki bi jih takšna pot zahtevala, če bi se zanjo odločili. |
| --- | --- |

3.2.3.4

EESO je pripravljen in ne želi nič drugega, kot aktivno sodelovati po svojih zmožnostih pri nalogah, ki bi jih takšna pot zahtevala, če bi se zanjo odločili.

4.   SKLEP

| 4.1 | Družbe v Evropi in evropska družba, ki so jo sklenile skupaj zgraditi, na splošno so in bodo pred tveganji socialnih, političnih, etničnih in kulturnih zlomov. Treba je storiti vse, da se temu ne bi pridružile še grožnje medgeneracijskega zloma. |
| --- | --- |

4.1

Družbe v Evropi in evropska družba, ki so jo sklenile skupaj zgraditi, na splošno so in bodo pred tveganji socialnih, političnih, etničnih in kulturnih zlomov. Treba je storiti vse, da se temu ne bi pridružile še grožnje medgeneracijskega zloma.

| 4.2 | Po svoji naravi imajo težave, ki nastajajo v odnosih med generacijami, dolgoročni časovni okvir. Enako torej velja tudi za iskanje njihovih rešitev. |
| --- | --- |

4.2

Po svoji naravi imajo težave, ki nastajajo v odnosih med generacijami, dolgoročni časovni okvir. Enako torej velja tudi za iskanje njihovih rešitev.

| 4.3 | Veliko število in zapletenost sektorskih sestavin, ki jih je treba upoštevati, ne omogočata zasnove in razvoja predvidljivega celostnega in sistemskega pristopa, kajti tudi na tem področju, kot na drugih, stvarnost ni niti ločena od vsega niti razdružljiva. Treba je tudi opozoriti, da bi dobro urejanje medgeneracijskih odnosov imelo zelo dobre gospodarske učinke. |
| --- | --- |

4.3

Veliko število in zapletenost sektorskih sestavin, ki jih je treba upoštevati, ne omogočata zasnove in razvoja predvidljivega celostnega in sistemskega pristopa, kajti tudi na tem področju, kot na drugih, stvarnost ni niti ločena od vsega niti razdružljiva. Treba je tudi opozoriti, da bi dobro urejanje medgeneracijskih odnosov imelo zelo dobre gospodarske učinke.

| 4.4 | Če je treba „pustiti času čas“ in če se seveda ne sme prekršiti pravil, ki izhajajo iz „načela subsidiarnosti“, je ravno tako zaželeno, da niti Unija niti njene države članice ne odlašajo in se ne zavzemajo za minimalizem. |
| --- | --- |

4.4

Če je treba „pustiti času čas“ in če se seveda ne sme prekršiti pravil, ki izhajajo iz „načela subsidiarnosti“, je ravno tako zaželeno, da niti Unija niti njene države članice ne odlašajo in se ne zavzemajo za minimalizem.

| 4.5 | Za Evropski ekonomsko-socialni odbor je to zelo pomembno področje, ki očitno dobiva vse večjo pozornost, vendar še nima pravega mesta, ki si ga zasluži v politiki Unije in njenih držav članic. |
| --- | --- |

4.5

Za Evropski ekonomsko-socialni odbor je to zelo pomembno področje, ki očitno dobiva vse večjo pozornost, vendar še nima pravega mesta, ki si ga zasluži v politiki Unije in njenih držav članic.

| 4.6 | To mnenje je odgovor na izziv: prispevati, da se v prihodnosti bolj razvije sodelovanje o ključni temi, ki vključuje usklajeno in podaljšano ukrepanje več udeležencev, ki zahteva izogibanje prevlade kratkoročnih interesov ter zahteva stalen in konstruktiven načrt. Gre za postopno vzpostavitev novega pakta med generacijami na področju Evropske unije
   (6). |
| --- | --- |

4.6

To mnenje je odgovor na izziv: prispevati, da se v prihodnosti bolj razvije sodelovanje o ključni temi, ki vključuje usklajeno in podaljšano ukrepanje več udeležencev, ki zahteva izogibanje prevlade kratkoročnih interesov ter zahteva stalen in konstruktiven načrt. Gre za postopno vzpostavitev novega pakta med generacijami na področju Evropske unije
   (6).

| 4.7 | To mnenje je popolno nasprotje zaprtega dokumenta. Ne domišlja si, da lahko predlaga izdelane rešitve, ampak predlaga, da se odpre delovišče, začne dolgoročno delo, zelo dolg pohod. |
| --- | --- |

4.7

To mnenje je popolno nasprotje zaprtega dokumenta. Ne domišlja si, da lahko predlaga izdelane rešitve, ampak predlaga, da se odpre delovišče, začne dolgoročno delo, zelo dolg pohod.

| 4.8 | Odbor priporoča na tej stopnji organizacijo — v izvedljivem roku — javne predstavitve mnenj o tej obširni tematiki. Na tej konferenci bi med drugim sodelovali politiki, predstavniki evropskih institucij, akterji civilne družbe in strokovnjaki. Odbor je pripravljen začeti in organizirati takšno pobudo. |
| --- | --- |

4.8

Odbor priporoča na tej stopnji organizacijo — v izvedljivem roku — javne predstavitve mnenj o tej obširni tematiki. Na tej konferenci bi med drugim sodelovali politiki, predstavniki evropskih institucij, akterji civilne družbe in strokovnjaki. Odbor je pripravljen začeti in organizirati takšno pobudo.

| 4.9 | Odbor se na tem širokem področju lahko angažira in se mora angažirati ves čas na dolgi poti v tesnem sodelovanju z institucijami EU. |
| --- | --- |

4.9

Odbor se na tem širokem področju lahko angažira in se mora angažirati ves čas na dolgi poti v tesnem sodelovanju z institucijami EU.

V Bruslju, 16. decembra 2004.

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Ti odnosi so tu upoštevani z več zornih kotov: gospodarskega, socialnega, kulturnega, političnega ...

1

(2)  Izraz je izposojen iz poročila (g. Jean BILLET), predstavljenega v francoskem ekonomsko-socialnem svetu leta 2004.

2

(3)  Ne brez trgovskih rezerv, tu in tam ...

3

(4)  Mnenje EESO „k 7. okvirnemu raziskovalnemu programu: potrebe po raziskovanju v okviru demografskih sprememb - kakovost življenja v starosti in tehnološke potrebe“ – Poročevalka : ga. HEINISCH – CESE 1206/2004 z dne 15. septembra 2004

4

(5)  Družine v težavah, varstvo otrok, porodniški dopust in očetovski dopust...

5

(6)  V tem oziru je zanimivo poročilo Skupine na visoki ravni o prihodnosti socialne politike v razširjeni Evropski uniji, z meseca maja 2004.

6

---

| 28.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/155 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/155

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Koeksistenci gensko spremenjenih kulturnih rastlin ter konvencionalnih in ekoloških kulturnih rastlin

(2005/C 157/29)

Evropski ekonomsko socialni odbor se je 29. januarja 2004 v skladu z drugim odstavkom 29. člena svojega poslovnika odločil, da izdela iniciativno mnenje k naslednji temi. „Koeksistenca gensko spremenjenih kulturnih rastlin, konvencionalnih in ekoloških kulturnih rastlin“

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in, ki ji je bila naložena priprava del, je sprejela svoje mnenje dne 21. septembra. Poročevalec je bil gospod Voss.

Odbor je na svojem 413. plenarnem zasedanju 15. in 16. decembra 2004 (na seji 16. decembra 2004) sprejel naslednje mnenje s 47 glasovi za, 13 proti in 4 vzdržanimi.

1.   Uvod

| 1.1 | Evropskemu ekonomsko socialnemu odboru se zdi potrebno, da se razvijajo in določajo trajnostna, pravno varna in izvedljiva pravila glede koeksistence gojenja gensko spremenjenih kulturnih rastlin, konvencionalnega in ekološkega gojenja kulturnih rastlin ter varstva narave za celotno živilsko industrijo in kmetijsko, ribiško ter gozdarsko proizvodnjo, vključno z gojenjem na področju farmacevtske in neprehrambne proizvodnje (non-food production) ter raziskavami. |
| --- | --- |

1.1

Evropskemu ekonomsko socialnemu odboru se zdi potrebno, da se razvijajo in določajo trajnostna, pravno varna in izvedljiva pravila glede koeksistence gojenja gensko spremenjenih kulturnih rastlin, konvencionalnega in ekološkega gojenja kulturnih rastlin ter varstva narave za celotno živilsko industrijo in kmetijsko, ribiško ter gozdarsko proizvodnjo, vključno z gojenjem na področju farmacevtske in neprehrambne proizvodnje (non-food production) ter raziskavami.

| 1.2 | Ker želi prvič Komisija prepustiti bistvene vidike koeksistence nacionalnim predpisom in ker drugič v okviru komitološkega postopka, v skladu z direktivo št. 2001/18 ter v skladu z direktivami o prometu s semenskim blagom, namerava opredeliti vprašanje ravnanja z naključno ali tehnično neizogibno prisotnostjo gensko spremenjenih organizmov v semenskem blagu brez gensko spremenjenih organizmov, ki je bistvenega pomena za prihodnje oblikovanje koeksistence, se evropski ekonomsko socialni odbor ne bo ukvarjal s temi vprašanji. Zato je smiselno, da se v tej razpravi ukvarjamo z iniciativnim mnenjem, da bi tako na primeren način osvetlili zlasti gospodarska in socialna vprašanja v tej povezavi in da bi tako v odnosu do Sveta, Komisije in Parlamenta zavzeli stališče. |
| --- | --- |

1.2

Ker želi prvič Komisija prepustiti bistvene vidike koeksistence nacionalnim predpisom in ker drugič v okviru komitološkega postopka, v skladu z direktivo št. 2001/18 ter v skladu z direktivami o prometu s semenskim blagom, namerava opredeliti vprašanje ravnanja z naključno ali tehnično neizogibno prisotnostjo gensko spremenjenih organizmov v semenskem blagu brez gensko spremenjenih organizmov, ki je bistvenega pomena za prihodnje oblikovanje koeksistence, se evropski ekonomsko socialni odbor ne bo ukvarjal s temi vprašanji. Zato je smiselno, da se v tej razpravi ukvarjamo z iniciativnim mnenjem, da bi tako na primeren način osvetlili zlasti gospodarska in socialna vprašanja v tej povezavi in da bi tako v odnosu do Sveta, Komisije in Parlamenta zavzeli stališče.

| 1.3 | To iniciativno mnenje bi moralo osvetliti tako najvažnejše vsebinske vidike koeksistence ter dati predloge k vprašanjem, katere od teh vidikov naj s stališča Evropskega ekonomsko socialnega odbora ureja evropska in katere nacionalna zakonodaja in katere praktične pobude in navodila potrebujejo zadevna gospodarska podjetja, zlasti kmetijstvo. |
| --- | --- |

1.3

To iniciativno mnenje bi moralo osvetliti tako najvažnejše vsebinske vidike koeksistence ter dati predloge k vprašanjem, katere od teh vidikov naj s stališča Evropskega ekonomsko socialnega odbora ureja evropska in katere nacionalna zakonodaja in katere praktične pobude in navodila potrebujejo zadevna gospodarska podjetja, zlasti kmetijstvo.

| 1.4 | Ker je Komisija od leta 1998 končala veljavni moratorij za odobritev dajanja v promet gensko spremenjenih organizmov kot živil maja tega leta in namerava najprej odločati (1) o dovoljevanju gojenja gensko spremenjenih organizmov, je praktično oblikovanje koeksistence nujno. |
| --- | --- |

1.4

Ker je Komisija od leta 1998 končala veljavni moratorij za odobritev dajanja v promet gensko spremenjenih organizmov kot živil maja tega leta in namerava najprej odločati (1) o dovoljevanju gojenja gensko spremenjenih organizmov, je praktično oblikovanje koeksistence nujno.

2.   Splošne uvodne opombe in definicije

| 2.1 | Na podlagi odobritve dajanja v promet gensko spremenjenih organizmov






  — | za rastlinsko in mikrobiološko kultiviranje in živinorejo, |
| --- | --- | --- |

2.1

Na podlagi odobritve dajanja v promet gensko spremenjenih organizmov

—

za rastlinsko in mikrobiološko kultiviranje in živinorejo,

| — | za cilje raziskav, |
| --- | --- |

—

za cilje raziskav,

| — | kot živila in krmo, |
| --- | --- |

—

kot živila in krmo,

| — | kot surovino na drugih področjih uporabe, vključno z gojenjem za farmacevtsko proizvodnjo, |
| --- | --- |

—

kot surovino na drugih področjih uporabe, vključno z gojenjem za farmacevtsko proizvodnjo,

| — | za namene vpliva na naravo (npr. razgradnjo škodljivih snovi) |
| --- | --- |

—

za namene vpliva na naravo (npr. razgradnjo škodljivih snovi)

| — | kot pomožno sredstvo v kmetijstvu in gozdarstvu (npr. zatiranje škodljivcev in nadzor plevela) |
| --- | --- |

—

kot pomožno sredstvo v kmetijstvu in gozdarstvu (npr. zatiranje škodljivcev in nadzor plevela)

nastaja potreba po določanju praktičnih določb za izvajanje takšnih sprostitev in za ravnanje z njihovimi izdelki v živilih in krmilih ter v naravi.

| 2.2 | Na evropski ravni je zakonsko določeno že naslednje:






  — | ocena tveganj in obvladovanje tveganja (2) |
| --- | --- | --- |

2.2

Na evropski ravni je zakonsko določeno že naslednje:

—

ocena tveganj in obvladovanje tveganja (2)

| — | dostop, |
| --- | --- |

—

dostop,

| — | določbe za označevanje živil in krmil, (3) |
| --- | --- |

—

določbe za označevanje živil in krmil, (3)

| — | sledljivost (4) in |
| --- | --- |

—

sledljivost (4) in

| — | čezmejni prevozi zunaj Evropske skupnosti (dopolnjuje Mednarodni Kartagenski protokol o biološki varnosti) (5) |
| --- | --- |

—

čezmejni prevozi zunaj Evropske skupnosti (dopolnjuje Mednarodni Kartagenski protokol o biološki varnosti) (5)

| 2.3 | Na evropski ravni doslej ni urejeno naslednje:






  — | določbe za označevanje semenskega blaga in reprodukcijskega materiala; glede tega Komisija trenutno izdeluje predlog (6) in |
| --- | --- | --- |

2.3

Na evropski ravni doslej ni urejeno naslednje:

—

določbe za označevanje semenskega blaga in reprodukcijskega materiala; glede tega Komisija trenutno izdeluje predlog (6) in

| — | praktično obravnavanje gospodarskih, socialnih in kulturnih posledic uporabe gensko spremenjenih organizmov (7); s tem se trenutno ukvarjajo vlade in parlamenti držav članic v okviru izvajanja direktive št. 2001/18 ter z oblikovanjem svoje nacionalne zakonodaje zlasti glede predpisov, ki urejajo gojenje in civilnopravno odgovornost v tej povezavi. |
| --- | --- |

—

praktično obravnavanje gospodarskih, socialnih in kulturnih posledic uporabe gensko spremenjenih organizmov (7); s tem se trenutno ukvarjajo vlade in parlamenti držav članic v okviru izvajanja direktive št. 2001/18 ter z oblikovanjem svoje nacionalne zakonodaje zlasti glede predpisov, ki urejajo gojenje in civilnopravno odgovornost v tej povezavi.

| 2.4 | Že sprejeta zakonodaja EU določa, da je za gensko spremenjene organizme potrebno posebno preverjanje in ocena tveganj, obvladovanje tveganja in prehodno označevanje ter sledljivost. Zakonodaja izhaja iz tega, da bi opustitev aktivne in pasivne uporabe gensko spremenjenih organizmov morala biti mogoča in brezpogojno predpisuje popolno opustitev uporabe gensko spremenjenih organizmov v biološkem kmetijstvu in biološki živilski industriji (z izjemo nekaterih veterinarsko medicinskih produktov). Prav tako predvideva možnost, da se sprostitev gensko spremenjenih organizmov po preverjanju posamičnih primerov na določenih območjih podredi posebnim zahtevam ali pa v celoti prepove. |
| --- | --- |

2.4

Že sprejeta zakonodaja EU določa, da je za gensko spremenjene organizme potrebno posebno preverjanje in ocena tveganj, obvladovanje tveganja in prehodno označevanje ter sledljivost. Zakonodaja izhaja iz tega, da bi opustitev aktivne in pasivne uporabe gensko spremenjenih organizmov morala biti mogoča in brezpogojno predpisuje popolno opustitev uporabe gensko spremenjenih organizmov v biološkem kmetijstvu in biološki živilski industriji (z izjemo nekaterih veterinarsko medicinskih produktov). Prav tako predvideva možnost, da se sprostitev gensko spremenjenih organizmov po preverjanju posamičnih primerov na določenih območjih podredi posebnim zahtevam ali pa v celoti prepove.

| 2.5 | Pri gensko spremenjenih organizmih gre za živa bitja, ki se lahko v okviru naravnega ravnovesja razmnožujejo in razširjajo. Bioloških sistemov, v katere so vpeljani kot njihovi sestavni deli in iz katerih se jih brez nadaljnjega ne bo dalo odstraniti, ni mogoče niti hermetično razmejiti niti preverjati na enak način in upravljati, kot je to mogoče v zaprtih gospodarskih, industrijskih ali obrtnih obratih. Biosfera je načelno po celem svetu povezan, odprt sistem, čigar zakonitosti in vedenje so bili doslej poznani in vodljivi le v določeni meri. |
| --- | --- |

2.5

Pri gensko spremenjenih organizmih gre za živa bitja, ki se lahko v okviru naravnega ravnovesja razmnožujejo in razširjajo. Bioloških sistemov, v katere so vpeljani kot njihovi sestavni deli in iz katerih se jih brez nadaljnjega ne bo dalo odstraniti, ni mogoče niti hermetično razmejiti niti preverjati na enak način in upravljati, kot je to mogoče v zaprtih gospodarskih, industrijskih ali obrtnih obratih. Biosfera je načelno po celem svetu povezan, odprt sistem, čigar zakonitosti in vedenje so bili doslej poznani in vodljivi le v določeni meri.

| 2.6 | Iz teh razlogov je evropski zakonodajalec določil načelo preventive in občasno ocenjevanje in ureditev kot merilo svojega ravnanja z gensko spremenjenimi organizmi. Hkrati je pripisal preglednosti in svobodi izbire glede uporabe gensko spremenjenih organizmov viden pomen. |
| --- | --- |

2.6

Iz teh razlogov je evropski zakonodajalec določil načelo preventive in občasno ocenjevanje in ureditev kot merilo svojega ravnanja z gensko spremenjenimi organizmi. Hkrati je pripisal preglednosti in svobodi izbire glede uporabe gensko spremenjenih organizmov viden pomen.

| 2.7 | To se dogaja v luči tega, da je večina državljank in državljanov Evropske skupnosti skeptična do uporabe gensko spremenjenih organizmov v kmetijstvu in gozdarstvu ter živilih in krmilih oz. ima do nje odklonilen odnos. |
| --- | --- |

2.7

To se dogaja v luči tega, da je večina državljank in državljanov Evropske skupnosti skeptična do uporabe gensko spremenjenih organizmov v kmetijstvu in gozdarstvu ter živilih in krmilih oz. ima do nje odklonilen odnos.

| 2.8 | Koeksistenca oblik obdelovanja in koriščenja zemljišč z gensko spremenjenimi organizmi ali brez njih zato zadeva






  — | kmetijstvo in gozdarstvo ter ribištvo, vključno z upravljanjem zemljiške posesti, |
| --- | --- | --- |

2.8

Koeksistenca oblik obdelovanja in koriščenja zemljišč z gensko spremenjenimi organizmi ali brez njih zato zadeva

—

kmetijstvo in gozdarstvo ter ribištvo, vključno z upravljanjem zemljiške posesti,

| — | celotno živilsko industrijo (predelavo, trgovino, gostinstvo), |
| --- | --- |

—

celotno živilsko industrijo (predelavo, trgovino, gostinstvo),

| — | regionalno in komunalno namembnost zemljišč in razvoj gospodarstva, |
| --- | --- |

—

regionalno in komunalno namembnost zemljišč in razvoj gospodarstva,

| — | varstvo potrošnikov in |
| --- | --- |

—

varstvo potrošnikov in

| — | varstvo narave |
| --- | --- |

—

varstvo narave

v vsakokrat primernem prostorskem in časovnem okviru.

| 2.9 | Evropska Komisija je v pravno neobvezujočih mnenjih doslej omejila koeksistenco na čiste gospodarske vidike vzporedja različnih oblik kmetijstva. Predlaga, naj se urejanje teh vidikov v bistvu prepusti posameznim državam članicam. Tak pristop pa se zdi v Svetu ministrov sporen in do njega je kritičen tudi evropski parlament (8). |
| --- | --- |

2.9

Evropska Komisija je v pravno neobvezujočih mnenjih doslej omejila koeksistenco na čiste gospodarske vidike vzporedja različnih oblik kmetijstva. Predlaga, naj se urejanje teh vidikov v bistvu prepusti posameznim državam članicam. Tak pristop pa se zdi v Svetu ministrov sporen in do njega je kritičen tudi evropski parlament (8).

