# Eiropas Savienības C 188E/2005

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 188E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 48. sējums2005. gada 2. augusts |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 188E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

48. sējums2005. gada 2. augusts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Padome |
| 2005/C 188E/1 | 2005. gada 21. jūnija Kopējā nostāja (EK) Nr. 27/2005, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 252. pantā noteikto procedūru nolūkā pieņemt Padomes regulu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Padome

2005/C 188E/1

2005. gada 21. jūnija Kopējā nostāja (EK) Nr. 27/2005, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 252. pantā noteikto procedūru nolūkā pieņemt Padomes regulu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Padome

| 2.8.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 188/1

---

KOPĒJĀ NOSTĀJA (EK) Nr. 27/2005,

ko Padome pieņēmusi 2005. gada 21. jūnijā

nolūkā pieņemt Padomes ... Regulu (EK) Nr. .../2005, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu

(2005/C 188 E/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 99. panta 5. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 252. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Stabilitātes un izaugsmes paktā sākotnēji ietilpa Padomes Regula (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (3), Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (4), un Eiropadomes 1997. gada 17. jūnija Rezolūcija par Stabilitātes un izaugsmes paktu (5). Stabilitātes un izaugsmes pakts ir pierādījis savu lietderību fiskālās disciplīnas nostiprināšanā, tādējādi ievērojami veicinot makroekonomisko stabilitāti ar zemu inflāciju un zemām procentu likmēm, kas ir priekšnosacījums stabilai izaugsmei un darba vietu radīšanai. |
| --- | --- |

(1)

Stabilitātes un izaugsmes paktā sākotnēji ietilpa Padomes Regula (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (3), Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (4), un Eiropadomes 1997. gada 17. jūnija Rezolūcija par Stabilitātes un izaugsmes paktu (5). Stabilitātes un izaugsmes pakts ir pierādījis savu lietderību fiskālās disciplīnas nostiprināšanā, tādējādi ievērojami veicinot makroekonomisko stabilitāti ar zemu inflāciju un zemām procentu likmēm, kas ir priekšnosacījums stabilai izaugsmei un darba vietu radīšanai.

| (2) | Padome 2005. gada 20. martā pieņēma ziņojumu “Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanas uzlabošana”, kura mērķis ir fiskālās sistēmas pārvaldes un valstu atbildības uzlabošana, stiprinot pakta ekonomisko pamatu un efektivitāti, gan tā preventīvā, gan korektīvā aspektā, lai ilgtermiņā nodrošinātu valstu finanšu stabilitāti, veicinātu izaugsmi un izvairītos no pārmērīga apgrūtinājuma uzkraušanas nākamajām paaudzēm. Eiropadome šo ziņojumu apstiprināja savos 2005. gada 23. marta secinājumos (6), kur norādīts, ka ziņojums atjaunina un papildina Stabilitātes un izaugsmes paktu, no kā tas tagad ir sastāvdaļa. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2005. gada 20. martā pieņēma ziņojumu “Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanas uzlabošana”, kura mērķis ir fiskālās sistēmas pārvaldes un valstu atbildības uzlabošana, stiprinot pakta ekonomisko pamatu un efektivitāti, gan tā preventīvā, gan korektīvā aspektā, lai ilgtermiņā nodrošinātu valstu finanšu stabilitāti, veicinātu izaugsmi un izvairītos no pārmērīga apgrūtinājuma uzkraušanas nākamajām paaudzēm. Eiropadome šo ziņojumu apstiprināja savos 2005. gada 23. marta secinājumos (6), kur norādīts, ka ziņojums atjaunina un papildina Stabilitātes un izaugsmes paktu, no kā tas tagad ir sastāvdaļa.

| (3) | Saskaņā ar Ekonomikas un finanšu padomes 2005. gada 20. marta ziņojumu, ko apstiprināja 2005. gada pavasara Eiropadome, dalībvalstis, Padome un Komisija atkārtoti apliecina to apņemšanos efektīvi un savlaicīgi īstenot Līgumu un Stabilitātes un izaugsmes paktu, izmantojot vienādranga atbalstu un vienādranga spiedienu, un cieši un konstruktīvi sadarboties ekonomiskās un fiskālās uzraudzības jomā, lai garantētu pakta noteiktību un efektivitāti. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Ekonomikas un finanšu padomes 2005. gada 20. marta ziņojumu, ko apstiprināja 2005. gada pavasara Eiropadome, dalībvalstis, Padome un Komisija atkārtoti apliecina to apņemšanos efektīvi un savlaicīgi īstenot Līgumu un Stabilitātes un izaugsmes paktu, izmantojot vienādranga atbalstu un vienādranga spiedienu, un cieši un konstruktīvi sadarboties ekonomiskās un fiskālās uzraudzības jomā, lai garantētu pakta noteiktību un efektivitāti.

| (4) | Regula (EK) Nr. 1466/97 būtu jāgroza, lai pilnībā varētu piemērot panākto vienošanos par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanas uzlabošanu. |
| --- | --- |

(4)

Regula (EK) Nr. 1466/97 būtu jāgroza, lai pilnībā varētu piemērot panākto vienošanos par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanas uzlabošanu.

| (5) | Stabilitātes un izaugsmes paktā ir noteikts dalībvalstu pienākums ievērot vidēja termiņa mērķi attiecībā uz budžeta stāvokli, kam jābūt “tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu” (CTBOIS). Ņemot vērā lielo ekonomikas un budžeta dažādību Savienībā, atsevišķām dalībvalstīm vajadzētu noteikt atšķirīgu vidējā termiņa mērķi, lai ņemtu vērā ekonomikas un budžeta stāvokļu un tendenču dažādību, kā arī fiskālo apdraudējumu valsts finanšu stabilitātei dažādību, tostarp arī saistībā ar gaidāmām demogrāfiskām izmaiņām. Vidējā termiņa budžeta mērķi var atšķirties no CTBOIS atsevišķām dalībvalstīm. Tādējādi eurozonas un ERM2 dalībvalstīm būtu noteikts katrai valstij pieskaņoto vidēja termiņa cikliski koriģēto mērķu diapazons, izņemot vienreizējus un pagaidu pasākumus. |
| --- | --- |

(5)

Stabilitātes un izaugsmes paktā ir noteikts dalībvalstu pienākums ievērot vidēja termiņa mērķi attiecībā uz budžeta stāvokli, kam jābūt “tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu” (CTBOIS). Ņemot vērā lielo ekonomikas un budžeta dažādību Savienībā, atsevišķām dalībvalstīm vajadzētu noteikt atšķirīgu vidējā termiņa mērķi, lai ņemtu vērā ekonomikas un budžeta stāvokļu un tendenču dažādību, kā arī fiskālo apdraudējumu valsts finanšu stabilitātei dažādību, tostarp arī saistībā ar gaidāmām demogrāfiskām izmaiņām. Vidējā termiņa budžeta mērķi var atšķirties no CTBOIS atsevišķām dalībvalstīm. Tādējādi eurozonas un ERM2 dalībvalstīm būtu noteikts katrai valstij pieskaņoto vidēja termiņa cikliski koriģēto mērķu diapazons, izņemot vienreizējus un pagaidu pasākumus.

| (6) | Vajadzētu panākt simetriskāku pieeju fiskālai politikai attiecīgajā ekonomikas ciklā, to īstenojot ar pastiprinātu budžeta disciplīnu ekonomikas uzplaukuma periodos, lai izvairītos no procikliskas politikas un pakāpeniski sasniegtu vidēja termiņa budžeta mērķi. Vidējā termiņa budžeta prasību stingrai ievērošanai vajadzētu ļaut dalībvalstīm pārvarēt parastās cikliskās svārstības, valsts budžeta deficītam nepārsniedzot 3 % no IKP atsauces vērtības, un nodrošināt būtiskus panākumus finansiālās noturības sasniegšanā. Ņemot šo vērā, tam vajadzētu pieļaut budžeta manevrēšanu, jo īpaši valsts ieguldījumu jomā. |
| --- | --- |

(6)