3.   Bistveni vidiki koeksistence (razčlenitev)

3.1   Stanje znanosti

| 3.1.1 | Predpogoj za ureditev koeksistence je zadostna znanstvena podlaga za oceno prostorske in časovne razširjenosti in prenosa genov gensko spremenjenih organizmov različnih rastlinskih vrst (npr. eventualno za širjenje mikroorganizmov in živali) ter zanesljive, na praksi temelječe izkušnje in ocene možnih načinov širjenja pri proizvodnji, shranjevanju, prevozu in predelavi. |
| --- | --- |

3.1.1

Predpogoj za ureditev koeksistence je zadostna znanstvena podlaga za oceno prostorske in časovne razširjenosti in prenosa genov gensko spremenjenih organizmov različnih rastlinskih vrst (npr. eventualno za širjenje mikroorganizmov in živali) ter zanesljive, na praksi temelječe izkušnje in ocene možnih načinov širjenja pri proizvodnji, shranjevanju, prevozu in predelavi.

| 3.1.2 | Komisija je glede tega sprejela različna mnenja (9), ki pa še ne dajejo povezane slike. Naročene so bile nadaljnje študije. Na prvi znanstveni konferenci o koeksistenci, novembra 2003, (10) so zbrani znanstveniki ugotovili, da obstaja precejšnja potreba po raziskavah in so menili, da so le delno sposobni dajati obremenjujoče izjave glede možnosti koeksistence. Mnenje znanstvenega odbora EU iz leta 2001 (11) opozarja na precejšnje negotovosti in se glede mejnih vrednosti za živila in krmila ter semensko blago, ki jih je predlagala Komisija, jasno ne obvezuje. |
| --- | --- |

3.1.2

Komisija je glede tega sprejela različna mnenja (9), ki pa še ne dajejo povezane slike. Naročene so bile nadaljnje študije. Na prvi znanstveni konferenci o koeksistenci, novembra 2003, (10) so zbrani znanstveniki ugotovili, da obstaja precejšnja potreba po raziskavah in so menili, da so le delno sposobni dajati obremenjujoče izjave glede možnosti koeksistence. Mnenje znanstvenega odbora EU iz leta 2001 (11) opozarja na precejšnje negotovosti in se glede mejnih vrednosti za živila in krmila ter semensko blago, ki jih je predlagala Komisija, jasno ne obvezuje.

| 3.1.3 | Trenutna seznanjenost z rezultati prenosa genov, širjenjem in persistenco gensko spremenjenih rastlin doslej ne dopušča zanesljivih napovedi o možnosti koeksistence. |
| --- | --- |

3.1.3

Trenutna seznanjenost z rezultati prenosa genov, širjenjem in persistenco gensko spremenjenih rastlin doslej ne dopušča zanesljivih napovedi o možnosti koeksistence.

| 3.1.4 | To velja zlasti glede dolgoročnih napovedi ter različnih ekosistemskih okolij in pogojev pridelovanja. |
| --- | --- |

3.1.4

To velja zlasti glede dolgoročnih napovedi ter različnih ekosistemskih okolij in pogojev pridelovanja.

| 3.1.5 | Vrednotenje in ocena sposobnosti za koeksistenco določenih gensko spremenjenih organizmov mora potekati od ene do druge rastlinske vrste ob upoštevanju regionalnih pogojev in za različne sisteme proizvodnje. Ob tem je treba upoštevati tudi s tem povezane spremembe pridelovalnih metod (npr. uporabo totalnih herbicidov, ki jo omogočajo ustrezne vrste odpornosti). |
| --- | --- |

3.1.5

Vrednotenje in ocena sposobnosti za koeksistenco določenih gensko spremenjenih organizmov mora potekati od ene do druge rastlinske vrste ob upoštevanju regionalnih pogojev in za različne sisteme proizvodnje. Ob tem je treba upoštevati tudi s tem povezane spremembe pridelovalnih metod (npr. uporabo totalnih herbicidov, ki jo omogočajo ustrezne vrste odpornosti).

| 3.1.6 | Posebne težave glede napovedi in nadzora nastajajo načeloma pri takšnih vrstah rastlin, pri katerih z naravnimi, negojenimi sorodniki poteka genska izmenjava. Oljna repica, katere izvorni center je v Evropi, ima v tam veliko število neposrednih in posrednih, divjih in kultiviranih partnerjev za križanje. Zelje, repa, gorčica (rukola), njivska redkev, obzidni dvoredec, rigec, divja gorčica, divje zelje in siva gorčica. Podobno velja tudi za peso. |
| --- | --- |

3.1.6

Posebne težave glede napovedi in nadzora nastajajo načeloma pri takšnih vrstah rastlin, pri katerih z naravnimi, negojenimi sorodniki poteka genska izmenjava. Oljna repica, katere izvorni center je v Evropi, ima v tam veliko število neposrednih in posrednih, divjih in kultiviranih partnerjev za križanje. Zelje, repa, gorčica (rukola), njivska redkev, obzidni dvoredec, rigec, divja gorčica, divje zelje in siva gorčica. Podobno velja tudi za peso.

3.2   Obvladovanje tveganja, spremljanje in registracija pridelovanja

| 3.2.1 | Identifikacija in označevanje gensko spremenjenih organizmov je materialni predpogoj za izvajanje registracije pridelovanja in spremljanja gensko spremenjenih organizmov, ki ju predpisuje direktiva 2001/18. Poleg tega je tudi predpogoj za to, da se določeni gensko spremenjeni organizmi umaknejo iz prometa, če je to potrebno na podlagi novih znanstvenih dognanj ali zaradi preteka časovno omejenega dovoljenja. Označevanje za reprodukcijo sposobnih gensko spremenjenih organizmov je v tem oziru odločilno za učinkovito obvladovanje tveganja, zlasti v primeru morebitnih potrebnih nujnih ukrepov. Zato se ne more ravnati le po vprašanju, če bo vodila do prekoračenja mejnih vrednosti glede dolžnosti označevanja pri živilih in krmilih ali ne; če odpade dovoljenje, avtomatično odpadejo predvidene mejne vrednosti glede na informacije potrošnikov. |
| --- | --- |

3.2.1

Identifikacija in označevanje gensko spremenjenih organizmov je materialni predpogoj za izvajanje registracije pridelovanja in spremljanja gensko spremenjenih organizmov, ki ju predpisuje direktiva 2001/18. Poleg tega je tudi predpogoj za to, da se določeni gensko spremenjeni organizmi umaknejo iz prometa, če je to potrebno na podlagi novih znanstvenih dognanj ali zaradi preteka časovno omejenega dovoljenja. Označevanje za reprodukcijo sposobnih gensko spremenjenih organizmov je v tem oziru odločilno za učinkovito obvladovanje tveganja, zlasti v primeru morebitnih potrebnih nujnih ukrepov. Zato se ne more ravnati le po vprašanju, če bo vodila do prekoračenja mejnih vrednosti glede dolžnosti označevanja pri živilih in krmilih ali ne; če odpade dovoljenje, avtomatično odpadejo predvidene mejne vrednosti glede na informacije potrošnikov.

| 3.2.2 | Oceno tveganj, ki izhajajo iz gensko spremenjenih organizmov je treba izvesti v skladu z direktivo 2001/18 in primerljivimi določbami v drugih uredbah in direktivah Skupnosti in je predpogoj za njeno dopustitev. Seveda ima praktična izvedba pridelovanja odločilen vpliv na to, če — kot je bilo v predvideno v direktivi — je mogoče ali ne sprejeti učinkovite ukrepe za omejitev pridelovanja, za omejevanje in opazovanje njegovih učinkov ter za umik dovoljenja. V tem oziru se vprašanja koeksistence ne da omejiti le na gospodarske vidike pridelovanja, temveč je sestavni del zakonsko predpisanega obvladovanja tveganja in preventive. |
| --- | --- |

3.2.2

Oceno tveganj, ki izhajajo iz gensko spremenjenih organizmov je treba izvesti v skladu z direktivo 2001/18 in primerljivimi določbami v drugih uredbah in direktivah Skupnosti in je predpogoj za njeno dopustitev. Seveda ima praktična izvedba pridelovanja odločilen vpliv na to, če — kot je bilo v predvideno v direktivi — je mogoče ali ne sprejeti učinkovite ukrepe za omejitev pridelovanja, za omejevanje in opazovanje njegovih učinkov ter za umik dovoljenja. V tem oziru se vprašanja koeksistence ne da omejiti le na gospodarske vidike pridelovanja, temveč je sestavni del zakonsko predpisanega obvladovanja tveganja in preventive.

3.3   Sledljivost in nadzor v živilski verigi in verigi krmil z jemanjem vzorcev, testi in dokumentacijo

| 3.3.1 | Ukrepe za identifikacijo in označevanje gensko spremenjenih organizmov v celotni živilski verigi predpisuje smernica za označevanje in sledljivost gensko spremenjenih organizmov (vključena v splošna načela in zahteve živilskega prava (12)). Ti ukrepi niso omejeni na identifikacijo gensko spremenjenih organizmov v končnem izdelku, ker je sedaj treba označevati tudi takšne izdelke, pri katerih sledi gensko spremenjenih organizmov v končnem izdelku niso več določljive. |
| --- | --- |

3.3.1

Ukrepe za identifikacijo in označevanje gensko spremenjenih organizmov v celotni živilski verigi predpisuje smernica za označevanje in sledljivost gensko spremenjenih organizmov (vključena v splošna načela in zahteve živilskega prava (12)). Ti ukrepi niso omejeni na identifikacijo gensko spremenjenih organizmov v končnem izdelku, ker je sedaj treba označevati tudi takšne izdelke, pri katerih sledi gensko spremenjenih organizmov v končnem izdelku niso več določljive.

| 3.3.2 | Podatki, potrebni za identifikacijo gensko spremenjenih organizmov, so zbrani in objavljeni v centralnem registru. (13). |
| --- | --- |

3.3.2

Podatki, potrebni za identifikacijo gensko spremenjenih organizmov, so zbrani in objavljeni v centralnem registru. (13).

| 3.3.3 | Skupna raziskovalna služba EU si trenutno prizadeva za standardizacijo in preverjanje v tej povezavi potrebnega jemanja vzorcev in izvajanja testnih postopkov. |
| --- | --- |

3.3.3

Skupna raziskovalna služba EU si trenutno prizadeva za standardizacijo in preverjanje v tej povezavi potrebnega jemanja vzorcev in izvajanja testnih postopkov.

| 3.3.4 | Identifikacija specifične DNA ali specifičnega proteina gensko spremenjenega organizma je pri sedanjem stanju analitike tehnično možna na področju od 0,001 do 0,05 odstotka celotnega analiziranega vzorca. Stroški nespecifičnih, kvalitativnih testov za dokaz obstoja gensko spremenjenih organizmov se trenutno gibljejo med 100 in 150 evri na analizo. Stroški za specifične in kvantitativne teste nihajo med 250 in 500 evri na analizo. |
| --- | --- |

3.3.4

Identifikacija specifične DNA ali specifičnega proteina gensko spremenjenega organizma je pri sedanjem stanju analitike tehnično možna na področju od 0,001 do 0,05 odstotka celotnega analiziranega vzorca. Stroški nespecifičnih, kvalitativnih testov za dokaz obstoja gensko spremenjenih organizmov se trenutno gibljejo med 100 in 150 evri na analizo. Stroški za specifične in kvantitativne teste nihajo med 250 in 500 evri na analizo.

| 3.3.5 | Glede zanesljivosti in razpoložljivosti postopka dokazovanja za vse področje ter tehničnih zmogljivosti za njihovo izvedbo, obstajajo doslej znotraj Skupnosti še precejšnje razlike. Le v nekaj državah članicah Skupnosti so doslej na razpolago v zadostni meri, v nekaterih pa sploh ne. |
| --- | --- |

3.3.5

Glede zanesljivosti in razpoložljivosti postopka dokazovanja za vse področje ter tehničnih zmogljivosti za njihovo izvedbo, obstajajo doslej znotraj Skupnosti še precejšnje razlike. Le v nekaj državah članicah Skupnosti so doslej na razpolago v zadostni meri, v nekaterih pa sploh ne.

| 3.3.6 | Dandanes povzročajo zlasti kvantitativne in specifične analize obstoja gensko spremenjenih organizmov v praksi še precejšnje praktične težave, predvsem tam, kjer proizvajajoča podjetja ne razpolagajo z ustreznim postopkom dokazovanja ali z zadostnim referenčnim materialom. To zadeva zlasti takšne gensko spremenjene organizme, ki niso dovoljeni v Skupnosti, ni pa mogoče izključiti, da se bodo pojavili v uvoženem semenskem blagu in surovinah. |
| --- | --- |

3.3.6

Dandanes povzročajo zlasti kvantitativne in specifične analize obstoja gensko spremenjenih organizmov v praksi še precejšnje praktične težave, predvsem tam, kjer proizvajajoča podjetja ne razpolagajo z ustreznim postopkom dokazovanja ali z zadostnim referenčnim materialom. To zadeva zlasti takšne gensko spremenjene organizme, ki niso dovoljeni v Skupnosti, ni pa mogoče izključiti, da se bodo pojavili v uvoženem semenskem blagu in surovinah.

3.4   Dobra strokovna praksa v kmetijstvu

| 3.4.1 | Upoštevati je treba dobro strokovno prakso v celotni verigi živilske proizvodnje






  — | pri raziskavah in razvoju, zlasti tudi pri sproščanju gensko spremenjenih organizmov v znanstvene namene (del B 2001/18), |
| --- | --- | --- |

3.4.1

Upoštevati je treba dobro strokovno prakso v celotni verigi živilske proizvodnje

—

pri raziskavah in razvoju, zlasti tudi pri sproščanju gensko spremenjenih organizmov v znanstvene namene (del B 2001/18),

| — | pri razvoju semenskega blaga, zlasti glede sestave genskega izhodiščnega materiala in različnih stopenj osnovnih semen, |
| --- | --- |

—

pri razvoju semenskega blaga, zlasti glede sestave genskega izhodiščnega materiala in različnih stopenj osnovnih semen,

| — | pri gojenju za ohranitev in razmnoževanje, |
| --- | --- |

—

pri gojenju za ohranitev in razmnoževanje,

| — | pri povečevanju, pridobivanju, obdelavi in pakiranju semenskega blaga, |
| --- | --- |

—

pri povečevanju, pridobivanju, obdelavi in pakiranju semenskega blaga,

| — | pri gojenju, obdelavi, pridelku in prevozu rastlinskih proizvodov, |
| --- | --- |

—

pri gojenju, obdelavi, pridelku in prevozu rastlinskih proizvodov,

| — | pri izboru in pridobivanju semenskega blaga, ki izvira iz pridelka za nadaljnje gojenje, |
| --- | --- |

—

pri izboru in pridobivanju semenskega blaga, ki izvira iz pridelka za nadaljnje gojenje,

| — | pri odkupu, pridobivanju, hranjenju in prevozu kmetijskih surovin in izdelkov, |
| --- | --- |

—

pri odkupu, pridobivanju, hranjenju in prevozu kmetijskih surovin in izdelkov,

| — | pri nadaljnji predelavi živil in krmil in |
| --- | --- |

—

pri nadaljnji predelavi živil in krmil in

| — | pri pakiranju, distribuciji in označevanju gotovih izdelkov. |
| --- | --- |

—

pri pakiranju, distribuciji in označevanju gotovih izdelkov.

| 3.4.2 | Na večini področij je že urejena dobra strokovna praksa v več pogledih. Dopolnitev s specifičnimi določbami za ravnanje z gensko spremenjenimi organizmi je odločilni predpogoj za praktični prenos zakonsko določenih predpisov za obvladovanje tveganja in sledljivosti in označevanje gensko spremenjenih organizmov. Največja potreba po ukrepanju nastaja zato na področjih proizvodnje semenskega blaga in kmetijske proizvodnje, pa tudi glede odkupa, shranjevanja in prevoza kmetijskih izdelkov. |
| --- | --- |

3.4.2

Na večini področij je že urejena dobra strokovna praksa v več pogledih. Dopolnitev s specifičnimi določbami za ravnanje z gensko spremenjenimi organizmi je odločilni predpogoj za praktični prenos zakonsko določenih predpisov za obvladovanje tveganja in sledljivosti in označevanje gensko spremenjenih organizmov. Največja potreba po ukrepanju nastaja zato na področjih proizvodnje semenskega blaga in kmetijske proizvodnje, pa tudi glede odkupa, shranjevanja in prevoza kmetijskih izdelkov.

| 3.4.3 | Uspeh, pa tudi potrebe po dobri strokovni praksi so v bistveni meri odvisne od tega, s kakšnim uspehom je bila dobra strokovna praksa upoštevana na predhodnih stopnjah proizvodnje. |
| --- | --- |

3.4.3

Uspeh, pa tudi potrebe po dobri strokovni praksi so v bistveni meri odvisne od tega, s kakšnim uspehom je bila dobra strokovna praksa upoštevana na predhodnih stopnjah proizvodnje.

| 3.4.4 | Da bi se izognili nezaželenemu prenosu genov in temu, da bi se gensko spremenjeni organizmi razširili drugje na površinah pod kulturo in v naravi ter da bi se izognili temu, da se pomeša pridelek iz gensko spremenjenih organizmov s pridelkom iz gensko nespremenjenih organizmov (ob upoštevanju vsakokratne kulture in regionalnih pogojev), je treba sprejeti različne ukrepe. Komisija jih je v svojih smernicah za koeksistenco (14) delno navedla in pozvala države članice, da izdajo ustrezne predpise. Ti zadevajo tako kmetovalce, ki gojijo gensko spremenjene organizme ter tiste, ki se jim želijo pri svojem pridelovanju izogniti. Poleg tega zadevajo kmetijska podjetja in trgovinske družbe, vključno s skladiščenjem in prevozom ter upravne organe, pristojne za kmetijsko prakso in ustanove, ki so udeležene pri varstvu krajine in narave. |
| --- | --- |

3.4.4

Da bi se izognili nezaželenemu prenosu genov in temu, da bi se gensko spremenjeni organizmi razširili drugje na površinah pod kulturo in v naravi ter da bi se izognili temu, da se pomeša pridelek iz gensko spremenjenih organizmov s pridelkom iz gensko nespremenjenih organizmov (ob upoštevanju vsakokratne kulture in regionalnih pogojev), je treba sprejeti različne ukrepe. Komisija jih je v svojih smernicah za koeksistenco (14) delno navedla in pozvala države članice, da izdajo ustrezne predpise. Ti zadevajo tako kmetovalce, ki gojijo gensko spremenjene organizme ter tiste, ki se jim želijo pri svojem pridelovanju izogniti. Poleg tega zadevajo kmetijska podjetja in trgovinske družbe, vključno s skladiščenjem in prevozom ter upravne organe, pristojne za kmetijsko prakso in ustanove, ki so udeležene pri varstvu krajine in narave.

3.5   Kakovost, nadzor in označevanje semenskega blaga

| 3.5.1 | Semensko blago je na začetku proizvodne verige. Povečuje se glede na vrsto po faktorju 40 do 1000 in se deloma lahko zadržuje v tleh dlje časa. Gensko spremenjeni organizmi v semenskem blagu oplojujejo pri tujeprašnikih sosednje kulturne rastline in, če te rastejo v bližini, divje sorodnike. Semensko blago in pelod se pri tem lahko raznašajo čez velike razdalje. Na podlagi teh prostorskih in časovnih razsežnosti igra obstoj gensko spremenjenih organizmov v semenskem blagu po soglasnem mnenju znanstvenikov odločilno vlogo pri koeksistenci. |
| --- | --- |

3.5.1

Semensko blago je na začetku proizvodne verige. Povečuje se glede na vrsto po faktorju 40 do 1000 in se deloma lahko zadržuje v tleh dlje časa. Gensko spremenjeni organizmi v semenskem blagu oplojujejo pri tujeprašnikih sosednje kulturne rastline in, če te rastejo v bližini, divje sorodnike. Semensko blago in pelod se pri tem lahko raznašajo čez velike razdalje. Na podlagi teh prostorskih in časovnih razsežnosti igra obstoj gensko spremenjenih organizmov v semenskem blagu po soglasnem mnenju znanstvenikov odločilno vlogo pri koeksistenci.

| 3.5.2 | Direktiva 2001/18 predvideva možnost, da se določijo mejne vrednosti za določene skupine izdelkov, pod njimi pa ni potrebno označevanje gensko spremenjenih organizmov pod določenimi pogoji. Za živila in krmila je bila v uredbi o gensko spremenjenih živilih in krmi (15) ter o sledljivosti (16) določena mejna vrednost 0,9 %. |
| --- | --- |

3.5.2

Direktiva 2001/18 predvideva možnost, da se določijo mejne vrednosti za določene skupine izdelkov, pod njimi pa ni potrebno označevanje gensko spremenjenih organizmov pod določenimi pogoji. Za živila in krmila je bila v uredbi o gensko spremenjenih živilih in krmi (15) ter o sledljivosti (16) določena mejna vrednost 0,9 %.

| 3.5.3 | Komisija je v okviru direktiv za sadike in semensko blago predlagala, naj se prav tako določijo mejne vrednosti za označevanje gensko spremenjenih organizmov v semenih, ki naj bi se gibale med 0,3 in 0,7 odstotki. Na podlagi pravnih pomislekov je Komisija ta predlog oktobra 2003 ponovno umaknila in pripravila nov predlog. Slednji je vseboval le še mejne vrednosti za seme oljne repice in koruze v višini 0,3 %. Tudi ta predlog je Komisija septembra 2004 umaknila. Trenutno so predvidene nadaljnje ocene posledic za odločitev na trdnejši znanstveni osnovi ter zlasti za natančnejšo določitev presoje gospodarskih vplivov. Jasno je, da bodo imeli standardi čistosti semen za gensko nespremenjeno seme učinke na to, če bo koeksistenca določenih rastlinskih vrst in oblik proizvodnje sploh mogoča in kakšni stroški bodo eventualno s tem povezani. |
| --- | --- |

3.5.3

Komisija je v okviru direktiv za sadike in semensko blago predlagala, naj se prav tako določijo mejne vrednosti za označevanje gensko spremenjenih organizmov v semenih, ki naj bi se gibale med 0,3 in 0,7 odstotki. Na podlagi pravnih pomislekov je Komisija ta predlog oktobra 2003 ponovno umaknila in pripravila nov predlog. Slednji je vseboval le še mejne vrednosti za seme oljne repice in koruze v višini 0,3 %. Tudi ta predlog je Komisija septembra 2004 umaknila. Trenutno so predvidene nadaljnje ocene posledic za odločitev na trdnejši znanstveni osnovi ter zlasti za natančnejšo določitev presoje gospodarskih vplivov. Jasno je, da bodo imeli standardi čistosti semen za gensko nespremenjeno seme učinke na to, če bo koeksistenca določenih rastlinskih vrst in oblik proizvodnje sploh mogoča in kakšni stroški bodo eventualno s tem povezani.

| 3.5.4 | Glede vprašanja, če in eventualno v kakšni višini je mogoče določiti mejne vrednosti za naključno in tehnično neizogibno prisotnost gensko spremenjenih organizmov v semenskem blagu, imajo tako vlade držav članic kot tudi zadevne organizacije in podjetja različne predstave. |
| --- | --- |

3.5.4

Glede vprašanja, če in eventualno v kakšni višini je mogoče določiti mejne vrednosti za naključno in tehnično neizogibno prisotnost gensko spremenjenih organizmov v semenskem blagu, imajo tako vlade držav članic kot tudi zadevne organizacije in podjetja različne predstave.

| 3.5.5 | Pri označevanju semenskega blaga ne gre — kot v primeru živil in krmil — za informiranje potrošnikov v smislu svobode izbiranja. Nasprotno, to je bistveni podatek za tiste, ki gensko spremenjene organizme sproščajo v okolje v skladu z zakonskimi določbami in za organe, ki so pristojni za izvajanje direktive, ki ureja sproščanje. Zaradi pomanjkanja podatkov o obstoju gensko spremenjenih organizmov v določenem semenskem blagu je zakonsko predpisano registriranje, TRAD-IT: spremljanje = monitoraggio spremljanje (Post-Market Monitoring) praktično nemogoče, v primeru naknadne prepovedi pa tudi njihov umik. |
| --- | --- |

3.5.5

Pri označevanju semenskega blaga ne gre — kot v primeru živil in krmil — za informiranje potrošnikov v smislu svobode izbiranja. Nasprotno, to je bistveni podatek za tiste, ki gensko spremenjene organizme sproščajo v okolje v skladu z zakonskimi določbami in za organe, ki so pristojni za izvajanje direktive, ki ureja sproščanje. Zaradi pomanjkanja podatkov o obstoju gensko spremenjenih organizmov v določenem semenskem blagu je zakonsko predpisano registriranje, TRAD-IT: spremljanje = monitoraggio spremljanje (Post-Market Monitoring) praktično nemogoče, v primeru naknadne prepovedi pa tudi njihov umik.

| 3.5.6 | Če bi se na primer naknadno izkazalo, da je določen gensko spremenjeni organizem alergen ali pa da prenos njegovih lastnosti na divje sorodnike vodi do konkurenčne prednosti in s tem do nezaželenega premika ekološkega ravnovesja, bi bilo treba gensko spremenjen organizem prepovedati in ga umakniti iz prometa. V ta namen so mejne vrednosti na področju, ki ga je predlagala Komisija EU, popolnoma nesprejemljive. Če bi namreč lahko izhajali iz tega, da je vse semensko blago zadevne rastlinske vrste kontaminirano z do pol odstotka tega gensko spremenjenega organizma, bi morali ukrepe za umik in nujne ukrepe razširiti na cel pridelek in na vsa semena te rastlinske vrste. |
| --- | --- |

3.5.6

Če bi se na primer naknadno izkazalo, da je določen gensko spremenjeni organizem alergen ali pa da prenos njegovih lastnosti na divje sorodnike vodi do konkurenčne prednosti in s tem do nezaželenega premika ekološkega ravnovesja, bi bilo treba gensko spremenjen organizem prepovedati in ga umakniti iz prometa. V ta namen so mejne vrednosti na področju, ki ga je predlagala Komisija EU, popolnoma nesprejemljive. Če bi namreč lahko izhajali iz tega, da je vse semensko blago zadevne rastlinske vrste kontaminirano z do pol odstotka tega gensko spremenjenega organizma, bi morali ukrepe za umik in nujne ukrepe razširiti na cel pridelek in na vsa semena te rastlinske vrste.

| 3.5.7 | Praktične izkušnje s preklicem produkta v ZDA prikazujejo težave ter tudi možne stroške. Po tem, ko je ameriška agencija za varstvo okolja EPA leta 2000 prepovedala uporabo gensko spremenjene vrste koruze „starlink“ zaradi možnih alergenih učinkov, so v celotni proizvodni verigi nastali stroški v višini okrog milijarde Ameriških dolarjev. Kontaminirano semensko blago in pridelki so bili na tiho pokupljeni in umaknjeni s tržišča. Kontaminacije vendarle ni bilo možno popolnoma odstraniti vse do danes. V ZDA so leta 2003 v vzorcih dokazali še več kot 1 % sledi „starlinka“. |
| --- | --- |

3.5.7

Praktične izkušnje s preklicem produkta v ZDA prikazujejo težave ter tudi možne stroške. Po tem, ko je ameriška agencija za varstvo okolja EPA leta 2000 prepovedala uporabo gensko spremenjene vrste koruze „starlink“ zaradi možnih alergenih učinkov, so v celotni proizvodni verigi nastali stroški v višini okrog milijarde Ameriških dolarjev. Kontaminirano semensko blago in pridelki so bili na tiho pokupljeni in umaknjeni s tržišča. Kontaminacije vendarle ni bilo možno popolnoma odstraniti vse do danes. V ZDA so leta 2003 v vzorcih dokazali še več kot 1 % sledi „starlinka“.

| 3.5.8 | Poleg tega ima prisotnost gensko spremenjenih organizmov v gensko nespremenjenem semenskem blagu odločilen vpliv na stroške, ki nastajajo na področju na koncu proizvodne verige kmetijstva in predelave. Če je na podlagi zakonsko dopuščenega kontaminiranja vse gensko nespremenjene izdelke vendarle treba rutinsko preveriti glede stopnje njihove kontaminacije z gensko spremenjenimi organizmi, da bi zagotovili, da ne presegajo zakonsko predpisane mejne vrednosti za označevanje za živila in krmila 0,9 % oz. ustrezno nižjih stopenj kontaminiranja v prefabrikatih, nastajajo visoki stroški za drage teste in nadzor. |
| --- | --- |

3.5.8

Poleg tega ima prisotnost gensko spremenjenih organizmov v gensko nespremenjenem semenskem blagu odločilen vpliv na stroške, ki nastajajo na področju na koncu proizvodne verige kmetijstva in predelave. Če je na podlagi zakonsko dopuščenega kontaminiranja vse gensko nespremenjene izdelke vendarle treba rutinsko preveriti glede stopnje njihove kontaminacije z gensko spremenjenimi organizmi, da bi zagotovili, da ne presegajo zakonsko predpisane mejne vrednosti za označevanje za živila in krmila 0,9 % oz. ustrezno nižjih stopenj kontaminiranja v prefabrikatih, nastajajo visoki stroški za drage teste in nadzor.

| 3.5.9 | Kontaminiranje konvencionalnega in biološkega semenskega blaga z gensko spremenjenimi organizmi bo igralo pomembno vlogo pri določanju povzročiteljev finančne škode s kršenjem mejnih vrednosti označevanja živil in krmil, ter od tod izpeljanih nižjih mejnih vrednosti, ki jih zahtevajo trgovinska in predelovalna podjetja. Seveda bodo možni povzročitelji najprej zahtevali dokaze, da ta škoda niti najmanj ni nastala zaradi kakovosti semenskega blaga in ne zaradi prenosa gensko spremenjenih organizmov na polju. |
| --- | --- |

3.5.9

Kontaminiranje konvencionalnega in biološkega semenskega blaga z gensko spremenjenimi organizmi bo igralo pomembno vlogo pri določanju povzročiteljev finančne škode s kršenjem mejnih vrednosti označevanja živil in krmil, ter od tod izpeljanih nižjih mejnih vrednosti, ki jih zahtevajo trgovinska in predelovalna podjetja. Seveda bodo možni povzročitelji najprej zahtevali dokaze, da ta škoda niti najmanj ni nastala zaradi kakovosti semenskega blaga in ne zaradi prenosa gensko spremenjenih organizmov na polju.

| 3.5.10 | Končno vpliva obstoj gensko spremenjenih organizmov v konvencionalnem in biološkem semenskem blagu negativno na možnosti kmetovalcev za poznejše pridelovanje in poznejše gojenje lastnega semenskega blaga. Prvotno kontaminiranje semenskega blaga se lahko v naslednji generaciji nalaga, zlasti seveda takrat, ko se pridružijo dodatna mešanja sosednjih polj. To lahko povzroči ne le precejšnje finančne izgube zadevnim kmetom, temveč lahko škodi tudi raznolikosti in lokalni prilagojenosti semenskega blaga. |
| --- | --- |

3.5.10

Končno vpliva obstoj gensko spremenjenih organizmov v konvencionalnem in biološkem semenskem blagu negativno na možnosti kmetovalcev za poznejše pridelovanje in poznejše gojenje lastnega semenskega blaga. Prvotno kontaminiranje semenskega blaga se lahko v naslednji generaciji nalaga, zlasti seveda takrat, ko se pridružijo dodatna mešanja sosednjih polj. To lahko povzroči ne le precejšnje finančne izgube zadevnim kmetom, temveč lahko škodi tudi raznolikosti in lokalni prilagojenosti semenskega blaga.

3.6   Jamstvo za proizvode in okolje

| 3.6.1 | V skladu z direktivo (85/374/EGS) o odgovornosti za pomanjkljive izdelke odgovarjajo proizvajalci in tisti, ki dajejo gensko spremenjene organizme v promet za po lastni krivdi ali za iz malomarnosti povzročeno škodo zoper življenje in telo ter lastnino (17). To jamstvo pa je omejeno le na končne izdelke, ki so namenjeni zasebni uporabi in porabi in zato ne obsega niti semenskega blaga niti finančne škode, na podlagi zmanjšanja vrednosti pridelka in posledičnih izdelkov. |
| --- | --- |

3.6.1

V skladu z direktivo (85/374/EGS) o odgovornosti za pomanjkljive izdelke odgovarjajo proizvajalci in tisti, ki dajejo gensko spremenjene organizme v promet za po lastni krivdi ali za iz malomarnosti povzročeno škodo zoper življenje in telo ter lastnino (17). To jamstvo pa je omejeno le na končne izdelke, ki so namenjeni zasebni uporabi in porabi in zato ne obsega niti semenskega blaga niti finančne škode, na podlagi zmanjšanja vrednosti pridelka in posledičnih izdelkov.

| 3.6.2 | Ta skupna in izčrpna omejitev odgovornosti za proizvode otežuje nacionalne predpise za neposredno odgovornost tistih, ki dajo gensko spremenjeni organizem v promet tudi glede civilnopravne škode in daje celotno civilnopravno odgovornost uporabnikom (kmetovalcem) kot neposrednim proizvajalcem končnega izdelka. |
| --- | --- |

3.6.2

Ta skupna in izčrpna omejitev odgovornosti za proizvode otežuje nacionalne predpise za neposredno odgovornost tistih, ki dajo gensko spremenjeni organizem v promet tudi glede civilnopravne škode in daje celotno civilnopravno odgovornost uporabnikom (kmetovalcem) kot neposrednim proizvajalcem končnega izdelka.

| 3.6.3 | „Vsako namerno sproščanje gensko spremenjenih organizmov v okolje ter prevoz in dajanje v promet teh organizmov v skladu z definicijo direktive 2001/18/ES“ spada v področje uporabe nove direktive 2004/35/ES, ki ureja odgovornost za okolje in pooblašča države članice (ne pa posameznih državljanov), da povzročiteljem naložijo, naj odpravijo in popravijo škodo v okolju, če so ravnali namerno ali malomarno in če je moč ugotoviti vzročno zvezo med škodo in dejanji posameznih uporabnikov (18). To direktivo morajo države članice izpeljati do 30. aprila 2007. Dejstvo, da je v Skupnosti dovoljeno sproščanje gensko spremenjenega organizma, bo praviloma izključilo dejansko stanje malomarnosti ali namena, razen če pride do kršitev posebnih pogojev za sprostitev. EESO je v svojem mnenju o Direktivi o odgovornosti za okolje (19) že zahteval, da je pri opredelitvi biološke mnogoterosti je treba upoštevati ravno kratkoročne in dolgoročne posledice uporabe gensko spremenjenih organizmov. |
| --- | --- |

3.6.3

„Vsako namerno sproščanje gensko spremenjenih organizmov v okolje ter prevoz in dajanje v promet teh organizmov v skladu z definicijo direktive 2001/18/ES“ spada v področje uporabe nove direktive 2004/35/ES, ki ureja odgovornost za okolje in pooblašča države članice (ne pa posameznih državljanov), da povzročiteljem naložijo, naj odpravijo in popravijo škodo v okolju, če so ravnali namerno ali malomarno in če je moč ugotoviti vzročno zvezo med škodo in dejanji posameznih uporabnikov (18). To direktivo morajo države članice izpeljati do 30. aprila 2007. Dejstvo, da je v Skupnosti dovoljeno sproščanje gensko spremenjenega organizma, bo praviloma izključilo dejansko stanje malomarnosti ali namena, razen če pride do kršitev posebnih pogojev za sprostitev. EESO je v svojem mnenju o Direktivi o odgovornosti za okolje (19) že zahteval, da je pri opredelitvi biološke mnogoterosti je treba upoštevati ravno kratkoročne in dolgoročne posledice uporabe gensko spremenjenih organizmov.

3.7   Civilnopravna odgovornost

| 3.7.1 | Nezaželena prisotnost gensko spremenjenih organizmov v izdelkih, proizvodnih napravah in na proizvodnih površinah lahko kmetovalcem, predelovalcem in trgovcem z živili in krmili povzroči finančno škodo, če to otežuje, omejuje ali onemogoča proizvodnjo in prodajo izdelkov brez genske tehnologije ali so zaradi tega potrebni posebni ukrepi za nadzor in odstranitev. Poleg tega lahko predpiše s stroški povezane ukrepe za vzpostavitev prvotnega stanja na območjih, na katerih sproščanje gensko spremenjenih organizmov ni dovoljeno in predvideno (npr. ekološko občutljiva območja). |
| --- | --- |

3.7.1

Nezaželena prisotnost gensko spremenjenih organizmov v izdelkih, proizvodnih napravah in na proizvodnih površinah lahko kmetovalcem, predelovalcem in trgovcem z živili in krmili povzroči finančno škodo, če to otežuje, omejuje ali onemogoča proizvodnjo in prodajo izdelkov brez genske tehnologije ali so zaradi tega potrebni posebni ukrepi za nadzor in odstranitev. Poleg tega lahko predpiše s stroški povezane ukrepe za vzpostavitev prvotnega stanja na območjih, na katerih sproščanje gensko spremenjenih organizmov ni dovoljeno in predvideno (npr. ekološko občutljiva območja).

| 3.7.2 | Zavarovalnice dandanes izključujejo zavarovanje teh civilnopravnih zahtev. |
| --- | --- |

3.7.2

Zavarovalnice dandanes izključujejo zavarovanje teh civilnopravnih zahtev.

| 3.7.3 | Civilnopravno odgovornost za te stroške naj bi po mnenju Komisije EU urejale države članice. Očitno je, da bo to vplivalo na konkurenčni položaj znotraj Skupnosti. Različni nacionalni predpisi na tem področju lahko povzročijo precejšnje popačenje konkurence na skupnem trgu kot tudi odsotnost pravne varnosti, kjer vzrok in učinek prestopata notranje meje Skupnosti. |
| --- | --- |

3.7.3

Civilnopravno odgovornost za te stroške naj bi po mnenju Komisije EU urejale države članice. Očitno je, da bo to vplivalo na konkurenčni položaj znotraj Skupnosti. Različni nacionalni predpisi na tem področju lahko povzročijo precejšnje popačenje konkurence na skupnem trgu kot tudi odsotnost pravne varnosti, kjer vzrok in učinek prestopata notranje meje Skupnosti.

| 3.7.4 | Posamična odgovornost za stroške, ki jih imajo drugi pri izogibanju škode (testi, nadzor in drugi ukrepi za izogibanje prenosa genov in kontaminiranja z gensko spremenjenimi organizmi) je pravno komaj uresničljiva. V nasprotju z urejanjem dejansko nastale škode, teh precejšnjih stroškov, ki se bodo pojavili v vseh območjih gojenja gensko spremenjenih organizmov, ni mogoče odpraviti z določbami glede civilnopravne odgovornosti. Zadevni kmetovalci, podjetja in organi bi na vsak način lahko prejeli nadomestila iz sklada prispevkov, ki ga financirajo podjetja in kmetovalci, ki povzročajo škodo. |
| --- | --- |

3.7.4

Posamična odgovornost za stroške, ki jih imajo drugi pri izogibanju škode (testi, nadzor in drugi ukrepi za izogibanje prenosa genov in kontaminiranja z gensko spremenjenimi organizmi) je pravno komaj uresničljiva. V nasprotju z urejanjem dejansko nastale škode, teh precejšnjih stroškov, ki se bodo pojavili v vseh območjih gojenja gensko spremenjenih organizmov, ni mogoče odpraviti z določbami glede civilnopravne odgovornosti. Zadevni kmetovalci, podjetja in organi bi na vsak način lahko prejeli nadomestila iz sklada prispevkov, ki ga financirajo podjetja in kmetovalci, ki povzročajo škodo.