Vajadzētu panākt simetriskāku pieeju fiskālai politikai attiecīgajā ekonomikas ciklā, to īstenojot ar pastiprinātu budžeta disciplīnu ekonomikas uzplaukuma periodos, lai izvairītos no procikliskas politikas un pakāpeniski sasniegtu vidēja termiņa budžeta mērķi. Vidējā termiņa budžeta prasību stingrai ievērošanai vajadzētu ļaut dalībvalstīm pārvarēt parastās cikliskās svārstības, valsts budžeta deficītam nepārsniedzot 3 % no IKP atsauces vērtības, un nodrošināt būtiskus panākumus finansiālās noturības sasniegšanā. Ņemot šo vērā, tam vajadzētu pieļaut budžeta manevrēšanu, jo īpaši valsts ieguldījumu jomā.

| (7) | Dalībvalstīm, kas vēl nav sasniegušas to vidēja termiņa budžeta mērķi, vajadzētu veikt pasākumus, lai to sasniegtu attiecīgajā ekonomikas ciklā. Lai sasniegtu to vidējā termiņa budžeta mērķi, eurozonas vai ERM2 dalībvalstīm vajadzētu veikt cikliski koriģētu ikgadēju minimālo korekciju, izņemot vienreizējus vai citus pagaidu pasākumus. |
| --- | --- |

(7)

Dalībvalstīm, kas vēl nav sasniegušas to vidēja termiņa budžeta mērķi, vajadzētu veikt pasākumus, lai to sasniegtu attiecīgajā ekonomikas ciklā. Lai sasniegtu to vidējā termiņa budžeta mērķi, eurozonas vai ERM2 dalībvalstīm vajadzētu veikt cikliski koriģētu ikgadēju minimālo korekciju, izņemot vienreizējus vai citus pagaidu pasākumus.

| (8) | Lai Pakts būtu vairāk vērsts uz izaugsmes sekmēšanu, definējot korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķu sasniegšanai valstīm, kas šos mērķus vēl nav sasniegušas, kā arī ļaujot valstīm, kas tos ir sasniegušas, kādu laiku novirzīties no šā mērķa, vajadzētu ņemt vērā būtiskas strukturālas reformas, kas tieši un ilgtermiņā ietekmē izdevumu samazināšanu, tostarp palielinot izaugsmes potenciālu, un kam tādēļ ir pārbaudāma ietekme uz valsts finanšu stabilitāti ilgtermiņā. Lai nekavētu strukturālās reformas, kas nepārprotami uzlabo valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti, īpašu uzmanību vajadzētu pievērst pensiju reformām, ar ko ievieš vairāku pīlāru sistēmu, kurā ietverts obligāts, pilnībā finansēts pensiju līmenis, jo šīs reformas to īstenošanas laikposmā izraisa valsts finanšu stāvokļa īstermiņa pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(8)

Lai Pakts būtu vairāk vērsts uz izaugsmes sekmēšanu, definējot korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķu sasniegšanai valstīm, kas šos mērķus vēl nav sasniegušas, kā arī ļaujot valstīm, kas tos ir sasniegušas, kādu laiku novirzīties no šā mērķa, vajadzētu ņemt vērā būtiskas strukturālas reformas, kas tieši un ilgtermiņā ietekmē izdevumu samazināšanu, tostarp palielinot izaugsmes potenciālu, un kam tādēļ ir pārbaudāma ietekme uz valsts finanšu stabilitāti ilgtermiņā. Lai nekavētu strukturālās reformas, kas nepārprotami uzlabo valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti, īpašu uzmanību vajadzētu pievērst pensiju reformām, ar ko ievieš vairāku pīlāru sistēmu, kurā ietverts obligāts, pilnībā finansēts pensiju līmenis, jo šīs reformas to īstenošanas laikposmā izraisa valsts finanšu stāvokļa īstermiņa pasliktināšanos.

| (9) | Padomes veiktās stabilitātes un konverģences programmu pārbaudes termiņus vajadzētu pagarināt, lai būtu iespējams veikt rūpīgu stabilitātes un konverģences programmu izvērtējumu, |
| --- | --- |

(9)

Padomes veiktās stabilitātes un konverģences programmu pārbaudes termiņus vajadzētu pagarināt, lai būtu iespējams veikt rūpīgu stabilitātes un konverģences programmu izvērtējumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1466/97 groza šādi:

| 1. | Iekļauj šādu virsrakstu un pantu:
  “2.a pants
  Katrai dalībvalstij ir diferencēts vidēja termiņa mērķis attiecībā uz tās budžeta stāvokli. Šie katrai valstij pieskaņotie vidēja termiņa budžeta mērķi var novirzīties no prasības attiecībā uz stāvokli, kas ir tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu. Tajos paredz drošības rezervi, lai deficīts nepārsniegtu 3 % no IKP atsauces vērtības; tajos nodrošina strauju virzību stabilitātes virzienā, un, ņemot to vērā, tajos atstāj manevra iespēju budžetam, it īpaši ņemot vērā vajadzību pēc valsts ieguldījumiem.
  Ņemot vērā minētos faktorus, dalībvalstīm, kuras ir ieviesušas euro, un ERM2 dalībvalstīm katrai valstij pieskaņotos vidēja termiņa budžeta mērķus nosaka noteiktajā diapazonā starp -1 % no IKP un līdzsvaru vai pārpalikumu cikliski koriģētā izteiksmē, izņemot vienreizējus un pagaidu pasākumus.
  Īstenojot būtisku strukturālu reformu, dalībvalsts vidēja termiņa budžeta mērķi var pārskatīt, un jebkurā gadījumā to pārskata reizi četros gados.” |
| --- | --- |

1.

Iekļauj šādu virsrakstu un pantu:

“2.a pants

Katrai dalībvalstij ir diferencēts vidēja termiņa mērķis attiecībā uz tās budžeta stāvokli. Šie katrai valstij pieskaņotie vidēja termiņa budžeta mērķi var novirzīties no prasības attiecībā uz stāvokli, kas ir tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu. Tajos paredz drošības rezervi, lai deficīts nepārsniegtu 3 % no IKP atsauces vērtības; tajos nodrošina strauju virzību stabilitātes virzienā, un, ņemot to vērā, tajos atstāj manevra iespēju budžetam, it īpaši ņemot vērā vajadzību pēc valsts ieguldījumiem.

Ņemot vērā minētos faktorus, dalībvalstīm, kuras ir ieviesušas euro, un ERM2 dalībvalstīm katrai valstij pieskaņotos vidēja termiņa budžeta mērķus nosaka noteiktajā diapazonā starp -1 % no IKP un līdzsvaru vai pārpalikumu cikliski koriģētā izteiksmē, izņemot vienreizējus un pagaidu pasākumus.

Īstenojot būtisku strukturālu reformu, dalībvalsts vidēja termiņa budžeta mērķi var pārskatīt, un jebkurā gadījumā to pārskata reizi četros gados.”

| 2. | Regulas 3. panta 2. punktu ar šo groza šādi:






  a) | minētā punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “a) | vidēja termiņa budžeta mērķi un valsts budžeta pārpalikuma/deficīta korekcijas šā mērķa sasniegšanai, kā arī paredzēto valsts parāda attiecības virzību;”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Regulas 3. panta 2. punktu ar šo groza šādi:

a)

minētā punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“a)

vidēja termiņa budžeta mērķi un valsts budžeta pārpalikuma/deficīta korekcijas šā mērķa sasniegšanai, kā arī paredzēto valsts parāda attiecības virzību;”;

| b) | minētā punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “c) | sīki izstrādātu un kvantitatīvu budžeta un citu veikto un/vai ierosināto ekonomikas politikas pasākumu novērtējumu, lai sasniegtu programmas mērķus, ietverot sīki izstrādātu to būtisko strukturālu reformu izmaksu un ieguvumu analīzi, kas tieši ietekmē izdevumu samazināšanu ilgtermiņā, tostarp palielinot izaugsmes potenciālu;”; |
| --- | --- | --- |

b)

minētā punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“c)

sīki izstrādātu un kvantitatīvu budžeta un citu veikto un/vai ierosināto ekonomikas politikas pasākumu novērtējumu, lai sasniegtu programmas mērķus, ietverot sīki izstrādātu to būtisko strukturālu reformu izmaksu un ieguvumu analīzi, kas tieši ietekmē izdevumu samazināšanu ilgtermiņā, tostarp palielinot izaugsmes potenciālu;”;

| c) | pievieno šādu apakšpunktu:






  “e) | vajadzīgos gadījumos — iemeslus novirzei no obligātās korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķu sasniegšanai.” |
| --- | --- | --- |

c)

pievieno šādu apakšpunktu:

“e)

vajadzīgos gadījumos — iemeslus novirzei no obligātās korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķu sasniegšanai.”

| 3. | Regulas 5. pantu groza šādi:






  a) | minētā panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādām daļām:
  “1.   Pamatojoties uz Komisijas un ar Līguma 114. pantu izveidotās komitejas novērtējumiem, Padome, veicot daudzpusējo uzraudzību saskaņā ar Līguma 99. pantu, pārbauda attiecīgās dalībvalsts sniegto vidēja termiņa budžeta mērķi, izvērtē, vai saimnieciskās prognozes, kas ir programmas pamatā, ir ticamas, vai korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai ir piemērotas, kā arī vai veiktie un/vai ierosinātie pasākumi, lai piemērotu šīs korekcijas, ir pietiekami, lai sasniegtu vidēja termiņa mērķi attiecīgajā ekonomikas ciklā.
  Vērtējot korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, Padome pārbauda, vai attiecīgā dalībvalsts tās cikliski koriģētajā bilancē, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, veic ikgadējos uzlabojumus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu tās vidēja termiņa budžeta mērķi, par kritēriju ņemot 0,5 % no IKP. Padome ņem vērā to, vai ekonomikas uzplaukuma apstākļos veic vairāk korekciju, turpretī grūtos ekonomikas apstākļos tās var būt ierobežotas.
  Nosakot korekcijas vidējā termiņa budžeta mērķu sasniegšanai dalībvalstīm, kas šo mērķi vēl nav sasniegušas, kā arī ļaujot dalībvalstīm, kas to ir sasniegušas, kādu laiku novirzīties no šā mērķa, ar nosacījumu, ka ir saglabāta pienācīga drošības rezerve attiecībā pret deficīta atsauces vērtību un ka ir paredzēts, ka budžeta stāvoklis atkal sasniegs vidēja termiņa budžeta mērķi programmas darbības termiņā, Padome ņem vērā to būtisko strukturālu reformu īstenošanu, kas tieši ietekmē izdevumu samazināšanu ilgtermiņā, tostarp palielinot izaugsmes potenciālu, un kam tādēļ ir pārbaudāma pozitīva ietekme uz valsts finanšu stabilitāti ilgtermiņā.
  Pievērš īpašu uzmanību pensiju reformām, ar ko ievieš vairāku pīlāru sistēmu, kurā ietverts obligāts, pilnībā finansēts pensiju līmenis. Dalībvalstīm, kas īsteno šādas reformas, ir ļauts novirzīties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķu sasniegšanai vai no mērķa kā tāda, novirzei atspoguļojot valsts apsaimniekotā pīlāra reformas izmaksas tīrā izteiksmē, ar nosacījumu, ka novirze ir īslaicīga un ka ir saglabāta pienācīga drošības rezerve attiecībā pret deficīta atsauces vērtību.”; |
| --- | --- | --- |

3.

Regulas 5. pantu groza šādi:

a)

minētā panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādām daļām:

“1.   Pamatojoties uz Komisijas un ar Līguma 114. pantu izveidotās komitejas novērtējumiem, Padome, veicot daudzpusējo uzraudzību saskaņā ar Līguma 99. pantu, pārbauda attiecīgās dalībvalsts sniegto vidēja termiņa budžeta mērķi, izvērtē, vai saimnieciskās prognozes, kas ir programmas pamatā, ir ticamas, vai korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai ir piemērotas, kā arī vai veiktie un/vai ierosinātie pasākumi, lai piemērotu šīs korekcijas, ir pietiekami, lai sasniegtu vidēja termiņa mērķi attiecīgajā ekonomikas ciklā.

Vērtējot korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, Padome pārbauda, vai attiecīgā dalībvalsts tās cikliski koriģētajā bilancē, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, veic ikgadējos uzlabojumus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu tās vidēja termiņa budžeta mērķi, par kritēriju ņemot 0,5 % no IKP. Padome ņem vērā to, vai ekonomikas uzplaukuma apstākļos veic vairāk korekciju, turpretī grūtos ekonomikas apstākļos tās var būt ierobežotas.

Nosakot korekcijas vidējā termiņa budžeta mērķu sasniegšanai dalībvalstīm, kas šo mērķi vēl nav sasniegušas, kā arī ļaujot dalībvalstīm, kas to ir sasniegušas, kādu laiku novirzīties no šā mērķa, ar nosacījumu, ka ir saglabāta pienācīga drošības rezerve attiecībā pret deficīta atsauces vērtību un ka ir paredzēts, ka budžeta stāvoklis atkal sasniegs vidēja termiņa budžeta mērķi programmas darbības termiņā, Padome ņem vērā to būtisko strukturālu reformu īstenošanu, kas tieši ietekmē izdevumu samazināšanu ilgtermiņā, tostarp palielinot izaugsmes potenciālu, un kam tādēļ ir pārbaudāma pozitīva ietekme uz valsts finanšu stabilitāti ilgtermiņā.

Pievērš īpašu uzmanību pensiju reformām, ar ko ievieš vairāku pīlāru sistēmu, kurā ietverts obligāts, pilnībā finansēts pensiju līmenis. Dalībvalstīm, kas īsteno šādas reformas, ir ļauts novirzīties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķu sasniegšanai vai no mērķa kā tāda, novirzei atspoguļojot valsts apsaimniekotā pīlāra reformas izmaksas tīrā izteiksmē, ar nosacījumu, ka novirze ir īslaicīga un ka ir saglabāta pienācīga drošības rezerve attiecībā pret deficīta atsauces vērtību.”;

| b) | minētā panta 2. punktā vārdus “divos mēnešos” aizstāj ar vārdiem “trijos mēnešos”. |
| --- | --- |

b)

minētā panta 2. punktā vārdus “divos mēnešos” aizstāj ar vārdiem “trijos mēnešos”.

| 4. | Regulas 7. panta 2. punktu ar šo groza šādi:






  a) | minētā punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “a) | vidēja termiņa budžeta mērķi un valsts budžeta pārpalikuma/deficīta korekcijas šā mērķa sasniegšanai, kā arī paredzēto valsts parāda attiecības virzību; vidēja termiņa monetārās politikas mērķi; šo mērķu saistība ar cenu un valūtas maiņas kursa stabilitāti;”; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Regulas 7. panta 2. punktu ar šo groza šādi:

a)

minētā punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“a)

vidēja termiņa budžeta mērķi un valsts budžeta pārpalikuma/deficīta korekcijas šā mērķa sasniegšanai, kā arī paredzēto valsts parāda attiecības virzību; vidēja termiņa monetārās politikas mērķi; šo mērķu saistība ar cenu un valūtas maiņas kursa stabilitāti;”;

| b) | minētā punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “c) | sīki izstrādātu un kvantitatīvu budžeta un citu veikto un/vai ierosināto ekonomikas politikas pasākumu novērtējumu, lai sasniegtu programmas mērķus, ietverot sīki izstrādātu to būtisko strukturālu reformu izmaksu un ieguvumu analīzi, kas tieši ietekmē izdevumu samazināšanu ilgtermiņā, tostarp palielinot izaugsmes potenciālu;”; |
| --- | --- | --- |

b)

minētā punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“c)

sīki izstrādātu un kvantitatīvu budžeta un citu veikto un/vai ierosināto ekonomikas politikas pasākumu novērtējumu, lai sasniegtu programmas mērķus, ietverot sīki izstrādātu to būtisko strukturālu reformu izmaksu un ieguvumu analīzi, kas tieši ietekmē izdevumu samazināšanu ilgtermiņā, tostarp palielinot izaugsmes potenciālu;”;

| c) | minētajam punktam pievieno šādu apakšpunktu:






  “e) | vajadzīgos gadījumos — iemeslus novirzei no obligātās korekcijas vidējā termiņa budžeta mērķu sasniegšanai.” |
| --- | --- | --- |

c)

minētajam punktam pievieno šādu apakšpunktu:

“e)

vajadzīgos gadījumos — iemeslus novirzei no obligātās korekcijas vidējā termiņa budžeta mērķu sasniegšanai.”