3.8   Narodnogospodarski in poslovno ekonomski stroški

| 3.8.1 | Ukrepi za nadzor in preprečevanje nezaželene prisotnosti gensko spremenjenih organizmov so zaradi gojenja gensko spremenjenih organizmov potrebni v celotni živilski in krmilni industriji. Poleg tega lahko vpliva na tržni položaj v določenih regijah in na določene oblike proizvodnje in vrste proizvodov (npr. regionalne znamke kvalitete in biološko kmetijstvo ter proizvodnjo). Poleg tržnih udeležencev to prizadene tudi različne organe in ustanove držav članic in Skupnosti. |
| --- | --- |

3.8.1

Ukrepi za nadzor in preprečevanje nezaželene prisotnosti gensko spremenjenih organizmov so zaradi gojenja gensko spremenjenih organizmov potrebni v celotni živilski in krmilni industriji. Poleg tega lahko vpliva na tržni položaj v določenih regijah in na določene oblike proizvodnje in vrste proizvodov (npr. regionalne znamke kvalitete in biološko kmetijstvo ter proizvodnjo). Poleg tržnih udeležencev to prizadene tudi različne organe in ustanove držav članic in Skupnosti.

| 3.8.2 | Pri ukrepih za nadzor in preprečevanje, potrebnih za zagotavljanje koeksistence, gre delno za odločilne spremembe kmetijske, obrtne in industrijske prakse in tradicije. Konkretne gospodarske, socialne in kulturne posledice, zlasti za kmetovalce in obrtna živilska podjetja, doslej niso bile sistematično raziskane in predstavljene. To pa se vendarle zdi nujno potrebno, da bi se izognili nezaželenim učinkom na njihovo sposobnost za preživetje in na konkurenčnost ter tržno strukturo in strukturo cen. |
| --- | --- |

3.8.2

Pri ukrepih za nadzor in preprečevanje, potrebnih za zagotavljanje koeksistence, gre delno za odločilne spremembe kmetijske, obrtne in industrijske prakse in tradicije. Konkretne gospodarske, socialne in kulturne posledice, zlasti za kmetovalce in obrtna živilska podjetja, doslej niso bile sistematično raziskane in predstavljene. To pa se vendarle zdi nujno potrebno, da bi se izognili nezaželenim učinkom na njihovo sposobnost za preživetje in na konkurenčnost ter tržno strukturo in strukturo cen.

| 3.8.3 | Za oceno ustreznih in učinkovitih ukrepov in predpisov za koeksistenco je potrebna obsežna predstavitev teh stroškov. Doslej je bilo predloženih le malo fragmentiranih podatkov in ocen (20). |
| --- | --- |

3.8.3

Za oceno ustreznih in učinkovitih ukrepov in predpisov za koeksistenco je potrebna obsežna predstavitev teh stroškov. Doslej je bilo predloženih le malo fragmentiranih podatkov in ocen (20).

| 3.8.4 | EESO vodi obsežen pregled in oceno stroškov, ki jih imajo posamezni tržni udeleženci v določenih proizvodnih oblikah in regijah ter država zaradi ukrepov glede koeksistence, za nujno potreben predpogoj za daljnovidno in trajno ureditev koeksistence. Potrebna je jasnejša, bolj obvezujoča in bolj zanesljiva ureditev, kdo naj te stroške nosi ali se jim izogne. |
| --- | --- |

3.8.4

EESO vodi obsežen pregled in oceno stroškov, ki jih imajo posamezni tržni udeleženci v določenih proizvodnih oblikah in regijah ter država zaradi ukrepov glede koeksistence, za nujno potreben predpogoj za daljnovidno in trajno ureditev koeksistence. Potrebna je jasnejša, bolj obvezujoča in bolj zanesljiva ureditev, kdo naj te stroške nosi ali se jim izogne.

| 3.8.5 | Komisiji je treba pritrditi, ko v svojih smernicah za koeksistenco navaja: „Načeloma naj bi v določeni regiji v fazi uvajanja nove oblike pridelovanja odgovornost za izvedbo ukrepov glede obratovanja za potrebno zajezitev genskega navala nosili tržni udeleženci (kmetovalci), ki vpeljujejo to novo obliko pridelovanja. Kmetovalci bi morali imeti možnost, da sami izberejo obliko pridelovanja, ki jim je ljubša, ne da bi pri tem prisilili sosednja podjetja, da odstopajo od že uvedenih struktur pridelovanja.“ |
| --- | --- |

3.8.5

Komisiji je treba pritrditi, ko v svojih smernicah za koeksistenco navaja: „Načeloma naj bi v določeni regiji v fazi uvajanja nove oblike pridelovanja odgovornost za izvedbo ukrepov glede obratovanja za potrebno zajezitev genskega navala nosili tržni udeleženci (kmetovalci), ki vpeljujejo to novo obliko pridelovanja. Kmetovalci bi morali imeti možnost, da sami izberejo obliko pridelovanja, ki jim je ljubša, ne da bi pri tem prisilili sosednja podjetja, da odstopajo od že uvedenih struktur pridelovanja.“

| 3.8.6 | Zvišanje stroškov proizvodnje, ki jo povzročajo potrebni ukrepi za koeksistenco, ne sme vplivati na maloprodajne cene. To bi povzročilo omejevanje svobode izbiranja zlasti socialno šibkejših potrošnikov. Povišanje stroškov in cen ne smeta ogroziti kmetijske in obrtne proizvodnje živil brez genske tehnologije in je potisniti v proizvodnjo posebnih sort. |
| --- | --- |

3.8.6

Zvišanje stroškov proizvodnje, ki jo povzročajo potrebni ukrepi za koeksistenco, ne sme vplivati na maloprodajne cene. To bi povzročilo omejevanje svobode izbiranja zlasti socialno šibkejših potrošnikov. Povišanje stroškov in cen ne smeta ogroziti kmetijske in obrtne proizvodnje živil brez genske tehnologije in je potisniti v proizvodnjo posebnih sort.

4.   Priporočila Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

4.1   Načela koeksistence

| 4.1.1 | Pravila glede koeksistence bi se morala ravnati po načelih preventive in ohranitve naravne in kultivirane biološke raznolikosti, zmanjševanja stroškov, maksimiranja gospodarskih in socialnih možnosti, pospeševanja regionalne raznolikosti in gospodarske lastne odgovornosti in po načelu povzročitelja odgovornosti za škodo in bi morala biti dolgoročno trajnostna, robustna, iz prakse in tolerantna do napak. |
| --- | --- |

4.1.1

Pravila glede koeksistence bi se morala ravnati po načelih preventive in ohranitve naravne in kultivirane biološke raznolikosti, zmanjševanja stroškov, maksimiranja gospodarskih in socialnih možnosti, pospeševanja regionalne raznolikosti in gospodarske lastne odgovornosti in po načelu povzročitelja odgovornosti za škodo in bi morala biti dolgoročno trajnostna, robustna, iz prakse in tolerantna do napak.

| 4.1.2 | Potrebne ukrepe in stroške, ki nastanejo, načelno krijejo tisti gospodarski subjekti, zaradi katerih so zaradi dajanja v promet in uporabe gensko spremenjenih organizmov postali potrebni. Tiste, ki želijo proizvajati in konzumirati brez gensko spremenjenih organizmov, bi morali čim manj obremeniti in ne bi smeli povzročiti zvišanja proizvodnih stroškov in cen. Nositi pa jih tudi ne bi smeli davkoplačevalci. |
| --- | --- |

4.1.2

Potrebne ukrepe in stroške, ki nastanejo, načelno krijejo tisti gospodarski subjekti, zaradi katerih so zaradi dajanja v promet in uporabe gensko spremenjenih organizmov postali potrebni. Tiste, ki želijo proizvajati in konzumirati brez gensko spremenjenih organizmov, bi morali čim manj obremeniti in ne bi smeli povzročiti zvišanja proizvodnih stroškov in cen. Nositi pa jih tudi ne bi smeli davkoplačevalci.

| 4.1.3 | Ukrepi za preprečevanje pojavljanja in širjenja gensko spremenjenih organizmov, bi načeloma morali veljati na stopnji, na kateri povzročajo čim manjšo porabo in čim nižje stroške in imajo optimalni učinek. |
| --- | --- |

4.1.3

Ukrepi za preprečevanje pojavljanja in širjenja gensko spremenjenih organizmov, bi načeloma morali veljati na stopnji, na kateri povzročajo čim manjšo porabo in čim nižje stroške in imajo optimalni učinek.

| 4.1.4 | Kjer gojenje gensko spremenjenega organizma ne dopušča proizvodnje rastlin iste ali sorodne kulture brez genske tehnike ali jo nesorazmerno otežuje, ga je treba prepovedati. |
| --- | --- |

4.1.4

Kjer gojenje gensko spremenjenega organizma ne dopušča proizvodnje rastlin iste ali sorodne kulture brez genske tehnike ali jo nesorazmerno otežuje, ga je treba prepovedati.

4.2   Izdelava znanstvenih podlag in odnos do sedanjega stanja vedenja

| 4.2.1 | Dokler so znanstvene podlage nepopolne ali pa sploh niso razpoložljive, je treba pri oblikovanju pogojev za koeksistenco uporabiti načelo preventive z namenom, da se izogne nepopravljivim ali le težko popravljivim spremembam, posledic katerih za koeksistenco ni mogoče zadovoljivo oceniti. Takšna preventiva bi se morala nanašati tudi na znanstvene, socialne in deželno kulturne vidike koeksistence. |
| --- | --- |

4.2.1

Dokler so znanstvene podlage nepopolne ali pa sploh niso razpoložljive, je treba pri oblikovanju pogojev za koeksistenco uporabiti načelo preventive z namenom, da se izogne nepopravljivim ali le težko popravljivim spremembam, posledic katerih za koeksistenco ni mogoče zadovoljivo oceniti. Takšna preventiva bi se morala nanašati tudi na znanstvene, socialne in deželno kulturne vidike koeksistence.

| 4.2.2 | Komisijo se poziva, da oblikuje medsebojno povezani, interdisciplinarno znanstveni in v prakso usmerjeni raziskovalni program, ki bi zapolnil velike vrzeli v znanju glede na koeksistenco. |
| --- | --- |

4.2.2

Komisijo se poziva, da oblikuje medsebojno povezani, interdisciplinarno znanstveni in v prakso usmerjeni raziskovalni program, ki bi zapolnil velike vrzeli v znanju glede na koeksistenco.

| 4.2.3 | Stališče znanstvenega odbora za rastline, (21) na katerega se Komisija pri razpravi o mejnih vrednostih gensko spremenjenih organizmov v semenskem blagu sklicuje, je nezadovoljivo. Ne odgovarja na vprašanje, katere mejne vrednosti so pri označevanju potrebne, da bi upoštevali predpise direktive 2001/18. Tudi ne odgovarja zadovoljivo na to, katere kontaminacije v semenskem blagu bodo v praksi vodile do katerih kontaminacij pri pridelku in v končnem izdelku. Komisija bi zato morala glede tega znanstvenemu odboru EFSA (evropskega organa za varno hrano) ponovno predložiti natančna vprašanja. |
| --- | --- |

4.2.3

Stališče znanstvenega odbora za rastline, (21) na katerega se Komisija pri razpravi o mejnih vrednostih gensko spremenjenih organizmov v semenskem blagu sklicuje, je nezadovoljivo. Ne odgovarja na vprašanje, katere mejne vrednosti so pri označevanju potrebne, da bi upoštevali predpise direktive 2001/18. Tudi ne odgovarja zadovoljivo na to, katere kontaminacije v semenskem blagu bodo v praksi vodile do katerih kontaminacij pri pridelku in v končnem izdelku. Komisija bi zato morala glede tega znanstvenemu odboru EFSA (evropskega organa za varno hrano) ponovno predložiti natančna vprašanja.

| 4.2.4 | Poleg tega bi Evropski urad za varnost preskrbe s hrano, Evropska agencija za okolje in skupna znanstvena služba morali strniti znanstvene in praktične raziskave na nacionalni in regionalni ravni, da bi bile dostopni državam članicam. |
| --- | --- |

4.2.4

Poleg tega bi Evropski urad za varnost preskrbe s hrano, Evropska agencija za okolje in skupna znanstvena služba morali strniti znanstvene in praktične raziskave na nacionalni in regionalni ravni, da bi bile dostopni državam članicam.

| 4.2.5 | Komisiji se priporoča, da na veliko in pod različnimi pogoji, skupaj z različnimi regijami Evrope izvede praktične poskuse koeksistence. Pri tem bi morali z gojenjem gensko nespremenjenih vrst koruze, repe, krompirja, pese in paradižnika, ki pa se vendarle jasno ločijo od drugih vrst, da bi preprečili prenos genov, vsi udeleženi v praksi preizkusiti in raziskati različne varnostne razdalje, čiščenje strojev, ločevanje pri prevozu, skladiščenje in predelavo ter druge ukrepe za koeksistenco. |
| --- | --- |

4.2.5

Komisiji se priporoča, da na veliko in pod različnimi pogoji, skupaj z različnimi regijami Evrope izvede praktične poskuse koeksistence. Pri tem bi morali z gojenjem gensko nespremenjenih vrst koruze, repe, krompirja, pese in paradižnika, ki pa se vendarle jasno ločijo od drugih vrst, da bi preprečili prenos genov, vsi udeleženi v praksi preizkusiti in raziskati različne varnostne razdalje, čiščenje strojev, ločevanje pri prevozu, skladiščenje in predelavo ter druge ukrepe za koeksistenco.

4.3   Preventiva in ohranjanje najboljših razpoložljivih tehnologij pri obvladovanju tveganja

| 4.3.1 | Označevanje in dobra strokovna praksa morata biti usmerjena v omogočanje čim natančnejše upoštevanje širjenja in posledic gensko spremenjenih organizmov. Nadalje bi morala omogočiti čim bolj popolno odstranitev gensko spremenjenih organizmov iz okolja, semenskega blaga in izdelkov. |
| --- | --- |

4.3.1

Označevanje in dobra strokovna praksa morata biti usmerjena v omogočanje čim natančnejše upoštevanje širjenja in posledic gensko spremenjenih organizmov. Nadalje bi morala omogočiti čim bolj popolno odstranitev gensko spremenjenih organizmov iz okolja, semenskega blaga in izdelkov.

| 4.3.2 | Na noben način ne bi smeli z določanjem pragov vrednosti pri označevanju ali z določbami za dobro strokovno prakso ovirati ali onemogočiti pobud in ciljev iz direktive 2001/18 in uredb 1830/2003 ter 1829/2003. |
| --- | --- |

4.3.2

Na noben način ne bi smeli z določanjem pragov vrednosti pri označevanju ali z določbami za dobro strokovno prakso ovirati ali onemogočiti pobud in ciljev iz direktive 2001/18 in uredb 1830/2003 ter 1829/2003.

| 4.3.3 | Zato je treba načeloma zahtevati, da se uporabijo najboljše razpoložljive tehnologije in najboljša razpoložljiva praksa pri urejanju pridelovanja, prevoza, predelave, uvoza in izvoza gensko spremenjenih organizmov. |
| --- | --- |

4.3.3

Zato je treba načeloma zahtevati, da se uporabijo najboljše razpoložljive tehnologije in najboljša razpoložljiva praksa pri urejanju pridelovanja, prevoza, predelave, uvoza in izvoza gensko spremenjenih organizmov.

| 4.3.4 | V tej zvezi je treba upoštevati posebne zahteve varstva narave in raznolikosti evropskega ekosistema. |
| --- | --- |

4.3.4

V tej zvezi je treba upoštevati posebne zahteve varstva narave in raznolikosti evropskega ekosistema.

4.4   Pridobivanje in ohranjanje potrebnih podatkov za identificiranje in označevanje

| 4.4.1 | Pri identifikaciji gensko spremenjenih organizmov in njihovih značilnosti na različnih stopnjah proizvodnje je treba načelno zahtevati, da so na začetku proizvodne verige zastavljeni čim bolj popolno in da se čim bolj popolno posredujejo naslednjim členom v verigi. |
| --- | --- |

4.4.1

Pri identifikaciji gensko spremenjenih organizmov in njihovih značilnosti na različnih stopnjah proizvodnje je treba načelno zahtevati, da so na začetku proizvodne verige zastavljeni čim bolj popolno in da se čim bolj popolno posredujejo naslednjim členom v verigi.

| 4.4.2 | Izgubo podatkov se mora načelno preprečiti. Pridobljeni podatki bi morali biti dokumentirani in posredovani neodvisno od morebitnih določenih mejnih vrednosti. |
| --- | --- |

4.4.2

Izgubo podatkov se mora načelno preprečiti. Pridobljeni podatki bi morali biti dokumentirani in posredovani neodvisno od morebitnih določenih mejnih vrednosti.

| 4.4.3 | Podjetja in ustanove, ki dajo v promet določen gensko spremenjen organizem (znotraj in zunaj Skupnosti) ali ga dajo na razpolago v znanstvene poskusne namene, morajo zagotavljati in preverjati testne postopke in referenčni material ter jih ohranjati v določenem tehničnem stanju, in jih dati na razpolago vsem zainteresiranim stranem po čim bolj ugodni ceni. |
| --- | --- |

4.4.3

Podjetja in ustanove, ki dajo v promet določen gensko spremenjen organizem (znotraj in zunaj Skupnosti) ali ga dajo na razpolago v znanstvene poskusne namene, morajo zagotavljati in preverjati testne postopke in referenčni material ter jih ohranjati v določenem tehničnem stanju, in jih dati na razpolago vsem zainteresiranim stranem po čim bolj ugodni ceni.

| 4.4.4 | Postopki jemanja vzorcev se morajo zlasti na začetku proizvodne verige izbirati na način, da zagotavljajo čim večjo sigurnost in čim več podatkov. Zato bi se morali ravnati po stanju tehnike, ki ga je moč zanesljivo zagotavljati in ne po mejnih vrednostih, določenih za označevanje. |
| --- | --- |

4.4.4

Postopki jemanja vzorcev se morajo zlasti na začetku proizvodne verige izbirati na način, da zagotavljajo čim večjo sigurnost in čim več podatkov. Zato bi se morali ravnati po stanju tehnike, ki ga je moč zanesljivo zagotavljati in ne po mejnih vrednostih, določenih za označevanje.

4.5   Obvezujoči, praksi primerni, preverljivi in robustni standardi dobre strokovne prakse na vseh stopnjah proizvodnje so odločilni predpogoj za koeksistenco.

| 4.5.1 | Razlagati jih je moč tako, da dolgoročno dosegajo cilje koeksistence in preventive in da jih je mogoče prilagoditi razvijajočemu se stanju znanosti in tehnike. |
| --- | --- |

4.5.1

Razlagati jih je moč tako, da dolgoročno dosegajo cilje koeksistence in preventive in da jih je mogoče prilagoditi razvijajočemu se stanju znanosti in tehnike.

| 4.5.2 | Za preprečevanje oviranja skupnega trga za živila in krmila, skupne agrarne ureditve in popačenja konkurence, je treba na skupni, visoki ravni uskladiti oz. določiti pravila dobre strokovne prakse, ob fleksibilnem upoštevanju različnih pogojev pridelovanja in predelovanja. |
| --- | --- |

4.5.2

Za preprečevanje oviranja skupnega trga za živila in krmila, skupne agrarne ureditve in popačenja konkurence, je treba na skupni, visoki ravni uskladiti oz. določiti pravila dobre strokovne prakse, ob fleksibilnem upoštevanju različnih pogojev pridelovanja in predelovanja.

4.6   Predpisi glede označevanja in čistosti semenskega blaga so odločilni za zagotavljanje koeksistence.

| 4.6.1 | Pri določanju mejnih vrednosti za označevanje gensko spremenjenih organizmov v semenskem blagu bi zato načelno morali stremeti za tehnično in praktično najvišje dosegljivo stopnjo natančnosti in preglednosti. Čeprav je tehnično zanesljiva meja dokazljivosti v vzorcu trenutno 0,01 %, to pomeni, da je v praksi velikost in število vzetih vzorcev na ravni 0,1 % celotnega semena bolj realno. |
| --- | --- |

4.6.1

Pri določanju mejnih vrednosti za označevanje gensko spremenjenih organizmov v semenskem blagu bi zato načelno morali stremeti za tehnično in praktično najvišje dosegljivo stopnjo natančnosti in preglednosti. Čeprav je tehnično zanesljiva meja dokazljivosti v vzorcu trenutno 0,01 %, to pomeni, da je v praksi velikost in število vzetih vzorcev na ravni 0,1 % celotnega semena bolj realno.

| 4.6.2 | Mejno vrednost za označevanje gensko spremenjenih organizmov v gensko nespremenjenem semenskem blagu je treba določiti v skladu s TRAD-IT: „pratico“ namesto „tecnico“ praktično dokazljivo mejo. |
| --- | --- |

4.6.2

Mejno vrednost za označevanje gensko spremenjenih organizmov v gensko nespremenjenem semenskem blagu je treba določiti v skladu s TRAD-IT: „pratico“ namesto „tecnico“ praktično dokazljivo mejo.

| 4.6.3 | V vsakokratnih direktivah glede semenskega blaga je poleg tega treba predvideti stroge predpise glede čistosti (zgornje meje) za sposobnost trženja gensko nespremenjenih semen. |
| --- | --- |

4.6.3

V vsakokratnih direktivah glede semenskega blaga je poleg tega treba predvideti stroge predpise glede čistosti (zgornje meje) za sposobnost trženja gensko nespremenjenih semen.

4.7   Določbe glede civilnopravne odgovornosti morajo dosledno pokriti ureditev finančne škode.

| 4.7.1 | Zaradi sposobnosti širjenja gensko spremenjenih organizmov in dejstva, da njihov nezaželen obstoj prizadetim lahko povzroči finančno škodo, je nujna prilagoditev določb glede civilnopravne odgovornosti v državah članicah, ki zagotavlja kritje te škode. |
| --- | --- |

4.7.1

Zaradi sposobnosti širjenja gensko spremenjenih organizmov in dejstva, da njihov nezaželen obstoj prizadetim lahko povzroči finančno škodo, je nujna prilagoditev določb glede civilnopravne odgovornosti v državah članicah, ki zagotavlja kritje te škode.

| 4.7.2 | Določbe glede civilnopravne odgovornosti bi morale zagotavljati, da so konkretno prizadeti odgovorni le v toliko, če je v njihovi moči preprečiti morebitno škodo. Uporabniki gensko spremenjenih organizmov bi morali nositi odgovornost za upoštevanje strokovne prakse in morebitnih nadaljnjih zahtev tistega, ki daje v promet gensko spremenjene organizme. Tisti, ki je gensko spremenjeni organizem dal v promet, pa bi moral nositi odgovornost za škodo, ki je nastala kljub upoštevanju dobre strokovne prakse. V ta namen je treba eventualno ustrezno prilagoditi skupna pravila prava odgovornosti. |
| --- | --- |

4.7.2

Določbe glede civilnopravne odgovornosti bi morale zagotavljati, da so konkretno prizadeti odgovorni le v toliko, če je v njihovi moči preprečiti morebitno škodo. Uporabniki gensko spremenjenih organizmov bi morali nositi odgovornost za upoštevanje strokovne prakse in morebitnih nadaljnjih zahtev tistega, ki daje v promet gensko spremenjene organizme. Tisti, ki je gensko spremenjeni organizem dal v promet, pa bi moral nositi odgovornost za škodo, ki je nastala kljub upoštevanju dobre strokovne prakse. V ta namen je treba eventualno ustrezno prilagoditi skupna pravila prava odgovornosti.

| 4.7.3 | Glede finančne škode, ki bi lahko nastala zaradi dajanja v promet ali uporabe gensko spremenjenih organizmov, je načeloma treba dokazati kritje z zavarovanjem ali primerljivo sposobnostjo jamčenja. |
| --- | --- |

4.7.3

Glede finančne škode, ki bi lahko nastala zaradi dajanja v promet ali uporabe gensko spremenjenih organizmov, je načeloma treba dokazati kritje z zavarovanjem ali primerljivo sposobnostjo jamčenja.