| 5. | Regulas 9. pantu groza šādi:






  a) | šā panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “1.   Pamatojoties uz Komisijas un ar Līguma 114. pantu izveidotās komitejas novērtējumiem, Padome, veicot daudzpusējo uzraudzību saskaņā ar Līguma 99. pantu, pārbauda attiecīgās dalībvalsts sniegto vidēja termiņa budžeta mērķi, izvērtē, vai saimnieciskās prognozes, kas ir programmas pamatā, ir ticamas, vai korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai ir piemērotas, kā arī vai veiktie un/vai ierosinātie pasākumi, lai piemērotu šīs korekcijas, ir pietiekami, lai sasniegtu vidēja termiņa mērķi attiecīgajā ekonomikas ciklā.
  Vērtējot korekcijas programmu vidējā budžeta termiņa mērķu sasniegšanai, Padome ņem vērā to, vai ekonomikas uzplaukuma apstākļos veic vairāk korekciju, turpretī grūtos ekonomikas apstākļos tās var būt ierobežotas. Attiecībā uz ERM2 dalībvalstīm Padome pārbauda, vai attiecīgā dalībvalsts tās cikliski koriģētajā bilancē, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, veic ikgadējos uzlabojumus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu tās vidēja termiņa budžeta mērķi, par kritēriju ņemot 0,5 % no IKP.
  Nosakot korekcijas vidējā termiņa budžeta mērķu sasniegšanai dalībvalstīm, kas šo mērķi vēl nav sasniegušas, kā arī ļaujot dalībvalstīm, kas to ir sasniegušas, kādu laiku novirzīties no šā mērķa, ar nosacījumu, ka ir saglabāta pienācīga drošības rezerve attiecībā pret deficīta atsauces vērtību un ka ir paredzēts, ka budžeta stāvoklis atkal sasniegs vidējā termiņa budžeta mērķi programmas darbības termiņā, Padome ņem vērā to būtisko strukturālu reformu īstenošanu, kas tieši ietekmē izdevumu samazināšanu ilgtermiņā, tostarp palielinot izaugsmes potenciālu, un kam tādēļ ir pārbaudāma pozitīva ietekme uz valsts finanšu stabilitāti ilgtermiņā.
  Pievērš īpašu uzmanību pensiju reformām, ar ko ievieš vairāku pīlāru sistēmu, kurā ietverts obligāts, pilnībā finansēts pensiju līmenis. Dalībvalstīm, kas īsteno šādas reformas, ir ļauts novirzīties no korekcijām vidējā termiņa budžeta mērķu sasniegšanai vai no mērķa kā tāda, novirzei atspoguļojot valsts apsaimniekotā pīlāra reformas izmaksas tīrā izteiksmē, ar nosacījumu, ka novirze ir īslaicīga un ka ir saglabāta pienācīga drošības rezerve attiecībā pret deficīta atsauces vērtību.”; |
| --- | --- | --- |

5.

Regulas 9. pantu groza šādi:

a)

šā panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“1.   Pamatojoties uz Komisijas un ar Līguma 114. pantu izveidotās komitejas novērtējumiem, Padome, veicot daudzpusējo uzraudzību saskaņā ar Līguma 99. pantu, pārbauda attiecīgās dalībvalsts sniegto vidēja termiņa budžeta mērķi, izvērtē, vai saimnieciskās prognozes, kas ir programmas pamatā, ir ticamas, vai korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai ir piemērotas, kā arī vai veiktie un/vai ierosinātie pasākumi, lai piemērotu šīs korekcijas, ir pietiekami, lai sasniegtu vidēja termiņa mērķi attiecīgajā ekonomikas ciklā.

Vērtējot korekcijas programmu vidējā budžeta termiņa mērķu sasniegšanai, Padome ņem vērā to, vai ekonomikas uzplaukuma apstākļos veic vairāk korekciju, turpretī grūtos ekonomikas apstākļos tās var būt ierobežotas. Attiecībā uz ERM2 dalībvalstīm Padome pārbauda, vai attiecīgā dalībvalsts tās cikliski koriģētajā bilancē, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, veic ikgadējos uzlabojumus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu tās vidēja termiņa budžeta mērķi, par kritēriju ņemot 0,5 % no IKP.

Nosakot korekcijas vidējā termiņa budžeta mērķu sasniegšanai dalībvalstīm, kas šo mērķi vēl nav sasniegušas, kā arī ļaujot dalībvalstīm, kas to ir sasniegušas, kādu laiku novirzīties no šā mērķa, ar nosacījumu, ka ir saglabāta pienācīga drošības rezerve attiecībā pret deficīta atsauces vērtību un ka ir paredzēts, ka budžeta stāvoklis atkal sasniegs vidējā termiņa budžeta mērķi programmas darbības termiņā, Padome ņem vērā to būtisko strukturālu reformu īstenošanu, kas tieši ietekmē izdevumu samazināšanu ilgtermiņā, tostarp palielinot izaugsmes potenciālu, un kam tādēļ ir pārbaudāma pozitīva ietekme uz valsts finanšu stabilitāti ilgtermiņā.

Pievērš īpašu uzmanību pensiju reformām, ar ko ievieš vairāku pīlāru sistēmu, kurā ietverts obligāts, pilnībā finansēts pensiju līmenis. Dalībvalstīm, kas īsteno šādas reformas, ir ļauts novirzīties no korekcijām vidējā termiņa budžeta mērķu sasniegšanai vai no mērķa kā tāda, novirzei atspoguļojot valsts apsaimniekotā pīlāra reformas izmaksas tīrā izteiksmē, ar nosacījumu, ka novirze ir īslaicīga un ka ir saglabāta pienācīga drošības rezerve attiecībā pret deficīta atsauces vērtību.”;

| b) | minētā panta 2. punktā vārdus “divu mēnešu laikā” aizstāj ar vārdiem “trijos mēnešos”. |
| --- | --- |

b)

minētā panta 2. punktā vārdus “divu mēnešu laikā” aizstāj ar vārdiem “trijos mēnešos”.

| 6. | Visā regulā atsauces uz Līguma 103. un 109.c pantu aizstāj ar atsaucēm attiecīgi uz 99. un 114. pantu. |
| --- | --- |

6.

Visā regulā atsauces uz Līguma 103. un 109.c pantu aizstāj ar atsaucēm attiecīgi uz 99. un 114. pantu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 144, 14.6.2005., 17. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 9. jūnija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts), Padomes 2005. gada 21. jūnija Kopējā nostāja un Eiropas Parlamenta ... Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

2

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

3

(4)  OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.

4

(5)  OV C 236, 2.8.1997., 1. lpp.

5

(6)  Eiropadomes 2005. gada 22.–23. marta secinājumu 2. pielikums.

6

---

PAZIŅOJUMS PAR PADOMES APSVĒRUMIEM

I.   IEVADS

Padome (ECOFIN) 2005. gada 20. martā pieņēma ziņojumu “Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanas uzlabošana”. Eiropadome, kas notika 22.–23. martā, apstiprināja Padomes ziņojumu un aicināja Komisiju izvirzīt priekšlikumus, lai grozītu Regulas (EK) Nr. 1466/97 un Nr. 1467/97.

Komisija 2005. gada 20. aprīlī pieņēma priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu.

Eiropas Centrālā banka sniedza atzinumu 2005. gada 3. jūnijā (1). Eiropas Parlaments sniedza atzinumu 2005. gada 9. jūnijā (2).

Padome 2005. gada 21. jūnijā pieņēma kopējo nostāju saskaņā ar Līguma 252. panta a) punktu.

II.   MĒRĶIS

Šīs regulas, ar ko izdara grozījumus, mērķis ir ieviest tiesiskā pamatojuma būtiskās pārmaiņas, kā par to vienojās Padomes ziņojumā, tiesību pamataktos.

III.   KOPĒJĀS NOSTĀJAS ANALĪZE

Padomes vispārējā pieeja, izskatot Komisijas priekšlikumu, bija palikt pēc iespējas tuvāk Padomes 20. marta ziņojuma saturam. Dažas ziņojuma frāzes ir pārņemtas regulā, lai nodrošinātu atbilstošu tiesiskās skaidrības līmeni, savukārt citas ziņojuma daļas nav nepieciešams pārņemt, jo tās var pastāvēt pašas kā politiskas apņemšanās vai arī uz tām attiecas pārskatītais Pakta īstenošanas Rīcības kodekss kopumā.

Lai atvieglotu Parlamenta darbu un centienus drīzumā pabeigt otro lasījumu, šīs piezīmes pielikumā ir sniegti aptveroši skaidrojumi par apsvērumiem, kas ir katra atsevišķa Komisijas priekšlikuma grozījuma pamatā, gan tiem grozījumiem, ko pieņēmis Parlaments, gan tiem, ko iesniegusi Padome.