4.8   Določiti je treba skupne stroške koeksistence, jih zmanjšati in razdeliti po načelu povzročiteljeve odgovornosti za škodo.

| 4.8.1 | Komisijo se poziva, naj predloži obsežno in sistematično oceno v okviru koeksistence nastajajočih stroškov, sprememb tržnih pogojev in učinkov na različne veje in oblike obratovanja v kmetijstvu in živilski industriji, zlasti na majhna in srednje velika podjetja, na tradicionalno kmetovanje, vključno s polkmeti, tradicionalno živilsko ročno delo, biološko kmetovanje in živilsko industrijo in na podjetja za gojenje in množenje semenskega blaga. Še posebej naj bi obsegali učinke na stanje glede zaposlovanja. |
| --- | --- |

4.8.1

Komisijo se poziva, naj predloži obsežno in sistematično oceno v okviru koeksistence nastajajočih stroškov, sprememb tržnih pogojev in učinkov na različne veje in oblike obratovanja v kmetijstvu in živilski industriji, zlasti na majhna in srednje velika podjetja, na tradicionalno kmetovanje, vključno s polkmeti, tradicionalno živilsko ročno delo, biološko kmetovanje in živilsko industrijo in na podjetja za gojenje in množenje semenskega blaga. Še posebej naj bi obsegali učinke na stanje glede zaposlovanja.

| 4.8.2 | Poleg tega naj bi Komisija pojasnila, kateri potrebni ukrepi glede koeksistence, ločevanje proizvodnih sredstev in blagovnega toka vplivajo na doseganje ciljev skupne agrarne politike in njene reforme. Pri tem je treba upoštevati zlasti vpliv na oblike obratovanja ter na lokalne in regionalne programe za gojenje, predelovanje, izvor in za zagotavljanje kvalitete ter njihovo označevanje. |
| --- | --- |

4.8.2

Poleg tega naj bi Komisija pojasnila, kateri potrebni ukrepi glede koeksistence, ločevanje proizvodnih sredstev in blagovnega toka vplivajo na doseganje ciljev skupne agrarne politike in njene reforme. Pri tem je treba upoštevati zlasti vpliv na oblike obratovanja ter na lokalne in regionalne programe za gojenje, predelovanje, izvor in za zagotavljanje kvalitete ter njihovo označevanje.

| 4.8.3 | Komisijo se poleg tega poziva, naj pojasni, kako naj se dodatni stroški koeksistence nadomestijo in porazdelijo po načelu povzročiteljeve odgovornosti in kateri ukrepi so potrebni, da bi se zanesljivo lahko izognili negativnim učinkom na cene živil brez genske tehnologije na skupnem notranjem trgu. |
| --- | --- |

4.8.3

Komisijo se poleg tega poziva, naj pojasni, kako naj se dodatni stroški koeksistence nadomestijo in porazdelijo po načelu povzročiteljeve odgovornosti in kateri ukrepi so potrebni, da bi se zanesljivo lahko izognili negativnim učinkom na cene živil brez genske tehnologije na skupnem notranjem trgu.

| 4.8.4 | Pri določanju sorazmernosti določenih ukrepov je treba upoštevati učinke na skupno proizvodno verigo. |
| --- | --- |

4.8.4

Pri določanju sorazmernosti določenih ukrepov je treba upoštevati učinke na skupno proizvodno verigo.

4.9   Priporočila za skupno in nacionalno oblikovanje prava

| 4.9.1 | Na evropski ravni je treba urediti naslednje vidike koeksistence:






  — | predpise za označevanje za obstoj gensko spremenjenih organizmov v gensko nespremenjenem semenskem blagu; |
| --- | --- | --- |

4.9.1

Na evropski ravni je treba urediti naslednje vidike koeksistence:

—

predpise za označevanje za obstoj gensko spremenjenih organizmov v gensko nespremenjenem semenskem blagu;

| — | predpise glede čistosti za gensko nespremenjeno semensko blago glede na naključen obstoj gensko spremenjenih organizmov v okviru obstoječih direktiv za semensko blago; |
| --- | --- |

—

predpise glede čistosti za gensko nespremenjeno semensko blago glede na naključen obstoj gensko spremenjenih organizmov v okviru obstoječih direktiv za semensko blago;

| — | potrebne cilje, rezultate, pravne okvirne pogoje in minimalne zahteve dobre strokovne prakse pri gojenju gensko spremenjenih organizmov in plačevanju dodatnih stroškov zaradi njihovega ohranjanja, ter |
| --- | --- |

—

potrebne cilje, rezultate, pravne okvirne pogoje in minimalne zahteve dobre strokovne prakse pri gojenju gensko spremenjenih organizmov in plačevanju dodatnih stroškov zaradi njihovega ohranjanja, ter

| — | civilnopravno odgovornost tako uporabnikov kot tistih, ki gensko spremenjene organizme dajo v promet za škodo, ki bi lahko nastala v zvezi s koeksistenco. |
| --- | --- |

—

civilnopravno odgovornost tako uporabnikov kot tistih, ki gensko spremenjene organizme dajo v promet za škodo, ki bi lahko nastala v zvezi s koeksistenco.

| 4.9.2 | Naslednje vidike koeksistence bi bilo treba urediti na nacionalni in regionalni ravni:






  — | specifične ukrepe za preprečevanje nezaželenega prenosa genov in raznašanja gensko spremenjenih organizmov v skladu z vsakokratnimi regionalnimi pogoji; |
| --- | --- | --- |

4.9.2

Naslednje vidike koeksistence bi bilo treba urediti na nacionalni in regionalni ravni:

—

specifične ukrepe za preprečevanje nezaželenega prenosa genov in raznašanja gensko spremenjenih organizmov v skladu z vsakokratnimi regionalnimi pogoji;

| — | regionalne določbe za gojenje določenih gensko spremenjenih organizmov v skladu z gospodarsko ustreznostjo in regionalnim odnosom gojenja stroški-uporaba in potrebnimi ukrepi za preprečevanje; ti bi lahko vsebovali tudi prepoved gojenja določenih gensko spremenjenih organizmov; |
| --- | --- |

—

regionalne določbe za gojenje določenih gensko spremenjenih organizmov v skladu z gospodarsko ustreznostjo in regionalnim odnosom gojenja stroški-uporaba in potrebnimi ukrepi za preprečevanje; ti bi lahko vsebovali tudi prepoved gojenja določenih gensko spremenjenih organizmov;

| — | ukrepe za varstvo naravnih rezervatov v skladu z direktivo favna-flora-habitat 92/43 (22) in direktivo za varstvo ptic 79/409 (23) ter drugih ekološko občutljivih območij; ter |
| --- | --- |

—

ukrepe za varstvo naravnih rezervatov v skladu z direktivo favna-flora-habitat 92/43 (22) in direktivo za varstvo ptic 79/409 (23) ter drugih ekološko občutljivih območij; ter

| — | ukrepe za varstvo regionalnih gospodarskih in kulturnih interesov. |
| --- | --- |

—

ukrepe za varstvo regionalnih gospodarskih in kulturnih interesov.

5.   Praktični in aktualni vidiki koeksistence

| 5.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor je julija 2004 na razpravo povabil akterje celotne proizvodne verige, da bi dobili konkretno podobo trenutne situacije in situacije, pričakovane v prihodnosti. Rezultati so bili sledeči: |
| --- | --- |

5.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor je julija 2004 na razpravo povabil akterje celotne proizvodne verige, da bi dobili konkretno podobo trenutne situacije in situacije, pričakovane v prihodnosti. Rezultati so bili sledeči:

| 5.2 | Testi in zasledovanje gensko spremenjenih organizmov skozi celotno proizvodno verigo bodo v vsakem primeru povzročili visoke dodatne stroške. Stroški za enostavne kvalitativne teste trenutno znašajo med 100 in 150 evrov, medtem ko se cena za diferencirane in kvantificirane teste giblje med 250 in 400 evrov. Pri tem se vzorec vsakokrat analizira le v določenem genskem zaporedju. S številom različnih gensko spremenjenih organizmov, ki so morda na voljo, ustrezno naraščajo tudi stroški testiranja. |
| --- | --- |

5.2

Testi in zasledovanje gensko spremenjenih organizmov skozi celotno proizvodno verigo bodo v vsakem primeru povzročili visoke dodatne stroške. Stroški za enostavne kvalitativne teste trenutno znašajo med 100 in 150 evrov, medtem ko se cena za diferencirane in kvantificirane teste giblje med 250 in 400 evrov. Pri tem se vzorec vsakokrat analizira le v določenem genskem zaporedju. S številom različnih gensko spremenjenih organizmov, ki so morda na voljo, ustrezno naraščajo tudi stroški testiranja.

| 5.3 | Prvi primer, v katerem je gensko spremenjen organizem na podlagi zdravstvenih pomislekov potrebno umakniti iz prometa („StarLink“ — koruza v ZDA), je doslej povzročil več kot milijardo ameriških dolarjev stroškov. Kljub temu po dveh letih od začetka izvajanja protiukrepov še vedno ni uspelo gensko spremenjenega organizma popolnoma odstraniti iz prometa. |
| --- | --- |

5.3

Prvi primer, v katerem je gensko spremenjen organizem na podlagi zdravstvenih pomislekov potrebno umakniti iz prometa („StarLink“ — koruza v ZDA), je doslej povzročil več kot milijardo ameriških dolarjev stroškov. Kljub temu po dveh letih od začetka izvajanja protiukrepov še vedno ni uspelo gensko spremenjenega organizma popolnoma odstraniti iz prometa.

| 5.4 | Tako višina kot tudi porazdelitev stroškov za teste in zasledovanje postopkov so najbolj odvisni od tega, če na tržišču vlada odsotnost genske tehnike določenih proizvodov glede na splošno sprejet in upoštevan standard, od katerega odstopajo le posamezni primeri, ali če morajo odsotnost genske tehnike za vsak posamezen primer dokazati proizvajalci, predelovalci in trgovci.. |
| --- | --- |

5.4

Tako višina kot tudi porazdelitev stroškov za teste in zasledovanje postopkov so najbolj odvisni od tega, če na tržišču vlada odsotnost genske tehnike določenih proizvodov glede na splošno sprejet in upoštevan standard, od katerega odstopajo le posamezni primeri, ali če morajo odsotnost genske tehnike za vsak posamezen primer dokazati proizvajalci, predelovalci in trgovci..

| 5.5 | Po uvedbi gensko spremenjenega organizma na trgu ni več možno zagotoviti popolne odsotnosti gensko spremenjenega organizma v drugih vrstah. Vendarle pa je možno, držati naključne in tehnično neizogibne kontaminacije gensko spremenjenih organizmov pod praktično zanesljivim uresničljivim pragom dokazane meje 0,1 %. |
| --- | --- |

5.5

Po uvedbi gensko spremenjenega organizma na trgu ni več možno zagotoviti popolne odsotnosti gensko spremenjenega organizma v drugih vrstah. Vendarle pa je možno, držati naključne in tehnično neizogibne kontaminacije gensko spremenjenih organizmov pod praktično zanesljivim uresničljivim pragom dokazane meje 0,1 %.

| 5.6 | Varovanje čistosti semen pred nenamernim mešanjem z gensko spremenjenimi semeni predstavlja velik dodaten izziv za proizvodnjo semen. Čim nižja je določena mejna vrednost, tem višji so stroški za preprečevanje in nadzor pri proizvajalcu in razmnoževalcu semen. |
| --- | --- |

5.6

Varovanje čistosti semen pred nenamernim mešanjem z gensko spremenjenimi semeni predstavlja velik dodaten izziv za proizvodnjo semen. Čim nižja je določena mejna vrednost, tem višji so stroški za preprečevanje in nadzor pri proizvajalcu in razmnoževalcu semen.

| 5.7 | Odvisno od oblike razmnoževanja posamezne rastline bo zagotavljanje odsotnosti genske tehnike v semenskem blagu možno le, če se bodo ohranile velike prostorske razdalje pri gojenju in popolni delitvi v nadaljnjih procesih predelave, pakiranja in prodaje. Pri tem je ravno tako potrebno upoštevati standarde ISO in sisteme HACCP, ki so deloma še vedno v razvoju, kot tudi zunanje preglede. |
| --- | --- |

5.7

Odvisno od oblike razmnoževanja posamezne rastline bo zagotavljanje odsotnosti genske tehnike v semenskem blagu možno le, če se bodo ohranile velike prostorske razdalje pri gojenju in popolni delitvi v nadaljnjih procesih predelave, pakiranja in prodaje. Pri tem je ravno tako potrebno upoštevati standarde ISO in sisteme HACCP, ki so deloma še vedno v razvoju, kot tudi zunanje preglede.

| 5.8 | Eden izmed vodilnih mednarodnih proizvajalcev semen je izrecno dokazal, da je potrebno upoštevati jamstvo za čistost pri dokazani meji 0,1 % tudi v ZDA, kjer so bile pridelane velike količine gensko spremenjenih organizmov in v podjetjih, kjer so v istih napravah predelovali gensko spremenjeno seme. |
| --- | --- |

5.8

Eden izmed vodilnih mednarodnih proizvajalcev semen je izrecno dokazal, da je potrebno upoštevati jamstvo za čistost pri dokazani meji 0,1 % tudi v ZDA, kjer so bile pridelane velike količine gensko spremenjenih organizmov in v podjetjih, kjer so v istih napravah predelovali gensko spremenjeno seme.

| 5.9 | Trenutno ni niti znotraj, niti izven EU obvezujočih praktičnih mejnih vrednosti in standardov za genske kontaminacije pri proizvodnji semen. Nadzor semen je v državah članicah EU različno urejen. Pri tem je različen tudi uradni pristop do ravnanja s kontaminacijami (sprejemljivost niha od 0,1 % do 0,5 %). |
| --- | --- |

5.9

Trenutno ni niti znotraj, niti izven EU obvezujočih praktičnih mejnih vrednosti in standardov za genske kontaminacije pri proizvodnji semen. Nadzor semen je v državah članicah EU različno urejen. Pri tem je različen tudi uradni pristop do ravnanja s kontaminacijami (sprejemljivost niha od 0,1 % do 0,5 %).

| 5.10 | Medtem ko se proizvajalci semen nadvse upirajo zagotavljanju popolne odsotnosti genske tehnike v njihovih proizvodih, so v Italiji z neposrednimi pogajanji med italijanskem kmetijskim združenjem Coldiretti in vodilnimi proizvajalci dosegli dogovor o ustrezni garanciji, ki jo nadzira tretji organ. V Avstriji od leta 2002 uredba prepoveduje kakršno koli trgovanje s semenskim blagom, ki vsebuje gensko spremenjen organizem (v testnih vzorcih nad 0,1 %). Kljub natančni kontroli doslej še ni bilo ugotovljenih kršitev zoper uredbe. |
| --- | --- |

5.10

Medtem ko se proizvajalci semen nadvse upirajo zagotavljanju popolne odsotnosti genske tehnike v njihovih proizvodih, so v Italiji z neposrednimi pogajanji med italijanskem kmetijskim združenjem Coldiretti in vodilnimi proizvajalci dosegli dogovor o ustrezni garanciji, ki jo nadzira tretji organ. V Avstriji od leta 2002 uredba prepoveduje kakršno koli trgovanje s semenskim blagom, ki vsebuje gensko spremenjen organizem (v testnih vzorcih nad 0,1 %). Kljub natančni kontroli doslej še ni bilo ugotovljenih kršitev zoper uredbe.

| 5.11 | Dodatni stroški za proizvodnjo in razmnoževanje semen se po podatkih industrije gibljejo med 10 % in 50 %. |
| --- | --- |

5.11

Dodatni stroški za proizvodnjo in razmnoževanje semen se po podatkih industrije gibljejo med 10 % in 50 %.

| 5.12 | Pri razmnoževanju semen brez genske tehnike so v primeru komercialne uporabe gensko spremenjenih organizmov v določeni regiji označene velike zaščitene pridelovalne površine, kot se to danes že dogaja v različnih državah za različne kulture. Posebno velike razdalje so zahtevane predvsem za oljno repico. |
| --- | --- |

5.12

Pri razmnoževanju semen brez genske tehnike so v primeru komercialne uporabe gensko spremenjenih organizmov v določeni regiji označene velike zaščitene pridelovalne površine, kot se to danes že dogaja v različnih državah za različne kulture. Posebno velike razdalje so zahtevane predvsem za oljno repico.

| 5.13 | Večina akterjev na trgu z izjemo proizvajalcev semen vidi v upoštevanju strožjih predpisov o čistoči semen (označeno če presega dokazano mejo 0,1 %) odločilen pogoj za zagotavljanje odsotnosti genske tehnike v prihodnosti. |
| --- | --- |

5.13

Večina akterjev na trgu z izjemo proizvajalcev semen vidi v upoštevanju strožjih predpisov o čistoči semen (označeno če presega dokazano mejo 0,1 %) odločilen pogoj za zagotavljanje odsotnosti genske tehnike v prihodnosti.

| 5.14 | Proizvajalci živil, ogljikovih hidratov in krmil zahtevajo jamstvo za odsotnosti genske tehnike, ki mora biti nižja od 0,1 %, zaradi česar pri odkupu in predelavi koruze že sedaj nastajajo dodatni stroški ca. 3 evrov na tono. Ti stroški bi se pri razširjeni uporabi gensko spremenjenih organizmov v kmetijstvu močno povečali. Dodatno znašajo stroški v primeru, kjer ni bila preprečena kontaminacija nad dopustno mejo od 150.000 do 7,5 milijonov evrov, odvisno od velikosti serije. |
| --- | --- |

5.14

Proizvajalci živil, ogljikovih hidratov in krmil zahtevajo jamstvo za odsotnosti genske tehnike, ki mora biti nižja od 0,1 %, zaradi česar pri odkupu in predelavi koruze že sedaj nastajajo dodatni stroški ca. 3 evrov na tono. Ti stroški bi se pri razširjeni uporabi gensko spremenjenih organizmov v kmetijstvu močno povečali. Dodatno znašajo stroški v primeru, kjer ni bila preprečena kontaminacija nad dopustno mejo od 150.000 do 7,5 milijonov evrov, odvisno od velikosti serije.

| 5.15 | Vzporeden odkup surovin z in brez gensko spremenjenih organizmov na enem mestu je neizvedljiv. Zahteva se popolno ločevanje odkupa, skladiščenja, sušenja in transporta. |
| --- | --- |

5.15

Vzporeden odkup surovin z in brez gensko spremenjenih organizmov na enem mestu je neizvedljiv. Zahteva se popolno ločevanje odkupa, skladiščenja, sušenja in transporta.

| 5.16 | Podjetja, ki se ukvarjajo z odkupom, in zadruge že sedaj zagotavljajo odsotnost genske tehnike v njihovih proizvodih s pogodbenimi sporazumi, ki jih sklepajo s svojimi kmetovalci. Pri tem je med drugim predpisan pozitivni seznam vrst semen, ki so sprejemljive in testirane, obstaja pa tudi popoln nadzorni sistem, ki zajema celoten postopek od gojenja do dobave in nadzora sprejema. |
| --- | --- |

5.16

Podjetja, ki se ukvarjajo z odkupom, in zadruge že sedaj zagotavljajo odsotnost genske tehnike v njihovih proizvodih s pogodbenimi sporazumi, ki jih sklepajo s svojimi kmetovalci. Pri tem je med drugim predpisan pozitivni seznam vrst semen, ki so sprejemljive in testirane, obstaja pa tudi popoln nadzorni sistem, ki zajema celoten postopek od gojenja do dobave in nadzora sprejema.

| 5.17 | Z vidika podjetij, ki se ukvarjajo z odkupom, so sistemi, ki zagotavljajo odsotnost genske tehnike pod trenutno sprejemljivo mejno vrednostjo njihovih strank možni le pri regionalnem ločevanju gojenja gensko nespremenjenih in gensko spremenjenih organizmov. Stroški takšnega poslovanja so ocenjeni od 150 do 250 evrov na hektar. Dodatni stroški za ločen transport in shranjevanje pa naj bi po ocenah znašali 10 do 20 evrov na tono. |
| --- | --- |

5.17

Z vidika podjetij, ki se ukvarjajo z odkupom, so sistemi, ki zagotavljajo odsotnost genske tehnike pod trenutno sprejemljivo mejno vrednostjo njihovih strank možni le pri regionalnem ločevanju gojenja gensko nespremenjenih in gensko spremenjenih organizmov. Stroški takšnega poslovanja so ocenjeni od 150 do 250 evrov na hektar. Dodatni stroški za ločen transport in shranjevanje pa naj bi po ocenah znašali 10 do 20 evrov na tono.

| 5.18 | Ustrezni sistemi za ohranjanje identitete (Identity preservation) in zagotavljanje kakovosti obstajajo tudi pri predelovalcih, na primer v mlinih. Njihove stranke pričakujejo jamstvo za čistost semen med 0,1 % in največ 0,5 %. Na vseh pošiljkah izvajajo standardne PCR teste (verižne reakcije s polimerazo) in protiteste. Iz tega sledijo preverjanja dobaviteljev, ki morajo dokazati, da odkupujejo in predelujejo izključno gensko nespremenjeno blago. Pri transportu se je po možnosti treba izogibati kritičnih točk mešanja ali kontaminacije v špedicijskih in pristaniških skladiščih, kjer tovorijo tudi gensko spremenjeno blago. |
| --- | --- |

5.18

Ustrezni sistemi za ohranjanje identitete (Identity preservation) in zagotavljanje kakovosti obstajajo tudi pri predelovalcih, na primer v mlinih. Njihove stranke pričakujejo jamstvo za čistost semen med 0,1 % in največ 0,5 %. Na vseh pošiljkah izvajajo standardne PCR teste (verižne reakcije s polimerazo) in protiteste. Iz tega sledijo preverjanja dobaviteljev, ki morajo dokazati, da odkupujejo in predelujejo izključno gensko nespremenjeno blago. Pri transportu se je po možnosti treba izogibati kritičnih točk mešanja ali kontaminacije v špedicijskih in pristaniških skladiščih, kjer tovorijo tudi gensko spremenjeno blago.

| 5.19 | Stroški za ohranjanje čistosti s strani mlinarjev, ki predelujejo koruzo, so ocenjeni na 2,50 evra poleg dodatkov, ki jih zahtevajo dobavitelji. Ker se stroški lahko zaračunavajo le za tisti del blaga, za katerega je zahtevano ustrezno jamstvo, nastanejo pa pri celotni predelani količini, so deloma občutno višji pri gensko nespremenjenih končnih produktih. Na primer iz koruznega zdroba se pridobi le 50 % predelanega blaga, to pomeni, da dodatni stroški (2,50 + 3,00 = 5,50 evrov) znašajo občutno več in sicer 11 evrov na tono. V primeru, da kontaminacija ni bila uspešno preprečena in da je bilo blago, ki presega dovoljeno mejo jamstva za čistost izdano strankam, se stroški glede na velikost pošiljke in nadaljnje predelave surovin lahko gibljejo v dvomestnih milijonskih vsotah. Zagotovila pred tveganjem pa za zdaj ni. |
| --- | --- |

5.19

Stroški za ohranjanje čistosti s strani mlinarjev, ki predelujejo koruzo, so ocenjeni na 2,50 evra poleg dodatkov, ki jih zahtevajo dobavitelji. Ker se stroški lahko zaračunavajo le za tisti del blaga, za katerega je zahtevano ustrezno jamstvo, nastanejo pa pri celotni predelani količini, so deloma občutno višji pri gensko nespremenjenih končnih produktih. Na primer iz koruznega zdroba se pridobi le 50 % predelanega blaga, to pomeni, da dodatni stroški (2,50 + 3,00 = 5,50 evrov) znašajo občutno več in sicer 11 evrov na tono. V primeru, da kontaminacija ni bila uspešno preprečena in da je bilo blago, ki presega dovoljeno mejo jamstva za čistost izdano strankam, se stroški glede na velikost pošiljke in nadaljnje predelave surovin lahko gibljejo v dvomestnih milijonskih vsotah. Zagotovila pred tveganjem pa za zdaj ni.

| 5.20 | Posledica preventivne nabavne politike predelovalcev je, da so eventualno celotna območja, kjer je zaradi pridelave gensko spremenjenih organizmov povečano tveganje kontaminacije, izključena iz nabave, ne glede na to, ali je v posameznih predelih regije dejansko prišlo do kontaminacije ali ne. Celo poskusna pridelava gensko spremenjene pšenice v eni izmed nemških zveznih dežel je povzročila, da je največja skupina nemških mlinarjev prenehala kupovati pšenico iz tega območja. |
| --- | --- |

5.20

Posledica preventivne nabavne politike predelovalcev je, da so eventualno celotna območja, kjer je zaradi pridelave gensko spremenjenih organizmov povečano tveganje kontaminacije, izključena iz nabave, ne glede na to, ali je v posameznih predelih regije dejansko prišlo do kontaminacije ali ne. Celo poskusna pridelava gensko spremenjene pšenice v eni izmed nemških zveznih dežel je povzročila, da je največja skupina nemških mlinarjev prenehala kupovati pšenico iz tega območja.

| 5.21 | Politika večine velikih maloprodajnih podjetij in dobaviteljev blagovnih znamk Evropske unije je z namenom, da bi zagotovila odsotnost gensko spremenjenih organizmov v svojem blagu, v preteklih letih uvedla obsežen varnostni sistem, v katerega so posamezna podjetja letno vložila dvomestne milijonske zneske. Obsegajo dosleden sistem dokumentacije in preverjanja dobaviteljev, pa tudi redno naključno jemanje vzorcev produktov na trgu. S tem povezani dodatni stroški praviloma niso bili preneseni na stranke. Doslej še ni prišlo do sistematične kvantifikacije glede posameznih proizvodov in skupin proizvodov. |
| --- | --- |

5.21

Politika večine velikih maloprodajnih podjetij in dobaviteljev blagovnih znamk Evropske unije je z namenom, da bi zagotovila odsotnost gensko spremenjenih organizmov v svojem blagu, v preteklih letih uvedla obsežen varnostni sistem, v katerega so posamezna podjetja letno vložila dvomestne milijonske zneske. Obsegajo dosleden sistem dokumentacije in preverjanja dobaviteljev, pa tudi redno naključno jemanje vzorcev produktov na trgu. S tem povezani dodatni stroški praviloma niso bili preneseni na stranke. Doslej še ni prišlo do sistematične kvantifikacije glede posameznih proizvodov in skupin proizvodov.

| 5.22 | Iz regionalnega stališča so pogoji za koeksistenco gojenja gensko spremenjenih organizmov in gensko nespremenjenih organizmov zelo različni. Zlasti v regijah z majhnim deležem kmetijstva vzporedna pridelava znotraj ene regije ni izvedljiva. Po navedbah kmetijskega registra se na primer v Italiji pojavlja več kot 90 % kmetijsko pridelovalnih površin, ki so neprimerne za koeksistenco. Pri tem je treba upoštevati, da tehnično zahtevni ukrepi ločevanja, nadzora in planiranja ves čas preveč obremenjujejo ravno majhne kmete in polkmete. To velja tudi za obrtne regionalne predelave kmetijskih izdelkov. |
| --- | --- |

5.22

Iz regionalnega stališča so pogoji za koeksistenco gojenja gensko spremenjenih organizmov in gensko nespremenjenih organizmov zelo različni. Zlasti v regijah z majhnim deležem kmetijstva vzporedna pridelava znotraj ene regije ni izvedljiva. Po navedbah kmetijskega registra se na primer v Italiji pojavlja več kot 90 % kmetijsko pridelovalnih površin, ki so neprimerne za koeksistenco. Pri tem je treba upoštevati, da tehnično zahtevni ukrepi ločevanja, nadzora in planiranja ves čas preveč obremenjujejo ravno majhne kmete in polkmete. To velja tudi za obrtne regionalne predelave kmetijskih izdelkov.

| 5.23 | Regionalne oznake kakovosti in jamstva o izvoru, ki na področju trženja visoko kakovostnih izdelkov igrajo vedno bolj pomembno vlogo, so se doslej odpovedovali uporabi gensko spremenjenih organizmov. Uporaba gensko spremenjenih organizmov v določeni regiji izvora bi imela negativne posledice za dejanske proizvodne stroške ter ugled teh izdelkov. To je eden izmed razlogov za to, da so se mnoge evropske regije razglasile za območja brez uporabe genske tehnologije, čeprav so zakonske podlage za to sporne. Možnost, da posamezni kmetje lahko v skladu z evropsko zakonodajo, ki zagotavlja gojenje gensko spremenjenih organizmov pri številnih sosedih in podjetjih v določeni regiji sprožijo velike dodatne stroške in tveganja, zatira prizadete in negativno vpliva na socialno svobodo. |
| --- | --- |

5.23

Regionalne oznake kakovosti in jamstva o izvoru, ki na področju trženja visoko kakovostnih izdelkov igrajo vedno bolj pomembno vlogo, so se doslej odpovedovali uporabi gensko spremenjenih organizmov. Uporaba gensko spremenjenih organizmov v določeni regiji izvora bi imela negativne posledice za dejanske proizvodne stroške ter ugled teh izdelkov. To je eden izmed razlogov za to, da so se mnoge evropske regije razglasile za območja brez uporabe genske tehnologije, čeprav so zakonske podlage za to sporne. Možnost, da posamezni kmetje lahko v skladu z evropsko zakonodajo, ki zagotavlja gojenje gensko spremenjenih organizmov pri številnih sosedih in podjetjih v določeni regiji sprožijo velike dodatne stroške in tveganja, zatira prizadete in negativno vpliva na socialno svobodo.

| 5.24 | Regionalnim skupnostim, kmetijskim združenjem in predelovalcem predstavlja posebno skrb možnost, da bo iz zdravstvenih razlogov potrebno vrste gensko spremenjenih organizmov v prihodnosti, za razliko od sedanjih, hermetično ločiti od proizvodnje živil in krmil, kar je v ZDA že povzročilo dodatne težave in negotovosti. |
| --- | --- |

5.24

Regionalnim skupnostim, kmetijskim združenjem in predelovalcem predstavlja posebno skrb možnost, da bo iz zdravstvenih razlogov potrebno vrste gensko spremenjenih organizmov v prihodnosti, za razliko od sedanjih, hermetično ločiti od proizvodnje živil in krmil, kar je v ZDA že povzročilo dodatne težave in negotovosti.

| 5.25 | V nekaterih državah članicah EU je zakonodaja, ki ureja koeksistenco, že sprejeta ali pa so zakonodajni procesi skoraj zaključeni. Zakonodajni sistemi in postopki se že sedaj v posameznih državah med seboj močno razlikujejo. Razlike pa niso povezane z regionalnimi posebnostmi. Predvideno je nujno potrebno usklajevanje za zagotavljanje koeksistence. |
| --- | --- |

5.25

V nekaterih državah članicah EU je zakonodaja, ki ureja koeksistenco, že sprejeta ali pa so zakonodajni procesi skoraj zaključeni. Zakonodajni sistemi in postopki se že sedaj v posameznih državah med seboj močno razlikujejo. Razlike pa niso povezane z regionalnimi posebnostmi. Predvideno je nujno potrebno usklajevanje za zagotavljanje koeksistence.

| 5.26 | Koeksistenca postopkov gojenja z in brez gensko spremenjenih organizmov in možnost gensko nespremenjene prehrane je izrecen političen cilj v Evropski uniji. Če se izkaže, da tega cilja ni mogoče doseči v okviru obstoječega pravnega okvira, je v interesu potrošnikov, kmetov in drugih udeleženih akterjev gospodarstva, da se s časoma izboljšajo s tem povezane uredbe in direktive. |
| --- | --- |

5.26

Koeksistenca postopkov gojenja z in brez gensko spremenjenih organizmov in možnost gensko nespremenjene prehrane je izrecen političen cilj v Evropski uniji. Če se izkaže, da tega cilja ni mogoče doseči v okviru obstoječega pravnega okvira, je v interesu potrošnikov, kmetov in drugih udeleženih akterjev gospodarstva, da se s časoma izboljšajo s tem povezane uredbe in direktive.

Bruselj, 16. decembra 2004.

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Sporočilo k orientacijski razpravi o genskotehnično spremenjenih organizmih in sorodnih temah.

1

http://europa.eu.int/rapid/start/cgi/guesten.ksh?p_action.gettxt=gt&doc=IP/04/118|0|RAPID&lg=EN

Gensko spremenjeni organizmi – dopuščeno po pravu EU – splošno stanje.

http://zs-l.de/saveourseeds/downloads/com_stand_gvo_28_01_04.pdf

Vprašanja in odgovori glede urejanja gensko spremenjenih organizmov v EU.

http://zs-l.de/saveourseeds/downloads/com_fragen_antworten_28_01_04.pdf

(2)  Direktiva 2001/18/EGS z dne 12. marca o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje.

2

UL L 106 z dne 17.4.2001, str. 1.

(3)  Uredba (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmilih.

3

UL L 268 z dne 18.10.2003, str. 1.

(4)  Uredba (ES) št. 1830/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o sledljivosti in označevanju genskospremenjenih živil in krmil

4

UL L 268 z dne 18.10.2003, str. 24

Uredba (ES) št. 65/2004 Komisije z dne 14.1.2004 o sistemu za razvoj in uvrstitev specifičnih identifikacijskih označb zagensko spremenjene organizme.

UL L 10 z dne 16.1.2004, str. 5.

(5)  Uredba (ES) št. 1946/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15.7.2003 o čezmejnem prenosu gensko spremenjenih organizmov.

5

UL L 287 z dne 5.11.2003, str. 1.

(6)  Evropska Komisija, september 2003, vprašanja in odgovori glede gensko spremenjenih organizmov v semenskem blagu.

6

http://europa.eu.int/rapid/start/cgi/guesten.ksh?p_action.getfile=gf&doc=MEMO/03/186|0|RAPID&lg=DE&type=PDF

(7)  Komisar Fischler, junij 2003, Sporočilo Komisiji o koeksistenci gensko spremenjenega, konvencionalnega in organskega pridelka (pdf.)

7

http://zs-l.de/saveourseeds/downloads/Communication_Fischler_02_2003.pdf

(8)  Sklep Evropskega parlamenta o koeksistenci genskotehnično spremenjenih kulturnih rastlin in konvencionalnih ter ekološkihkulturnih rastlin (2003/2098 (INI).

8

UL C 91 E z dne 15.4.2004, str. 680.

(9)  Joint Research Centre, 2002, Scenarios for co-existence of genetically modified, conventional and organic crops in Europeanagriculture.

9

http://www.jrc.cec.eu.int/download/gmcrops_coexistence.pdf

Round Table on research results relating to co-existence of GM and non-GM crops.

http://europa.eu.int/comm/research/biosociety/news_events/news_programme_en.htm

(10)  First European Conference on Co-existence of Genetically Modified Crops with Conventional and Organic Crops 13th – 14thNovember, 2003, Helsingør, Denmark.

10

th

http://www.agrsci.dk/gmcc-03/

(11)  Opinion of the Scientific Committee on Plants concerning the adventitious presence of GM seeds in conventional seeds.

11

http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scp/out93_gmo_en.pdf

(12)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28.1.2002 za določitev splošnih načel in zahtev živilskega prava, za ustanovitev evropskega organa za varnost živil in za določitev postopka za varnost živil.

12

(13)  Sklep Komisije z dne 23.2.2004 o ureditvi modalitet načina delovanja registra, predvidenga v direktivi 2001/18/ES Evropskegaparlamenta in Sveta, za evidenco podatkov o genskih spremembah pri gensko spremenjenih organizmih (razlglašeno podznakom K(2004) 540) (2004/204/ES).

13

UL L 65 z dne 3.3.2004, str. 20.

(14)  Priporočilo Komisije z dne 23.7.2003 s smernicami za oblikovanje strategij posameznih držav ter ustreznih postopkov za koeksistenco genskotehnično spremenjenih, konvencionalnih in ekoloških kultur (objavljeno pod oznako K(2003) 2624).

14

UL L 189 z dne 29.7.2003, str. 36.

(15)  Uredba (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22.9.2003 o gensko spremenjeni hrani in krmi.

15

UL L 268 z dne 18.10.2003, str. 1

(16)  Uredba (ES) št. 1830/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22.9.2003 o sledljivosti in označevanju gensko spremenjenih organizmov

16

UL L 268 z dne 18.10.2003, str. 24

(17)  Direktiva Sveta z dne 25.7.1985 za prilagoditev pravnih in upravnih predpisov držav članic o odgovornosti za poškodovane izdelke (85/374/EGS)

17

http://europa.eu.int/eur-lex/de/consleg/main/1985/de_1985L0374_index.html

(18)  Direktiva 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21.4.2004 o odgovornosti za okolje za preprečevanje in popravo škode v okolju, uradni list št. L 143 z dne 30.4.2004, str. 0056-0075, glej 3. in 4. člen ter prilogo III.

18

http://europa.eu.int/smartapi/cgi/sga_doc?smartapi!celexapi!prod!CELEXnumdoc&lg=DE&numdoc=32004L0035&model=guicheti

(19)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o odgovornosti za okolje glede preprečevanja oškodovanosti ter saniranja okolja (COM(2002) 17 final – 2001/0021 (COD)), CES (868/2004, UL C 241 z dne 7.10.2002, str.37-45.

19

(20)  Generalni direktorat kmetijstvo. „Economic Impacts of Genetically Modified Crops on the Agri-Food Sector“ (2000).

20

http://europa.eu.int/comm/agriculture/publi/gmo/fullrep/index.htm

(21)  Opinion of the Scientific Committee on Plants concerning the adventitious presence of GM seeds in conventional seeds.

21

http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scp/out93_gmo_en.pdf

(22)  Direktiva 92/43/EGS Sveta z dne 21.5.1992 za ohranitev naravnih življenskih prostorov ter divjih živali in rastlin, uradni list št. L 206 z dne 22/07/1992 str. 0007 – 0050.

22

http://europa.eu.int/smartapi/cgi/sga_doc?smartapi!celexapi!prod!CELEXnumdoc&lg=DE&numdoc=31992L0043&model=guicheti

(23)  Direktiva 79/409/EGS Sveta z dne 2.4.1979 za ohranitev divjih vrst ptic, uradni list št. L 103 z dne 25/04/1979 str. 0001 – 0018

23

http://europa.eu.int/smartapi/cgi/sga_doc?smartapi!celexapi!prod!CELEXnumdoc&lg=DE&numdoc=31979L0409&model=guicheti

---

DODATEK

k mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Naslednji amandmaji so bili zavrnjeni, vendar so dobili najmanj četrtino oddanih glasov:

Točka 3.5.10

Črtati.

Utemeljitev

Spričo dejstva, da se pri določanju mejnih vrednosti za izvorni material upošteva širjenje na sosednje površine in da se pri koeksistenčnih predpisih računa na nenamerno onesnaženje, je v tem odstavku izražena bojazen neutemeljena.

Izid glasovanja

Glasov za: 25

glasov proti: 55

vzdržanih: 10

Točka 4.2.1

Črtati.

Utemeljitev

Pri dovoljevanju dajanja v promet gensko spremenjenih organizmov se upoštevajo vsi vidiki, ki lahko negativno vplivajo na zdravje ljudi in živali ter na okolje. Nobenega razloga ni za sklicevanje na načelo preventive. Navsezadnje stoodstotne varnosti nikoli ni mogoče jamčiti in takšno jamstvo tudi ne bi bilo realistično.

Izid glasovanja

Glasov za: 22

Glasov proti: 60

Vzdržanih: 5

---

| 28.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/167 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/167

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Evropski akcijski načrt za ekološko kmetijstvo in ekološko pridelana živila

(COM(2004) 415 final)

(2005/C 157/30)

Komisija je dne 15. oktobra 2004 sklenila, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o: sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Ekonomsko-socialnemu odboru: Evropski akcijski načrt za ekološko kmetijstvo in ekološko pridelana živila.

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, ki je bila zadolžena za priprave, je sprejela svoje mnenje dne 16. novembra 2004. Poročevalec je bil gospod Voss.

Odbor je na 413. plenarnem zasedanju 15. in 16. decembra 2004 (seji z dne 16. decembra) s 70 glasovi za in 2 vzdržanima sprejel naslednje mnenje.