IV.   SECINĀJUMI

Pieeja, ar kuru pēc iespējas ciešāk pieturas pie Padomes ziņojuma, ir tā, kas no Padomes viedokļa sniedz vislabāko iespēju panākt ātrāku vienošanos par attiecīgo tekstu, jo tas atspoguļo vienošanos, kas jau panākta Eiropadomes līmenī. Tā arī sniedz labāko iespēju pārskatītā Stabilitātes un izaugsmes pakta ātrai un saskaņotai īstenošanai.

---

(1)  OV C 144, 14.6.2005., 17. lpp.

(2)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

PIELIKUMS

Padomes un Eiropas Parlamenta izdarītie grozījumi Komisijas priekšlikumā

| Grozījums | Pamatojums |
| --- | --- |
| 2. apsvērums: |
| 2. apsvēruma beigās pievienoja šādu tekstu treknrakstā: “Eiropadome šo ziņojumu apstiprināja 2005. gada 23. marta secinājumos, kur norādīts, ka ziņojums atjaunina un papildina Stabilitātes un izaugsmes paktu, no kā tas tagad ir neatņemama sastāvdaļa.” | Šo grozījumu iekļāva, lai precizētu 2005. gada 20. marta ziņojuma statusu, kurš ir Stabilitātes un izaugsmes pakta neatņemama sastāvdaļa, līdzvērtīgi Eiropadomes Amsterdamas Rezolūcijai par Stabilitātes un izaugsmes paktu. |
| 2.A apsvērums: |
| Eiropas Parlaments ierosināja šādu jaunu 2.A apsvērumu:

  “Fiskālās sistēmas ieviešana, ekonomikas politikas uzraudzība, koordinēšana un uzticamība balstās uz fiskālās statistikas kvalitāti, ticamību un savlaicīgumu. Ir jānodrošina statistikas kvalitāte valsts un Kopienas līmenī, lai garantētu gan valstu statistikas biroju, gan Eiropas Kopienu Statistikas biroja neatkarību, integritāti un atbildību.” | Šo grozījumu nepieņēma šāda iemesla dēļ:
  Regula (EK) Nr. 1466/97 neattiecas uz fiskālās statistikas kvalitāti, ticamību un savlaicīgumu. Regulā (EK) Nr. 3605/93 ir iekļautas attiecīgās definīcijas un termiņi pārmērīga budžeta deficīta procedūras nolūkiem. Pašreiz notiek grozījumu izdarīšanas process Regulai (EK) Nr. 3605/93 īpaši tam, lai pievērstos kvalitātes aspektam un stiprinātu uzraudzību pārmērīga budžeta deficīta kontekstā. |
| 2.B apsvērums: |
| Eiropas Parlaments ierosināja šādu jaunu 2.B apsvērumu:

  “Komisijai vajadzētu salīdzināt tai iesniegtos dalībvalstu datus ar Eiropas Centrālajai bankai iesniegtajiem valstu centrālo banku ziņojumiem.” | Šo grozījumu nepieņēma šāda iemesla dēļ:
  Praksē šo datu salīdzināšana jau notiek sakarā ar valstu centrālo banku un Eiropas Centrālās bankas pārstāvību Ekonomikas un finanšu komitejā, kurai ir galvenā loma daudzpusējā fiskālās uzraudzības procesā. |
| 3. apsvērums: |
| 3. apsvērumu pārstrādāja. | Šo apsvērumu grozīja, lai liktu lielāku uzsvaru uz dalībvalstu atjaunoto apņemšanos ievērot Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus, kā arī lai uzsvērtu dalībvalstu atbildību saistībā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu. |
| 5. apsvērums: |
| 5. apsvērums ir 6. apsvēruma pārstrādāta un pabeigta versija — Komisijas priekšlikums. | Pārskatītais 5. apsvērums skaidrāk nosaka atsevišķu valstu vidēja termiņa budžeta mērķu principu un tā pamatā esošo ekonomikas loģiku, vienlaicīgi arī precizējot, ka vidēja termiņa budžeta mērķis katrai valstij balstās pamatprasībā saglabāt budžeta stāvokli tuvu bezdeficīta budžetam vai ar budžeta pārpalikumu. |
| 6. apsvērums: |
| 6. apsvērums ir 5. apsvēruma pārstrādāta un pabeigta versija — Komisijas priekšlikums. | Pārstrādātais 6. apsvērums precīzāk nosaka ekonomisko pamatojumu vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai un ievērošanai. |
| 2.A pants: |
| 2.A pantu pārstrādāja Padome.
  Eiropas Parlaments ierosināja šādu redakciju:

  “Katrai dalībvalstij nosaka vidējā termiņa mērķus attiecībā uz budžeta stāvokli, kam jābūt tuvu bezdeficīta budžetam vai ar pārpalikumu, saskaņā ar procedūru, kas minēta Līguma 99. panta 2. punktā. Šos vidēja termiņa mērķus attiecībā uz budžeta stāvoklipārskata vismaz reizi gadā un ikreiz, kad tiek uzsāktas būtiskas strukturālas un budžeta reformas,un attiecīgos gadījumos maina. Katra dalībvalsts var izveidot ekonomikas speciālistu padomi, lai sniegtu padomus par galvenajām makroekonomikas prognozēm. Katrai valstij konkrētos vidēja termiņa budžeta mērķus nosaka tādā līmenī, kas ļauj dalībvalstīm pārvarēt parastās cikliskās svārstības, valsts budžeta deficītam nepārsniedzot 3 % no IKP salīdzināmās vērtības, un nodrošina būtiskus panākumus finanšu noturības sasniegšanā un, ņemot vērā šos apstākļus, pieļauj budžeta manevrēšanu, jo īpaši valsts ieguldījumu jomā.” | Tā kā 2.A pants ir “definējošs”, procedūras elementus (“saskaņā ar procedūru, kas minēta Līguma 99. panta 2. punktā”) pārnesa uz 3. un 5. pantu.
  Pārskatītajā 2.A pantā paredzēts, ka vidēja termiņa budžeta mērķi var atšķirties katrā dalībvalstī, taču tiem jāatbilst noteiktiem parametriem (ko piemēro eurozonai un ERM-II dalībvalstīm), no -1 % no IKP līdz bezdeficīta budžetam vai budžetam ar pārpalikumu.
  Pārskatītajā 2.A pantā teikts, ka vidēja termiņa budžeta mērķi nosaka cikliski koriģētā izteiksmē, izņemot vienreizējus un pagaidu pasākumus.
  Visbeidzot, pārskatītajā 2.A pantā ir precizēta procedūra vidēja termiņa budžeta mērķa pārskatīšanai (“īstenojot būtiskas reformas, un jebkurā gadījumā — reizi četros gados”). Tas nosaka vidēja termiņa mērķus kā strukturālus parametrus, kas atspoguļo dalībvalstu strukturālo raksturojumu (proti, izaugsmi, uzkrāto tekošo parādu, netiešās saistības) un to relatīvi lēno attīstību: tādēļ ierosināts četru gadu cikls pārskata veikšanai.
  Priekšlikums izveidot ekonomikas speciālistu padomi ir pilnībā atbilstīgs 2005. gada 20. marta ziņojumam, kurā dalībvalstis ir aicinātas pastiprināt neatkarīgu budžeta iestāžu lomu valsts līmenī, taču tā izvēles iespēja ir labāk piemērot politiskai deklarācijai nekā regulai. |
| 3. panta 2. punkta a) apakšpunkts: |
| Saskaņā ar pārskatīto pantu, stabilitātes programmā arī iekļauj vidēja termiņa budžeta mērķi. | Šajā grozījumā precizē procedūru vidēja termiņa budžeta mērķa noteikšanai. Dalībvalstis savās stabilitātes programmās iekļaus to vidēja termiņa mērķus, kas noteikti atbilstīgi 2.A panta principiem. Tad Padome izskatīs to, vai vidēja termiņa budžeta mērķis ir noteikts atbilstošā līmenī un tā var lūgt dalībvalstij pielāgot tās stabilitātes programmu, ja Padome secina, ka vidēja termiņa mērķis nav noteikts atbilstošā līmenī (sk. 5. pantu). |
| 3. panta 2. punkts: |
| Pievieno e) apakšpunktu, uz kura pamata stabilitātes programmās sniedz šādu informāciju: “vajadzīgos gadījumos iemeslus novirzei no obligātās korekcijas vidējā termiņa budžeta mērķu sasniegšanai.” | Saskaņā ar pamatmērķi stiprināt Stabilitātes pakta preventīvo aspektu, tiek stiprināta uzraudzība pār dalībvalstu centieniem sasniegt to attiecīgos vidēja termiņa budžeta mērķus. |
| 4. panta 1. punkts: |
| 4. panta 1. punktā Eiropas Parlaments ierosināja šādu grozījumu:

  “Stabilitātes programmas iesniedz pirms 1999. gada 1. marta. Pēc tam atjauninātas programmas divu gadu periodam iesniedz katru gadu. Dalībvalsts, kura pieņem vienoto valūtu vēlāk, iesniedz stabilitātes programmu sešos mēnešos pēc Padomes lēmuma par tās pievienošanos vienotajai valūtai.” | Šo grozījumu nepieņēma šāda iemesla dēļ:
  Sekmīgai un efektīvai daudzpusējās fiskālās uzraudzības procesa īstenošanai ir vajadzīgs, lai stabilitātes programmas iesniegtu un novērtētu katru gadu. |
| 5. panta 1. punkts: |
| 5. panta 1. punktā sākotnējam Komisijas priekšlikumam pievieno trīs elementus. | Pirmkārt, ir precizēts, ka, lai novērtētu, vai dalībvalsts veic pietiekošu budžeta korekciju, lai sasniegtu savu vidēja termiņa mērķi, kā kritēriju ņem korekciju 0,5 % apmērā no IKP.
  Otrkārt, ir precizēts, ka novirze no vidēja termiņa budžeta mērķa vai mērķa sasniegšanai paredzētā korekcijas modeļa, pamatojot to ar strukturālu reformu veikšanu, ir pakļauta nosacījumam, ka saglabā pienācīgu drošības rezervi attiecībā pret deficīta atsauces vērtību un ka budžeta stāvoklis atgriezīsies vidēja termiņa budžeta mērķī paredzētajā stāvoklī programmas laikā.
  Turklāt grozījumā ir precizēts, ka ar tādiem pašiem nosacījumiem vairāklīmeņu pensiju reformas, ar ko ievieš pilnībā finansētu otro pensiju līmeni ārpus valsts kontroles, taču novirzot no tām sociālās iemaksas, uzskata par atbilstošām reformām, kuru sakarā ir atļauta novirze no vidēja termiņa budžeta mērķa vai korekciju modeļa šā mērķa sasniegšanai. |
| 5. panta 1. punkts: |
| 5. panta 1. punkta 1) apakšpunktā Eiropas Parlaments ierosināja šādu grozījumu:

  “Ņemot vērā novērtējumu, ko sniedz Komisija un komiteja, kas izveidota saskaņā ar Līguma 114. pantu, Padome, veicot daudzpusējo uzraudzību saskaņā ar 99. pantu, pārbauda, vai mērķtiecīgās korekcijas programmā ir pietiekami tālejošas, vai saimnieciskās prognozes programmas pamatā ir reālistiskas un vai veiktie un/vai ierosinātie pasākumi ir pietiekami, lai veiktu mērķtiecīgas korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai. Šajā nolūkā Komisija uzsāk finanšu revīzijas dalībvalstīs.” | Šo grozījumu nepieņēma šāda iemesla dēļ:
  Grozījumi, kas ierosināti Regulai (EK) Nr. 3605/93 attiecībā uz statistikas datu kvalitāti saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta procedūru, skar šo jautājumu un tajos noteiks Eiropas Komisijas (Eurostat) dialogu apmeklējumu un metodoloģisko apmeklējumu dalībvalstīs mērķus un saturu. |
| 5. panta 2. punkts: |
| 5. panta 2. punktā Eiropas Parlaments ierosināja šādu grozījumu:

  “Padome veic 1. punktā minētās stabilitātes programmas pārbaudi ilgākais trijos mēnešos pēc programmas iesniegšanas. Padome, pēc Komisijas ieteikuma un apspriedusies ar komiteju, kas izveidota saskaņā ar 109.c pantu, sniedz atzinumu par programmu. Ja Padome saskaņā ar 103. pantu uzskata, ka programmas mērķi un saturs būtu jāpastiprina, jo īpaši attiecībā uz korekciju, kas vērsta uz ātrāku vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanu ekonomiski labvēlīgā situācijā, Padome savā atzinumā aicina attiecīgo dalībvalsti pielāgot programmu.” | Šo grozījumu nepieņēma šāda iemesla dēļ:
  Eiropas Parlamenta ierosināto grozījumu varētu saprast tā, it kā tas nozīmētu, ka Padomes lūgums stiprināt korekcijas modeli ir atkarīgs no ekonomiski labvēlīgu apstākļu biežuma. Taču tas tā nav. Šajā pantā paredzētais budžeta mērķu pārskatīšanas process nozīmē, ka dalībvalstīm var pieprasīt stiprināt jo īpaši pašu vidēja termiņa mērķi vai tā sasniegšanas korekcijas modeli, tiklīdz tas ir iespējams, ņemot vērā dominējošos apstākļus, un ne tikai ekonomiski labvēlīgā situācijā. Tādējādi konsolidācija, kad tas iespējams, ir politikas vispārējs mērķis, un konsolidācija labvēlīgā ekonomiskā situācijā ir pakļauta šai vispārējai prasībai. |
| 6. panta 1. punkts: |
| 6. panta 1. punktā Eiropas Parlaments ierosināja šādu grozījumu:

  “Padome daudzpusējā uzraudzībā saskaņā ar 99. panta 3. punktu uzrauga arī stabilitātes programmu izpildi, ņemot vērā informāciju, ko sniedz iesaistītās dalībvalstis, un Komisijas un saskaņā ar 109.c pantu izveidotās komitejas novērtējumus, jo īpaši, lai noteiktu faktisko vai paredzamo būtisko budžeta stāvokļa novirzīšanos no vidēja termiņa budžeta mērķa vai korekcijas, kas vērsta uz tā sasniegšanu, kā noteikts valsts budžeta pārpalikuma/deficīta programmā, kā arī lai noteiktu kopējās valsts aizņemtā kapitāla daļas paredzamo korekciju.”

  Līdzīgi grozījumi, kas ierosināti 6. panta 2. un 3. punktam, ir noraidīti tā paša iemesla dēļ. | Šo grozījumu nepieņēma šāda iemesla dēļ:
  Padomes ziņojuma “Stabilitātes un izaugsmes pakta izpildes uzlabošana” 3.5. daļā ir norādīts, ka būtu jāpievērš lielāka uzmanība jautājumam attiecībā uz parādu un ilgtspēju. Padome secināja, ka ir jāstiprina parāda uzraudzības ietvars un ka šim nolūkam nav nepieciešamas pārmaiņas spēkā esošajās regulās. |
| 7. panta 2. punkta a) apakšpunkts: |
| Saskaņā ar pārskatīto pantu konverģences programmā iekļauj arī vidēja termiņa budžeta mērķi. | Sk. iepriekš minēto 3. panta 2. punkta a) apakšpunktu. |
| 7. panta 2. punkts: |
| Pievieno e) apakšpunktu, uz kura pamata konverģences programmās sniedz šādu informāciju: “e) vajadzīgos gadījumos iemeslus novirzei no obligātās korekcijas vidējā termiņa budžeta mērķu sasniegšanai”. | Sk. 3. panta 2. punkta a) apakšpunktu. |
| 9. panta 1. punkts: |
| 9. panta 1. punktā sākotnējam Komisijas priekšlikumam pievieno trīs elementus. | Pirmkārt, ir precizēts, ka, lai novērtētu, vai dalībvalsts veic pietiekošu budžeta korekciju, lai sasniegtu savu vidēja termiņa mērķi, kā kritēriju ņem korekciju 0,5 % apmērā no IKP.
  Otrkārt, ir precizēts, ka novirze no vidēja termiņa budžeta mērķa vai mērķa sasniegšanai paredzētā korekcijas modeļa, pamatojot to ar strukturālu reformu veikšanu, ir pakļauta nosacījumam, ka saglabā pienācīgu drošības rezervi attiecībā pret deficīta atsauces vērtību un ka budžeta stāvoklis atgriezīsies vidēja termiņa budžeta mērķī paredzētajā stāvoklī programmas laikā.
  Turklāt grozījumā ir precizēts, ka ar tādiem pašiem nosacījumiem vairāklīmeņu pensiju reformas, ar ko ievieš pilnībā finansētu otro pensiju līmeni ārpus valsts kontroles, taču novirzot no tām sociālās iemaksas, uzskata par atbilstošām reformām, kuru sakarā ir atļauta novirze no vidēja termiņa budžeta mērķa vai korekciju modeļa šā mērķa sasniegšanai. |

Grozījums

Pamatojums

2. apsvērums:

2. apsvēruma beigās pievienoja šādu tekstu treknrakstā: “Eiropadome šo ziņojumu apstiprināja 2005. gada 23. marta secinājumos, kur norādīts, ka ziņojums atjaunina un papildina Stabilitātes un izaugsmes paktu, no kā tas tagad ir neatņemama sastāvdaļa.”

Šo grozījumu iekļāva, lai precizētu 2005. gada 20. marta ziņojuma statusu, kurš ir Stabilitātes un izaugsmes pakta neatņemama sastāvdaļa, līdzvērtīgi Eiropadomes Amsterdamas Rezolūcijai par Stabilitātes un izaugsmes paktu.

2.A apsvērums:

Eiropas Parlaments ierosināja šādu jaunu 2.A apsvērumu:

“Fiskālās sistēmas ieviešana, ekonomikas politikas uzraudzība, koordinēšana un uzticamība balstās uz fiskālās statistikas kvalitāti, ticamību un savlaicīgumu. Ir jānodrošina statistikas kvalitāte valsts un Kopienas līmenī, lai garantētu gan valstu statistikas biroju, gan Eiropas Kopienu Statistikas biroja neatkarību, integritāti un atbildību.”

Šo grozījumu nepieņēma šāda iemesla dēļ:

Regula (EK) Nr. 1466/97 neattiecas uz fiskālās statistikas kvalitāti, ticamību un savlaicīgumu. Regulā (EK) Nr. 3605/93 ir iekļautas attiecīgās definīcijas un termiņi pārmērīga budžeta deficīta procedūras nolūkiem. Pašreiz notiek grozījumu izdarīšanas process Regulai (EK) Nr. 3605/93 īpaši tam, lai pievērstos kvalitātes aspektam un stiprinātu uzraudzību pārmērīga budžeta deficīta kontekstā.

2.B apsvērums:

Eiropas Parlaments ierosināja šādu jaunu 2.B apsvērumu:

“Komisijai vajadzētu salīdzināt tai iesniegtos dalībvalstu datus ar Eiropas Centrālajai bankai iesniegtajiem valstu centrālo banku ziņojumiem.”

Šo grozījumu nepieņēma šāda iemesla dēļ:

Praksē šo datu salīdzināšana jau notiek sakarā ar valstu centrālo banku un Eiropas Centrālās bankas pārstāvību Ekonomikas un finanšu komitejā, kurai ir galvenā loma daudzpusējā fiskālās uzraudzības procesā.

3. apsvērums:

3. apsvērumu pārstrādāja.

Šo apsvērumu grozīja, lai liktu lielāku uzsvaru uz dalībvalstu atjaunoto apņemšanos ievērot Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus, kā arī lai uzsvērtu dalībvalstu atbildību saistībā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu.

5. apsvērums:

5. apsvērums ir 6. apsvēruma pārstrādāta un pabeigta versija — Komisijas priekšlikums.

Pārskatītais 5. apsvērums skaidrāk nosaka atsevišķu valstu vidēja termiņa budžeta mērķu principu un tā pamatā esošo ekonomikas loģiku, vienlaicīgi arī precizējot, ka vidēja termiņa budžeta mērķis katrai valstij balstās pamatprasībā saglabāt budžeta stāvokli tuvu bezdeficīta budžetam vai ar budžeta pārpalikumu.

6. apsvērums:

6. apsvērums ir 5. apsvēruma pārstrādāta un pabeigta versija — Komisijas priekšlikums.

Pārstrādātais 6. apsvērums precīzāk nosaka ekonomisko pamatojumu vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai un ievērošanai.

2.A pants:

2.A pantu pārstrādāja Padome.

Eiropas Parlaments ierosināja šādu redakciju:

“Katrai dalībvalstij nosaka vidējā termiņa mērķus attiecībā uz budžeta stāvokli, kam jābūt tuvu bezdeficīta budžetam vai ar pārpalikumu, saskaņā ar procedūru, kas minēta Līguma 99. panta 2. punktā. Šos vidēja termiņa mērķus attiecībā uz budžeta stāvoklipārskata vismaz reizi gadā un ikreiz, kad tiek uzsāktas būtiskas strukturālas un budžeta reformas,un attiecīgos gadījumos maina. Katra dalībvalsts var izveidot ekonomikas speciālistu padomi, lai sniegtu padomus par galvenajām makroekonomikas prognozēm. Katrai valstij konkrētos vidēja termiņa budžeta mērķus nosaka tādā līmenī, kas ļauj dalībvalstīm pārvarēt parastās cikliskās svārstības, valsts budžeta deficītam nepārsniedzot 3 % no IKP salīdzināmās vērtības, un nodrošina būtiskus panākumus finanšu noturības sasniegšanā un, ņemot vērā šos apstākļus, pieļauj budžeta manevrēšanu, jo īpaši valsts ieguldījumu jomā.”

Tā kā 2.A pants ir “definējošs”, procedūras elementus (“saskaņā ar procedūru, kas minēta Līguma 99. panta 2. punktā”) pārnesa uz 3. un 5. pantu.

Pārskatītajā 2.A pantā paredzēts, ka vidēja termiņa budžeta mērķi var atšķirties katrā dalībvalstī, taču tiem jāatbilst noteiktiem parametriem (ko piemēro eurozonai un ERM-II dalībvalstīm), no -1 % no IKP līdz bezdeficīta budžetam vai budžetam ar pārpalikumu.

ERM-II

Pārskatītajā 2.A pantā teikts, ka vidēja termiņa budžeta mērķi nosaka cikliski koriģētā izteiksmē, izņemot vienreizējus un pagaidu pasākumus.

Visbeidzot, pārskatītajā 2.A pantā ir precizēta procedūra vidēja termiņa budžeta mērķa pārskatīšanai (“īstenojot būtiskas reformas, un jebkurā gadījumā — reizi četros gados”). Tas nosaka vidēja termiņa mērķus kā strukturālus parametrus, kas atspoguļo dalībvalstu strukturālo raksturojumu (proti, izaugsmi, uzkrāto tekošo parādu, netiešās saistības) un to relatīvi lēno attīstību: tādēļ ierosināts četru gadu cikls pārskata veikšanai.

Priekšlikums izveidot ekonomikas speciālistu padomi ir pilnībā atbilstīgs 2005. gada 20. marta ziņojumam, kurā dalībvalstis ir aicinātas pastiprināt neatkarīgu budžeta iestāžu lomu valsts līmenī, taču tā izvēles iespēja ir labāk piemērot politiskai deklarācijai nekā regulai.

3. panta 2. punkta a) apakšpunkts:

Saskaņā ar pārskatīto pantu, stabilitātes programmā arī iekļauj vidēja termiņa budžeta mērķi.

Šajā grozījumā precizē procedūru vidēja termiņa budžeta mērķa noteikšanai. Dalībvalstis savās stabilitātes programmās iekļaus to vidēja termiņa mērķus, kas noteikti atbilstīgi 2.A panta principiem. Tad Padome izskatīs to, vai vidēja termiņa budžeta mērķis ir noteikts atbilstošā līmenī un tā var lūgt dalībvalstij pielāgot tās stabilitātes programmu, ja Padome secina, ka vidēja termiņa mērķis nav noteikts atbilstošā līmenī (sk. 5. pantu).

3. panta 2. punkts:

Pievieno e) apakšpunktu, uz kura pamata stabilitātes programmās sniedz šādu informāciju: “vajadzīgos gadījumos iemeslus novirzei no obligātās korekcijas vidējā termiņa budžeta mērķu sasniegšanai.”

Saskaņā ar pamatmērķi stiprināt Stabilitātes pakta preventīvo aspektu, tiek stiprināta uzraudzība pār dalībvalstu centieniem sasniegt to attiecīgos vidēja termiņa budžeta mērķus.