1.   Uvod

| 1.1 | Število ekoloških kmetijskih obratov v Evropski Uniji je v zadnjih petnajstih letih močno naraslo. Od leta 1985 do leta 2002 se je povečalo število površin in kmetijskih obratov v EU 15 s 100.000 hektarjev in 6300 kmetijskih obratov na 4,4 milijona hektarjev in 150.000 kmetijskih obratov. To se je ujemalo z rastjo deleža kmetijskih površin z 0,1 na 3,3 %. Prihodek od ekoloških živil znaša v Evropi 11 milijard evrov, po celem svetu pa 23 milijard. |
| --- | --- |

1.1

Število ekoloških kmetijskih obratov v Evropski Uniji je v zadnjih petnajstih letih močno naraslo. Od leta 1985 do leta 2002 se je povečalo število površin in kmetijskih obratov v EU 15 s 100.000 hektarjev in 6300 kmetijskih obratov na 4,4 milijona hektarjev in 150.000 kmetijskih obratov. To se je ujemalo z rastjo deleža kmetijskih površin z 0,1 na 3,3 %. Prihodek od ekoloških živil znaša v Evropi 11 milijard evrov, po celem svetu pa 23 milijard.

| 1.2 | Ekološko kmetijstvo so v praksi od leta 1920 razvijali predvsem kmetje ob podpori zainteresiranih potrošnikov. Trajno povpraševanje potrošnikov na specializiranih trgih se je uveljavilo v 70-ih letih. V 80-ih letih so se s pomočjo različnih družbenih in gospodarskih akterjev začeli rast, spodbujanje in nadzor ekološkega pridelovanja in njegovo trženje. |
| --- | --- |

1.2

Ekološko kmetijstvo so v praksi od leta 1920 razvijali predvsem kmetje ob podpori zainteresiranih potrošnikov. Trajno povpraševanje potrošnikov na specializiranih trgih se je uveljavilo v 70-ih letih. V 80-ih letih so se s pomočjo različnih družbenih in gospodarskih akterjev začeli rast, spodbujanje in nadzor ekološkega pridelovanja in njegovo trženje.

| 1.3 | EU je z Uredbo (EGS) št. 2092/91 Sveta na podlagi dolgoletnih priprav pristojnih združenj kmetov, ki se ukvarjajo z ekološkim kmetijstvom, sprejela prve vseevropske zakonske predpise za ekološko kmetijstvo. EU je začela to obliko kmetijstva pospeševati leta 1992 z njeno vključitvijo v kmetijsko okoljsko politiko. |
| --- | --- |

1.3

EU je z Uredbo (EGS) št. 2092/91 Sveta na podlagi dolgoletnih priprav pristojnih združenj kmetov, ki se ukvarjajo z ekološkim kmetijstvom, sprejela prve vseevropske zakonske predpise za ekološko kmetijstvo. EU je začela to obliko kmetijstva pospeševati leta 1992 z njeno vključitvijo v kmetijsko okoljsko politiko.

| 1.4 | Svet kmetijskih ministrov je junija 2001 in decembra 2002 pozval Komisijo, da predloži akcijski načrt za ekološko kmetovanje in ekološka živila. Medtem je Komisija izpeljala posvetovanje prek interneta, v katerem je sodelovalo 1136 državljanov in organizacij. Rezultati so med drugim navedeni v delovnem dokumentu služb Komisije o izvedljivosti evropskega akcijskega načrta za ekološko pridelana živila in ekološko kmetijstvo. Julija 2003 je o tem razpravljal Evropski parlament. Januarja 2004 se je ob široki udeležbi evropskih vlad in organizacij ter javnosti odvijala uvodna prireditev k akcijskemu načrtu. |
| --- | --- |

1.4

Svet kmetijskih ministrov je junija 2001 in decembra 2002 pozval Komisijo, da predloži akcijski načrt za ekološko kmetovanje in ekološka živila. Medtem je Komisija izpeljala posvetovanje prek interneta, v katerem je sodelovalo 1136 državljanov in organizacij. Rezultati so med drugim navedeni v delovnem dokumentu služb Komisije o izvedljivosti evropskega akcijskega načrta za ekološko pridelana živila in ekološko kmetijstvo. Julija 2003 je o tem razpravljal Evropski parlament. Januarja 2004 se je ob široki udeležbi evropskih vlad in organizacij ter javnosti odvijala uvodna prireditev k akcijskemu načrtu.

| 1.5 | Akcijski načrt je pomemben prispevek k nadaljnjemu razvoju skupne kmetijske politike in jasno opisuje posebno vlogo te oblike kmetovanja v prihodnji kmetijski okoljski politiki. Takšna okrepitev je odvisna od sodelovanja gospodarskih dejavnikov, predvsem proizvajalcev. Zato mora upoštevati gospodarske interese kmetijskih posestev. Čimprejšnja udeležba nacionalnih in regionalnih vladnih teles v državah članicah bo odločilno vplivala na uspeh programa. |
| --- | --- |

1.5

Akcijski načrt je pomemben prispevek k nadaljnjemu razvoju skupne kmetijske politike in jasno opisuje posebno vlogo te oblike kmetovanja v prihodnji kmetijski okoljski politiki. Takšna okrepitev je odvisna od sodelovanja gospodarskih dejavnikov, predvsem proizvajalcev. Zato mora upoštevati gospodarske interese kmetijskih posestev. Čimprejšnja udeležba nacionalnih in regionalnih vladnih teles v državah članicah bo odločilno vplivala na uspeh programa.

| 1.6 | EESO podpira evropski akcijski načrt za ekološko kmetijstvo in ekološko pridelana živila. Opozarja pa, da morajo biti znotraj uprave EU na razpolago zadostni človeški viri in materialna sredstva, da bi tako lahko v prihodnosti zadovoljivo opravljali naloge, povezane s tem. Odbor z zadovoljstvom opaža, da je Evropski parlament pri prvem branju sklenil vključiti akcijski načrt v proračunske postavke za podporne ukrepe, med drugim za ukrepe za izboljšanje kakovosti kmetijskih pridelkov. |
| --- | --- |

1.6

EESO podpira evropski akcijski načrt za ekološko kmetijstvo in ekološko pridelana živila. Opozarja pa, da morajo biti znotraj uprave EU na razpolago zadostni človeški viri in materialna sredstva, da bi tako lahko v prihodnosti zadovoljivo opravljali naloge, povezane s tem. Odbor z zadovoljstvom opaža, da je Evropski parlament pri prvem branju sklenil vključiti akcijski načrt v proračunske postavke za podporne ukrepe, med drugim za ukrepe za izboljšanje kakovosti kmetijskih pridelkov.

2.   O vsebini dokumenta Komisije

| 2.1 | Komisija ugotavlja, da ekološko kmetijstvo bistveno prispeva k različnim ukrepom politike EU, usmerjenim v visoko raven varstva okolja. Kot problematična so omenjena naslednja področja: pesticidi, rastlinska hranila, varstvo tal, vrst in narave, zaščita ogroženih vrst in zagotavljanje živil. |
| --- | --- |

2.1

Komisija ugotavlja, da ekološko kmetijstvo bistveno prispeva k različnim ukrepom politike EU, usmerjenim v visoko raven varstva okolja. Kot problematična so omenjena naslednja področja: pesticidi, rastlinska hranila, varstvo tal, vrst in narave, zaščita ogroženih vrst in zagotavljanje živil.

| 2.2 | Komisiji se zdi zelo pomembno nadalje razvijati sektor ekološkega kmetijstva in izkoristiti tržni potencial. Ob tem je treba posebno pozornost nameniti dohodkovnemu položaju kmetijskih obratov. Pri tem je treba upoštevati obe nalogi ekološkega kmetijstva: a) pridelovanje ekoloških izdelkov, ki se morajo zaradi odpovedi okoljsko pomembnim proizvodnim sredstvom in posledično nižjega prihodka prodajati po višjih cenah, b) zagotavljanje javnih dobrin, ki ne morejo dosegati tržnih cen in so zato odvisne od financiranja iz javnih sredstev. |
| --- | --- |

2.2

Komisiji se zdi zelo pomembno nadalje razvijati sektor ekološkega kmetijstva in izkoristiti tržni potencial. Ob tem je treba posebno pozornost nameniti dohodkovnemu položaju kmetijskih obratov. Pri tem je treba upoštevati obe nalogi ekološkega kmetijstva: a) pridelovanje ekoloških izdelkov, ki se morajo zaradi odpovedi okoljsko pomembnim proizvodnim sredstvom in posledično nižjega prihodka prodajati po višjih cenah, b) zagotavljanje javnih dobrin, ki ne morejo dosegati tržnih cen in so zato odvisne od financiranja iz javnih sredstev.

| 2.3 | Akcijski načrt predvideva tri težišča:






  — | informacijsko voden razvoj trga za ekološka živila in krepitev zavesti potrošnikov; |
| --- | --- | --- |

2.3

Akcijski načrt predvideva tri težišča:

—

informacijsko voden razvoj trga za ekološka živila in krepitev zavesti potrošnikov;

| — | učinkovitejša javna podpora ekološkemu kmetijstvu ter |
| --- | --- |

—

učinkovitejša javna podpora ekološkemu kmetijstvu ter

| — | izboljšanje in krepitev standardov EU, predpisov o uvozu in nadzoru. |
| --- | --- |

—

izboljšanje in krepitev standardov EU, predpisov o uvozu in nadzoru.

| 2.4 | Načrt predvideva 21 ukrepov, od katerih sta dva pomembna za proračun in pod pridržkom glede financiranja. Izvajanje akcijskega načrta je odvisno od razpoložljivosti človeških virov v Komisiji. Komisija bo sicer nemudoma ukrepala v skladu z začrtanim. V akcijskem načrtu ni nobenih trdnih pobud glede ciljev in časovnega načrta. |
| --- | --- |

2.4

Načrt predvideva 21 ukrepov, od katerih sta dva pomembna za proračun in pod pridržkom glede financiranja. Izvajanje akcijskega načrta je odvisno od razpoložljivosti človeških virov v Komisiji. Komisija bo sicer nemudoma ukrepala v skladu z začrtanim. V akcijskem načrtu ni nobenih trdnih pobud glede ciljev in časovnega načrta.

3.   Splošne opombe

3.1   Reforma skupne kmetijske politike

| 3.1.1 | Posledica luksemburških sklepov o reformi SKP, sprejetih junija 2003, je za številne izdelke predviden padec predpisanih administrativnih cen ter razjedanje varnostne mreže. Zaradi daljnosežne ločitve neposrednih plačil od proizvodnje kot novega jedra sklepov reforme kmetijstva Komisija predvideva umiritev in celo rast cen kmetijskih izdelkov. Ker so ravni cen proizvajalcev ekoloških izdelkov odvisne od splošne višine proizvodnih cen, se lahko za ekološke obrate v tem smislu odprejo na trgu nove priložnosti zaslužka. Odbor poudarja, da je takšna perspektiva mogoča le, če se preferenca Skupnosti pri vseh kmetijskih izdelkih ohrani na dovolj visoki ravni. |
| --- | --- |

3.1.1

Posledica luksemburških sklepov o reformi SKP, sprejetih junija 2003, je za številne izdelke predviden padec predpisanih administrativnih cen ter razjedanje varnostne mreže. Zaradi daljnosežne ločitve neposrednih plačil od proizvodnje kot novega jedra sklepov reforme kmetijstva Komisija predvideva umiritev in celo rast cen kmetijskih izdelkov. Ker so ravni cen proizvajalcev ekoloških izdelkov odvisne od splošne višine proizvodnih cen, se lahko za ekološke obrate v tem smislu odprejo na trgu nove priložnosti zaslužka. Odbor poudarja, da je takšna perspektiva mogoča le, če se preferenca Skupnosti pri vseh kmetijskih izdelkih ohrani na dovolj visoki ravni.

| 3.1.2 | Pospeševanje ekološkega kmetijstva je odvisno tudi od skupne višine sredstev v drugem stebru skupne kmetijske politike. V državah članicah ni predpisano obvezno pospeševanje te oblike kmetijstva. EESO trdi, da je v evropskih državah in regijah, ki se ukvarjajo s pospeševanjem ekološkega kmetijstva in ekološkega pridelovanja živil, ta gospodarski sektor zelo obsežen in stabilen. Treba bi bilo pozorno spremljati, kakšna dinamika nastaja pri oblikovanju in izvajanju novega evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EAFRD) v državah članicah. |
| --- | --- |

3.1.2

Pospeševanje ekološkega kmetijstva je odvisno tudi od skupne višine sredstev v drugem stebru skupne kmetijske politike. V državah članicah ni predpisano obvezno pospeševanje te oblike kmetijstva. EESO trdi, da je v evropskih državah in regijah, ki se ukvarjajo s pospeševanjem ekološkega kmetijstva in ekološkega pridelovanja živil, ta gospodarski sektor zelo obsežen in stabilen. Treba bi bilo pozorno spremljati, kakšna dinamika nastaja pri oblikovanju in izvajanju novega evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EAFRD) v državah članicah.

| 3.1.2.1 | Odbor skrbno spremlja nastajajoče odločitve o finančni perspektivi Unije. Znižanje grozi predvsem sredstvom za podeželski razvoj. EESO opozarja, da so ta sredstva odločilnega pomena za ustalitev in inovativen razvoj evropskih podeželskih regij. Glede tega je Odbor že izrazil svoje stališče v mnenju na lastno pobudo o prihodnji politiki razvoja podeželja (1), trenutno pa pripravlja mnenje o predlogu uredbe o Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja (2). |
| --- | --- |

3.1.2.1

Odbor skrbno spremlja nastajajoče odločitve o finančni perspektivi Unije. Znižanje grozi predvsem sredstvom za podeželski razvoj. EESO opozarja, da so ta sredstva odločilnega pomena za ustalitev in inovativen razvoj evropskih podeželskih regij. Glede tega je Odbor že izrazil svoje stališče v mnenju na lastno pobudo o prihodnji politiki razvoja podeželja (1), trenutno pa pripravlja mnenje o predlogu uredbe o Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja (2).

| 3.1.3 | Krog zainteresiranih za sredstva za podeželski razvoj je čedalje širši, še toliko bolj po pristopu desetih novih držav. Čeprav bo treba uporabiti sredstva modulacije do 80 % v deželah proizvajalkah teh sredstev, so dodatna finančna sredstva, ki so tu razpoložljiva, zelo omejena. |
| --- | --- |

3.1.3

Krog zainteresiranih za sredstva za podeželski razvoj je čedalje širši, še toliko bolj po pristopu desetih novih držav. Čeprav bo treba uporabiti sredstva modulacije do 80 % v deželah proizvajalkah teh sredstev, so dodatna finančna sredstva, ki so tu razpoložljiva, zelo omejena.

| 3.1.4 | Ekološko kmetijstvo nudi, tako kot druge kmetijske prakse, dober potencial za zagotavljanje javnih dobrin, Odbor priporoča Komisiji, Svetu in Parlamentu, da zagotovijo, da spremembe skupne kmetijske politike, sprejete junija 2003, ne bodo škodovale dobri rabi tal in zahteva, da so finančne vsote, namenjene drugemu stebru in razvoju podeželja, dovolj visoke za izpolnitev prednostnih nalog Skupnosti. |
| --- | --- |

3.1.4

Ekološko kmetijstvo nudi, tako kot druge kmetijske prakse, dober potencial za zagotavljanje javnih dobrin, Odbor priporoča Komisiji, Svetu in Parlamentu, da zagotovijo, da spremembe skupne kmetijske politike, sprejete junija 2003, ne bodo škodovale dobri rabi tal in zahteva, da so finančne vsote, namenjene drugemu stebru in razvoju podeželja, dovolj visoke za izpolnitev prednostnih nalog Skupnosti.

4.   Posebne opombe

4.1   Trg za ekološko pridelana živila

4.1.1   Ekološki pridelki z vidika potrošnikov

| 4.1.1.1 | Tržni udeleženci v ekološkem kmetijstvu, zlasti proizvajalci, so že pridobili precejšen delež živilskega trga, za katerega po oceni Evropskega ekonomsko-socialnega odbora v vseh državah članicah ne zadošča več definicija tržne niše. Tako je v številnih regijah EU, in tudi pri nekaterih izdelkih, delež ekoloških obratov oz. živil že zelo velik. Zelo veliko ekološko pridelanih surovin se tako uporablja za pripravo otroške hrane. |
| --- | --- |

4.1.1.1

Tržni udeleženci v ekološkem kmetijstvu, zlasti proizvajalci, so že pridobili precejšen delež živilskega trga, za katerega po oceni Evropskega ekonomsko-socialnega odbora v vseh državah članicah ne zadošča več definicija tržne niše. Tako je v številnih regijah EU, in tudi pri nekaterih izdelkih, delež ekoloških obratov oz. živil že zelo velik. Zelo veliko ekološko pridelanih surovin se tako uporablja za pripravo otroške hrane.

| 4.1.1.2 | V Evropi obstajajo regionalna središča in središča za izdelke glede pridelovanja, predelave, odpiranja tržišč ter raziskav, izobraževanja in dopolnilnega izobraževanja v sektorju ekoloških živil. Vzrok za to so lahko naravne regionalne posebnosti ali pa dinamično součinkovanje lokalnih gospodarskih dejavnikov. Odbor poziva Komisijo, naj v tem akcijskem načrtu nameni posebno pozornost oblikovanju takšnih grozdov v ekološkem kmetijstvu, ki jih je mogoče zaslediti v Evropi. |
| --- | --- |

4.1.1.2

V Evropi obstajajo regionalna središča in središča za izdelke glede pridelovanja, predelave, odpiranja tržišč ter raziskav, izobraževanja in dopolnilnega izobraževanja v sektorju ekoloških živil. Vzrok za to so lahko naravne regionalne posebnosti ali pa dinamično součinkovanje lokalnih gospodarskih dejavnikov. Odbor poziva Komisijo, naj v tem akcijskem načrtu nameni posebno pozornost oblikovanju takšnih grozdov v ekološkem kmetijstvu, ki jih je mogoče zaslediti v Evropi.

| 4.1.1.3 | Zlasti v kmetijstvu, pa tudi v sektorjih predelave in trženja, se je ekološka živilska industrija za mnoga podjetja pokazala kot priložnost za zagotavljanje preživetja. |
| --- | --- |

4.1.1.3

Zlasti v kmetijstvu, pa tudi v sektorjih predelave in trženja, se je ekološka živilska industrija za mnoga podjetja pokazala kot priložnost za zagotavljanje preživetja.

4.1.2   Tržni mehanizmi

Višji stroški v prodajni verigi ekoloških izdelkov zagotovo delno prispevajo k višji ceni pridelave, predelave in maloprodaje. Odbor se zato strinja s pobudami za regionalne predelovalne in prodajne strukture, saj bi s prepričljivimi mehanizmi za oblikovanje cen zbližali pridelovalce in potrošnike. Po drugi strani pa ne smemo spregledati, da so se v nekaterih državah članicah pojavila občutna gibanja koncentracije v trgovini z živili, ki tudi na ekološkem področju izvajajo močan pritisk na proizvodne cene.

4.1.3   Informacijsko vodeno povpraševanje

Odbor izrecno pozdravlja ukrepe za pospeševanje obveščanja in prodaje, predlagane v 1. ukrepu. Vključevali naj bi izkušnje posameznih držav članic, kjer na področju velikih kuhinj, menz, šol itd. vlada poseben pritisk na cene pri nakupu. Pomemben trg predstavljajo velike kuhinje, ki oskrbujejo otroke, starejše in bolne ljudi.

4.1.4   Tržne težave zaradi odstopajočih norm

Predvidena vzpostavitev spletne banke podatkov za primerjavo različnih nacionalnih in regionalnih določb je zagotovo lahko koristen instrument za pospeševanje izmenjave blaga na skupnem trgu. Zahteva po popolnem zmanjšanju vseh razlik pa naj bi šla vendarle predaleč. Razlike imajo pogosto regionalne, sektorske in kulturne korenine ter so zato gonilo inovacij in nadaljnjega razvoja norm ter kakovosti izdelkov.

4.1.5   Nadzor in analiza ponudbe in povpraševanja

Smiselno je obsežnejše evidentiranje statističnih podatkov glede pridelovanja in trga ekoloških izdelkov (3. ukrep). Pri zbiranju in obdelavi pa je treba paziti, da imajo lahko tržni partnerji pri dodatnem zbiranju podatkov (malo velikih trgovskih podjetij na strani odjema ter mnogo malih in srednje velikih kmetijskih podjetij na strani ponudbe) enakopravno korist od teh podatkov ali da vsaj ne more nastati večja škoda za kmetijstvo. Prizadevati si je treba za evidentiranje in hitro objavo statističnih podatkov tega sektorja v novih državah članicah.

4.2   Politika EU glede ekološkega kmetijstva

4.2.1   Ekološko kmetijstvo v skupni kmetijski politiki

Odbor postavlja vprašanje, ali je evropski kmetijski model multifunkcionalnega kmetijstva, h kateremu močno prispeva ekološko kmetijstvo s svojimi okoljskimi dosežki, v zadovoljivi meri postavljen v ospredje v mednarodnih pogajanjih STO, da bi zagotovili sposobnost preživetja skupne kmetijske politike in predvsem obdržali pomoči iz drugega stebra SKP v okviru zelene skupine (green box).

4.2.2   Razvoj podeželja

Poleg priprave pregleda vseh ukrepov EU na spletu (5. ukrep) se spodbuja tudi, da se zaradi pospeševanja krajevnega pridelovanja ekoloških živil standardi na področju higiene in zdravja za mala in srednje velika podjetja iz sektorja predelave in trženja živil prilagodijo posebnim možnostim tveganj. Standardi, določeni za predelovalce velikih količin, pogostokrat niso izvedljivi za majhna obrtniška podjetja z omejenimi regionalnimi predelovalnimi in tržnimi količinami. Iz tega razloga lahko koristijo odstopanja, ki so na voljo predelovalni industriji. S stališča Evropskega ekonomsko-socialnega odbora pa ima brezpogojno prednost vsekakor spoštovanje predpisov, povezanih z varnostjo živil, kot je zapisano v beli knjigi o varnosti živil in v skladu z nedavno sprejeto zakonodajo s tega področja.

| 4.2.2.1 | Pri pobudi, predlagani v 6. ukrepu, za prednostno uveljavljanje ekološkega kmetijstva v ekološko občutljivih območjih, je treba paziti na to, da se s tem ne poruši ravnovesje na ponudbeni strani in zaradi vpliva politike izkrivi konkurenca znotraj ekološkega kmetijstva. Otežene razmere pridelovanja v teh območjih morajo biti zadovoljivo opisane. |
| --- | --- |

4.2.2.1

Pri pobudi, predlagani v 6. ukrepu, za prednostno uveljavljanje ekološkega kmetijstva v ekološko občutljivih območjih, je treba paziti na to, da se s tem ne poruši ravnovesje na ponudbeni strani in zaradi vpliva politike izkrivi konkurenca znotraj ekološkega kmetijstva. Otežene razmere pridelovanja v teh območjih morajo biti zadovoljivo opisane.

| 4.2.2.2 | Po mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora akcijski program ne upošteva velikega pomena ekološkega kmetijstva in živilskega sektorja za zaposlovanje, zlasti v podeželskih regijah. Raziskave v evropskih državah članicah so pokazale, da so temelji preživetja v kmetijstvu skoraj izključno v sektorjih ekološkega kmetijstva in povezanih področjih. Odbor prav tako poudarja, da bodo imele vse kmetijske dejavnosti, ki prispevajo k regionalnemu razvoju, pozitiven učinek tudi na razvoj podeželskih območij. |
| --- | --- |

4.2.2.2

Po mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora akcijski program ne upošteva velikega pomena ekološkega kmetijstva in živilskega sektorja za zaposlovanje, zlasti v podeželskih regijah. Raziskave v evropskih državah članicah so pokazale, da so temelji preživetja v kmetijstvu skoraj izključno v sektorjih ekološkega kmetijstva in povezanih področjih. Odbor prav tako poudarja, da bodo imele vse kmetijske dejavnosti, ki prispevajo k regionalnemu razvoju, pozitiven učinek tudi na razvoj podeželskih območij.

| 4.2.2.3 | Poklicna izobrazba in dopolnilno izobraževanje ter posvetovanje so opisani v 6. ukrepu. Da bi okrepili te kmetijske proizvodne postopke ter trženje in predelavo ekoloških izdelkov, je treba jasneje poudariti obveščanje in prenašanje znanja v podeželskem razvoju. |
| --- | --- |

4.2.2.3

Poklicna izobrazba in dopolnilno izobraževanje ter posvetovanje so opisani v 6. ukrepu. Da bi okrepili te kmetijske proizvodne postopke ter trženje in predelavo ekoloških izdelkov, je treba jasneje poudariti obveščanje in prenašanje znanja v podeželskem razvoju.

4.3   Raziskava

| 4.3.1 | V ekološkem kmetijstvu lahko razpolagamo s kmetijsko metodo, ki namenoma uporablja in nadalje razvija le tiste metode in sredstva, ki se izogibajo na kemiji temelječih tehnologij. |
| --- | --- |

4.3.1

V ekološkem kmetijstvu lahko razpolagamo s kmetijsko metodo, ki namenoma uporablja in nadalje razvija le tiste metode in sredstva, ki se izogibajo na kemiji temelječih tehnologij.

| 4.3.2 | Poseben izziv za Odbor so javno financirane raziskave ekološkega kmetijstva. Raziskovalna področja, v katera zasebno gospodarstvo le malo vlaga, ki pa so zelo pomembna s stališča družbe, morajo postati osrednja področja državnega spodbujanja raziskav. Ekološko kmetijstvo bi moralo ohraniti prednostno obravnavo, kar velja tudi za tehnično oceno posledic v okvirnem raziskovalnem programu EU. |
| --- | --- |

4.3.2

Poseben izziv za Odbor so javno financirane raziskave ekološkega kmetijstva. Raziskovalna področja, v katera zasebno gospodarstvo le malo vlaga, ki pa so zelo pomembna s stališča družbe, morajo postati osrednja področja državnega spodbujanja raziskav. Ekološko kmetijstvo bi moralo ohraniti prednostno obravnavo, kar velja tudi za tehnično oceno posledic v okvirnem raziskovalnem programu EU.

| 4.3.3 | Odbor pozdravlja razvoj raziskave o ekološkem kmetijstvu. Cilji te raziskave morajo biti oblikovani bolj raznovrstno; preveriti je treba tudi njihovo povezanost z drugimi področji kmetijske politike Skupnosti. Izobraževanje, prenos znanja in pomen znanosti, ki presega posamezne stroke, bi morali biti kot predpogoj za uspešen razvoj področja ekoloških živil v akcijskem programu Komisije poudarjeni jasneje, tudi glede financiranja. |
| --- | --- |

4.3.3

Odbor pozdravlja razvoj raziskave o ekološkem kmetijstvu. Cilji te raziskave morajo biti oblikovani bolj raznovrstno; preveriti je treba tudi njihovo povezanost z drugimi področji kmetijske politike Skupnosti. Izobraževanje, prenos znanja in pomen znanosti, ki presega posamezne stroke, bi morali biti kot predpogoj za uspešen razvoj področja ekoloških živil v akcijskem programu Komisije poudarjeni jasneje, tudi glede financiranja.

| 4.3.4 | Nujna je potreba po ekološko usmerjenih raziskavah kultur na področju rastlin in domačih živali. Tu gre tudi za nadaljnji razvoj prilagojenih pasem in vrst za zagotavljanje trženja. |
| --- | --- |

4.3.4

Nujna je potreba po ekološko usmerjenih raziskavah kultur na področju rastlin in domačih živali. Tu gre tudi za nadaljnji razvoj prilagojenih pasem in vrst za zagotavljanje trženja.

4.4   Norme in nadzor — ohranjanje celovitosti

4.4.1   Zasnova uredbe

Dejstvo, da doslej kljub obstoječi uredbi za ekološko kmetijstvo niso bila določena nikakršna temeljna načela, je mogoče razložiti le z zgodovinskega vidika. Temeljna načela so v nekaterih državah članicah z dolgo tradicijo te oblike kmetijstva že dolgo določena. Glede tega bi bilo treba vzpostaviti komunikacijo skupaj z definicijo (8. ukrep), ki vključuje izkušnje IFOAM (3). Odbor bi glede tega želel, da se še posebej upošteva zgodovinski razvoj v novih državah članicah.

| 4.4.1.1 | Ob tem je treba upoštevati, da k zamisli poleg ekoloških meril, kot to razumejo nekatere nacionalne organizacije ekološkega kmetijstva, spadajo tudi socialnoekonomska načela, npr. ustvarjanje dragocenih, socialno stabilnih delovnih mest v podeželskem okolju. Prilagoditev uredb o ekološkem kmetijstvu bi morala torej potekati, tako da se poudari upoštevanje temeljnih načel v posameznem primeru, postopoma pa bi morali preveriti priznavanje prehodnih pravil s predvidenimi zaključnimi roki (9. ukrep). |
| --- | --- |

4.4.1.1

Ob tem je treba upoštevati, da k zamisli poleg ekoloških meril, kot to razumejo nekatere nacionalne organizacije ekološkega kmetijstva, spadajo tudi socialnoekonomska načela, npr. ustvarjanje dragocenih, socialno stabilnih delovnih mest v podeželskem okolju. Prilagoditev uredb o ekološkem kmetijstvu bi morala torej potekati, tako da se poudari upoštevanje temeljnih načel v posameznem primeru, postopoma pa bi morali preveriti priznavanje prehodnih pravil s predvidenimi zaključnimi roki (9. ukrep).

4.4.2   Področje uporabe norm na področju ekološkega pridelovanja

Poleg zahteve po poenostavljenih in usklajenih pravilih gojenja za gojenje rastlin in živinorejo je treba paziti na to, da se ohranja vpliv malih in srednje velikih podjetij na razvoj gojenja, da bi se tako izognili, da se razvijejo podobne monopolne strukture, npr. pri mnogih kulturnih rastlinah in reji perutnine. Pri tej je oskrbovanje teh obratov s pasmami, primernimi za ekološko kmetijstvo, že nemogoče. Pri izvajanju razvitega standarda za zaščito živali je treba pomisliti tudi na spremljevalno investicijsko podporo, saj se pogosto postavljajo dragi hlevi ali novogradnje. Na področju gojenja rastlin bi prehodno obdobje moralo omogočiti rešitev vprašanja prometa za tradicionalne domače sorte oz. vrste kulturnih rastlin, ki še niso uvrščene v register vrst.

| 4.4.2.1 | V 10. ukrepu (zadnja alinea) je treba glede pojmov pojasniti, ali gre pri „biološki pestrosti“ za kulturne rastline in koristne domače živali ali pa je pojem obsežnejši in vključuje celotno rastlinstvo in živalstvo. Evropski ekonomsko-socialni odbor opozarja tudi na to, da to ohranjanje, v skladu s cilji skupne kmetijske politike, ne more biti le naloga ekoloških obratov. |
| --- | --- |

4.4.2.1

V 10. ukrepu (zadnja alinea) je treba glede pojmov pojasniti, ali gre pri „biološki pestrosti“ za kulturne rastline in koristne domače živali ali pa je pojem obsežnejši in vključuje celotno rastlinstvo in živalstvo. Evropski ekonomsko-socialni odbor opozarja tudi na to, da to ohranjanje, v skladu s cilji skupne kmetijske politike, ne more biti le naloga ekoloških obratov.

| 4.4.2.2 | Tudi če so postopki za varčevanje z energijo in sredstvi temelj ekološkega kmetijstva, Evropski ekonomsko-socialni odbor zavrača uvedbo lastnih standardov. Prednost imajo učinkoviti skupni kmetijski in skupni gospodarski cilji. |
| --- | --- |

4.4.2.2

Tudi če so postopki za varčevanje z energijo in sredstvi temelj ekološkega kmetijstva, Evropski ekonomsko-socialni odbor zavrača uvedbo lastnih standardov. Prednost imajo učinkoviti skupni kmetijski in skupni gospodarski cilji.

| 4.4.2.3 | Izrecno se poudarja prvo oblikovanje ekoloških smernic EU za izdelke, kot so vino in vodne kulture. Odbor opaža zlasti tudi pozitivne učinke na ustaljene postopke sektorjev. |
| --- | --- |

4.4.2.3

Izrecno se poudarja prvo oblikovanje ekoloških smernic EU za izdelke, kot so vino in vodne kulture. Odbor opaža zlasti tudi pozitivne učinke na ustaljene postopke sektorjev.

| 4.5 | Odbor pozdravlja ustanovitev neodvisnega izvedenskega odbora za tehnično posvetovanje, predlaganega v 11. ukrepu, če so tudi prizadeti, tj. kmetje, predelovalci in potrošniki, udeleženi v ustrezni obliki, s katero zagotavljajo zaupanje ljudi v takšen odbor. Manjkajo pa jasne zahteve o časovnem načrtu, ciljih in potrebnih proračunskih sredstvih, da bi bil lahko ta ukrep uspešen. |
| --- | --- |

4.5

Odbor pozdravlja ustanovitev neodvisnega izvedenskega odbora za tehnično posvetovanje, predlaganega v 11. ukrepu, če so tudi prizadeti, tj. kmetje, predelovalci in potrošniki, udeleženi v ustrezni obliki, s katero zagotavljajo zaupanje ljudi v takšen odbor. Manjkajo pa jasne zahteve o časovnem načrtu, ciljih in potrebnih proračunskih sredstvih, da bi bil lahko ta ukrep uspešen.

4.6   Gensko spremenjeni organizmi

| 4.6.1 | Odbor obžaluje, da se v tej točki akcijski program ukvarja le z mejnimi vrednostmi in ne vnaša skupnega koncepta za zagotavljanje sožitja kot predpogoja za ekološko kmetijstvo v Evropi. |
| --- | --- |

4.6.1

Odbor obžaluje, da se v tej točki akcijski program ukvarja le z mejnimi vrednostmi in ne vnaša skupnega koncepta za zagotavljanje sožitja kot predpogoja za ekološko kmetijstvo v Evropi.

| 4.6.2 | Prepoved uporabe gensko spremenjenih organizmov v ekološkem kmetijstvu dobiva v aktualni razpravi o pravilih sožitja poseben pomen. V veliki meri se je mogoče ravnati po priporočilih, predlaganih v tej točki, se vzpostavi sistem nadomestil za kmetovalce, ki so bili oškodovani zaradi izgube vrednosti svojih proizvodov. |
| --- | --- |

4.6.2

Prepoved uporabe gensko spremenjenih organizmov v ekološkem kmetijstvu dobiva v aktualni razpravi o pravilih sožitja poseben pomen. V veliki meri se je mogoče ravnati po priporočilih, predlaganih v tej točki, se vzpostavi sistem nadomestil za kmetovalce, ki so bili oškodovani zaradi izgube vrednosti svojih proizvodov.

| 4.6.3 | Splošne mejne vrednosti za semena morajo biti za ekološko kmetijstvo na meji dokazljivosti (12. ukrep). Po mnenju Odbora mora meja dokazljivosti kot mejna vrednost veljati tudi za navadno seme brez gensko spremenjenih organizmov. Po drugi strani se je bati tudi hitro rastoče obremenitve ekoloških pridelkov z delci gensko spremenjenih organizmov, kar bi lahko ogrozilo podlago ekološkega kmetijstva v Evropi. Zaradi obširnih kmetijskih površin na nacionalnih mejah znotraj EU in prostega pretoka blaga je tudi tu potrebna uskladitev. |
| --- | --- |

4.6.3

Splošne mejne vrednosti za semena morajo biti za ekološko kmetijstvo na meji dokazljivosti (12. ukrep). Po mnenju Odbora mora meja dokazljivosti kot mejna vrednost veljati tudi za navadno seme brez gensko spremenjenih organizmov. Po drugi strani se je bati tudi hitro rastoče obremenitve ekoloških pridelkov z delci gensko spremenjenih organizmov, kar bi lahko ogrozilo podlago ekološkega kmetijstva v Evropi. Zaradi obširnih kmetijskih površin na nacionalnih mejah znotraj EU in prostega pretoka blaga je tudi tu potrebna uskladitev.

4.7   Nadzorni sistemi

Pritrditi je mogoče s tveganji povezanemu začetku ob strožjem nadzoru v 13. ukrepu. Evropski ekonomsko-socialni odbor opozarja na to, da je v nemški različici akcijskega načrta, za razliko od angleške različice, govor, da naj bi bil največje tveganje glede goljufivih navad kmetijski pridelovalec. Evropski ekonomsko-socialni odbor prosi, da se to nemudoma popravi. Nasprotno, v analizi in obvladovanju tveganj nadzornega sistema je treba upoštevati odprte možnosti v sektorjih po reprodukcijski verigi navzgor in navzdol, npr. v predelavi in trgovini. Izboljšanje nadzornih sistemov je treba doseči z čim manj birokracije in čim manjšimi stroški. Pomaga lahko učinkovita povezava nadzornih organizacij.

4.8   Uvoz

| 4.8.1 | Pri nadaljnjem razvoju ureditve uvoza ekološko pridelanih izdelkov je treba upoštevati rastoče tveganje onesnaženja z gensko spremenjenimi organizmi. |
| --- | --- |

4.8.1

Pri nadaljnjem razvoju ureditve uvoza ekološko pridelanih izdelkov je treba upoštevati rastoče tveganje onesnaženja z gensko spremenjenimi organizmi.

| 4.8.2 | Odbor priporoča, da se upošteva podpora sredozemskemu gospodarskemu prostoru ob posebnem upoštevanju možnosti ekološkega kmetovanja. Gre za to, da se okrepijo središča ekološkega pridelovanja in spodbujajo povezave med njimi. |
| --- | --- |

4.8.2

Odbor priporoča, da se upošteva podpora sredozemskemu gospodarskemu prostoru ob posebnem upoštevanju možnosti ekološkega kmetovanja. Gre za to, da se okrepijo središča ekološkega pridelovanja in spodbujajo povezave med njimi.

| 4.8.3 | Zaradi konkurence in zlasti zato, da bi ekološko kmetijstvo v Evropi ohranilo svoje možnosti na trgu, ni prav, da se za ekološke izdelke podelijo širše koncesije v mednarodnih trgovinskih sporazumih, kot se uporabljajo za navadni uvoz. |
| --- | --- |

4.8.3

Zaradi konkurence in zlasti zato, da bi ekološko kmetijstvo v Evropi ohranilo svoje možnosti na trgu, ni prav, da se za ekološke izdelke podelijo širše koncesije v mednarodnih trgovinskih sporazumih, kot se uporabljajo za navadni uvoz.

5.   Povzetek

| 5.1 | Odbor pozdravlja predlog akcijskega načrta za ekološko kmetijstvo in ekološko pridelana živila. Komisija s tem ne uresničuje le poziva Sveta kmetijskih ministrov, temveč tudi pričakovanja mnogih državljank in državljanov. Pričakovanja glede okoljsko usmerjenega razvoja evropske kmetijske politike z vzpostavitvijo pogojnosti in določitvijo pogojev za dobre kmetijske in okoljske prakse so velika. |
| --- | --- |

5.1

Odbor pozdravlja predlog akcijskega načrta za ekološko kmetijstvo in ekološko pridelana živila. Komisija s tem ne uresničuje le poziva Sveta kmetijskih ministrov, temveč tudi pričakovanja mnogih državljank in državljanov. Pričakovanja glede okoljsko usmerjenega razvoja evropske kmetijske politike z vzpostavitvijo pogojnosti in določitvijo pogojev za dobre kmetijske in okoljske prakse so velika.

| 5.2 | EESO sprejema namenske tržne kampanje in obveščanje potrošnikov. Vendar pa pričakuje, da se obstoječe asimetrije v trgovini z živili in predelavi ne bodo povečale. |
| --- | --- |

5.2

EESO sprejema namenske tržne kampanje in obveščanje potrošnikov. Vendar pa pričakuje, da se obstoječe asimetrije v trgovini z živili in predelavi ne bodo povečale.

| 5.3 | Sektor, ki je pomemben zaradi možnosti zaposlovanja in pridelave javnih dobrin, je treba ustrezno upoštevati v programu ELER, in sicer v okviru ukrepov glede kakovosti kmetijskih proizvodov. |
| --- | --- |

5.3

Sektor, ki je pomemben zaradi možnosti zaposlovanja in pridelave javnih dobrin, je treba ustrezno upoštevati v programu ELER, in sicer v okviru ukrepov glede kakovosti kmetijskih proizvodov.

| 5.4 | Prizadevanja za uskladitev norm in nadzora ne smejo preobremeniti obratov in morajo dopustiti regionalne posebnosti. Logotip EU ne bi smel ovirati oznake izvora niti pri blagu iz EU niti pri blagu iz tretjih držav. |
| --- | --- |

5.4

Prizadevanja za uskladitev norm in nadzora ne smejo preobremeniti obratov in morajo dopustiti regionalne posebnosti. Logotip EU ne bi smel ovirati oznake izvora niti pri blagu iz EU niti pri blagu iz tretjih držav.

| 5.5 | Vprašanju sožitja z gensko spremenjenimi organizmi manjka odgovor, kako v prihodnosti zagotavljati ekološko pridelavo v celi Evropi. Mejne vrednosti za vsa semena glede onesnaženja z gensko spremenjenimi organizmi je zaradi tega treba določiti na meji dokazljivosti. |
| --- | --- |

5.5

Vprašanju sožitja z gensko spremenjenimi organizmi manjka odgovor, kako v prihodnosti zagotavljati ekološko pridelavo v celi Evropi. Mejne vrednosti za vsa semena glede onesnaženja z gensko spremenjenimi organizmi je zaradi tega treba določiti na meji dokazljivosti.

| 5.6 | Ekološkemu kmetijstvu je treba v okvirnem raziskovalnem načrtu EU dati najvišjo prednost. Velik skupni družbeni interes in majhna zasebna raziskovalna sredstva za ta sektor zahtevajo določitev teh težišč. |
| --- | --- |

5.6

Ekološkemu kmetijstvu je treba v okvirnem raziskovalnem načrtu EU dati najvišjo prednost. Velik skupni družbeni interes in majhna zasebna raziskovalna sredstva za ta sektor zahtevajo določitev teh težišč.

| 5.7 | S sklepom Evropskega parlamenta, da morajo biti sredstva proračunskih postavk na voljo za izboljšanje kakovosti kmetijskih izdelkov v okviru akcijskega načrta, so tisti, ki sprejemajo politične odločitve na evropski ravni, začeli odpravljati omenjene primanjkljaje na področju osebnih in materialnih virov. |
| --- | --- |

5.7

S sklepom Evropskega parlamenta, da morajo biti sredstva proračunskih postavk na voljo za izboljšanje kakovosti kmetijskih izdelkov v okviru akcijskega načrta, so tisti, ki sprejemajo politične odločitve na evropski ravni, začeli odpravljati omenjene primanjkljaje na področju osebnih in materialnih virov.

| 5.8 | EESO skrbno spremlja razpravo o finančni perspektivi. Znižanje sredstev za podeželski razvoj bi povzročilo nazadovanje ekološkega kmetijstva in ekološko pridelanih živil v Evropi. |
| --- | --- |

5.8

EESO skrbno spremlja razpravo o finančni perspektivi. Znižanje sredstev za podeželski razvoj bi povzročilo nazadovanje ekološkega kmetijstva in ekološko pridelanih živil v Evropi.

V Bruslju, 16. decembra 2004

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Mnenje EESO na lastno pobudo na temo „Drugi steber SKP: perspektive prilagajanja politike razvoja podeželskih območij (po konferenci v Salzburgu)“

1

(2)  EESO pripravlja mnenje o predlogu uredbe Sveta o podpori razvoju podeželja s pomočjo Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja.

2

(3)  International Federation of Organic Agriculture Movements – Mednarodne zveze gibanj za ekološko kmetijstvo.

3

---