4. panta 1. punkts:

4. panta 1. punktā Eiropas Parlaments ierosināja šādu grozījumu:

“Stabilitātes programmas iesniedz pirms 1999. gada 1. marta. Pēc tam atjauninātas programmas divu gadu periodam iesniedz katru gadu. Dalībvalsts, kura pieņem vienoto valūtu vēlāk, iesniedz stabilitātes programmu sešos mēnešos pēc Padomes lēmuma par tās pievienošanos vienotajai valūtai.”

Šo grozījumu nepieņēma šāda iemesla dēļ:

Sekmīgai un efektīvai daudzpusējās fiskālās uzraudzības procesa īstenošanai ir vajadzīgs, lai stabilitātes programmas iesniegtu un novērtētu katru gadu.

5. panta 1. punkts:

5. panta 1. punktā sākotnējam Komisijas priekšlikumam pievieno trīs elementus.

Pirmkārt, ir precizēts, ka, lai novērtētu, vai dalībvalsts veic pietiekošu budžeta korekciju, lai sasniegtu savu vidēja termiņa mērķi, kā kritēriju ņem korekciju 0,5 % apmērā no IKP.

Otrkārt, ir precizēts, ka novirze no vidēja termiņa budžeta mērķa vai mērķa sasniegšanai paredzētā korekcijas modeļa, pamatojot to ar strukturālu reformu veikšanu, ir pakļauta nosacījumam, ka saglabā pienācīgu drošības rezervi attiecībā pret deficīta atsauces vērtību un ka budžeta stāvoklis atgriezīsies vidēja termiņa budžeta mērķī paredzētajā stāvoklī programmas laikā.

Turklāt grozījumā ir precizēts, ka ar tādiem pašiem nosacījumiem vairāklīmeņu pensiju reformas, ar ko ievieš pilnībā finansētu otro pensiju līmeni ārpus valsts kontroles, taču novirzot no tām sociālās iemaksas, uzskata par atbilstošām reformām, kuru sakarā ir atļauta novirze no vidēja termiņa budžeta mērķa vai korekciju modeļa šā mērķa sasniegšanai.

5. panta 1. punkts:

5. panta 1. punkta 1) apakšpunktā Eiropas Parlaments ierosināja šādu grozījumu:

“Ņemot vērā novērtējumu, ko sniedz Komisija un komiteja, kas izveidota saskaņā ar Līguma 114. pantu, Padome, veicot daudzpusējo uzraudzību saskaņā ar 99. pantu, pārbauda, vai mērķtiecīgās korekcijas programmā ir pietiekami tālejošas, vai saimnieciskās prognozes programmas pamatā ir reālistiskas un vai veiktie un/vai ierosinātie pasākumi ir pietiekami, lai veiktu mērķtiecīgas korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai. Šajā nolūkā Komisija uzsāk finanšu revīzijas dalībvalstīs.”

Šo grozījumu nepieņēma šāda iemesla dēļ:

Grozījumi, kas ierosināti Regulai (EK) Nr. 3605/93 attiecībā uz statistikas datu kvalitāti saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta procedūru, skar šo jautājumu un tajos noteiks Eiropas Komisijas (Eurostat) dialogu apmeklējumu un metodoloģisko apmeklējumu dalībvalstīs mērķus un saturu.

Eurostat

5. panta 2. punkts:

5. panta 2. punktā Eiropas Parlaments ierosināja šādu grozījumu:

“Padome veic 1. punktā minētās stabilitātes programmas pārbaudi ilgākais trijos mēnešos pēc programmas iesniegšanas. Padome, pēc Komisijas ieteikuma un apspriedusies ar komiteju, kas izveidota saskaņā ar 109.c pantu, sniedz atzinumu par programmu. Ja Padome saskaņā ar 103. pantu uzskata, ka programmas mērķi un saturs būtu jāpastiprina, jo īpaši attiecībā uz korekciju, kas vērsta uz ātrāku vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanu ekonomiski labvēlīgā situācijā, Padome savā atzinumā aicina attiecīgo dalībvalsti pielāgot programmu.”

Šo grozījumu nepieņēma šāda iemesla dēļ:

Eiropas Parlamenta ierosināto grozījumu varētu saprast tā, it kā tas nozīmētu, ka Padomes lūgums stiprināt korekcijas modeli ir atkarīgs no ekonomiski labvēlīgu apstākļu biežuma. Taču tas tā nav. Šajā pantā paredzētais budžeta mērķu pārskatīšanas process nozīmē, ka dalībvalstīm var pieprasīt stiprināt jo īpaši pašu vidēja termiņa mērķi vai tā sasniegšanas korekcijas modeli, tiklīdz tas ir iespējams, ņemot vērā dominējošos apstākļus, un ne tikai ekonomiski labvēlīgā situācijā. Tādējādi konsolidācija, kad tas iespējams, ir politikas vispārējs mērķis, un konsolidācija labvēlīgā ekonomiskā situācijā ir pakļauta šai vispārējai prasībai.

6. panta 1. punkts:

6. panta 1. punktā Eiropas Parlaments ierosināja šādu grozījumu:

“Padome daudzpusējā uzraudzībā saskaņā ar 99. panta 3. punktu uzrauga arī stabilitātes programmu izpildi, ņemot vērā informāciju, ko sniedz iesaistītās dalībvalstis, un Komisijas un saskaņā ar 109.c pantu izveidotās komitejas novērtējumus, jo īpaši, lai noteiktu faktisko vai paredzamo būtisko budžeta stāvokļa novirzīšanos no vidēja termiņa budžeta mērķa vai korekcijas, kas vērsta uz tā sasniegšanu, kā noteikts valsts budžeta pārpalikuma/deficīta programmā, kā arī lai noteiktu kopējās valsts aizņemtā kapitāla daļas paredzamo korekciju.”

Līdzīgi grozījumi, kas ierosināti 6. panta 2. un 3. punktam, ir noraidīti tā paša iemesla dēļ.

Šo grozījumu nepieņēma šāda iemesla dēļ:

Padomes ziņojuma “Stabilitātes un izaugsmes pakta izpildes uzlabošana” 3.5. daļā ir norādīts, ka būtu jāpievērš lielāka uzmanība jautājumam attiecībā uz parādu un ilgtspēju. Padome secināja, ka ir jāstiprina parāda uzraudzības ietvars un ka šim nolūkam nav nepieciešamas pārmaiņas spēkā esošajās regulās.

7. panta 2. punkta a) apakšpunkts:

Saskaņā ar pārskatīto pantu konverģences programmā iekļauj arī vidēja termiņa budžeta mērķi.

Sk. iepriekš minēto 3. panta 2. punkta a) apakšpunktu.

7. panta 2. punkts:

Pievieno e) apakšpunktu, uz kura pamata konverģences programmās sniedz šādu informāciju: “e) vajadzīgos gadījumos iemeslus novirzei no obligātās korekcijas vidējā termiņa budžeta mērķu sasniegšanai”.

Sk. 3. panta 2. punkta a) apakšpunktu.

9. panta 1. punkts:

9. panta 1. punktā sākotnējam Komisijas priekšlikumam pievieno trīs elementus.

Pirmkārt, ir precizēts, ka, lai novērtētu, vai dalībvalsts veic pietiekošu budžeta korekciju, lai sasniegtu savu vidēja termiņa mērķi, kā kritēriju ņem korekciju 0,5 % apmērā no IKP.

Otrkārt, ir precizēts, ka novirze no vidēja termiņa budžeta mērķa vai mērķa sasniegšanai paredzētā korekcijas modeļa, pamatojot to ar strukturālu reformu veikšanu, ir pakļauta nosacījumam, ka saglabā pienācīgu drošības rezervi attiecībā pret deficīta atsauces vērtību un ka budžeta stāvoklis atgriezīsies vidēja termiņa budžeta mērķī paredzētajā stāvoklī programmas laikā.

Turklāt grozījumā ir precizēts, ka ar tādiem pašiem nosacījumiem vairāklīmeņu pensiju reformas, ar ko ievieš pilnībā finansētu otro pensiju līmeni ārpus valsts kontroles, taču novirzot no tām sociālās iemaksas, uzskata par atbilstošām reformām, kuru sakarā ir atļauta novirze no vidēja termiņa budžeta mērķa vai korekciju modeļa šā mērķa sasniegšanai.

---